# Eiropas Savienības C 371/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.C_2013.371.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 371 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 18. decembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.C_2013.371.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 371

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 18. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | ATZINUMI |
| | Padome |
| 2013/C 371/01 | Padomes atzinums (2013. gada 10. decembris) par Maltas ekonomiskās partnerības programmu | 1 |
| 2013/C 371/02 | Padomes atzinums (2013. gada 10. decembris) par Nīderlandes ekonomiskās partnerības programmu | 4 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

2013/C 371/01

Padomes atzinums (2013. gada 10. decembris) par Maltas ekonomiskās partnerības programmu

1

2013/C 371/02

Padomes atzinums (2013. gada 10. decembris) par Nīderlandes ekonomiskās partnerības programmu

4

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 371/03 | Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  ) | 6 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 371/03

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu – Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Paziņojumi |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 371/04 | Euro maiņas kurss | 11 |
| 2013/C 371/05 | Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK īstenošanu par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  ) | 12 |
| | DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| 2013/C 371/06 | Reorganizācijas pasākumi – Lēmums par pasākumu nolūkā reorganizēt LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY
  (Publikācija saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu) | 18 |

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2013/C 371/04

Euro maiņas kurss

11

2013/C 371/05

Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK īstenošanu par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem (Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)
   (
  1
  )

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

1

12

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

2013/C 371/06

Reorganizācijas pasākumi – Lēmums par pasākumu nolūkā reorganizēt LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY
  (Publikācija saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu)

LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY

(Publikācija saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu)

18

---

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Eiropas Komisija |
| 2013/C 371/07 | Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam | 19 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

2013/C 371/07

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

ATZINUMI

Padome

| 18.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 371/1

---

PADOMES ATZINUMS

(2013. gada 10. decembris)

par Maltas ekonomiskās partnerības programmu

(2013/C 371/01)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) mērķis ir nodrošināt budžeta disciplīnu visā Savienībā, un tajā ir noteikta sistēma pārmērīga valsts budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. Tā pamatā ir mērķis izmantot stabilu valsts finanšu sistēmu kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un finanšu stabilitātē balstītai spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, tādējādi atbalstot Savienības mērķu sasniegšanu ilgtspējīgas izaugsmes un darbavietu jomā. |
| --- | --- |

(1)

Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) mērķis ir nodrošināt budžeta disciplīnu visā Savienībā, un tajā ir noteikta sistēma pārmērīga valsts budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. Tā pamatā ir mērķis izmantot stabilu valsts finanšu sistēmu kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un finanšu stabilitātē balstītai spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, tādējādi atbalstot Savienības mērķu sasniegšanu ilgtspējīgas izaugsmes un darbavietu jomā.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 473/2013 ir paredzēti noteikumi, lai pastiprināti uzraudzītu budžeta politiku eurozonā un lai nodrošinātu, ka valstu budžeti atbilst ekonomikas politikas norādēm, kas sniegtas saistībā ar SIP un Eiropas pusgadu. Tā kā ar budžeta pasākumiem vien var nepietikt, lai nodrošinātu noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, var būt nepieciešami papildu politikas pasākumi un strukturālas reformas. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 473/2013 ir paredzēti noteikumi, lai pastiprināti uzraudzītu budžeta politiku eurozonā un lai nodrošinātu, ka valstu budžeti atbilst ekonomikas politikas norādēm, kas sniegtas saistībā ar SIP un Eiropas pusgadu. Tā kā ar budžeta pasākumiem vien var nepietikt, lai nodrošinātu noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, var būt nepieciešami papildu politikas pasākumi un strukturālas reformas.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. pantā ir noteikta detalizēta kārtība attiecībā uz ekonomiskās partnerības programmām, kas jāiesniedz dalībvalstīm, kuru valūta ir euro un uz kurām attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Ekonomiskās partnerības programmā izklāsta plānu ar pasākumiem, kas veicina pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu, precizējot galvenās strukturālās reformas fiskālajā jomā, tostarp attiecībā uz nodokļu, pensiju un veselības aprūpes sistēmām un budžeta struktūrām. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. pantā ir noteikta detalizēta kārtība attiecībā uz ekonomiskās partnerības programmām, kas jāiesniedz dalībvalstīm, kuru valūta ir euro un uz kurām attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Ekonomiskās partnerības programmā izklāsta plānu ar pasākumiem, kas veicina pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu, precizējot galvenās strukturālās reformas fiskālajā jomā, tostarp attiecībā uz nodokļu, pensiju un veselības aprūpes sistēmām un budžeta struktūrām.

| (4) | Padome 2013. gada 21. jūnijā pieņēma Lēmumu 2013/319/ES (2), ar ko uz Maltu attiecināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Attiecīgi Maltai tika lūgts līdz 2013. gada 1. oktobrim iesniegt ekonomiskās partnerības programmu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2013. gada 21. jūnijā pieņēma Lēmumu 2013/319/ES (2), ar ko uz Maltu attiecināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. Attiecīgi Maltai tika lūgts līdz 2013. gada 1. oktobrim iesniegt ekonomiskās partnerības programmu.

| (5) | 2013. gada 1. oktobrī, ievērojot Regulā (ES) Nr. 473/2013 noteikto termiņu, Malta Komisijai un Padomei iesniedza ekonomiskās partnerības programmu, kurā aprakstītas strukturālās reformas ar mērķi stiprināt publiskās finanses un vispārīgāk – ievērot konkrētajai valstij adresētos ieteikumus (KVAI) Padomes 9. jūlija ieteikumus (3), kas Maltai sniegti 2013. gada 9. jūlijā ieteikumā (“Padomes 2013. gada 9. jūlija ieteikums”). Attiecīgos politikas virzienus var sagrupēt pa šādiem mērķiem: i) nodrošināt publisko finanšu ilgtspēju (1., 2. un 4. KVAI), ii) veicināt valsts administrācijas efektivitāti (2. un 5. KVAI), iii) palielināt potenciālo izlaidi, līdztekus sekmējot konkurētspēju un ekonomikas diversifikāciju un līdzsvarotību (2., 3. un 4. KVAI), un iv) nodrošināt finansiālo stabilitāti (5. KVAI). |
| --- | --- |

(5)

2013. gada 1. oktobrī, ievērojot Regulā (ES) Nr. 473/2013 noteikto termiņu, Malta Komisijai un Padomei iesniedza ekonomiskās partnerības programmu, kurā aprakstītas strukturālās reformas ar mērķi stiprināt publiskās finanses un vispārīgāk – ievērot konkrētajai valstij adresētos ieteikumus (KVAI) Padomes 9. jūlija ieteikumus (3), kas Maltai sniegti 2013. gada 9. jūlijā ieteikumā (“Padomes 2013. gada 9. jūlija ieteikums”). Attiecīgos politikas virzienus var sagrupēt pa šādiem mērķiem: i) nodrošināt publisko finanšu ilgtspēju (1., 2. un 4. KVAI), ii) veicināt valsts administrācijas efektivitāti (2. un 5. KVAI), iii) palielināt potenciālo izlaidi, līdztekus sekmējot konkurētspēju un ekonomikas diversifikāciju un līdzsvarotību (2., 3. un 4. KVAI), un iv) nodrošināt finansiālo stabilitāti (5. KVAI).

| (6) | Maltas ieplānotie strukturālie pasākumi fiskālajā jomā ir šādi: i) reformēt fiskālo regulējumu, ii) pārskatīt izdevumus ministriju līmenī, iii) turpināt pensiju reformu, ieviešot pensiju trešo līmeni, iv) veikt pasākumus, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu, v) pārstrukturēt valsts uzņēmumus, vi) celt valsts pārvaldes efektivitāti un vii) pakāpeniski pārvirzīt nodokļu slogu no tiešajiem uz netiešajiem nodokļiem. Šo pasākumu kopums ir visumā adekvāts, un paredzams, ka tie veicinās valsts finanšu stiprināšanu. Tomēr dažās jomās šķiet nepieciešami papildu pasākumi, piemēram, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā. |
| --- | --- |

(6)

Maltas ieplānotie strukturālie pasākumi fiskālajā jomā ir šādi: i) reformēt fiskālo regulējumu, ii) pārskatīt izdevumus ministriju līmenī, iii) turpināt pensiju reformu, ieviešot pensiju trešo līmeni, iv) veikt pasākumus, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu, v) pārstrukturēt valsts uzņēmumus, vi) celt valsts pārvaldes efektivitāti un vii) pakāpeniski pārvirzīt nodokļu slogu no tiešajiem uz netiešajiem nodokļiem. Šo pasākumu kopums ir visumā adekvāts, un paredzams, ka tie veicinās valsts finanšu stiprināšanu. Tomēr dažās jomās šķiet nepieciešami papildu pasākumi, piemēram, lai nodrošinātu publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā.

| (7) | Fiskālā regulējuma reforma ir adekvāta, un paredzams, ka tā nostiprinās fiskālo pārvaldību un palīdzēs ierobežot fiskālās novirzes. Sagaidāms, ka neatkarīgas fiskālās padomes iecelšana sekmēs Maltas publisko finanšu pastiprinātu uzraudzību un plānošanu. Tomēr šī reforma vēl nav apstiprināta parlamentā. |
| --- | --- |

(7)

Fiskālā regulējuma reforma ir adekvāta, un paredzams, ka tā nostiprinās fiskālo pārvaldību un palīdzēs ierobežot fiskālās novirzes. Sagaidāms, ka neatkarīgas fiskālās padomes iecelšana sekmēs Maltas publisko finanšu pastiprinātu uzraudzību un plānošanu. Tomēr šī reforma vēl nav apstiprināta parlamentā.

| (8) | Pašlaik notiekošais izdevumu pārskats, kura mērķis ir apzināt iespējamos izdevumu ietaupījumus un padarīt publiskos izdevumus efektīvākus, var nodrošināt, pirmkārt, izdevumu pieauguma mazināšanos un, otrkārt, sekmēt izaugsmi veicinošo izdevumu lielāku īpatsvaru. |
| --- | --- |

(8)

Pašlaik notiekošais izdevumu pārskats, kura mērķis ir apzināt iespējamos izdevumu ietaupījumus un padarīt publiskos izdevumus efektīvākus, var nodrošināt, pirmkārt, izdevumu pieauguma mazināšanos un, otrkārt, sekmēt izaugsmi veicinošo izdevumu lielāku īpatsvaru.

| (9) | Pensiju trešā līmeņa ieviešana varētu palielināt pensiju sistēmas adekvātumu, taču nepalīdzētu veicināt tās ilgtspēju. Šķiet, ka netiek izskatīta iespēja veikt nevienu no pārējiem Maltai 2. KVAI ieteiktajiem pasākumiem, proti, paātrināt likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu un palielināt faktisko pensionēšanās vecumu. |
| --- | --- |

(9)

Pensiju trešā līmeņa ieviešana varētu palielināt pensiju sistēmas adekvātumu, taču nepalīdzētu veicināt tās ilgtspēju. Šķiet, ka netiek izskatīta iespēja veikt nevienu no pārējiem Maltai 2. KVAI ieteiktajiem pasākumiem, proti, paātrināt likumā noteiktā pensionēšanās vecuma palielināšanu un palielināt faktisko pensionēšanās vecumu.

| (10) | Paredzams, ka plānotie pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu, palielinās sistēmas efektivitāti un piemērotību. Tomēr tajā pašā laikā šie pasākumi var veicināt valsts finansēto veselības aprūpes pakalpojumu lielāku pieprasījumu un izmantojumu. Tā kā nav sīkākas informācijas par šiem pasākumiem, nav iespējams noteikt, kādā mērā šī reforma spētu ilgtermiņā mazināt spiedienu uz valsts izdevumiem. |
| --- | --- |

(10)

Paredzams, ka plānotie pasākumi, lai uzlabotu veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanu, palielinās sistēmas efektivitāti un piemērotību. Tomēr tajā pašā laikā šie pasākumi var veicināt valsts finansēto veselības aprūpes pakalpojumu lielāku pieprasījumu un izmantojumu. Tā kā nav sīkākas informācijas par šiem pasākumiem, nav iespējams noteikt, kādā mērā šī reforma spētu ilgtermiņā mazināt spiedienu uz valsts izdevumiem.

| (11) | Pārstrukturējot tādus valsts uzņēmumus kā nacionālā aviokompānija Air Malta un enerģētikas uzņēmums Enemalta, varētu uzlaboties to finanšu rādītāji un attiecīgi samazināties neparedzētu izdevumu saistības, kas jāsedz no valsts finansēm. Īpaši jāatzīmē politikas pasākumi enerģētikas nozarē – galvenā enerģijas piegādātāja Enemalta valsts garantētā parāda apjoms ir aptuveni 10 % no IKP. Turklāt paredzams, ka šāda pārstrukturēšana samazinātu nepieciešamību pēc turpmākām valsts subsīdijām. |
| --- | --- |

(11)

Pārstrukturējot tādus valsts uzņēmumus kā nacionālā aviokompānija Air Malta un enerģētikas uzņēmums Enemalta, varētu uzlaboties to finanšu rādītāji un attiecīgi samazināties neparedzētu izdevumu saistības, kas jāsedz no valsts finansēm. Īpaši jāatzīmē politikas pasākumi enerģētikas nozarē – galvenā enerģijas piegādātāja Enemalta valsts garantētā parāda apjoms ir aptuveni 10 % no IKP. Turklāt paredzams, ka šāda pārstrukturēšana samazinātu nepieciešamību pēc turpmākām valsts subsīdijām.

| (12) | Iestādes ir norādījušas gan īstenošanā esošus, gan jaunus pasākumus, ar kuriem tiktu palielināta valsts pārvaldes spēja nodrošināt nodokļu saistību izpildi un samazināt nodokļu nemaksāšanu. Turklāt programmā ir ietverti pasākumi, ar kuriem tiktu samazināts publiskā iepirkuma procedūru ilgums un palielināta to efektivitāte. |
| --- | --- |

(12)

Iestādes ir norādījušas gan īstenošanā esošus, gan jaunus pasākumus, ar kuriem tiktu palielināta valsts pārvaldes spēja nodrošināt nodokļu saistību izpildi un samazināt nodokļu nemaksāšanu. Turklāt programmā ir ietverti pasākumi, ar kuriem tiktu samazināts publiskā iepirkuma procedūru ilgums un palielināta to efektivitāte.

| (13) | Pakāpeniskā uzsvara pārvirze no tiešajiem uz netiešajiem nodokļiem varētu veicināt darbavietu izveidi un palielināt nodokļu sistēmas izaugsmi veicinošo efektu. Tomēr šī uzsvara pārvirze ir aprakstīta ļoti vispārīgi, nenorādot konkrētas detaļas. Turklāt joprojām nav plānu, kā uzņēmumu nodokļu jomā mazināt parāda veidošanas stimulus. |
| --- | --- |

(13)

Pakāpeniskā uzsvara pārvirze no tiešajiem uz netiešajiem nodokļiem varētu veicināt darbavietu izveidi un palielināt nodokļu sistēmas izaugsmi veicinošo efektu. Tomēr šī uzsvara pārvirze ir aprakstīta ļoti vispārīgi, nenorādot konkrētas detaļas. Turklāt joprojām nav plānu, kā uzņēmumu nodokļu jomā mazināt parāda veidošanas stimulus.

| (14) | Ekonomiskās partnerības programmā ir ietverti arī dažādi nefiskāli strukturālie pasākumi, kuri kopumā ir vērsti uz šai valstij 2013. gadā adresēto ieteikumu ievērošanu. Politikas plānu vidū ir tiesu sistēmas vispusīgas reformas un enerģijas avotu dažādošana. Šķiet, ka šie pasākumi sekmē attīstību pareizajā virzienā, un paredzams, ka tie veicinās izaugsmi un darbavietu radīšanu Maltā, līdztekus nodrošinot arī finanšu stabilitāti. Neraugoties uz to, pārsvarā tie vēl ir tikai izstrādes stadijā, un sniegtā informācija bieži ir ierobežota. Tāpēc tad, kad politikas plāni būs konkretizēti un to īstenošana pavirzījusies uz priekšu, būs nepieciešama papildu analīze par šo politikas plānu ietekmi un to devumu 2013. gada KVAI norādīto jautājumu risināšanā, |
| --- | --- |

(14)

Ekonomiskās partnerības programmā ir ietverti arī dažādi nefiskāli strukturālie pasākumi, kuri kopumā ir vērsti uz šai valstij 2013. gadā adresēto ieteikumu ievērošanu. Politikas plānu vidū ir tiesu sistēmas vispusīgas reformas un enerģijas avotu dažādošana. Šķiet, ka šie pasākumi sekmē attīstību pareizajā virzienā, un paredzams, ka tie veicinās izaugsmi un darbavietu radīšanu Maltā, līdztekus nodrošinot arī finanšu stabilitāti. Neraugoties uz to, pārsvarā tie vēl ir tikai izstrādes stadijā, un sniegtā informācija bieži ir ierobežota. Tāpēc tad, kad politikas plāni būs konkretizēti un to īstenošana pavirzījusies uz priekšu, būs nepieciešama papildu analīze par šo politikas plānu ietekmi un to devumu 2013. gada KVAI norādīto jautājumu risināšanā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Maltas ekonomiskās partnerības programmā, kura Komisijai un Padomei iesniegta 2013. gada 1. oktobrī, ir ietverts strukturālo reformu kopums fiskālajā jomā, kas ir daļēji atbilstīgs, lai sekmētu stabilas fiskālās pozīcijas sasniegšanu. Konkrētāk, ekonomiskās partnerības programmā ir paredzēts turpināt darbu pie fiskālajām un nefiskālajām reformām, kas bija iekļautas 2013. gada valsts reformu programmā un stabilitātes programmā, un ir pievienoti politikas plāni ar mērķi padarīt valsts izdevumus efektīvākus, stiprināt valsts pārvaldi un pārstrukturēt valstij piederošos uzņēmumus. Tomēr kopumā visas reformas ir izstrādes stadijā, un saglabājas riski saistībā ar to pieņemšanu un īstenošanu. Turklāt daži KVAI vēl nav pilnībā ievēroti, proti, attiecībā uz parāda veidošanas stimuliem uzņēmumu nodokļu jomā no 1. KVAI un publisko finanšu ilgtspēju ilgtermiņā no 2. KVAI. Tāpēc Malta tiek aicināta nākamajā valsts reformu programmā un stabilitātes programmā iesniegt papildu informāciju par plānoto reformu īstenošanu, līdztekus apsverot papildu pasākumus, kas būtu svarīgi publisko finanšu ilgtspējas nodrošināšanai ilgtermiņā. Komisija un Padome reformu īstenošanu uzraudzīs Eiropas pusgada ietvaros.

Briselē, 2013. gada 10. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

1

(2)  Padomes Lēmums 2013/319/ES (2013. gada 21. jūnijs) par pārmērīga budžeta deficīta pastāvēšanu Maltā (OV L 173, 26.6.2013., 52. lpp.).

2

(3)  Padomes Ieteikums (2013. gada 9. jūlijs) par Maltas 2013. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Maltas stabilitātes programmu 2012.–2016. gadam (OV C 217, 30.7.2013., 59. lpp.).

3

---

| 18.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 371/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 371/4

---

PADOMES ATZINUMS

(2013. gada 10. decembris)

par Nīderlandes ekonomiskās partnerības programmu

(2013/C 371/02)

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 473/2013 (2013. gada 21. maijs) par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

tā kā:

| (1) | Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) mērķis ir nodrošināt budžeta disciplīnu visā Savienībā, un tajā ir noteikta sistēma pārmērīga valsts budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. Tā pamatā ir mērķis izmantot stabilu valsts finanšu sistēmu kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un finanšu stabilitātē balstītai spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, tādējādi atbalstot Savienības mērķu sasniegšanu ilgtspējīgas izaugsmes un darbavietu jomā. |
| --- | --- |

(1)

Stabilitātes un izaugsmes pakta (SIP) mērķis ir nodrošināt budžeta disciplīnu visā Savienībā, un tajā ir noteikta sistēma pārmērīga valsts budžeta deficīta nepieļaušanai un novēršanai. Tā pamatā ir mērķis izmantot stabilu valsts finanšu sistēmu kā līdzekli, lai stiprinātu nosacījumus cenu stabilitātei un finanšu stabilitātē balstītai spēcīgai ilgtspējīgai izaugsmei, tādējādi atbalstot Savienības mērķu sasniegšanu ilgtspējīgas izaugsmes un darbavietu jomā.

| (2) | Regulā (ES) Nr. 473/2013 ir paredzēti noteikumi, lai pastiprināti uzraudzītu budžeta politiku eurozonā un lai nodrošinātu, ka valstu budžeti atbilst ekonomikas politikas norādēm, kas sniegtas saistībā ar SIP un Eiropas pusgadu. Tā kā ar budžeta pasākumiem vien var nepietikt, lai nodrošinātu noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, var būt nepieciešami papildu politikas pasākumi un strukturālas reformas. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (ES) Nr. 473/2013 ir paredzēti noteikumi, lai pastiprināti uzraudzītu budžeta politiku eurozonā un lai nodrošinātu, ka valstu budžeti atbilst ekonomikas politikas norādēm, kas sniegtas saistībā ar SIP un Eiropas pusgadu. Tā kā ar budžeta pasākumiem vien var nepietikt, lai nodrošinātu noturīgu pārmērīga budžeta deficīta korekciju, var būt nepieciešami papildu politikas pasākumi un strukturālas reformas.

| (3) | Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. pantā ir noteikta detalizēta kārtība attiecībā uz ekonomiskās partnerības programmām, kas jāiesniedz dalībvalstīm, kuru valūta ir euro un uz kurām attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Ekonomiskās partnerības programmā izklāsta plānu ar pasākumiem, kas veicina pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu, jo īpaši precizējot galvenās strukturālās reformas fiskālajā jomā, tostarp attiecībā uz nodokļu, pensiju un veselības aprūpes sistēmām un budžeta struktūrām. |
| --- | --- |

(3)

Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. pantā ir noteikta detalizēta kārtība attiecībā uz ekonomiskās partnerības programmām, kas jāiesniedz dalībvalstīm, kuru valūta ir euro un uz kurām attiecas pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūra. Ekonomiskās partnerības programmā izklāsta plānu ar pasākumiem, kas veicina pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu, jo īpaši precizējot galvenās strukturālās reformas fiskālajā jomā, tostarp attiecībā uz nodokļu, pensiju un veselības aprūpes sistēmām un budžeta struktūrām.

| (4) | Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu pieņēma lēmumu, ar ko uz Nīderlandi attiecināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. 2013. gada 21. jūnijā Padome saskaņā ar 126. panta 7. punktu pieņēma pārskatītu ieteikumu. Attiecīgi Nīderlandei tika lūgts līdz 2013. gada 1. oktobrim iesniegt ekonomiskās partnerības programmu. |
| --- | --- |

(4)

Padome 2009. gada 2. decembrī saskaņā ar Līguma 126. panta 6. punktu pieņēma lēmumu, ar ko uz Nīderlandi attiecināja pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūru. 2013. gada 21. jūnijā Padome saskaņā ar 126. panta 7. punktu pieņēma pārskatītu ieteikumu. Attiecīgi Nīderlandei tika lūgts līdz 2013. gada 1. oktobrim iesniegt ekonomiskās partnerības programmu.

| (5) | 2013. gada 30. septembrī, ievērojot Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. panta 3. punktā un 17. panta 2. punktā noteikto termiņu, Nīderlande Komisijai un Padomei iesniedza ekonomiskās partnerības programmu, kurā jo īpaši aprakstītas strukturālās reformas fiskālajā jomā ar mērķi nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu (konkrētai valstij adresēts ieteikums (“KVAI”)) (1. KVAI). Ekonomiskās partnerības programmā ir ietverti arī pasākumi, kas vērsti uz to, lai īstenotu visus konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome Nīderlandei nosūtīja 2013. gada 9. jūlijā: ierobežot parādus un ar tiem saistītos riskus mājokļu iegādes tirgū; veicināt apgrozību mājokļu iegādes tirgū, uzlabot subsidētā īres sektora darbību un sadales procedūras; veicināt privātā īres sektora attīstību (2. KVAI); uzlabot pensiju fondu finanšu uzraudzību, rodot labāku samēru starp riskiem un mērķiem, tostarp vairāku paaudžu perspektīvā; pazemināt aroda pensiju gada uzkrāšanas likmi, ņemot vērā uzkrāšanas perioda pagarināšanos saistībā ar pensionēšanās vecuma palielināšanu; uzlabot vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbināmību; pārskatīt ilgstošās aprūpes sistēmu (3. KVAI); palielināt ekonomiski aktīvā darbaspēka līmeni un veicināt statusa maiņu darba tirgū (4. KVAI). Papildus 2014. gadā un turpmākajos gados plānotajiem papildu konsolidācijas pasākumiem, kuri iekļauti Nīderlandes budžeta plāna projektā, jauni strukturālie pasākumi fiskālajā jomā, kas uzskaitīti ekonomiskās partnerības programmā, paredz budžeta noteikumu stingrāku tvērumu attiecībā uz pārvaldes struktūrām, kas ir zem valsts līmeņa. Ekonomiskās partnerības programmā uzskaitītie pasākumi, kas attiecas uz 2. un 4. KVAI, lielā mērā jau bija sākti pirms jaunāko KVAI paziņošanas. |
| --- | --- |

(5)

2013. gada 30. septembrī, ievērojot Regulas (ES) Nr. 473/2013 9. panta 3. punktā un 17. panta 2. punktā noteikto termiņu, Nīderlande Komisijai un Padomei iesniedza ekonomiskās partnerības programmu, kurā jo īpaši aprakstītas strukturālās reformas fiskālajā jomā ar mērķi nodrošināt pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu (konkrētai valstij adresēts ieteikums (“KVAI”)) (1. KVAI). Ekonomiskās partnerības programmā ir ietverti arī pasākumi, kas vērsti uz to, lai īstenotu visus konkrētai valstij adresētos ieteikumus, ko Padome Nīderlandei nosūtīja 2013. gada 9. jūlijā: ierobežot parādus un ar tiem saistītos riskus mājokļu iegādes tirgū; veicināt apgrozību mājokļu iegādes tirgū, uzlabot subsidētā īres sektora darbību un sadales procedūras; veicināt privātā īres sektora attīstību (2. KVAI); uzlabot pensiju fondu finanšu uzraudzību, rodot labāku samēru starp riskiem un mērķiem, tostarp vairāku paaudžu perspektīvā; pazemināt aroda pensiju gada uzkrāšanas likmi, ņemot vērā uzkrāšanas perioda pagarināšanos saistībā ar pensionēšanās vecuma palielināšanu; uzlabot vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbināmību; pārskatīt ilgstošās aprūpes sistēmu (3. KVAI); palielināt ekonomiski aktīvā darbaspēka līmeni un veicināt statusa maiņu darba tirgū (4. KVAI). Papildus 2014. gadā un turpmākajos gados plānotajiem papildu konsolidācijas pasākumiem, kuri iekļauti Nīderlandes budžeta plāna projektā, jauni strukturālie pasākumi fiskālajā jomā, kas uzskaitīti ekonomiskās partnerības programmā, paredz budžeta noteikumu stingrāku tvērumu attiecībā uz pārvaldes struktūrām, kas ir zem valsts līmeņa. Ekonomiskās partnerības programmā uzskaitītie pasākumi, kas attiecas uz 2. un 4. KVAI, lielā mērā jau bija sākti pirms jaunāko KVAI paziņošanas.

| (6) | Nīderlandes ieplānotie strukturālie pasākumi fiskālajā jomā jo īpaši attiecas uz fiskālo noteikumu kodifikāciju kopā ar stingrāku tvērumu attiecībā uz pārvaldes struktūrām, kuras ir zem valsts līmeņa, tādējādi palīdzot stiprināt valsts fiskālo regulējumu. Paredzams, ka apvienojumā ar 2014. gada budžeta plāna projektā ietvertajiem papildu fiskālās konsolidācijas pasākumiem tie sekmēs pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu un virzību uz budžeta strukturālās bilances vidēja termiņa mērķi. |
| --- | --- |

(6)

Nīderlandes ieplānotie strukturālie pasākumi fiskālajā jomā jo īpaši attiecas uz fiskālo noteikumu kodifikāciju kopā ar stingrāku tvērumu attiecībā uz pārvaldes struktūrām, kuras ir zem valsts līmeņa, tādējādi palīdzot stiprināt valsts fiskālo regulējumu. Paredzams, ka apvienojumā ar 2014. gada budžeta plāna projektā ietvertajiem papildu fiskālās konsolidācijas pasākumiem tie sekmēs pārmērīgā budžeta deficīta noturīgu novēršanu un virzību uz budžeta strukturālās bilances vidēja termiņa mērķi.

| (7) | Paredzams, ka ar mājokļu tirgus darbības uzlabošanas pasākumiem pakāpeniski tiks samazinātas mājokļu iegādes aizņēmumu subsīdijas un saistību neizpildes riski, kuriem valdība ir pakļauta valsts hipotēku garantiju shēmas dēļ. Īpašumtiesību nodošanas nodokļa pazemināšana nozīmē, ka valsts zaudēs attiecīgos fiskālos ieņēmumus, taču gaidāms, ka mājokļu tirgū tādējādi uzlabosies pieprasījuma un piedāvājuma samērs un kapitāla sadale. Svarīgākie no šiem pasākumiem jau bija ieskicēti valsts reformu programmā. Šķiet, ka šie pasākumi sekmē attīstību pareizajā virzienā, taču tie būtu jāuzrauga un, iespējams, jāpielāgo, lai nodrošinātu to piemērotību, ievērojot attiecīgo KVAI (2. KVAI). |
| --- | --- |

(7)

Paredzams, ka ar mājokļu tirgus darbības uzlabošanas pasākumiem pakāpeniski tiks samazinātas mājokļu iegādes aizņēmumu subsīdijas un saistību neizpildes riski, kuriem valdība ir pakļauta valsts hipotēku garantiju shēmas dēļ. Īpašumtiesību nodošanas nodokļa pazemināšana nozīmē, ka valsts zaudēs attiecīgos fiskālos ieņēmumus, taču gaidāms, ka mājokļu tirgū tādējādi uzlabosies pieprasījuma un piedāvājuma samērs un kapitāla sadale. Svarīgākie no šiem pasākumiem jau bija ieskicēti valsts reformu programmā. Šķiet, ka šie pasākumi sekmē attīstību pareizajā virzienā, taču tie būtu jāuzrauga un, iespējams, jāpielāgo, lai nodrošinātu to piemērotību, ievērojot attiecīgo KVAI (2. KVAI).

| (8) | Paredzams, ka ar pensiju fondu darbības uzlabošanas pasākumiem tiks samazinātas pensiju sistēmai nepieciešamās fiskālās subsīdijas un līdztekus tiks uzlabota vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbināmība. Sagaidāms, ka šie pasākumi palielinās ilgstošās aprūpes sistēmas efektivitāti, ja tiks reāli sasniegti prognozētie rezultāti, kas attiecīgi veicinātu fiskālo stabilitāti. Tomēr joprojām saglabājas riski, kas saistīti ar īstenošanas konkrētajiem aspektiem un ietekmi uz ekonomiku un budžetu, kā arī ar ietekmi uz faktiskajām pensiju iemaksām. Tā kā šie pasākumi vēl ir ieviešanas stadijā, būs nepieciešama papildu analīze par politikas plānu ietekmi un to devumu fiskālās stabilitātes jautājuma risināšanā. |
| --- | --- |

(8)

Paredzams, ka ar pensiju fondu darbības uzlabošanas pasākumiem tiks samazinātas pensiju sistēmai nepieciešamās fiskālās subsīdijas un līdztekus tiks uzlabota vecāka gadagājuma darba ņēmēju nodarbināmība. Sagaidāms, ka šie pasākumi palielinās ilgstošās aprūpes sistēmas efektivitāti, ja tiks reāli sasniegti prognozētie rezultāti, kas attiecīgi veicinātu fiskālo stabilitāti. Tomēr joprojām saglabājas riski, kas saistīti ar īstenošanas konkrētajiem aspektiem un ietekmi uz ekonomiku un budžetu, kā arī ar ietekmi uz faktiskajām pensiju iemaksām. Tā kā šie pasākumi vēl ir ieviešanas stadijā, būs nepieciešama papildu analīze par politikas plānu ietekmi un to devumu fiskālās stabilitātes jautājuma risināšanā.

| (9) | Ekonomiski aktīvā darbaspēka līmeņa palielināšanas pasākumi ietver izmaiņas attiecībā uz nodokļa atlaižu pārnesamību un dažāda veida pabalstu, tostarp bezdarbnieka pabalstu, reformas. Kopumā gaidāms, ka arī šie pasākumi pozitīvi ietekmēs budžeta bilanci. Tomēr šos pasākumus ir plānots ieviest pakāpeniski un lēni, kas cita starpā izriet no līgumiem ar sociālajiem partneriem par to īstenošanu. Svarīgākie no šiem pasākumiem jau bija ieskicēti valsts reformu programmā. Pasākumu ātrāka īstenošana nodrošinātu darba tirgus labāku darbību un veicinātu ekonomikas izaugsmi, |
| --- | --- |

(9)

Ekonomiski aktīvā darbaspēka līmeņa palielināšanas pasākumi ietver izmaiņas attiecībā uz nodokļa atlaižu pārnesamību un dažāda veida pabalstu, tostarp bezdarbnieka pabalstu, reformas. Kopumā gaidāms, ka arī šie pasākumi pozitīvi ietekmēs budžeta bilanci. Tomēr šos pasākumus ir plānots ieviest pakāpeniski un lēni, kas cita starpā izriet no līgumiem ar sociālajiem partneriem par to īstenošanu. Svarīgākie no šiem pasākumiem jau bija ieskicēti valsts reformu programmā. Pasākumu ātrāka īstenošana nodrošinātu darba tirgus labāku darbību un veicinātu ekonomikas izaugsmi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

Nīderlandes ekonomiskās partnerības programmā, kura Komisijai un Padomei iesniegta 2013. gada 30. septembrī, ir ietverts visumā atbilstīgs strukturālo reformu kopums fiskālajā jomā, kas sekmētu pārmērīgā budžeta deficīta efektīvu un noturīgu novēršanu. Konkrētāk, ekonomiskās partnerības programmā ir vēlreiz apliecinātas jaunākajā valsts reformu programmā iekļautās apņemšanās veikt reformas un sniegta papildu informācija par dažu šo pasākumu īstenošanu kopš minētās programmas iesniegšanas un par uzraudzības grafiku. Ievērojot valstij adresēto ieteikumu par darba tirgu, plānoto pasākumu īstenošanas grafiks, šķiet, ir veids, kā novilcināt galveno reformu ieviešanu šajā jomā. Kaut arī par visiem pasākumiem ir sniegta sīka informācija, ekonomiskās partnerības programmā trūkst informācijas par šo pasākumu īstenošanas konkrētajām problēmām un riskiem. Tāpēc Nīderlande tiek aicināta nākamajā valsts reformu programmā un stabilitātes programmā iesniegt papildu informāciju par plānoto reformu īstenošanu un nodrošināt virzību uz valstij Eiropas pusgada ietvaros adresēto ieteikumu ievērošanu. Komisija un Padome reformu īstenošanu uzraudzīs Eiropas pusgada ietvaros.

Briselē, 2013. gada 10. decembrī

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

R. ŠADŽIUS

---

(1)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

1

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 371/6

---

Valsts atbalsta apstiprināšana saskaņā ar LESD 107. un 108. pantu

Gadījumi, pret kuriem Komisijai nav iebildumu

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/C 371/03)

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.12.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.34405 (12/N) |
| Dalībvalsts | Grieķija |
| Reģions | — | 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | JESSICA Holding Fund Greece (JHFG) |
| Juridiskais pamats | Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Ilgtspējīga pilsētattīstība |
| Atbalsta veids | Atvieglotie aizdevumi, citi līdzdalības veidi pamatkapitālā, procentu subsīdija – darījumi bez tirgus nosacījumiem |
| Budžets | Kopējais budžets: EUR 258 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | 70 % |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2025. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.12.2012.

Atbalsts Nr.

SA.34405 (12/N)

Dalībvalsts

Grieķija

Reģions

—

107. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

JESSICA Holding Fund Greece (JHFG)

Juridiskais pamats

Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Ilgtspējīga pilsētattīstība

Atbalsta veids

Atvieglotie aizdevumi, citi līdzdalības veidi pamatkapitālā, procentu subsīdija – darījumi bez tirgus nosacījumiem

Budžets

Kopējais budžets: EUR 258 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

70 %

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2025.

Tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 19.12.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35040 (12/N) |
| Dalībvalsts | Bulgārija |
| Reģions | — | 107. panta 3. punkta a) apakšpunkts |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Схема JESSICA България |
| Juridiskais pamats | Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.


  Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР


  Закон за регионалното развитие


  Закон за устройство на територията


  Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община


  Закон за административно-териториалното устройство на Република България


  Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.


  Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.


  Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Ilgtspējīga pilsētattīstība |
| Atbalsta veids | Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā, garantija, atvieglotie aizdevumi – darījumi bez tirgus nosacījumiem |
| Budžets | Kopējais budžets: BGN 64,54 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | — |
| Atbalsta ilgums | Līdz 31.12.2025. |
| Tautsaimniecības nozares | Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Министерство на регионалното развитие и благоустройството |
| ул. „Кирил и Методий“ No 17—19 |
| 1202 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Lēmuma pieņemšanas datums

19.12.2012.

Atbalsts Nr.

SA.35040 (12/N)

Dalībvalsts

Bulgārija

Reģions

—

107. panta 3. punkta a) apakšpunkts

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Схема JESSICA България

Juridiskais pamats

Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.

Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР

Закон за регионалното развитие

Закон за устройство на територията

Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община

Закон за административно-териториалното устройство на Република България

Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г.

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Ilgtspējīga pilsētattīstība

Atbalsta veids

Citi līdzdalības veidi pamatkapitālā, garantija, atvieglotie aizdevumi – darījumi bez tirgus nosacījumiem

Budžets

Kopējais budžets: BGN 64,54 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

—

Atbalsta ilgums

Līdz 31.12.2025.

Tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Министерство на регионалното развитие и благоустройството

ул. „Кирил и Методий“ No 17—19

1202 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 11.9.2012. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.35233 (12/N) |
| Dalībvalsts | Itālija |
| Reģions | Marche | Jaukti |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Broadband Marche |
| Juridiskais pamats | DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;


  DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»


  Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga» |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Reģionālā attīstība, nozares attīstība |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | | Kopējais budžets: EUR 7,46 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

11.9.2012.

Atbalsts Nr.

SA.35233 (12/N)

Dalībvalsts

Itālija

Reģions

Marche

Jaukti

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Broadband Marche

Juridiskais pamats

DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;

DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»

Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga»

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Reģionālā attīstība, nozares attīstība

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Kopējais budžets: EUR 7,46 (miljonos)

| | Gada budžets: EUR 1,87 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: EUR 1,87 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

60 %

Atbalsta ilgums

12.1.2010.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Telekomunikācija

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici |
| --- |
| Via Tiziano 44 |
| 60125 Ancona AN |
| ITALIA |

Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici

Via Tiziano 44

60125 Ancona AN

ITALIA

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 20.11.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.36366 (13/N) |
| Dalībvalsts | Dānija |
| Reģions | Danmark | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje |
| Juridiskais pamats | Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013) |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Citas jomas |
| Atbalsta veids | Tieša dotācija |
| Budžets | Gada budžets: DKK 400 (miljonos) |
| Atbalsta intensitāte | 35 % |
| Atbalsta ilgums | No 1.1.2014. |
| Tautsaimniecības nozares | Laikrakstu izdošana |
| Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese | Kulturstyrelsen |
| H.C. Andersens Boulevard 2 |
| 1553 København V |
| DANMARK |

Lēmuma pieņemšanas datums

20.11.2013.

Atbalsts Nr.

SA.36366 (13/N)

Dalībvalsts

Dānija

Reģions

Danmark

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje

Juridiskais pamats

Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013)

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Citas jomas

Atbalsta veids

Tieša dotācija

Budžets

Gada budžets: DKK 400 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

35 %

Atbalsta ilgums

No 1.1.2014.

Tautsaimniecības nozares

Laikrakstu izdošana

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

Kulturstyrelsen

H.C. Andersens Boulevard 2

1553 København V

DANMARK

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Lēmuma pieņemšanas datums | 6.11.2013. |
| --- | --- |
| Atbalsts Nr. | SA.36929 (13/NN) |
| Dalībvalsts | Vācija |
| Reģions | Hessen | — |
| Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums) | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Juridiskais pamats | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft |
| Pasākuma veids | Shēma | — |
| Mērķis | Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana |
| Atbalsta veids | Garantija |
| Budžets | | Kopējais budžets: EUR 180 (miljonos) |

Lēmuma pieņemšanas datums

6.11.2013.

Atbalsts Nr.

SA.36929 (13/NN)

Dalībvalsts

Vācija

Reģions

Hessen

—

Nosaukums (un/vai saņēmēja nosaukums)

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Juridiskais pamats

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft

Pasākuma veids

Shēma

—

Mērķis

Grūtībās nonākušu uzņēmumu pārstrukturēšana

Atbalsta veids

Garantija

Budžets

Kopējais budžets: EUR 180 (miljonos)

| | Gada budžets: EUR 60 (miljonos) |
| --- | --- |

Gada budžets: EUR 60 (miljonos)

Atbalsta intensitāte

90 %

Atbalsta ilgums

1.7.2013.–31.12.2015.

Tautsaimniecības nozares

Visas tautsaimniecības nozares, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu

Piešķīrējas iestādes nosaukums un adrese

| Hessisches Ministerium der Finanzen |
| --- |
| Friedrich-Ebert-Allee 8 |
| 65185 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Hessisches Ministerium der Finanzen

Friedrich-Ebert-Allee 8

65185 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

Cita informācija

—

Lēmuma autentiskais(-ie) teksts(-i) bez konfidenciālās informācijas ir pieejams(-i):

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 18.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 371/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 371/11

---

Euro maiņas kurss (1)

2013. gada 17. decembris

(2013/C 371/04)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,3749 |
| JPY | Japānas jena | 141,61 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4607 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,84560 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,0412 |
| CHF | Šveices franks | 1,2206 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,4600 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,657 |
| HUF | Ungārijas forints | 299,30 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7030 |
| PLN | Polijas zlots | 4,1790 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4673 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8055 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,5421 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4557 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 10,6595 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,6626 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,7289 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 448,07 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,2344 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 8,3477 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6300 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 16 471,30 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,4714 |
| PHP | Filipīnu peso | 60,838 |
| RUB | Krievijas rublis | 45,2922 |
| THB | Taizemes bāts | 44,165 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,1891 |
| MXN | Meksikas peso | 17,7864 |
| INR | Indijas rūpija | 85,0840 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,3749

JPY

Japānas jena

141,61

DKK

Dānijas krona

7,4607

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,84560

SEK

Zviedrijas krona

9,0412

CHF

Šveices franks

1,2206

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

8,4600

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,657

HUF

Ungārijas forints

299,30

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7030

PLN

Polijas zlots

4,1790

RON

Rumānijas leja

4,4673

TRY

Turcijas lira

2,8055

AUD

Austrālijas dolārs

1,5421

CAD

Kanādas dolārs

1,4557

HKD

Hongkongas dolārs

10,6595

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,6626

SGD

Singapūras dolārs

1,7289

KRW

Dienvidkorejas vona

1 448,07

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,2344

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

8,3477

HRK

Horvātijas kuna

7,6300

IDR

Indonēzijas rūpija

16 471,30

MYR

Malaizijas ringits

4,4714

PHP

Filipīnu peso

60,838

RUB

Krievijas rublis

45,2922

THB

Taizemes bāts

44,165

BRL

Brazīlijas reāls

3,1891

MXN

Meksikas peso

17,7864

INR

Indijas rūpija

85,0840

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 18.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 371/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 371/12

---

Komisijas paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/25/EK īstenošanu par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz izpriecu kuģiem

(Saskaņoto standartu nosaukumu un numuru publicēšana saskaņā ar Savienības saskaņošanas tiesību aktiem)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2013/C 371/05)

| ESO (1) | Saskaņotā standarta numurs un nosaukums
  (un atsauces dokuments) | Pirmā publikācija OV | Aizstātā standarta numurs | Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums
  1. piezīme |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Piepūšamas laivas – 1. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Piepūšamas laivas – 2. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW līdz 15 kW ieskaitot (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Piepūšamas laivas – 3. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 15 kW un lielāku (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Piepūšamas laivas. 4. daļa: Laivas ar korpusa garumu no 8 m līdz 24 m un ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu sākot no 15 kW un lielāku (ISO 6185-4:2011) | 4.1.2012. | | |
| CEN | EN ISO 7840:2013
  Mazizmēra kuģi. Ugunsdrošas degvielas šļūtenes (ISO 7840:2013) | Šī ir pirmā publikācija | EN ISO 7840:2004
  2.1. piezīme | 24.7.2014. |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Mazizmēra kuģi – Notekūdeņu savākšanas sistēmas (ISO 8099:2000) | 11.5.2001. | | |
| CEN | EN ISO 8469:2013
  Mazizmēra kuģi. Ugunsnedrošas degvielas šļūtenes (ISO 8469:2013) | Šī ir pirmā publikācija | EN ISO 8469:2006
  2.1. piezīme | 24.7.2014. |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Mazizmēra kuģi – Kuģu dzinēji un barošanas sistēmas – Jaudas mērījumi un deklarācijas (ISO 8665:2006) | 16.9.2006. | EN ISO 8665:1995
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.12.2006.) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Pamatdati (ISO 8666:2002) | 20.5.2003. | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Kabeļu un trīšu sistēmas (ISO 8847:2004) | 8.1.2005. | EN 28847:1989
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.11.2004.) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Mazizmēra kuģi – Kuģu tilpņu sūkņi ar līdzstrāvas elektropiedziņu (ISO 8849:2003) | 8.1.2005. | EN 28849:1993
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2004.) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 1. daļa: Metāla armatūra (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001. | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 2. daļa: Nemetāla armatūra (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003. | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 1. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu līdz un ieskaitot 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003. | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 2. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu virs 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003. | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Mazizmēra kuģi – Elektriskie ventilatori (ISO 9097:1991) | 25.2.1998. | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Mazizmēra kuģi – Kuģu identifikācija – Kodēšanas sistēma (ISO 10087:2006) | 13.5.2006. | EN ISO 10087:1996
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.9.2006.) |
| CEN | EN ISO 10088:2013
  Mazizmēra kuģi. Iebūvētās degvielas sistēmas un tvertnes (ISO 10088:2013) | Šī ir pirmā publikācija | EN ISO 10088:2009
  2.1. piezīme | 28.8.2014. |
| CEN | EN ISO 10133:2012
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Elektrosistēmas. Sevišķi zema sprieguma līdzstrāvas ierīces (ISO 10133:2012) | 13.3.2013. | EN ISO 10133:2000
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.6.2013.) |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Sašķidrināto naftas gāzu (LPG) sistēmas (ISO 10239:2008) | 30.4.2008. | EN ISO 10239:2000
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2008.) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Mazizmēra kuģi – Īpašnieka rokasgrāmata (ISO 10240:2004) | 3.5.2005. | EN ISO 10240:1996
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2005.) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Mazizmēra kuģi – Hidrauliskās stūres sistēmas (ISO 10592:1994) | 25.2.1998. | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Mazizmēra kuģi – Benzīna dzinēja un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilācija (ISO 11105:1997) | 18.12.1997. | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Mazizmēra kuģi – Grafiskie simboli (ISO 11192:2005) | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Mazizmēra kuģi – Aizsardzība pret iedarbināšanu zem slodzes (ISO 11547:1994) | 18.12.1997. | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Mazizmēra motorizēti kuģošanas līdzekļi. Redzes lauks, atrodoties pie stūres rata (ISO 11591:2011) | 4.1.2012. | EN ISO 11591:2000
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2012.) |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Mazizmēra kuģi, kuru korpuss ir īsāks par 8 m – Maksimālā dzinējspēka noteikšana (ISO 11592:2001) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ūdensnecaurlaidīgie kokpiti un ātras noteces kokpiti (ISO 11812:2001) | 17.4.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 1. daļa: Materiāli: Termoreaktīvie sveķi (plastmasas), stiklšķiedras stiegrojums, etalonlamināts (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001. | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 2. daļa: Materiāli: Serdes materiāli sendvičtipa konstrukcijām, pildmateriāli (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 3. daļa: Materiāli: Tērauds, alumīnija sakausējumi, kokmateriāli, citi materiāli (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 4. daļa: Darbnīca un ražošana (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 5. daļa: Kā noteikt aplēses spiedienu vienkorpusa peldlīdzekļiem, aplēses spriegumu un sastāvdaļu izmērus (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008. | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 6. daļa: Struktūrshēma un detaļas (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008. | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 8. daļa: Stūres (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010. | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010. | | |
| CEN | EN ISO 12215-9:2012
  Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 9. daļa: Burukuģu izvirzītās daļas (ISO 12215-9:2012) | 15.8.2012. | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Logi, iluminatori, lūkas, vētras vāki un durvis. Stiprības un ūdensnecaurlaidības prasības (ISO 12216:2002) | 19.12.2002. | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2013
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Stabilitātes un peldspējas novērtēšana un kategorizēšana. 1. daļa: Kuģi (izņemot burukuģus) ar korpusa garumu lielāku vai vienādu ar 6 m (ISO 12217-1:2013) | Šī ir pirmā publikācija | EN ISO 12217-1:2002
  2.1. piezīme | Šīs publikācijas datums |
| CEN | EN ISO 12217-3:2013
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 3. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu mazāku par 6 m (ISO 12217-3:2013) | Šī ir pirmā publikācija | EN ISO 12217-3:2002
  2.1. piezīme | Šīs publikācijas datums |
| CEN | EN ISO 13297:2012
  Mazizmēra kuģi. Elektrosistēmas. Maiņstrāvas ierīces (ISO 13297:2012) | 13.3.2013. | EN ISO 13297:2000
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.5.2013.) |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Mazizmēra kuģi – Ūdensmotocikli – Uzbūves un sistēmu uzstādīšanas prasības (ISO 13590:2003) | 8.1.2005. | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005. | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Piedziņas sistēmas (ISO 13929:2001) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 1. daļa: Mērījumi ar garāmbraucienu metodi (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009. | EN ISO 14509:2000
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.4.2009.) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Mazizmēra kuģi – Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā – 2. daļa: Trokšņainības novērtēšana pēc mērījumiem ar etalonkuģi (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007. | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Mazizmēra kuģi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 3. daļa: Trokšņainības novērtēšana lietojot aprēķinu un mērījumu procedūras (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010. | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Mazizmēra kuģi – Kambīzes plītis darbam ar šķidro degvielu (ISO 14895:2000) | 30.10.2003. | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Mazizmēra kuģi – Būvētāja plāksne (ISO 14945:2004) | 8.1.2005. | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Mazizmēra kuģi – Maksimālā slogotspēja (ISO 14946:2001) | 6.3.2002. | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006. | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Mazizmēra kuģi – Kravastelpu sūkņu sistēmas (ISO 15083:2003) | 30.10.2003. | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Mazizmēra kuģi – Noenkurošana, pietauvošana un vilkšana – Pievienošanas piederumi (ISO 15084:2003) | 12.7.2003. | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Aizsardzība pret cilvēku pārkrišanu pār bortu un līdzekļi nokļūšanai atpakaļ uz klāja (ISO 15085:2003) | 30.10.2003. | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.11.2009.) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Mazizmēra kuģi – Iebūvētie benzīna dzinēji – Dzinēja degvielas padeves un elektrosistēmas (ISO 15584:2001) | 6.3.2002. | | |
| CEN | EN 15609:2012
  Sašķidrinātas naftasgāzes (SNG) iekārtas un piederumi. Ar SNG darbināmas laivu, jahtu un citu peldlīdzekļu piedziņas sistēmas | 15.8.2012. | EN 15609:2008
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (30.11.2012.) |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Mazizmēra kuģi – Distances vadības sistēmas uz klāja esošām mini hidrolaivām (ISO 15652:2003) | 7.9.2005. | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Mazizmēra kuģi – Iebūvēti dīzeļmotori – Motoram piestiprinātās degvielas un elektrības pievadsistēmas (ISO 16147:2002) | 3.4.2003. | | |
| EN ISO 16147:2002/A1:2013 | 10.7.2013. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.8.2013.) |
| CEN | EN ISO 16180:2013
  Mazizmēra kuģi. Navigācijas gaismas. Uzstādīšana un izvietošana (ISO 16180:2013) | 10.7.2013. | | |
| CEN | EN ISO 21487:2012
  Mazizmēra kuģi. Iebūvētas benzīna un dīzeļdegvielas tvertnes (ISO 21487:2012) | 13.3.2013. | EN ISO 21487:2006
  2.1. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.5.2013.) |
| CEN | EN ISO 25197:2012
  Mazizmēra kuģi. Stūres mehānisma, pārslēdzējierīces un droseļvārsta elektriskās/elektroniskās vadības sistēmas (ISO 25197:2012) | 13.3.2013. | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Mazizmēra kuģi – Elektroiekārta – Aizsardzība pret ugunsnedrošu gāzu uzliesmošanu (ISO 8846:1990) | 30.9.1995. | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN 28848:1993
  Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas (ISO 8848:1990) | 30.9.1995. | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| CEN | EN 29775:1993
  Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas piekardzinējiem ar jaudu 15–40 kW (ISO 9775:1990) | 30.9.1995. | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001. | 3. piezīme | Darbības izbeigšanās datums
  (31.3.2001.) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Elektroietaises uz kuģiem – 507. daļa: Jahtas
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003. | | |

ESO (1)

Saskaņotā standarta numurs un nosaukums

(un atsauces dokuments)

Pirmā publikācija OV

Aizstātā standarta numurs

Aizstātā standarta atbilstības prezumpcijas beigu datums

1. piezīme

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Piepūšamas laivas – 1. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Piepūšamas laivas – 2. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 4,5 kW līdz 15 kW ieskaitot (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Piepūšamas laivas – 3. daļa: Laivas ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu 15 kW un lielāku (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Piepūšamas laivas. 4. daļa: Laivas ar korpusa garumu no 8 m līdz 24 m un ar maksimāli pieļaujamo motora jaudu sākot no 15 kW un lielāku (ISO 6185-4:2011)

4.1.2012.

CEN

EN ISO 7840:2013

Mazizmēra kuģi. Ugunsdrošas degvielas šļūtenes (ISO 7840:2013)

Šī ir pirmā publikācija

EN ISO 7840:2004

2.1. piezīme

24.7.2014.

CEN

EN ISO 8099:2000

Mazizmēra kuģi – Notekūdeņu savākšanas sistēmas (ISO 8099:2000)

11.5.2001.

CEN

EN ISO 8469:2013

Mazizmēra kuģi. Ugunsnedrošas degvielas šļūtenes (ISO 8469:2013)

Šī ir pirmā publikācija

EN ISO 8469:2006

2.1. piezīme

24.7.2014.

CEN

EN ISO 8665:2006

Mazizmēra kuģi – Kuģu dzinēji un barošanas sistēmas – Jaudas mērījumi un deklarācijas (ISO 8665:2006)

16.9.2006.

EN ISO 8665:1995

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.12.2006.)

CEN

EN ISO 8666:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Pamatdati (ISO 8666:2002)

20.5.2003.

CEN

EN ISO 8847:2004

Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Kabeļu un trīšu sistēmas (ISO 8847:2004)

8.1.2005.

EN 28847:1989

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.11.2004.)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006.

CEN

EN ISO 8849:2003

Mazizmēra kuģi – Kuģu tilpņu sūkņi ar līdzstrāvas elektropiedziņu (ISO 8849:2003)

8.1.2005.

EN 28849:1993

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2004.)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 1. daļa: Metāla armatūra (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001.

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Mazizmēra kuģi – Kingstoni un caur korpusu izejoši fitingi – 2. daļa: Nemetāla armatūra (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003.

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 1. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu līdz un ieskaitot 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003.

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ugunsdrošība. 2. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu virs 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003.

CEN

EN ISO 9097:1994

Mazizmēra kuģi – Elektriskie ventilatori (ISO 9097:1991)

25.2.1998.

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN ISO 10087:2006

Mazizmēra kuģi – Kuģu identifikācija – Kodēšanas sistēma (ISO 10087:2006)

13.5.2006.

EN ISO 10087:1996

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.9.2006.)

CEN

EN ISO 10088:2013

Mazizmēra kuģi. Iebūvētās degvielas sistēmas un tvertnes (ISO 10088:2013)

Šī ir pirmā publikācija

EN ISO 10088:2009

2.1. piezīme

28.8.2014.

CEN

EN ISO 10133:2012

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Elektrosistēmas. Sevišķi zema sprieguma līdzstrāvas ierīces (ISO 10133:2012)

13.3.2013.

EN ISO 10133:2000

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.6.2013.)

CEN

EN ISO 10239:2008

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Sašķidrināto naftas gāzu (LPG) sistēmas (ISO 10239:2008)

30.4.2008.

EN ISO 10239:2000

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2008.)

CEN

EN ISO 10240:2004

Mazizmēra kuģi – Īpašnieka rokasgrāmata (ISO 10240:2004)

3.5.2005.

EN ISO 10240:1996

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2005.)

CEN

EN ISO 10592:1995

Mazizmēra kuģi – Hidrauliskās stūres sistēmas (ISO 10592:1994)

25.2.1998.

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN ISO 11105:1997

Mazizmēra kuģi – Benzīna dzinēja un/vai benzīna tvertnes nodalījumu ventilācija (ISO 11105:1997)

18.12.1997.

CEN

EN ISO 11192:2005

Mazizmēra kuģi – Grafiskie simboli (ISO 11192:2005)

14.3.2006.

CEN

EN ISO 11547:1995

Mazizmēra kuģi – Aizsardzība pret iedarbināšanu zem slodzes (ISO 11547:1994)

18.12.1997.

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN ISO 11591:2011

Mazizmēra motorizēti kuģošanas līdzekļi. Redzes lauks, atrodoties pie stūres rata (ISO 11591:2011)

4.1.2012.

EN ISO 11591:2000

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2012.)

CEN

EN ISO 11592:2001

Mazizmēra kuģi, kuru korpuss ir īsāks par 8 m – Maksimālā dzinējspēka noteikšana (ISO 11592:2001)

6.3.2002.

CEN

EN ISO 11812:2001

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Ūdensnecaurlaidīgie kokpiti un ātras noteces kokpiti (ISO 11812:2001)

17.4.2002.

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 1. daļa: Materiāli: Termoreaktīvie sveķi (plastmasas), stiklšķiedras stiegrojums, etalonlamināts (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001.

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 2. daļa: Materiāli: Serdes materiāli sendvičtipa konstrukcijām, pildmateriāli (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002.

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 3. daļa: Materiāli: Tērauds, alumīnija sakausējumi, kokmateriāli, citi materiāli (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002.

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Mazizmēra kuģi – Korpusa uzbūve un sastāvdaļas – 4. daļa: Darbnīca un ražošana (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002.

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 5. daļa: Kā noteikt aplēses spiedienu vienkorpusa peldlīdzekļiem, aplēses spriegumu un sastāvdaļu izmērus (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008.

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 6. daļa: Struktūrshēma un detaļas (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008.

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 8. daļa: Stūres (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010.

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010.

CEN

EN ISO 12215-9:2012

Mazizmēra kuģi. Korpusa uzbūve un sastāvdaļas. 9. daļa: Burukuģu izvirzītās daļas (ISO 12215-9:2012)

15.8.2012.

CEN

EN ISO 12216:2002

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Logi, iluminatori, lūkas, vētras vāki un durvis. Stiprības un ūdensnecaurlaidības prasības (ISO 12216:2002)

19.12.2002.

CEN

EN ISO 12217-1:2013

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Stabilitātes un peldspējas novērtēšana un kategorizēšana. 1. daļa: Kuģi (izņemot burukuģus) ar korpusa garumu lielāku vai vienādu ar 6 m (ISO 12217-1:2013)

Šī ir pirmā publikācija

EN ISO 12217-1:2002

2.1. piezīme

Šīs publikācijas datums

CEN

EN ISO 12217-3:2013

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Noturības un peldamības novērtēšana un kategorizēšana. 3. daļa: Kuģošanas līdzekļi ar korpusa garumu mazāku par 6 m (ISO 12217-3:2013)

Šī ir pirmā publikācija

EN ISO 12217-3:2002

2.1. piezīme

Šīs publikācijas datums

CEN

EN ISO 13297:2012

Mazizmēra kuģi. Elektrosistēmas. Maiņstrāvas ierīces (ISO 13297:2012)

13.3.2013.

EN ISO 13297:2000

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.5.2013.)

CEN

EN ISO 13590:2003

Mazizmēra kuģi – Ūdensmotocikli – Uzbūves un sistēmu uzstādīšanas prasības (ISO 13590:2003)

8.1.2005.

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005.

CEN

EN ISO 13929:2001

Mazizmēra kuģi – Stūres ierīces – Piedziņas sistēmas (ISO 13929:2001)

6.3.2002.

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 1. daļa: Mērījumi ar garāmbraucienu metodi (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009.

EN ISO 14509:2000

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.4.2009.)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Mazizmēra kuģi – Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā – 2. daļa: Trokšņainības novērtēšana pēc mērījumiem ar etalonkuģi (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007.

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Mazizmēra kuģi. Atpūtas motorkuģa troksnis gaisā. 3. daļa: Trokšņainības novērtēšana lietojot aprēķinu un mērījumu procedūras (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010.

CEN

EN ISO 14895:2003

Mazizmēra kuģi – Kambīzes plītis darbam ar šķidro degvielu (ISO 14895:2000)

30.10.2003.

CEN

EN ISO 14945:2004

Mazizmēra kuģi – Būvētāja plāksne (ISO 14945:2004)

8.1.2005.

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006.

CEN

EN ISO 14946:2001

Mazizmēra kuģi – Maksimālā slogotspēja (ISO 14946:2001)

6.3.2002.

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006.

CEN

EN ISO 15083:2003

Mazizmēra kuģi – Kravastelpu sūkņu sistēmas (ISO 15083:2003)

30.10.2003.

CEN

EN ISO 15084:2003

Mazizmēra kuģi – Noenkurošana, pietauvošana un vilkšana – Pievienošanas piederumi (ISO 15084:2003)

12.7.2003.

CEN

EN ISO 15085:2003

Mazizmēra kuģošanas līdzekļi. Aizsardzība pret cilvēku pārkrišanu pār bortu un līdzekļi nokļūšanai atpakaļ uz klāja (ISO 15085:2003)

30.10.2003.

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.11.2009.)

CEN

EN ISO 15584:2001

Mazizmēra kuģi – Iebūvētie benzīna dzinēji – Dzinēja degvielas padeves un elektrosistēmas (ISO 15584:2001)

6.3.2002.

CEN

EN 15609:2012

Sašķidrinātas naftasgāzes (SNG) iekārtas un piederumi. Ar SNG darbināmas laivu, jahtu un citu peldlīdzekļu piedziņas sistēmas

15.8.2012.

EN 15609:2008

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(30.11.2012.)

CEN

EN ISO 15652:2005

Mazizmēra kuģi – Distances vadības sistēmas uz klāja esošām mini hidrolaivām (ISO 15652:2003)

7.9.2005.

CEN

EN ISO 16147:2002

Mazizmēra kuģi – Iebūvēti dīzeļmotori – Motoram piestiprinātās degvielas un elektrības pievadsistēmas (ISO 16147:2002)

3.4.2003.

EN ISO 16147:2002/A1:2013

10.7.2013.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.8.2013.)

CEN

EN ISO 16180:2013

Mazizmēra kuģi. Navigācijas gaismas. Uzstādīšana un izvietošana (ISO 16180:2013)

10.7.2013.

CEN

EN ISO 21487:2012

Mazizmēra kuģi. Iebūvētas benzīna un dīzeļdegvielas tvertnes (ISO 21487:2012)

13.3.2013.

EN ISO 21487:2006

2.1. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.5.2013.)

CEN

EN ISO 25197:2012

Mazizmēra kuģi. Stūres mehānisma, pārslēdzējierīces un droseļvārsta elektriskās/elektroniskās vadības sistēmas (ISO 25197:2012)

13.3.2013.

CEN

EN 28846:1993

Mazizmēra kuģi – Elektroiekārta – Aizsardzība pret ugunsnedrošu gāzu uzliesmošanu (ISO 8846:1990)

30.9.1995.

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN 28848:1993

Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas (ISO 8848:1990)

30.9.1995.

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

CEN

EN 29775:1993

Mazizmēra kuģi – Tālvadības stūres sistēmas piekardzinējiem ar jaudu 15–40 kW (ISO 9775:1990)

30.9.1995.

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001.

3. piezīme

Darbības izbeigšanās datums

(31.3.2001.)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Elektroietaises uz kuģiem – 507. daļa: Jahtas

IEC 60092-507:2000

12.6.2003.

| 1. piezīme. | Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi. |
| --- | --- |

1. piezīme.

Parasti atbilstības prezumpcijas beigu datums ir atsaukšanas datums (“dow” – date of withdrawal), ko noteikusi Eiropas standartizācijas organizācija, bet standartu lietotājiem jāievēro, ka dažos izņēmuma gadījumos var būt citādi.

| 2.1. piezīme. | Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.1. piezīme.

Jaunajam (vai grozītajam) standartam ir tāda pati darbības joma kā aizstātajam standartam. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.2. piezīme. | Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

2.2. piezīme.

Jaunajam standartam ir plašāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

| 2.3. piezīme. | Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga. |
| --- | --- |

2.3. piezīme.

Jaunajam standartam ir šaurāka darbības joma, salīdzinot ar aizstāto standartu. Norādītajā datumā (daļēji) aizstātais standarts zaudē prezumpciju par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām un citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko attiecas jaunais standarts. Prezumpcija par atbilstību attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām attiecībā uz tiem ražojumiem vai pakalpojumiem, uz ko joprojām attiecas (daļēji) aizstātais standarts, bet uz ko neattiecas jaunais standarts, paliek nemainīga.

| 3. piezīme. | Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām. |
| --- | --- |

3. piezīme.

Grozījumu gadījumā atsauces standarta numurs ir EN CCCCC:YYYY, iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, un attiecīgie jaunie grozījumi. Aizstātais standarts ir attiecīgi EN CCCCC:YYYY un tā iepriekšējie grozījumi, ja tādi bijuši, bet bez jaunā grozījuma. Norādītajā datumā aizstātais standarts zaudē atbilstības prezumpciju attiecībā uz attiecīgo Savienības tiesību aktu pamatprasībām vai citām prasībām.

PIEZĪME.

| — | Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (2) 27. pantam. |
| --- | --- |

—

Informāciju, kas attiecas uz standartu pieejamību, var iegūt no Eiropas standartizācijas organizācijām vai no valstu standartizācijas organizācijām, kuru saraksts ir publicēts Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī atbilstoši Regulas (ES) Nr. 1025/2012 (2) 27. pantam.

| — | Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

—

Eiropas standartizācijas organizācijas standartus pieņem angļu valodā (CEN un Cenelec standartus publicē arī franču un vācu valodā). Pēc tam valsts standartizācijas iestādes standartu nosaukumus tulko visās attiecīgajās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. Eiropas Komisija neuzņemas atbildību par to nosaukumu pareizību, kuri iesniegti publicēšanai Oficiālajā Vēstnesī.

| — | Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu). |
| --- | --- |

—

Atsauces uz labojumiem “.../AC:YYYY” publicē tikai informācijai. Ar labojumu standarta tekstā novērš drukas, valodas vai līdzīgas kļūdas, un tas var attiekties uz Eiropas standartizācijas organizācijas pieņemtā standarta vienu vai vairākām valodu versijām (angļu, franču un/vai vācu valodu).

| — | Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās. |
| --- | --- |

—

Atsauces numuru publikācija Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī nenozīmē, ka standarti ir pieejami visās Eiropas Savienības oficiālajās valodās.

| — | Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu. |
| --- | --- |

—

Ar šo sarakstu aizstāj visus iepriekšējos sarakstus, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Eiropas Komisija nodrošina šā saraksta atjaunināšanu.

| — | Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Sīkāka informācija par saskaņotajiem standartiem un citiem Eiropas standartiem ir pieejama:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Eiropas standartizācijas organizācijas:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25500811; fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu), |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25500811; fakss +32 25500819 (http://www.cen.eu),

| — | Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25196871; fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu), |
| --- | --- |

—

Cenelec: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, tālr. +32 25196871; fakss +32 25196919 (http://www.cenelec.eu),

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tālr. +33 492944200; fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, tālr. +33 492944200; fakss +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(2)  OV L 316, 14.11.2012., 12. lpp.

---

DALĪBVALSTU SNIEGTA INFORMĀCIJA

| 18.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 371/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 371/18

---

Reorganizācijas pasākumi

Lēmums par pasākumu nolūkā reorganizēt “LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY”

(Publikācija saskaņā ar 6. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/17/EK par apdrošināšanas sabiedrību sanāciju un darbības izbeigšanu)

(2013/C 371/06)

| Apdrošināšanas sabiedrība | “LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY”, reģistrētais birojs Filadelfeos & Kefalariou Street 1, 14562 Kifissia, Greece, sabiedrības reģistrācijas numurs 20599/Β/05/1989/10, PVN Nr. 094283413 |
| --- | --- |
| Lēmuma pieņemšanas datums, spēkā stāšanās datums un lēmuma veids | Grieķijas bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmums Nr. 94/6/15.11.2013, ar kuru:






  1. | apdrošināšanas sabiedrības pārvaldību uztic komisāram Ioannis Peristeris, kurš iecelts ar Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmumu Nr. 89/2.9.2013 un kurš no minētā lēmuma izziņošanas brīža ir vienpersoniski atbildīgs par lēmumu pieņemšanu sabiedrības vārdā, un viņa lēmumi ir sabiedrībai saistoši; |

Apdrošināšanas sabiedrība

“LA VIE LIMITED GREEK HEALTH INSURANCE COMPANY”, reģistrētais birojs Filadelfeos & Kefalariou Street 1, 14562 Kifissia, Greece, sabiedrības reģistrācijas numurs 20599/Β/05/1989/10, PVN Nr. 094283413

Lēmuma pieņemšanas datums, spēkā stāšanās datums un lēmuma veids

Grieķijas bankas Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmums Nr. 94/6/15.11.2013, ar kuru:

1.

apdrošināšanas sabiedrības pārvaldību uztic komisāram Ioannis Peristeris, kurš iecelts ar Kredītu un apdrošināšanas komitejas Lēmumu Nr. 89/2.9.2013 un kurš no minētā lēmuma izziņošanas brīža ir vienpersoniski atbildīgs par lēmumu pieņemšanu sabiedrības vārdā, un viņa lēmumi ir sabiedrībai saistoši;

| 2. | nosaka komisāram termiņu līdz 2013. gada 14. decembrim pasākumu īstenošanai un administratīvo lēmumu pieņemšanai nolūkā ierobežot sabiedrības apdrošināšanas riskus un aizsargāt apdrošināto personu intereses; |
| --- | --- |

2.

nosaka komisāram termiņu līdz 2013. gada 14. decembrim pasākumu īstenošanai un administratīvo lēmumu pieņemšanai nolūkā ierobežot sabiedrības apdrošināšanas riskus un aizsargāt apdrošināto personu intereses;

| 3. | pieprasa komisāram iesniegt Grieķijas bankai viena mēneša laikā no lēmuma pieņemšanas ziņojumu par īstenotajiem pasākumiem, reģistrēt un iesniegt ziņas par apdrošināšanas polišu saistību portfeli, kā arī iesniegt apdrošināšanas ieguldījumu un pieejamo aktīvu reģistru ar atsauces datumu “2013. gada 4. decembris”. |
| --- | --- |

3.

pieprasa komisāram iesniegt Grieķijas bankai viena mēneša laikā no lēmuma pieņemšanas ziņojumu par īstenotajiem pasākumiem, reģistrēt un iesniegt ziņas par apdrošināšanas polišu saistību portfeli, kā arī iesniegt apdrošināšanas ieguldījumu un pieejamo aktīvu reģistru ar atsauces datumu “2013. gada 4. decembris”.

Stāšanās spēkā: 15.11.2013.

Beigu termiņš: 15.12.2013.

Kompetentās iestādes:

| Bank of Greece |
| --- |
| Adrese: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Bank of Greece

Adrese:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Uzraudzības iestādes:

| Bank of Greece |
| --- |
| Adrese: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Bank of Greece

Adrese:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Norīkotais administrators

Piemērojamie tiesību akti:

Grieķijas tiesības saskaņā ar Likuma Nr. 400/1970 9., 17.a, 17.b un 17.c pantu.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KOPĒJĀS TIRDZNIECĪBAS POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Eiropas Komisija

| 18.12.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 371/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 371/19

---

Paziņojums par daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu attiecībā uz antidempinga pasākumiem, kas piemērojami dažu Ķīnas Tautas Republikas izcelsmes stikla elementāršķiedras izstrādājumu importam

(2013/C 371/07)

Eiropas Komisija (turpmāk “Komisija”) saskaņā ar 11. panta 3. punktu Padomes 2009. gada 30. novembra Regulā (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis (1) (“pamatregula”), ir saņēmusi pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu.

1.   Pārskatīšanas pieprasījums

Eiropas Stikla šķiedras ražotāju apvienība (“APFE”) (“pieprasījuma iesniedzējs”), ir iesniegusi pārskatīšanas pieprasījumu to ražotāju vārdā, kas pārstāv vairāk nekā 25 % no dažu stikla elementāršķiedras izstrādājumu Savienības ražošanas kopapjoma.

Pārskatīšana attiecas tikai uz kaitējuma pārbaudi.

2.   Iespēja pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu

Ja kāda ieinteresētā persona uzskata, ka ir pamats pārskatīt pasākumus tādu iemeslu dēļ, kas saistīti ar šo paziņojumu par procedūras sākšanu (piemēram, pārrēķināt dempinga starpību), attiecīgā persona var pieprasīt pārskatīšanu saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu.

Personas, kas vēlas pieprasīt šādu pārskatīšanu, var sazināties ar Komisiju, izmantojot iepriekš norādīto adresi.

Ja pieprasījumi tiks iesniegti laikus un neapdraudēs iepriekš minētās pārskatīšanas pabeigšanu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija centīsies tos izskatīt šīs izmeklēšanas kontekstā.

3.   Pārskatāmais ražojums

Ražojums, uz kuru attiecas šī pārskatīšana, ir Ķīnas Tautas Republikas (“attiecīgā valsts”) izcelsmes cirstās stikla šķiedras šķipsnas, kuru garums nepārsniedz 50 mm; stikla šķiedras grīstes, izņemot stikla šķiedras grīstes, kas ir impregnētas un pārklātas un kam karsēšanas zudumi pārsniedz 3 % (noteikts pēc ISO standarta 1887); un mašas, kas izgatavotas no stikla šķiedras pavedieniem, izņemot mašas no stikla vates, (“pārskatāmais ražojums”), kuras pašlaik klasificē ar KN kodiem 7019 11 00, ex 7019 12 00 un 7019 31 10.

4.   Spēkā esošie pasākumi

Patlaban ir spēkā galīgais antidempinga maksājums, kas noteikts ar Padomes Īstenošanas regulu (ES) Nr. 248/2011 (2).

5.   Pārskatīšanas pamatojums

Pieprasījums atbilstoši 11. panta 3. punktam ir pamatots ar pieprasījuma iesniedzēja sniegtiem pirmšķietamiem pierādījumiem, ka attiecībā uz kaitējumu ir mainījušies apstākļi, uz kuru pamata noteikti spēkā esošie pasākumi, un ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas.

Pieprasījuma iesniedzējs sniedzis pirmšķietamus pierādījumus, kas liecina, ka kopš iepriekšējā izmeklēšanas perioda apstākļi ir mainījušies, ka šīs pārmaiņas ir ilgstošas, jo skar Savienības ražošanas nozares sastāvu. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvo, ka divi sākotnējā izmeklēšanā izlasē iekļauti Savienības ražotāji, konsolidējot ražotnes, ir ievērojami pārstrukturējuši savu darbību, savukārt cits Savienības ražotājs vairs Savienībā neražo pārskatāmo ražojumu.

Pieprasījuma iesniedzējs sniedzis arī pirmšķietamus pierādījumus, kas liecina, ka spēkā esošie pasākumi nav likvidējuši kaitējumu Savienības ražošanas nozarei, jo īpaši ņemot vērā pastāvīgo cenu spiedienu, ko īsteno Ķīnas Tautas Republikas ražotāji eksportētāji, kaut arī ir spēkā pasākumi. Iespējamais cenu spiediens negatīvi ietekmējis Savienības ražotāju tirgus daļu un pieprasījuma iesniedzēju uzņēmumu pārdošanas apjomu, nodarbinātību un finansiālos rādītājus. Arī Komisijas rīcībā esošie dati liecina, ka ražotāji eksportētāji ir samazinājuši pārdošanas cenas.

Pieteikuma iesniedzējs apgalvo, ka tāpēc vairs nešķiet, ka turpmāka pasākumu piemērošana pašreizējā apjomā, kura pamatā ir iepriekš noteiktais kaitējuma līmenis, neitralizētu kaitējumu izraisošā dempinga sekas, kas noteiktas iepriekš.

6.   Procedūra

Apspriedusies ar padomdevēju komiteju un konstatējusi, ka ir pietiekami pierādījumi, kas pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija saskaņā ar pamatregulas 11. panta 3. punktu ar šo sāk daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecas tikai uz kaitējuma pārbaudi.

Izmeklēšanā tiks izvērtēts, vai spēkā esošie pasākumi ir jāturpina, jāatceļ vai jāmaina.

6.1.   Izmeklēšana attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem

Lai pārbaudītu kaitējumu, šajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties pārskatāmā ražojuma ražotāji eksportētāji Ķīnas Tautas Republikā, kuri to eksportē uz Savienību.

Ņemot vērā, ka šajā daļējā starpposma pārskatīšanā varētu būt iesaistīts liels skaits Ķīnas Tautas Republikas ražotāju eksportētāju un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo ražotāju eksportētāju skaitu, no pietiekama skaita ražotāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi ražotāji eksportētāji vai pārstāvji, kas darbojas to vārdā, ieskaitot tos, kas nesadarbojās iepriekšējā izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti pasākumi, uz kuriem attiecas šī pārskatīšana, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, minētajām personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma I pielikumā noteikto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu ražotāju eksportētāju atlasei, tā sazināsies arī ar Ķīnas Tautas Republikas iestādēm un var sazināties ar visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir vajadzīga izlase, tad ražotājus eksportētājus var atlasīt, ņemot vērā uz Savienību eksportēto lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams izmeklēt. Visiem zināmajiem ražotājiem eksportētājiem, attiecīgās valsts iestādēm un ražotāju eksportētāju apvienībām vajadzības gadījumā ar attiecīgās valsts iestāžu starpniecību Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir atlasīti.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai attiecībā uz ražotājiem eksportētājiem, tā nosūtīs anketas izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgās valsts iestādēm.

Visiem izlasē iekļautajiem ražotājiem eksportētājiem, visām zināmajām ražotāju eksportētāju apvienībām un attiecīgās valsts iestādēm 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi, būs jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem.

Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā būs jāsniedz informācija par ražotāja eksportētāja uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar pārskatāmo ražojumu un tā pārdošanu uz Savienību un trešām valstīm.

6.2.   Izmeklēšana attiecībā uz nesaistītiem importētājiem
   (3)
   (4)

Lai pārbaudītu kaitējumu, šajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties nesaistīti importētāji, kuri pārskatāmo ražojumu no Ķīnas Tautas Republikas importē Savienībā.

Ņemot vērā, ka šajā starpposma pārskatīšanā varētu būt iesaistīts liels skaits nesaistītu importētāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija var ierobežot izmeklējamo nesaistīto importētāju skaitu, no pietiekama skaita nesaistīto importētāju veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase tiks veikta saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Lai Komisija varētu lemt, vai ir vajadzīga atlase, un vajadzības gadījumā veidot izlasi, visi nesaistītie importētāji vai pārstāvji, kuri darbojas to vārdā, ieskaitot tos, kas nesadarbojās izmeklēšanā, kuras rezultātā tika noteikti šajā procedūrā pārskatāmie pasākumi, ar šo tiek aicināti pieteikties Komisijā. Ja vien nav norādīts citādi, šīm personām tas jāizdara 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, sniedzot Komisijai šā paziņojuma II pielikumā noteikto informāciju par savu uzņēmumu vai uzņēmumiem.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu nesaistītu importētāju atlasei, tā var arī sazināties ar visām zināmajām importētāju apvienībām.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt izlases izveidei svarīgu informāciju, izņemot iepriekš pieprasīto informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Ja ir vajadzīga izlase, tad importētājus var atlasīt, ņemot vērā Savienībā pārdoto izmeklējamo ražojumu lielāko reprezentatīvo apjomu, ko paredzētajā termiņā iespējams pienācīgi izmeklēt. Visiem zināmajiem nesaistītajiem importētājiem un importētāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas atlasītajiem nesaistītajiem importētājiem un visām zināmajām importētāju apvienībām. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

Atbildēs uz anketas jautājumiem cita starpā būs jāsniedz informācija par uzņēmuma(-u) struktūru, darbībām saistībā ar pārskatāmo ražojumu un tā pārdošanu.

6.3.   Izmeklēšana attiecībā uz Savienības ražotājiem

Lai pārbaudītu kaitējumu, Komisijas veiktajā izmeklēšanā ir aicināti piedalīties Savienības ražotāji, kas ražo pārskatāmo ražojumu.

Ņemot vērā, ka šajā starpposma pārskatīšanā ir iesaistīts liels skaits Savienības ražotāju, un lai izmeklēšanu pabeigtu tiesību aktos noteiktajā termiņā, Komisija ir nolēmusi ierobežot izmeklējamo Savienības ražotāju skaitu, veidojot izlasi (šo procesu sauc arī par “atlasi”). Atlase notiek saskaņā ar pamatregulas 17. pantu.

Komisija ir izveidojusi provizorisku Savienības ražotāju izlasi. Sīkāka informācija atrodama dokumentos, kuri pieejami ieinteresētajām personām. Ar šo ieinteresētās personas tiek aicinātas iepazīties ar dokumentiem (tādēļ tām jāsazinās ar Komisiju – kontaktinformācija norādīta 6.6. punktā). Citiem Savienības ražotājiem vai pārstāvjiem, kas darbojas to vārdā, ieskaitot tos, kas nesadarbojās izmeklēšanā(-ās), kuras(-u) rezultātā tika noteikti spēkā esošie pasākumi, un uzskata, ka viņi būtu jāiekļauj izlasē, ir jāsazinās ar Komisiju 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Visām ieinteresētajām personām, kuras vēlas sniegt citu izlases izveidei svarīgu informāciju, tas jāizdara 21 dienas laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, ja vien nav norādīts citādi.

Visiem zināmajiem Savienības ražotājiem un/vai ražotāju apvienībām Komisija paziņos, kuri uzņēmumi ir iekļauti izlasē.

Lai iegūtu informāciju, ko Komisija uzskata par vajadzīgu izmeklēšanai, tā nosūtīs anketas atlasītajiem Savienības ražotājiem un visām zināmajām Savienības ražotāju apvienībām. Šīm personām jāiesniedz atbildes uz anketas jautājumiem 37 dienu laikā no dienas, kad paziņots par iekļaušanu izlasē, ja vien nav norādīts citādi.

Anketā cita starpā tiks prasīta informācija par uzņēmuma(-u) struktūru un finanšu un ekonomisko stāvokli.

6.4.   Cita rakstiski sniedzama informācija

Visas ieinteresētās personas ar šo ir aicinātas, ievērojot šā paziņojuma noteikumus, darīt zināmu savu viedokli, iesniegt informāciju un sniegt pierādījumus, kas to pamato. Ja vien nav norādīts citādi, minētajai informācijai un pierādījumiem, kas to pamato, jānonāk Komisijā 37 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

6.5.   Uzklausīšanas iespēja, ko nodrošina Komisijas izmeklēšanas dienesti

Visas ieinteresētās personas var pieprasīt, lai tās uzklausītu Komisijas izmeklēšanas dienesti. Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar attiecīgajām personām.

6.6.   Norādes rakstisku dokumentu iesniegšanai, atbilžu uz anketas jautājumiem un sarakstes nosūtīšanai

Visi rakstiski iesniegtie dokumenti, tostarp šajā paziņojumā prasītā informācija, kā arī ieinteresēto personu atbildes uz anketas jautājumiem un sarakste, kurai lūgts saglabāt konfidencialitāti, ir ar norādi “Limited” (5).

Ieinteresētajām personām, kuras sniedz informāciju ar norādi “Limited”, saskaņā ar pamatregulas 19. panta 2. punktu jāsagatavo tās nekonfidenciāls kopsavilkums ar norādi “For inspection by interested parties”. Šiem kopsavilkumiem jābūt tik detalizētiem, lai no tiem varētu pienācīgi saprast konfidenciāli iesniegtās informācijas būtību. Ja ieinteresētā persona, kas iesniedz konfidenciālu informāciju, nesagatavo tās nekonfidenciālu kopsavilkumu un neiesniedz to noteiktajā formā un kvalitātē, šādu informāciju var neņemt vērā.

Ieinteresētās personas tiek lūgtas visu informāciju un pieprasījumus iesniegt elektroniski (nekonfidenciālo informāciju pa e-pastu, konfidenciālo – CD-R/DVD), un tām jānorāda savs nosaukums, adrese, e-pasta adrese, tālruņa un faksa numurs. Tomēr pilnvaras, parakstītus apliecinājumus un to atjauninājumus, ko pievieno atbildēm uz anketas jautājumiem, iesniedz uz papīra, t. i., nosūta pa pastu vai iesniedz personīgi turpmāk norādītajā adresē. Ja kāda ieinteresētā persona dokumentus un pieprasījumus nevar iesniegt elektroniski, tai saskaņā ar pamatregulas 18. panta 2. punktu nekavējoties jāsazinās ar Komisiju. Sīkāku informāciju par saraksti ar Komisiju ieinteresētās personas var iegūt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Komisijas adrese sarakstei

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fakss +32 22956505 |
| E-pasts: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fakss +32 22956505

E-pasts: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu

7.   Nesadarbošanās

Ja ieinteresētā persona liedz piekļuvi nepieciešamajai informācijai vai nesniedz to noteiktajā termiņā, vai ievērojami kavē izmeklēšanu, tad saskaņā ar pamatregulas 18. pantu apstiprinošus vai noraidošus konstatējumus var sagatavot, pamatojoties uz pieejamajiem faktiem.

Ja tiek konstatēts, ka ieinteresētā persona ir sniegusi nepatiesu vai maldinošu informāciju, šo informāciju var neņemt vērā un izmantot pieejamos faktus.

Ja ieinteresētā persona nesadarbojas vai sadarbojas tikai daļēji un tāpēc konstatējumi saskaņā ar pamatregulas 18. pantu ir pamatoti ar pieejamajiem faktiem, rezultāts šai personai var būt mazāk labvēlīgs nekā tad, ja tā būtu sadarbojusies.

8.   Uzklausīšanas amatpersona

Ieinteresētās personas var lūgt Tirdzniecības ģenerāldirektorāta uzklausīšanas amatpersonas iesaistīšanos. Uzklausīšanas amatpersona darbojas kā vidutājs starp ieinteresētajām personām un Komisijas izmeklēšanas dienestiem. Uzklausīšanas amatpersona izskata pieprasījumus par piekļuvi lietai, strīdus par dokumentu konfidencialitāti, pieprasījumus pagarināt termiņu un trešo personu uzklausīšanas pieprasījumus. Uzklausīšanas amatpersona var rīkot uzklausīšanu atsevišķai ieinteresētajai personai un darboties kā mediators, lai pilnībā tiktu īstenotas ieinteresētās personas tiesības uz aizstāvību.

Uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz uzklausīšanas amatpersonai rakstiski un tajā jānorāda pieprasījuma iemesli. Pieprasījums uzklausīt par jautājumiem, kas skar izmeklēšanas sākumposmu, jāiesniedz 15 dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. Vēlāk uzklausīšanas pieprasījums jāiesniedz konkrētā termiņā, ko Komisija norādījusi, sazinoties ar ieinteresētajām personām.

Lai tiktu pārstāvēti dažādi viedokļi un piedāvāti atspēkojoši argumenti par jautājumiem, kas cita starpā attiecas uz kaitējumu, uzklausīšanas amatpersona nodrošinās arī iespēju piedalīties uzklausīšanā, kurā iesaistītas attiecīgās personas.

Papildu informācija un kontaktinformācija pieejama uzklausīšanas amatpersonas tīmekļa lapās Tirdzniecības ģenerāldirektorāta tīmekļa vietnē: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/

9.   Izmeklēšanas grafiks

Izmeklēšana saskaņā ar pamatregulas 11. panta 5. punktu tiks pabeigta 15 mēnešu laikā no šā paziņojuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

10.   Personas datu apstrāde

Šajā izmeklēšanā iegūtos personas datus apstrādās saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (6).

---

(1)  OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.

(2)  OV L 67, 15.3.2011., 1. lpp.

(3)  Izlasē var iekļaut tikai tādus importētājus, kas nav saistīti ar ražotājiem eksportētājiem. Importētājiem, kas ir saistīti ar ražotājiem eksportētājiem, jāaizpilda šiem ražotājiem eksportētājiem paredzētās anketas 1. pielikums. Termina “saistīta persona” definīciju sk. I pielikuma 5. zemsvītras piezīmē.

(4)  Nesaistīto importētāju sniegto informāciju var izmantot arī saistībā ar citiem šīs izmeklēšanas aspektiem, ne tikai dempinga konstatēšanu.

(5)  Dokumentu ar norādi “Limited” uzskata par konfidenciālu saskaņā ar 19. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 1225/2009 (OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.) un 6. pantu PTO Nolīgumā par 1994. gada GATT VI panta īstenošanu (Antidempinga nolīgums). Tas ir aizsargāts arī atbilstoši 4. pantam Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1049/2001 (OV L 145, 31.5.2001., 43. lpp.).

(6)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

---

I PIELIKUMS

Image

Image

---

II PIELIKUMS

Image

Image

---