# Euroopan unionin C 346/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.346.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 346 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta27. marraskuuta 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.346.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 346

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta27. marraskuuta 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 346/01 | Euron kurssi | 1 |
| 2013/C 346/02 | Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 26 päivänä marraskuuta 2013, niiden kolmansien maiden yksilöimisestä, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti | 2 |
| 2013/C 346/03 | Komission päätös, annettu 26 päivänä marraskuuta 2013, tiedon antamisesta niille kolmansille maille, jotka komissio katsoo mahdollisesti yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti | 26 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

2013/C 346/01

Euron kurssi

1

2013/C 346/02

Komission täytäntöönpanopäätös, annettu 26 päivänä marraskuuta 2013, niiden kolmansien maiden yksilöimisestä, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti

2

2013/C 346/03

Komission päätös, annettu 26 päivänä marraskuuta 2013, tiedon antamisesta niille kolmansille maille, jotka komissio katsoo mahdollisesti yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti

26

| | V   Ilmoitukset |
| --- | --- |
| | KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT |
| | Euroopan komissio |
| 2013/C 346/04 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 50 |
| 2013/C 346/05 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  ) | 52 |
| 2013/C 346/06 | Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach) (
  1
  ) | 53 |

V   Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

2013/C 346/04

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

50

2013/C 346/05

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV) – Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia (
  1
  )

1

52

2013/C 346/06

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä (Asia COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach) (
  1
  )

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti |

---

(1)   ETA:n kannalta merkityksellinen teksti

1

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

Euroopan komissio

| 27.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/1

---

Euron kurssi (1)

26. marraskuuta 2013

2013/C 346/01

1 euro =

| | Rahayksikkö | Kurssi |
| --- | --- | --- |
| USD | Yhdysvaltain dollaria | 1,3547 |
| JPY | Japanin jeniä | 137,34 |
| DKK | Tanskan kruunua | 7,4585 |
| GBP | Englannin puntaa | 0,83830 |
| SEK | Ruotsin kruunua | 8,8942 |
| CHF | Sveitsin frangia | 1,2312 |
| ISK | Islannin kruunua | |
| NOK | Norjan kruunua | 8,2685 |
| BGN | Bulgarian leviä | 1,9558 |
| CZK | Tšekin korunaa | 27,329 |
| HUF | Unkarin forinttia | 298,72 |
| LTL | Liettuan litiä | 3,4528 |
| LVL | Latvian latia | 0,7030 |
| PLN | Puolan zlotya | 4,1987 |
| RON | Romanian leuta | 4,4448 |
| TRY | Turkin liiraa | 2,7280 |
| AUD | Australian dollaria | 1,4861 |
| CAD | Kanadan dollaria | 1,4258 |
| HKD | Hongkongin dollaria | 10,5022 |
| NZD | Uuden-Seelannin dollaria | 1,6528 |
| SGD | Singaporen dollaria | 1,6965 |
| KRW | Etelä-Korean wonia | 1 437,19 |
| ZAR | Etelä-Afrikan randia | 13,7028 |
| CNY | Kiinan juan renminbiä | 8,2530 |
| HRK | Kroatian kunaa | 7,6455 |
| IDR | Indonesian rupiaa | 15 935,30 |
| MYR | Malesian ringgitiä | 4,3625 |
| PHP | Filippiinien pesoa | 59,271 |
| RUB | Venäjän ruplaa | 44,6620 |
| THB | Thaimaan bahtia | 43,463 |
| BRL | Brasilian realia | 3,1139 |
| MXN | Meksikon pesoa | 17,7212 |
| INR | Intian rupiaa | 84,6470 |

Rahayksikkö

Kurssi

USD

Yhdysvaltain dollaria

1,3547

JPY

Japanin jeniä

137,34

DKK

Tanskan kruunua

7,4585

GBP

Englannin puntaa

0,83830

SEK

Ruotsin kruunua

8,8942

CHF

Sveitsin frangia

1,2312

ISK

Islannin kruunua

NOK

Norjan kruunua

8,2685

BGN

Bulgarian leviä

1,9558

CZK

Tšekin korunaa

27,329

HUF

Unkarin forinttia

298,72

LTL

Liettuan litiä

3,4528

LVL

Latvian latia

0,7030

PLN

Puolan zlotya

4,1987

RON

Romanian leuta

4,4448

TRY

Turkin liiraa

2,7280

AUD

Australian dollaria

1,4861

CAD

Kanadan dollaria

1,4258

HKD

Hongkongin dollaria

10,5022

NZD

Uuden-Seelannin dollaria

1,6528

SGD

Singaporen dollaria

1,6965

KRW

Etelä-Korean wonia

1 437,19

ZAR

Etelä-Afrikan randia

13,7028

CNY

Kiinan juan renminbiä

8,2530

HRK

Kroatian kunaa

7,6455

IDR

Indonesian rupiaa

15 935,30

MYR

Malesian ringgitiä

4,3625

PHP

Filippiinien pesoa

59,271

RUB

Venäjän ruplaa

44,6620

THB

Thaimaan bahtia

43,463

BRL

Brasilian realia

3,1139

MXN

Meksikon pesoa

17,7212

INR

Intian rupiaa

84,6470

---

(1)  Lähde: Euroopan keskuspankin ilmoittama viitekurssi.

---

| 27.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/2

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOPÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2013,

niiden kolmansien maiden yksilöimisestä, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti

2013/C 346/02

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2874/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 annettu 29 päivänä syyskuuta 2008 (1) ja erityisesti sen 31 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   JOHDANTO

| (1) | Asetuksella (EY) N:o 1005/2008 (LIS-asetus) perustetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksella (EY) N:o 1005/2008 (LIS-asetus) perustetaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä.

| (2) | LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöimiseksi, toimenpiteistä yhteistyöhön osallistumattomiin kolmansiin maihin nähden, yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelosta poistamisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelon julkisuudesta ja kiireellisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(2)

LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöimiseksi, toimenpiteistä yhteistyöhön osallistumattomiin kolmansiin maihin nähden, yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelosta poistamisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelon julkisuudesta ja kiireellisistä toimenpiteistä.

| (3) | LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti Euroopan komissio voi yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa voidaan yksilöidä yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet. |
| --- | --- |

(3)

LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti Euroopan komissio voi yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa voidaan yksilöidä yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet.

| (4) | Yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöinnin on perustuttava kaikkien LIS-asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun. |
| --- | --- |

(4)

Yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöinnin on perustuttava kaikkien LIS-asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun.

| (5) | LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvosto voi laatia luettelon yhteistyöhön osallistumattomista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(5)

LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvosto voi laatia luettelon yhteistyöhön osallistumattomista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

| (6) | LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltiona olevilta kolmansilta mailta edellytetään, että ne ilmoittavat komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita niiden kalastusalusten on noudatettava. |
| --- | --- |

(6)

LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltiona olevilta kolmansilta mailta edellytetään, että ne ilmoittavat komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita niiden kalastusalusten on noudatettava.

| (7) | LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio tekee hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(7)

LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio tekee hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen täytäntöönpanoon.

| (8) | Komissio ilmoitti LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä kahdeksalle kolmannelle maalle mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla. |
| --- | --- |

(8)

Komissio ilmoitti LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä kahdeksalle kolmannelle maalle mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1005/2008 nojalla.

| (9) | Komissio sisällytti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamaansa päätökseen tiedot tällaisen alustavan toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja huomioista. |
| --- | --- |

(9)

Komissio sisällytti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamaansa päätökseen tiedot tällaisen alustavan toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja huomioista.

| (10) | Komissio ilmoitti asianomaisille kahdeksalle kolmannelle maalle myös 15 päivänä marraskuuta 2012 lähettämillään erillisillä kirjeillä harkitsevansa maiden mahdollista toteamista yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi. Kirjeisiin oli liitetty 15 päivänä marraskuuta 2012 annettu päätös. |
| --- | --- |

(10)

Komissio ilmoitti asianomaisille kahdeksalle kolmannelle maalle myös 15 päivänä marraskuuta 2012 lähettämillään erillisillä kirjeillä harkitsevansa maiden mahdollista toteamista yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi. Kirjeisiin oli liitetty 15 päivänä marraskuuta 2012 annettu päätös.

| (11) | Komissio toi kirjeissään selkeästi esiin, että välttääkseen LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisen yksilöinnin yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi ja 33 artiklan mukaisen ehdotuksen virallisesta merkitsemisestä kyseisten maiden luetteloon asianomaisten kolmansien maiden oli laadittava ja toteutettava tiiviissä yhteistyössä komission kanssa toimintasuunnitelma komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antamassa päätöksessä todettujen puutteiden korjaamiseksi. Toimintasuunnitelman nopea ja tehokas toteuttaminen olisi voinut estää kyseisten maiden yksilöimisen yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi ja ehdotuksen niiden lopullisesta luetteloon merkitsemisestä. |
| --- | --- |

(11)

Komissio toi kirjeissään selkeästi esiin, että välttääkseen LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisen yksilöinnin yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi ja 33 artiklan mukaisen ehdotuksen virallisesta merkitsemisestä kyseisten maiden luetteloon asianomaisten kolmansien maiden oli laadittava ja toteutettava tiiviissä yhteistyössä komission kanssa toimintasuunnitelma komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antamassa päätöksessä todettujen puutteiden korjaamiseksi. Toimintasuunnitelman nopea ja tehokas toteuttaminen olisi voinut estää kyseisten maiden yksilöimisen yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi ja ehdotuksen niiden lopullisesta luetteloon merkitsemisestä.

| (12) | Näin ollen komissio kehotti asianomaisia kahdeksaa kolmatta maata 1) ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin komission ehdottamaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien toteuttamiseksi, 2) arvioimaan komission ehdottamaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien toteuttamista, 3) lähettämään komissiolle kuuden kuukauden välein yksityiskohtaisen kertomuksen, jossa arvioidaan kunkin toimen toteuttamista muun muassa siltä osin, miten tehokkaasti niillä yksinään ja/tai yhdessä on voitu varmistaa kalastuksenvalvontajärjestelmän kaikinpuolinen vaatimustenmukaisuus. |
| --- | --- |

(12)

Näin ollen komissio kehotti asianomaisia kahdeksaa kolmatta maata 1) ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin komission ehdottamaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien toteuttamiseksi, 2) arvioimaan komission ehdottamaan toimintasuunnitelmaan sisältyvien toimien toteuttamista, 3) lähettämään komissiolle kuuden kuukauden välein yksityiskohtaisen kertomuksen, jossa arvioidaan kunkin toimen toteuttamista muun muassa siltä osin, miten tehokkaasti niillä yksinään ja/tai yhdessä on voitu varmistaa kalastuksenvalvontajärjestelmän kaikinpuolinen vaatimustenmukaisuus.

| (13) | Asianomaisille kahdeksalle kolmannelle maalle annettiin tilaisuus toimittaa kirjallisesti vastineensa komission päätöksessä erikseen mainittuihin kysymyksiin sekä muita asian kannalta merkityksellisiä tietoja, niin että ne voivat esittää näyttöä, joka osoittaa vääräksi 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä esiin tuodut seikat tai antaa niistä lisätietoa, taikka tapauksesta riippuen hyväksyä toimintasuunnitelman tilanteen parantamiseksi ja puutteiden korjaamiseksi toteutettavat toimenpiteet. Kyseisille kahdeksalle maalle taattiin oikeus pyytää tai toimittaa lisätietoja. |
| --- | --- |

(13)

Asianomaisille kahdeksalle kolmannelle maalle annettiin tilaisuus toimittaa kirjallisesti vastineensa komission päätöksessä erikseen mainittuihin kysymyksiin sekä muita asian kannalta merkityksellisiä tietoja, niin että ne voivat esittää näyttöä, joka osoittaa vääräksi 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa päätöksessä esiin tuodut seikat tai antaa niistä lisätietoa, taikka tapauksesta riippuen hyväksyä toimintasuunnitelman tilanteen parantamiseksi ja puutteiden korjaamiseksi toteutettavat toimenpiteet. Kyseisille kahdeksalle maalle taattiin oikeus pyytää tai toimittaa lisätietoja.

| (14) | Sitä varten komissio käynnisti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan päätöksessä ja lähettämissään kirjeissä vuoropuhelun kyseisten kahdeksan kolmannen maan kanssa ja korosti pitävänsä kuuden kuukauden määräaikaa periaatteessa riittävänä asian selvittämiseen. |
| --- | --- |

(14)

Sitä varten komissio käynnisti 15 päivänä marraskuuta 2012 antamassaan päätöksessä ja lähettämissään kirjeissä vuoropuhelun kyseisten kahdeksan kolmannen maan kanssa ja korosti pitävänsä kuuden kuukauden määräaikaa periaatteessa riittävänä asian selvittämiseen.

| (15) | Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita asianomaiset kahdeksan maata toimittivat 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon. Komissio ilmoitti näkökannoistaan kyseisille kahdeksalle maalle säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti. |
| --- | --- |

(15)

Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita asianomaiset kahdeksan maata toimittivat 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon. Komissio ilmoitti näkökannoistaan kyseisille kahdeksalle maalle säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti.

| (16) | Kuten tässä komission täytäntöönpanopäätöksessä selitetään, Belize, Kambodžan kuningaskunta ja Guinean tasavalta eivät pystyneet kumoamaan komission esille tuomia tosiasioita eivätkä ryhtyneet korjaamaan niitä toimintasuunnitelmalla. |
| --- | --- |

(16)

Kuten tässä komission täytäntöönpanopäätöksessä selitetään, Belize, Kambodžan kuningaskunta ja Guinean tasavalta eivät pystyneet kumoamaan komission esille tuomia tosiasioita eivätkä ryhtyneet korjaamaan niitä toimintasuunnitelmalla.

| (17) | Tämä komission täytäntöönpanopäätös, jossa todetaan Belize, Kambodžan kuningaskunta ja Guinean tasavalta kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön, liittyy LIS-asetuksen täytäntöönpanoon ja perustuu tutkimukseen ja vuoropuheluun, jotka toteutettiin LIS-asetuksessa vahvistettujen sisältö- ja menettelyvaatimusten mukaisesti; mainitussa asetuksessa viitataan muun muassa kolmansille maille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltioina kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluviin LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeviin velvollisuuksiin. |
| --- | --- |

(17)

Tämä komission täytäntöönpanopäätös, jossa todetaan Belize, Kambodžan kuningaskunta ja Guinean tasavalta kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön, liittyy LIS-asetuksen täytäntöönpanoon ja perustuu tutkimukseen ja vuoropuheluun, jotka toteutettiin LIS-asetuksessa vahvistettujen sisältö- ja menettelyvaatimusten mukaisesti; mainitussa asetuksessa viitataan muun muassa kolmansille maille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltioina kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluviin LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeviin velvollisuuksiin.

| (18) | Belizen, Kambodžan kuningaskunnan ja Guinean tasavallan toteamisesta kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön, annettuun komission täytäntöönpanopäätökseen sisältyvät tarvittaessa LIS-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan g alakohdassa mainitut seuraukset. |
| --- | --- |

(18)

Belizen, Kambodžan kuningaskunnan ja Guinean tasavallan toteamisesta kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön, annettuun komission täytäntöönpanopäätökseen sisältyvät tarvittaessa LIS-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan g alakohdassa mainitut seuraukset.

2.   MENETTELY BELIZEN SUHTEEN

| (19) | Komissio ilmoitti Belizelle 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä harkitsevansa mahdollisuutta todeta Belize yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-asetuksen 32 artiklan säännösten nojalla (2). |
| --- | --- |

(19)

Komissio ilmoitti Belizelle 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä harkitsevansa mahdollisuutta todeta Belize yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-asetuksen 32 artiklan säännösten nojalla (2).

| (20) | Komissio kehotti Belizeä laatimaan tiiviissä yhteistyössä omien yksiköidensä kanssa toimintasuunnitelman komission päätöksessä yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(20)

Komissio kehotti Belizeä laatimaan tiiviissä yhteistyössä omien yksiköidensä kanssa toimintasuunnitelman komission päätöksessä yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi.

| (21) | Komissio yksilöi ehdotetussa toimintasuunnitelmassa useita kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden laiminlyöntejä, jotka liittyivät ennen kaikkea asianmukaisen lainsäädäntökehyksen hyväksymiseen, tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan seuranta-, valvonta- ja tarkastusohjelman puuttumiseen, varoittavan seuraamusjärjestelmän puuttumiseen ja saalistodistusjärjestelmän moitteettomaan toteuttamiseen. Nämä yksilöidyt puutteet koskevat yleisesti kansainvälisten velvoitteiden kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositusten ja päätöslauselmien sekä alusten rekisteröintiä koskevien kansainvälisen oikeuden mukaisten edellytysten noudattamista. Lisäksi todettiin asiasta vastaavien elinten antamien suositusten ja päätöslauselmien kuten Yhdistyneiden kansakuntien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi vahvistaman kansainvälisen toimintasuunnitelman (IPOA-UN) noudattamisen laiminlyönti. Ei-sitovien suositusten ja päätöslauselmien noudattamatta jättämistä ei kuitenkaan ole pidetty perusteena yhteistyöhön osallistumattomuuden toteamiselle, vaan pelkästään asiaa tukevana näyttönä. |
| --- | --- |

(21)

Komissio yksilöi ehdotetussa toimintasuunnitelmassa useita kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden laiminlyöntejä, jotka liittyivät ennen kaikkea asianmukaisen lainsäädäntökehyksen hyväksymiseen, tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan seuranta-, valvonta- ja tarkastusohjelman puuttumiseen, varoittavan seuraamusjärjestelmän puuttumiseen ja saalistodistusjärjestelmän moitteettomaan toteuttamiseen. Nämä yksilöidyt puutteet koskevat yleisesti kansainvälisten velvoitteiden kuten alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositusten ja päätöslauselmien sekä alusten rekisteröintiä koskevien kansainvälisen oikeuden mukaisten edellytysten noudattamista. Lisäksi todettiin asiasta vastaavien elinten antamien suositusten ja päätöslauselmien kuten Yhdistyneiden kansakuntien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi vahvistaman kansainvälisen toimintasuunnitelman (IPOA-UN) noudattamisen laiminlyönti. Ei-sitovien suositusten ja päätöslauselmien noudattamatta jättämistä ei kuitenkaan ole pidetty perusteena yhteistyöhön osallistumattomuuden toteamiselle, vaan pelkästään asiaa tukevana näyttönä.

| (22) | Komissiolla oli 20 päivänä marraskuuta 2012 Belizen viranomaisten kanssa Brysselissä tapaaminen, jonka tarkoituksena oli selvittää asian senhetkinen tilanne ja tulevat toimenpiteet 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(22)

Komissiolla oli 20 päivänä marraskuuta 2012 Belizen viranomaisten kanssa Brysselissä tapaaminen, jonka tarkoituksena oli selvittää asian senhetkinen tilanne ja tulevat toimenpiteet 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen.

| (23) | Belize ilmoitti 10 päivänä joulukuuta 2012 hyväksyvänsä vuoropuhelun aloittamisen komission kanssa ja ilmaisi toiveensa sopia yhdessä etenemissuunnitelmasta. |
| --- | --- |

(23)

Belize ilmoitti 10 päivänä joulukuuta 2012 hyväksyvänsä vuoropuhelun aloittamisen komission kanssa ja ilmaisi toiveensa sopia yhdessä etenemissuunnitelmasta.

| (24) | Belize lähetti tietoja kirjallisesti 28 päivänä joulukuuta 2012, 29 päivänä tammikuuta 2013 ja 13 päivänä helmikuuta 2013. |
| --- | --- |

(24)

Belize lähetti tietoja kirjallisesti 28 päivänä joulukuuta 2012, 29 päivänä tammikuuta 2013 ja 13 päivänä helmikuuta 2013.

| (25) | Komissio pyysi 24 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Belizeä toimittamaan päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista. |
| --- | --- |

(25)

Komissio pyysi 24 päivänä tammikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä Belizeä toimittamaan päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista.

| (26) | Belizen viranomaiset toimittivat 26 päivänä helmikuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) saatekirje ja perustelut, 2) Belizen strategisen toimintasuunnitelman päivitys, 3) päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista, 4) aavan meren kalastusta koskevan satamatarkastusohjelman luonnos, 5) luettelo rikkomuksista ja seuraamuksista vuosina 2011 ja 2012, 6) tilastotiedot saalistodistuksista, 7) luettelo aluksista, joilla on lisenssi aavalla merellä toimintaa varten, 8) luettelo aluksista, joilla on lupa toimia kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT), Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission (IATTC), Intian valtameren tonnikalakomission (IOTC) ja läntisen ja keskisen Tyynenmeren kalastuskomission (WCPFC) alueilla, ja 9) luettelo muista aluksista, joilla on lupa toimia Belizen lipun alla. |
| --- | --- |

(26)

Belizen viranomaiset toimittivat 26 päivänä helmikuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) saatekirje ja perustelut, 2) Belizen strategisen toimintasuunnitelman päivitys, 3) päivitetyt tiedot ehdotetun toimintasuunnitelman keskeisistä osa-alueista, 4) aavan meren kalastusta koskevan satamatarkastusohjelman luonnos, 5) luettelo rikkomuksista ja seuraamuksista vuosina 2011 ja 2012, 6) tilastotiedot saalistodistuksista, 7) luettelo aluksista, joilla on lisenssi aavalla merellä toimintaa varten, 8) luettelo aluksista, joilla on lupa toimia kansainvälisen Atlantin tonnikalojen suojelukomission (ICCAT), Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomission (IATTC), Intian valtameren tonnikalakomission (IOTC) ja läntisen ja keskisen Tyynenmeren kalastuskomission (WCPFC) alueilla, ja 9) luettelo muista aluksista, joilla on lupa toimia Belizen lipun alla.

| (27) | Tekniset neuvottelut komission ja Belizen välillä käytiin 5 päivänä maaliskuuta 2013 Brysselissä. Kyseisessä kokouksessa Belizen viranomaiset toimittivat komissiolle esityksen toimenpiteistä, joita maa on hyväksynyt aavan meren kalastuslaivastonsa hallinnointia ja valvontaa varten. |
| --- | --- |

(27)

Tekniset neuvottelut komission ja Belizen välillä käytiin 5 päivänä maaliskuuta 2013 Brysselissä. Kyseisessä kokouksessa Belizen viranomaiset toimittivat komissiolle esityksen toimenpiteistä, joita maa on hyväksynyt aavan meren kalastuslaivastonsa hallinnointia ja valvontaa varten.

| (28) | Komissio toimitti Belizelle 14 päivänä maaliskuuta 2013 lähettämässään kirjeessä yksityiskohtaisen ja päivitetyn selonteon puutteista, jotka olivat edelleen jäljellä Brysselissä 5 päivänä maaliskuuta 2013 pidetyn teknisen kuulemisen jälkeen, ja kehotti Belizeä tarkastelemaan ehdotettuun toimintasuunnitelmaan liittyviä komission huomioita sekä toimittamaan kaikki Belizen tarpeellisiksi katsomat lisätiedot ja -asiakirjat. |
| --- | --- |

(28)

Komissio toimitti Belizelle 14 päivänä maaliskuuta 2013 lähettämässään kirjeessä yksityiskohtaisen ja päivitetyn selonteon puutteista, jotka olivat edelleen jäljellä Brysselissä 5 päivänä maaliskuuta 2013 pidetyn teknisen kuulemisen jälkeen, ja kehotti Belizeä tarkastelemaan ehdotettuun toimintasuunnitelmaan liittyviä komission huomioita sekä toimittamaan kaikki Belizen tarpeellisiksi katsomat lisätiedot ja -asiakirjat.

| (29) | Belize toimitti 30 päivänä toukokuuta 2013 kirjallisesti lisätietoja, joihin sisältyivät seuraavat asiakirjat: 1) Belizen edistymistä komission ehdottaman toimintasuunnitelman toteuttamisessa kuvaava taulukko, 2) LIS-kalastuksen ehkäisemiseen, estämiseen ja poistamiseen tähtäävän kansallisen toimintasuunnitelman luonnos (vuodelta 2005), 3) säädösluonnos aavalla merellä sovellettavista seuraamuksista, 4) yleisesitys kansallisesta tarkkailijaohjelmasta, 5) luettelo Belizen lipun alla purjehtivista aluksista (tilanne 20 päivänä toukokuuta 2013), 6) raportti tonnikalan lähilajeja koskevien biologisten tietojen keräämistä käsitelleestä koulutusseminaarista ja 7) alusten seurantaan ja sähköiseen lokikirjanpitoon (”e-log”) tarkoitetun uuden järjestelmän tärkeimmät ominaisuudet. |
| --- | --- |

(29)

Belize toimitti 30 päivänä toukokuuta 2013 kirjallisesti lisätietoja, joihin sisältyivät seuraavat asiakirjat: 1) Belizen edistymistä komission ehdottaman toimintasuunnitelman toteuttamisessa kuvaava taulukko, 2) LIS-kalastuksen ehkäisemiseen, estämiseen ja poistamiseen tähtäävän kansallisen toimintasuunnitelman luonnos (vuodelta 2005), 3) säädösluonnos aavalla merellä sovellettavista seuraamuksista, 4) yleisesitys kansallisesta tarkkailijaohjelmasta, 5) luettelo Belizen lipun alla purjehtivista aluksista (tilanne 20 päivänä toukokuuta 2013), 6) raportti tonnikalan lähilajeja koskevien biologisten tietojen keräämistä käsitelleestä koulutusseminaarista ja 7) alusten seurantaan ja sähköiseen lokikirjanpitoon (”e-log”) tarkoitetun uuden järjestelmän tärkeimmät ominaisuudet.

| (30) | Belize tiedusteli 24 päivänä heinäkuuta 2013, missä vaiheessa menettelyt olivat. Komissio vastasi Belizelle 5 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(30)

Belize tiedusteli 24 päivänä heinäkuuta 2013, missä vaiheessa menettelyt olivat. Komissio vastasi Belizelle 5 päivänä elokuuta 2013 päivätyllä kirjeellä.

| (31) | Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita Belize toimitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon, ja Belizelle ilmoitettiin komission näkökannoista säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti. |
| --- | --- |

(31)

Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita Belize toimitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon, ja Belizelle ilmoitettiin komission näkökannoista säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti.

| (32) | Koottujen tietojen perusteella komissio katsoo, kuten tämän päätöksen 3 jaksossa osoitetaan, ettei Belize ole riittävällä tavalla puuttunut 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä selostettuihin huolta herättäviin seikkoihin ja puutteisiin. Lisäksi päätökseen liitetyssä toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei ole toteutettu kaikin osin. |
| --- | --- |

(32)

Koottujen tietojen perusteella komissio katsoo, kuten tämän päätöksen 3 jaksossa osoitetaan, ettei Belize ole riittävällä tavalla puuttunut 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä selostettuihin huolta herättäviin seikkoihin ja puutteisiin. Lisäksi päätökseen liitetyssä toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei ole toteutettu kaikin osin.

3.   BELIZEN TOTEAMINEN YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

| (33) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tarkastelee seuraavassa Belizelle lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kuuluvien kansainvälisten velvollisuuksien noudattamista 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiteltyjen havaintojen, Belizen niiden pohjalta toimittamien merkityksellisten tietojen, ehdotetun toimintasuunnitelman ja tilanteen korjaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden perusteella. Tässä tarkastelussa komissio on ottanut huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut tekijät. |
| --- | --- |

(33)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tarkastelee seuraavassa Belizelle lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kuuluvien kansainvälisten velvollisuuksien noudattamista 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiteltyjen havaintojen, Belizen niiden pohjalta toimittamien merkityksellisten tietojen, ehdotetun toimintasuunnitelman ja tilanteen korjaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden perusteella. Tässä tarkastelussa komissio on ottanut huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut tekijät.

3.1   LIS-alusten ja LIS-kauppavirtojen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a alakohta)

| (34) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi useista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että jotkin kyseisissä luetteloissa esiintyvät LIS-alukset purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin (3). Näitä aluksia olivat 15 päivänä marraskuuta 2012 Goidau Ruey No 1, Orca, Reymar 6, Sunny Jane, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688. |
| --- | --- |

(34)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 20 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi useista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että jotkin kyseisissä luetteloissa esiintyvät LIS-alukset purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin (3). Näitä aluksia olivat 15 päivänä marraskuuta 2012 Goidau Ruey No 1, Orca, Reymar 6, Sunny Jane, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688.

| (35) | Komissio totesi useiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että kyseisiin luetteloihin sisältyvistä LIS-aluksista kahdeksan purjehti Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloon (4). Kyseiset alukset ovat Amorinn, Chia Hao No 66, Orca, Ray, Reymar 6, Tchaw, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688. Alukset Amorinn, Ray ja Tchaw sisältyvät Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomission (CCAMLR) ja Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestön (SEAFO) luetteloon, alukset Orca, Reymar 6, Tching Ye No. 6 ja Wen Teng No 688 IATTC:n luetteloon ja alus Chia Hao No 66 sekä IATTC:n että ICCAT:n luetteloon. Lisäksi komissio totesi, että SEAFOn LIS-alusluettelon mukaan alus Ray purjehtii Belizen lipun alla. |
| --- | --- |

(35)

Komissio totesi useiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että kyseisiin luetteloihin sisältyvistä LIS-aluksista kahdeksan purjehti Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloon (4). Kyseiset alukset ovat Amorinn, Chia Hao No 66, Orca, Ray, Reymar 6, Tchaw, Tching Ye No 6 ja Wen Teng No 688. Alukset Amorinn, Ray ja Tchaw sisältyvät Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomission (CCAMLR) ja Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestön (SEAFO) luetteloon, alukset Orca, Reymar 6, Tching Ye No. 6 ja Wen Teng No 688 IATTC:n luetteloon ja alus Chia Hao No 66 sekä IATTC:n että ICCAT:n luetteloon. Lisäksi komissio totesi, että SEAFOn LIS-alusluettelon mukaan alus Ray purjehtii Belizen lipun alla.

| (36) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen 3.1 jaksossa tuodaan esille, useiden sellaisten LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi Belizen laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. |
| --- | --- |

(36)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen 3.1 jaksossa tuodaan esille, useiden sellaisten LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi Belizen laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa.

| (37) | Lisäksi niiden alusten määrä, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloon, on komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen noussut kahdeksaan. Näin ollen Belize ei ole tosiasiassa hoitanut velvollisuuksiaan eikä noudattanut alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, mikä osoittaa Belizen laiminlyöneen Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 94 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätyn velvoitteensa, jonka mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Se osoittaa myös, että Belize ei ole onnistunut huolehtimaan siitä, etteivät sen lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta, mikä on vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman kohdan 34 suositusta, jonka mukaan valtioiden olisi varmistettava, että niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta. |
| --- | --- |

(37)

Lisäksi niiden alusten määrä, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloon, on komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen noussut kahdeksaan. Näin ollen Belize ei ole tosiasiassa hoitanut velvollisuuksiaan eikä noudattanut alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, mikä osoittaa Belizen laiminlyöneen Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) 94 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätyn velvoitteensa, jonka mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Se osoittaa myös, että Belize ei ole onnistunut huolehtimaan siitä, etteivät sen lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta, mikä on vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman kohdan 34 suositusta, jonka mukaan valtioiden olisi varmistettava, että niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta.

| (38) | Lisäksi hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien sopimuksen (YK:n kalakantasopimus) 18 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan lippuvaltio on vastuussa aavalla merellä toimivista aluksistaan. On syytä muistaa, että YK:n kalakantasopimuksessa määrätään hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevista asioista. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 35 kappaleessa tuodaan esille, viisi LIS-alusta sisältyy kyseisen tyyppisiä kalakantoja hoitavien alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloon. Komission mukaan se seikka, että IATTC:n ja ICCAT:n LIS-luetteloissa esiintyi viisi LIS-alusta, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi, että Belize on laiminlyönyt kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Lisäksi se, että IATTC:n ja ICCAT:n alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa esiintyi Belizen lipun alla purjehtineita LIS-aluksia sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa Belizen laiminlyöneen myös YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset velvoitteensa. Tilanne on myös vastoin YK:n kalakantasopimuksen 20 artiklan määräyksiä, joilla valtioille asetetaan velvollisuus tutkia LIS-alusten toimintaa, tehdä keskenään yhteistyötä ja määrätä seuraamuksia, sillä Belize ei kyseisten viiden LIS-aluksen osalta ole täyttänyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvia velvollisuuksia, jotka koskevat kansainvälistä yhteistyötä ja sääntöjen noudattamisen valvontaa. |
| --- | --- |

(38)

Lisäksi hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevien 10 päivänä joulukuuta 1982 tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien merioikeusyleissopimuksen määräysten täytäntöönpanosta tehdyn Yhdistyneiden kansakuntien sopimuksen (YK:n kalakantasopimus) 18 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaan lippuvaltio on vastuussa aavalla merellä toimivista aluksistaan. On syytä muistaa, että YK:n kalakantasopimuksessa määrätään hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevista asioista. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 35 kappaleessa tuodaan esille, viisi LIS-alusta sisältyy kyseisen tyyppisiä kalakantoja hoitavien alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloon. Komission mukaan se seikka, että IATTC:n ja ICCAT:n LIS-luetteloissa esiintyi viisi LIS-alusta, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi, että Belize on laiminlyönyt kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Lisäksi se, että IATTC:n ja ICCAT:n alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa esiintyi Belizen lipun alla purjehtineita LIS-aluksia sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa Belizen laiminlyöneen myös YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaiset velvoitteensa. Tilanne on myös vastoin YK:n kalakantasopimuksen 20 artiklan määräyksiä, joilla valtioille asetetaan velvollisuus tutkia LIS-alusten toimintaa, tehdä keskenään yhteistyötä ja määrätä seuraamuksia, sillä Belize ei kyseisten viiden LIS-aluksen osalta ole täyttänyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvia velvollisuuksia, jotka koskevat kansainvälistä yhteistyötä ja sääntöjen noudattamisen valvontaa.

| (39) | Näin ollen se seikka, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa on esiintynyt Belizen lipun alla purjehtivia LIS-aluksia sen jälkeen, kun alukset oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa Belizen laiminlyöneen lippuvaltion velvollisuutensa. LIS-aluksiksi tunnistetut kalastusalukset heikentävätkin elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa. Siten Belize ei noudata YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklaa, jonka mukaan valtioiden on toimittava keskenään yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. |
| --- | --- |

(39)

Näin ollen se seikka, että alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa on esiintynyt Belizen lipun alla purjehtivia LIS-aluksia sen jälkeen, kun alukset oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa Belizen laiminlyöneen lippuvaltion velvollisuutensa. LIS-aluksiksi tunnistetut kalastusalukset heikentävätkin elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa. Siten Belize ei noudata YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklaa, jonka mukaan valtioiden on toimittava keskenään yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi.

| (40) | Sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvien Belizen velvollisuuksien laiminlyönti on myös vastoin Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen (FAO-sopimuksen) III artiklan 8 kohtaa, jonka mukaan kunkin osapuolen on ryhdyttävä pakkotoimenpiteisiin sen lipun alla purjehtimaan oikeutettuja kalastusaluksia vastaan, jos ne toimivat vastoin FAO-sopimuksen määräyksiä, ja säädettävä tarvittaessa kyseisten määräysten rikkominen kansallisessa lainsäädännössä rikokseksi. Määräysten rikkomisesta säädettävien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta niiden avulla voidaan tuloksellisesti varmistaa FAO-sopimuksen vaatimusten täyttäminen ja estää se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan. |
| --- | --- |

(40)

Sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvien Belizen velvollisuuksien laiminlyönti on myös vastoin Yhdistyneiden Kansakuntien elintarvike- ja maatalousjärjestön sopimuksen (FAO-sopimuksen) III artiklan 8 kohtaa, jonka mukaan kunkin osapuolen on ryhdyttävä pakkotoimenpiteisiin sen lipun alla purjehtimaan oikeutettuja kalastusaluksia vastaan, jos ne toimivat vastoin FAO-sopimuksen määräyksiä, ja säädettävä tarvittaessa kyseisten määräysten rikkominen kansallisessa lainsäädännössä rikokseksi. Määräysten rikkomisesta säädettävien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta niiden avulla voidaan tuloksellisesti varmistaa FAO-sopimuksen vaatimusten täyttäminen ja estää se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan.

| (41) | Ottaen huomioon edellä mainittu Belizen lipun alla purjehtivien alusten harjoittama todennettu LIS-kalastus, joka selostetaan 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 22 ja 23 kappaleessa, Belize ei ole huolehtinut asianmukaisista seuraamuksista, ehkäissyt rikkomusten toistamista eikä estänyt rikkojia saamasta hyötyä lainvastaisesta toiminnasta. Sillä ei myöskään ole tarkoituksenmukaista hallinnollista järjestelmää tutkimuksia ja alustensa seurantaa varten. Tätä tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden puutetta ei ollut korjattu tämän päätöksen antamiseen mennessä. |
| --- | --- |

(41)

Ottaen huomioon edellä mainittu Belizen lipun alla purjehtivien alusten harjoittama todennettu LIS-kalastus, joka selostetaan 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 22 ja 23 kappaleessa, Belize ei ole huolehtinut asianmukaisista seuraamuksista, ehkäissyt rikkomusten toistamista eikä estänyt rikkojia saamasta hyötyä lainvastaisesta toiminnasta. Sillä ei myöskään ole tarkoituksenmukaista hallinnollista järjestelmää tutkimuksia ja alustensa seurantaa varten. Tätä tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden puutetta ei ollut korjattu tämän päätöksen antamiseen mennessä.

| (42) | Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen Belize toimitti tämän päätöksen johdanto-osan 26 ja 29 kappaleessa mainitut asiakirjat. |
| --- | --- |

(42)

Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen Belize toimitti tämän päätöksen johdanto-osan 26 ja 29 kappaleessa mainitut asiakirjat.

| (43) | Komissio totesi, että Belize ei pystynyt tehokkaasti toteuttamaan toistuvaa LIS-kalastusta koskevia asianmukaisia toimenpiteitä sen lainsäädäntökehyksen puutteiden vuoksi. Sen vuoksi komissio ehdotti toimintasuunnitelmassa lainsäädäntökehyksen tarkistamista, jotta voitaisiin varmistaa elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja hoito aavalla merellä. Belizen laatimaa vesien luonnonvaroja koskevaa lakiehdotusta ei kuitenkaan ole hyväksytty eikä sitä ole esitetty edustajainhuoneelle. Ehdotukseen sisältyy erityisesti säännöksiä kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta, lisenssien myöntämistä koskevista vaatimuksista ja ehdoista, kalastustoiminnasta Belizen talousvyöhykkeen sisällä ja sen ulkopuolella, seurannasta, valvonnasta ja tarkkailusta, kalastusalusten rekisteristä sekä yleisiä säännöksiä seuraamuksista. Ehdotus vesien luonnonvaroja koskevaksi laiksi on kuitenkin vain yleinen säädös, ja jotta se voisi toimia täysipainoisesti, saattaa olla tarpeen antaa useita asetuksia kyseisen säädöksen säännösten toteutumista ja niiden asianmukaista hallintaa varten, kuten sen osassa XXI todetaan. Sen mukaan asetuksia voi olla tarpeen antaa etenkin seuraavilla aloilla: kalastuslisenssien myöntäminen ja kalastuksen sääntely, Belizen lipun alla purjehtivien kalastusalusten vuokrausehdot tai -olosuhteet, kannettavien lähetin-vastaanotinten asentaminen mainitun säädöksen nojalla kalastusluvan saaneeseen yksittäiseen alukseen tai tiettyyn alusluokkaan sekä niiden käyttö, niiden asiamiesten nimeäminen, joilla on kyseiseen lakiin perustuvat valtuudet toimia edustajana oikeudenkäyntiasioissa, ja tähän liittyvät menettelyt; vaatimusten vahvistaminen yksityiskohtaisten tietojen toimittamisesta kalojen pyydystämiseen, lastaamiseen, purkamiseen, käsittelyyn, jälleenlaivaukseen, kuljetukseen, hallussapitoon ja hävittämiseen tarkoitettujen alusten tosiasiallisista omistajista; säännösten rikkomiset ja niistä määrättävät seuraamukset. Belizen viranomaiset ovat toimittaneet komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen edellä mainituista seikoista ainoastaan luonnoksen aavan meren seuraamuksia koskevaksi asetukseksi. Asiaa käsittelevän vesien luonnonvaroja koskevan lakiehdotuksen valmistelu alkoi vuonna 2011, mutta sen jälkeen asiassa ei ole tapahtunut konkreettista edistystä. Ehdotusta ei ole vielä hyväksytty, joten se ei ole oikeudellisesti sitova. Lisäksi Belizen toimivaltaiset viranomaiset eivät vielä ole toimittaneet lukkoon lyötyä aikataulua ehdotukseen perustuvan lainsäädännön antamiseksi ja panemiseksi täytäntöön. Sen suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(43)

Komissio totesi, että Belize ei pystynyt tehokkaasti toteuttamaan toistuvaa LIS-kalastusta koskevia asianmukaisia toimenpiteitä sen lainsäädäntökehyksen puutteiden vuoksi. Sen vuoksi komissio ehdotti toimintasuunnitelmassa lainsäädäntökehyksen tarkistamista, jotta voitaisiin varmistaa elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja hoito aavalla merellä. Belizen laatimaa vesien luonnonvaroja koskevaa lakiehdotusta ei kuitenkaan ole hyväksytty eikä sitä ole esitetty edustajainhuoneelle. Ehdotukseen sisältyy erityisesti säännöksiä kalavarojen säilyttämisestä ja hoidosta, lisenssien myöntämistä koskevista vaatimuksista ja ehdoista, kalastustoiminnasta Belizen talousvyöhykkeen sisällä ja sen ulkopuolella, seurannasta, valvonnasta ja tarkkailusta, kalastusalusten rekisteristä sekä yleisiä säännöksiä seuraamuksista. Ehdotus vesien luonnonvaroja koskevaksi laiksi on kuitenkin vain yleinen säädös, ja jotta se voisi toimia täysipainoisesti, saattaa olla tarpeen antaa useita asetuksia kyseisen säädöksen säännösten toteutumista ja niiden asianmukaista hallintaa varten, kuten sen osassa XXI todetaan. Sen mukaan asetuksia voi olla tarpeen antaa etenkin seuraavilla aloilla: kalastuslisenssien myöntäminen ja kalastuksen sääntely, Belizen lipun alla purjehtivien kalastusalusten vuokrausehdot tai -olosuhteet, kannettavien lähetin-vastaanotinten asentaminen mainitun säädöksen nojalla kalastusluvan saaneeseen yksittäiseen alukseen tai tiettyyn alusluokkaan sekä niiden käyttö, niiden asiamiesten nimeäminen, joilla on kyseiseen lakiin perustuvat valtuudet toimia edustajana oikeudenkäyntiasioissa, ja tähän liittyvät menettelyt; vaatimusten vahvistaminen yksityiskohtaisten tietojen toimittamisesta kalojen pyydystämiseen, lastaamiseen, purkamiseen, käsittelyyn, jälleenlaivaukseen, kuljetukseen, hallussapitoon ja hävittämiseen tarkoitettujen alusten tosiasiallisista omistajista; säännösten rikkomiset ja niistä määrättävät seuraamukset. Belizen viranomaiset ovat toimittaneet komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen edellä mainituista seikoista ainoastaan luonnoksen aavan meren seuraamuksia koskevaksi asetukseksi. Asiaa käsittelevän vesien luonnonvaroja koskevan lakiehdotuksen valmistelu alkoi vuonna 2011, mutta sen jälkeen asiassa ei ole tapahtunut konkreettista edistystä. Ehdotusta ei ole vielä hyväksytty, joten se ei ole oikeudellisesti sitova. Lisäksi Belizen toimivaltaiset viranomaiset eivät vielä ole toimittaneet lukkoon lyötyä aikataulua ehdotukseen perustuvan lainsäädännön antamiseksi ja panemiseksi täytäntöön. Sen suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (44) | Belize laati vuonna 2005 luonnoksen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaksi kansalliseksi toimintasuunnitelmaksi, mutta sitä ei ole vielä hyväksytty, mikä on vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohtaa, joissa vaaditaan valtioita laatimaan kansallinen toimintasuunnitelma LIS-kalastuksen torjumiseksi. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(44)

Belize laati vuonna 2005 luonnoksen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaksi kansalliseksi toimintasuunnitelmaksi, mutta sitä ei ole vielä hyväksytty, mikä on vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohtaa, joissa vaaditaan valtioita laatimaan kansallinen toimintasuunnitelma LIS-kalastuksen torjumiseksi. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (45) | Näin ollen komissio totesi, että sen lisäksi, että Belizen lipun alla purjehtivat kalastusalukset harjoittavat LIS-kalastusta toistuvasti, maa ei pane täytäntöön varoittavaa seuraamusjärjestelmää. Nykyisessä sitovassa lainsäädännössä (5) määrätään seuraavista seuraamuksista: kirjallinen varoitus, sakko, aseman ja/tai asiakirjan peruuttaminen ja luvan keskeyttäminen tai kumoaminen. Enimmäissakko (50 000 USD) ei ole suuruudeltaan riittävän varoittava eikä siten YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukainen, sillä kyseisessä kohdassa määrätään muun muassa, että seuraamusten olisi oltava riittävän ankaria ja estettävä se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan. |
| --- | --- |

(45)

Näin ollen komissio totesi, että sen lisäksi, että Belizen lipun alla purjehtivat kalastusalukset harjoittavat LIS-kalastusta toistuvasti, maa ei pane täytäntöön varoittavaa seuraamusjärjestelmää. Nykyisessä sitovassa lainsäädännössä (5) määrätään seuraavista seuraamuksista: kirjallinen varoitus, sakko, aseman ja/tai asiakirjan peruuttaminen ja luvan keskeyttäminen tai kumoaminen. Enimmäissakko (50 000 USD) ei ole suuruudeltaan riittävän varoittava eikä siten YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukainen, sillä kyseisessä kohdassa määrätään muun muassa, että seuraamusten olisi oltava riittävän ankaria ja estettävä se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan.

| (46) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa selostetaan, Belize on toimittanut uuden luonnoksen aavan meren seuraamuksia koskevaksi asetukseksi. Koska luonnoksessa on kyse johdetusta lainsäädännöstä, joka perustuu luonnonvaroja koskevaan lakiehdotukseen, se ei tule voimaan ennen kuin viimeksi mainittu säädös hyväksytään. Lisäksi aavan meren seuraamuksia koskevassa asetusluonnoksessa säädetään pelkästään hallinnollisista seuraamuksista. Asetuksessa säädetään sakkojen määräämisestä, mutta siinä ei selkeästi säännellä sakkojen suuruudesta. Seuraamusmenettelyyn ei sisälly selkeitä määräaikoja väitettyjen rikkomusten tutkimiselle. Ehdotetun seuraamusjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia vastuita ei ole selkeästi jaettu Belizen eri toimivaltaisille viranomaisille. Se, että sakkojen suuruutta ei ole selkeästi määritelty, tarkoittaa sitä, että jos luonnos hyväksyttäisiin, Belize ei noudattaisi YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Sakkojen suuruuden selkeän määrittelyn puuttuminen – jos luonnos hyväksytään – olisi myös LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten vastaista, sillä kyseisessä kohdassa kehotetaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn. Aavan meren seuraamuksia koskevassa asetusluonnoksessa ei myöskään laadita luetteloa sellaisia LIS-toimia koskevista seuraamuksista, joihin Belizen lipun alla purjehtivat alukset saattavat syyllistyä kolmansien maiden vesillä. |
| --- | --- |

(46)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 43 kappaleessa selostetaan, Belize on toimittanut uuden luonnoksen aavan meren seuraamuksia koskevaksi asetukseksi. Koska luonnoksessa on kyse johdetusta lainsäädännöstä, joka perustuu luonnonvaroja koskevaan lakiehdotukseen, se ei tule voimaan ennen kuin viimeksi mainittu säädös hyväksytään. Lisäksi aavan meren seuraamuksia koskevassa asetusluonnoksessa säädetään pelkästään hallinnollisista seuraamuksista. Asetuksessa säädetään sakkojen määräämisestä, mutta siinä ei selkeästi säännellä sakkojen suuruudesta. Seuraamusmenettelyyn ei sisälly selkeitä määräaikoja väitettyjen rikkomusten tutkimiselle. Ehdotetun seuraamusjärjestelmän täytäntöönpanoa koskevia vastuita ei ole selkeästi jaettu Belizen eri toimivaltaisille viranomaisille. Se, että sakkojen suuruutta ei ole selkeästi määritelty, tarkoittaa sitä, että jos luonnos hyväksyttäisiin, Belize ei noudattaisi YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan vaatimuksia. Sakkojen suuruuden selkeän määrittelyn puuttuminen – jos luonnos hyväksytään – olisi myös LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten vastaista, sillä kyseisessä kohdassa kehotetaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn. Aavan meren seuraamuksia koskevassa asetusluonnoksessa ei myöskään laadita luetteloa sellaisia LIS-toimia koskevista seuraamuksista, joihin Belizen lipun alla purjehtivat alukset saattavat syyllistyä kolmansien maiden vesillä.

| (47) | Näin ollen Belizen toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 ja 118 artiklan, YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan ja FAO-sopimuksen III artiklan 8 kohdan noudattamiseen. |
| --- | --- |

(47)

Näin ollen Belizen toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 ja 118 artiklan, YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan ja FAO-sopimuksen III artiklan 8 kohdan noudattamiseen.

| (48) | Ottaen huomioon komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 21–27 kappale ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtunut kehitys komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla, että Belize on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, ja että se ei ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta. |
| --- | --- |

(48)

Ottaen huomioon komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 21–27 kappale ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtunut kehitys komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla, että Belize on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, ja että se ei ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta.

3.2   Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohta)

| (49) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 31–36 kappaleessa selostetaan, komissio arvioi, onko Belize tosiasiallisesti pannut sääntöjen valvonnan täytäntöön LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä. |
| --- | --- |

(49)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 31–36 kappaleessa selostetaan, komissio arvioi, onko Belize tosiasiallisesti pannut sääntöjen valvonnan täytäntöön LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä.

| (50) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 33 kappaleessa selostetaan, Belize ei ole varmistanut, että LIS-kalastuksesta aluksille ja, niin pitkälle kuin mahdollista, sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn. |
| --- | --- |

(50)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 33 kappaleessa selostetaan, Belize ei ole varmistanut, että LIS-kalastuksesta aluksille ja, niin pitkälle kuin mahdollista, sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn.

| (51) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa selitetään, Belize ei ole 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ottanut käyttöön varoittavaa seuraamusjärjestelmää. Nykyinen luettelo seuraamuksista ei ole YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukainen, sillä kyseisessä kohdassa määrätään muun muassa, että seuraamusten olisi oltava riittävän ankaria ja estettävä se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan. |
| --- | --- |

(51)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 45 ja 46 kappaleessa selitetään, Belize ei ole 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ottanut käyttöön varoittavaa seuraamusjärjestelmää. Nykyinen luettelo seuraamuksista ei ole YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan vaatimusten mukainen, sillä kyseisessä kohdassa määrätään muun muassa, että seuraamusten olisi oltava riittävän ankaria ja estettävä se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan.

| (52) | Käytettävissä oleva näyttö vahvistaa edelleen sen, ettei Belize ole täyttänyt kansainvälisen oikeuden mukaisia velvollisuuksiaan tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 35–40 kappaleessa selitetään, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa on kahdeksan LIS-alusta, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty näihin luetteloihin. Tällaisten LIS-alusten olemassaolo osoittaa Belizen laiminlyöneen YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvollisuutensa aavalla merellä toimivien alustensa suhteen. |
| --- | --- |

(52)

Käytettävissä oleva näyttö vahvistaa edelleen sen, ettei Belize ole täyttänyt kansainvälisen oikeuden mukaisia velvollisuuksiaan tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 35–40 kappaleessa selitetään, alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa on kahdeksan LIS-alusta, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty näihin luetteloihin. Tällaisten LIS-alusten olemassaolo osoittaa Belizen laiminlyöneen YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvollisuutensa aavalla merellä toimivien alustensa suhteen.

| (53) | Lisäksi, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 32 kappaleessa selitetään, useiden sellaisten LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, on vahva todiste siitä, että Belize ei ole harjoittanut täyttä lainkäyttövaltaansa kalastusaluksiinsa nähden. Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen niiden LIS-alusten määrä, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin, on noussut kahdeksaan. Näin ollen Belize ei ole pystynyt osoittamaan täyttävänsä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 32 kappaleessa selitetään, useiden sellaisten LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, on vahva todiste siitä, että Belize ei ole harjoittanut täyttä lainkäyttövaltaansa kalastusaluksiinsa nähden. Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen niiden LIS-alusten määrä, jotka purjehtivat Belizen lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin, on noussut kahdeksaan. Näin ollen Belize ei ole pystynyt osoittamaan täyttävänsä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden.

| (54) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, Belizen kehitystasoa ei voida pitää tekijänä, joka heikentäisi toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia. Kehitykseen liittyvien erityisten rajoitteiden arviointia kuvaillaan tarkemmin tämän päätöksen johdanto-osan 70–72 kappaleessa. |
| --- | --- |

(54)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 35 kappaleessa todetaan, Belizen kehitystasoa ei voida pitää tekijänä, joka heikentäisi toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia. Kehitykseen liittyvien erityisten rajoitteiden arviointia kuvaillaan tarkemmin tämän päätöksen johdanto-osan 70–72 kappaleessa.

| (55) | Ilmenneen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteiden, laajuuden ja vakavuuden tarkastelemiseksi komissio on ottanut huomioon Belizen lipun alla purjehtineiden alusten uusiutuvan ja toistuvasti harjoittaman LIS-kalastuksen vuoteen 2013 asti. Komissio on ottanut huomioon myös 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen jälkeen tapahtuneen kehityksen. |
| --- | --- |

(55)

Ilmenneen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteiden, laajuuden ja vakavuuden tarkastelemiseksi komissio on ottanut huomioon Belizen lipun alla purjehtineiden alusten uusiutuvan ja toistuvasti harjoittaman LIS-kalastuksen vuoteen 2013 asti. Komissio on ottanut huomioon myös 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen jälkeen tapahtuneen kehityksen.

| (56) | Tällä perusteella todetaan, että Belizen toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 ja 2 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 ja 19 artiklan noudattamiseen. |
| --- | --- |

(56)

Tällä perusteella todetaan, että Belizen toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 ja 2 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 ja 19 artiklan noudattamiseen.

| (57) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan sekä 31 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 31–36 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Belize on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(57)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan sekä 31 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 31–36 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Belize on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet.

3.3   Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

| (58) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 39–63 kappaleessa selostetaan, komissio on analysoinut kaikki merkityksellisinä pitämänsä tiedot, jotka liittyvät Belizen asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena ja WCPFC:n yhteistyötä tekevänä ulkojäsenenä. Koska Belize on ollut Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) yhteistyötä tekevä ulkojäsen vuoden 2011 loppuun asti, komissio on analysoinut merkityksellisiksi katsotut tiedot myös kyseisen alueellisen kalastuksenhoitojärjestön osalta. Lisäksi komissio on analysoinut merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Belizen asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(58)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 39–63 kappaleessa selostetaan, komissio on analysoinut kaikki merkityksellisinä pitämänsä tiedot, jotka liittyvät Belizen asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena ja WCPFC:n yhteistyötä tekevänä ulkojäsenenä. Koska Belize on ollut Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC) yhteistyötä tekevä ulkojäsen vuoden 2011 loppuun asti, komissio on analysoinut merkityksellisiksi katsotut tiedot myös kyseisen alueellisen kalastuksenhoitojärjestön osalta. Lisäksi komissio on analysoinut merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Belizen asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen.

| (59) | Muistutettakoon, että 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ICCAT lähetti vuonna 2013 Belizelle kirjelmän (6). ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolensa seuraavista kysymyksistä: tarpeesta tutkia tarkemmin mahdollista sivusaaliina saatujen ICCAT-lajien ilmoittamatonta tai luvatonta jälleenlaivausta, Belizen käyttöön ottaman uuden alusten seurantajärjestelmän (VMS-järjestelmän) toimivuudesta ja tarpeesta hankkia lisätietoja Tyynenmeren miekkakalan kiintiöiden hallinnoinnista. ICCAT:n sihteeristö korosti suosittelevansa asianmukaisia toimia, joilla puututaan tietojen puutteellisuuteen ja vaadittujen tietojen ilmoittamatta jättämiseen, niin että kyseisiä seikkoja koskevia ICCAT:n suosituksia noudatettaisiin täysimääräisesti. |
| --- | --- |

(59)

Muistutettakoon, että 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ICCAT lähetti vuonna 2013 Belizelle kirjelmän (6). ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolensa seuraavista kysymyksistä: tarpeesta tutkia tarkemmin mahdollista sivusaaliina saatujen ICCAT-lajien ilmoittamatonta tai luvatonta jälleenlaivausta, Belizen käyttöön ottaman uuden alusten seurantajärjestelmän (VMS-järjestelmän) toimivuudesta ja tarpeesta hankkia lisätietoja Tyynenmeren miekkakalan kiintiöiden hallinnoinnista. ICCAT:n sihteeristö korosti suosittelevansa asianmukaisia toimia, joilla puututaan tietojen puutteellisuuteen ja vaadittujen tietojen ilmoittamatta jättämiseen, niin että kyseisiä seikkoja koskevia ICCAT:n suosituksia noudatettaisiin täysimääräisesti.

| (60) | Komissio arvioi myös ICCAT:ltä saadut tiedot siitä, miten Belize oli noudattanut ICCAT:n sääntöjä ja raportointivelvollisuuksia. Sitä varten komissio käytti ICCAT:n vaatimustenmukaisuustaulukoita vuodelta 2012 (7). Saatavilla olleiden tietojen mukaan Belizen osalta oli todettu puutteita, jotka koskivat jälleenlaivausta merellä jälleenlaivausta koskevan tarkkailijaohjelman ulkopuolella ja VMS-lähetyksiä. Lisäksi Belize ei ole vielä saanut valmiiksi suunnitelmaa haiden lajikohtaisten tietojen keruun parantamiseksi. |
| --- | --- |

(60)

Komissio arvioi myös ICCAT:ltä saadut tiedot siitä, miten Belize oli noudattanut ICCAT:n sääntöjä ja raportointivelvollisuuksia. Sitä varten komissio käytti ICCAT:n vaatimustenmukaisuustaulukoita vuodelta 2012 (7). Saatavilla olleiden tietojen mukaan Belizen osalta oli todettu puutteita, jotka koskivat jälleenlaivausta merellä jälleenlaivausta koskevan tarkkailijaohjelman ulkopuolella ja VMS-lähetyksiä. Lisäksi Belize ei ole vielä saanut valmiiksi suunnitelmaa haiden lajikohtaisten tietojen keruun parantamiseksi.

| (61) | IOTC:n vuotta 2013 koskevan vaatimustenmukaisuuskertomuksen (8) mukaan Belize ei vuonna 2012 edelleenkään noudattanut, tai noudatti ainoastaan osittain, useita IOTC:n antamia päätöslauselmia. Erityisesti pitkäsiima-alusten alueellisen kalastuskiellon täytäntöönpanemiseksi toteutettavia oikeudellisia ja hallinnollisia toimenpiteitä koskevan IOTC:n päätöslauselman 12/13 osalta todetaan, että Belize ei ole toimittanut tietoja kauden 2012/2013 kalastuskieltojaksolta. Aktiivisten alusten luetteloa koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/08 osalta todetaan, että Belize ei ole toimittanut sääntömääräistä kertomusta IOTC:n alueella vuonna 2012 toimineista aluksista. Kokonaispituudeltaan vähintään 24 metrin pituisten hyväksyttyjen alusten luetteloa koskevaa IOTC:n päätöslauselmaa 07/02 Belize noudattaa vain osittain, sillä eräitä pakollisia tietoja – esimerkiksi toimintasatama, pyydystyyppi sekä tietyt alukset, joiden luvat eivät ole säännönmukaisia – puuttuu. Alusten seurantajärjestelmän (VMS) käyttöönottoa koskevan IOTC:n päätöslauselman 06/03 osalta voidaan todeta, että Belize ei ole toimittanut pakollista kertomusta VMS-järjestelmän etenemisestä ja toteuttamisesta, kuten päätöslauselmassa edellytetään. Pakollisia tilastovaatimuksia koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/02 osalta todetaan, että Belize ei ole ilmoittanut tietoja nimellissaaliista, saaliista ja pyyntiponnistuksista eikä kokojakaumasta päätöslauselman vaatimusten mukaisesti. Belize noudattaa vain osittain haita koskevien tietojen toimittamisesta annettua IOTC:n päätöslauselmaa 05/05, sillä kokotietoja ei ole toimitettu. Belize ei ole toimittanut merellä tapahtuvaa jälleenlaivausta koskevan päätöslauselman 12/05 mukaista pakollista kertomusta. Belize ei ole toteuttanut tarkkailijoita koskevassa päätöslauselmassa 11/04 edellytettyä tarkkailijaohjelmaa. Se ei ole etenkään perustanut tarkkailijaohjelmaa, joka koskee pakollista 5:ttä prosenttia vähintään 24 metrin pituisista aluksista merellä, eikä se noudata tarkkailijoiden raportointivelvollisuutta. Tilastointiasiakirjaohjelmaa koskevan IOTC:n päätöslauselman 01/06 voidaan todeta, että Belize ei ole toimittanut tietoja laitoksista ja henkilöistä, joilla on lupa validoida isosilmätonnikalaa koskevia tilastointiasiakirjoja. |
| --- | --- |

(61)

IOTC:n vuotta 2013 koskevan vaatimustenmukaisuuskertomuksen (8) mukaan Belize ei vuonna 2012 edelleenkään noudattanut, tai noudatti ainoastaan osittain, useita IOTC:n antamia päätöslauselmia. Erityisesti pitkäsiima-alusten alueellisen kalastuskiellon täytäntöönpanemiseksi toteutettavia oikeudellisia ja hallinnollisia toimenpiteitä koskevan IOTC:n päätöslauselman 12/13 osalta todetaan, että Belize ei ole toimittanut tietoja kauden 2012/2013 kalastuskieltojaksolta. Aktiivisten alusten luetteloa koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/08 osalta todetaan, että Belize ei ole toimittanut sääntömääräistä kertomusta IOTC:n alueella vuonna 2012 toimineista aluksista. Kokonaispituudeltaan vähintään 24 metrin pituisten hyväksyttyjen alusten luetteloa koskevaa IOTC:n päätöslauselmaa 07/02 Belize noudattaa vain osittain, sillä eräitä pakollisia tietoja – esimerkiksi toimintasatama, pyydystyyppi sekä tietyt alukset, joiden luvat eivät ole säännönmukaisia – puuttuu. Alusten seurantajärjestelmän (VMS) käyttöönottoa koskevan IOTC:n päätöslauselman 06/03 osalta voidaan todeta, että Belize ei ole toimittanut pakollista kertomusta VMS-järjestelmän etenemisestä ja toteuttamisesta, kuten päätöslauselmassa edellytetään. Pakollisia tilastovaatimuksia koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/02 osalta todetaan, että Belize ei ole ilmoittanut tietoja nimellissaaliista, saaliista ja pyyntiponnistuksista eikä kokojakaumasta päätöslauselman vaatimusten mukaisesti. Belize noudattaa vain osittain haita koskevien tietojen toimittamisesta annettua IOTC:n päätöslauselmaa 05/05, sillä kokotietoja ei ole toimitettu. Belize ei ole toimittanut merellä tapahtuvaa jälleenlaivausta koskevan päätöslauselman 12/05 mukaista pakollista kertomusta. Belize ei ole toteuttanut tarkkailijoita koskevassa päätöslauselmassa 11/04 edellytettyä tarkkailijaohjelmaa. Se ei ole etenkään perustanut tarkkailijaohjelmaa, joka koskee pakollista 5:ttä prosenttia vähintään 24 metrin pituisista aluksista merellä, eikä se noudata tarkkailijoiden raportointivelvollisuutta. Tilastointiasiakirjaohjelmaa koskevan IOTC:n päätöslauselman 01/06 voidaan todeta, että Belize ei ole toimittanut tietoja laitoksista ja henkilöistä, joilla on lupa validoida isosilmätonnikalaa koskevia tilastointiasiakirjoja.

| (62) | Tämän päätöksen johdanto-osan 59 ja 60 kappaleessa selostettu Belizen puutteellinen suoriutuminen ICCAT:n velvoitteista ja se, ettei Belize toimittanut IOTC:lle tämän päätöksen johdanto-osan 61 kappaleessa tarkoitettuja tietoja, osoittavat Belizen laiminlyöneen YK:n merioikeusyleissopimuksessa ja YK:n kalakantasopimuksessa vahvistetut lippuvaltion velvoitteensa. Etenkin se, ettei tilastoista, VMS-järjestelmästä, saaliista ja pyyntiponnistuksista, merellä tapahtuvasta jälleenlaivauksesta ja tarkkailijaohjelmasta ole annettu ajankohtaisia tietoja, heikentää Belizen mahdollisuuksia täyttää YK:n kalakantasopimuksen 117 ja 118 artiklan mukaiset velvoitteensa; mainituissa artikloissa vahvistetaan valtioiden velvollisuudet toteuttaa kansalaistensa suhteen toimenpiteitä aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja toimia yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden alalla. |
| --- | --- |

(62)

Tämän päätöksen johdanto-osan 59 ja 60 kappaleessa selostettu Belizen puutteellinen suoriutuminen ICCAT:n velvoitteista ja se, ettei Belize toimittanut IOTC:lle tämän päätöksen johdanto-osan 61 kappaleessa tarkoitettuja tietoja, osoittavat Belizen laiminlyöneen YK:n merioikeusyleissopimuksessa ja YK:n kalakantasopimuksessa vahvistetut lippuvaltion velvoitteensa. Etenkin se, ettei tilastoista, VMS-järjestelmästä, saaliista ja pyyntiponnistuksista, merellä tapahtuvasta jälleenlaivauksesta ja tarkkailijaohjelmasta ole annettu ajankohtaisia tietoja, heikentää Belizen mahdollisuuksia täyttää YK:n kalakantasopimuksen 117 ja 118 artiklan mukaiset velvoitteensa; mainituissa artikloissa vahvistetaan valtioiden velvollisuudet toteuttaa kansalaistensa suhteen toimenpiteitä aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja toimia yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden alalla.

| (63) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 46 kappaleessa selostetaan, Belizeen marraskuussa 2010 tehdyn tarkastuskäynnin aikana havaittiin tiettyjä ongelmia, jotka koskevat erityisesti VMS-järjestelmän operatiivisia valmiuksia ja tarkkailijaohjelmaa. Muita, tarkastusohjelmaan ja jälleenlaivauksen valvontaan liittyviä huolenaiheita tuotiin esille 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa vuotta 2010 koskevan IOTC:n vaatimustenmukaisuuskertomuksen yhteydessä. Luotettavan tarkastusohjelman luomista, tarkkailijaohjelmaa, purkamisraportteja, jälleenlaivauksen valvontaa ja saaliiden purkamisen seurantaa koskevat Belizen viranomaisten toimittamat tiedot osoittivat, etteivät viranomaiset ole varmistaneet Belizen lipun alla purjehtivien alusten tosiasiallista ja tehokasta valvontaa ja seurantaa kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Belizeä kehotettiin etenkin kehittämään ja toteuttamaan kansallinen seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmä, kalastuspäiväkirja- ja saalisilmoitusjärjestelmä, purkamisilmoitusjärjestelmä, purkamisjärjestelmän tarkastus ja valvonta, satamajärjestelmä ja tarkkailijaohjelma. Belizen viranomaiset toimittivat tietoja kansallisesta tarkkailijaohjelmasta sekä alusten seurantaan ja sähköiseen lokikirjanpitoon (”e-log”) tarkoitetun uuden järjestelmän tärkeimmistä ominaisuuksista. Kyseisissä asiakirjoissa esitellään kuitenkin vasta prosessin valmisteluvaihe, eivätkä ne sisällä voimaantuloa ja varsinaista soveltamista koskevaa tarkkaa aikataulua. Belizen 5 päivänä maaliskuuta 2013 esittelemä luonnos aavan meren kalastusta koskevien satamatarkastusten aikatauluksi on valmisteluvaiheessa ja vaatii paljon jatkokehittelyä, ennen kuin sillä on vaikutusta käytännössä. Kansallinen tarkkailijaohjelma on vielä kehitteillä. Nykyinen tarkastussuunnitelma ei takaa, että aavalla merellä toimiva Belizen lipun alla purjehtiva laivasto tulee asianmukaisesti katetuksi, koska tarkastuskeinot ovat puutteellisia. Tältä osin on muistettava, että Belizellä on vakavia ongelmia tietojen toimittamisessa eri alueellisille kalastuksenhoitojärjestöille, mikä heikentää maan kykyä huolehtia lippuvaltion velvoitteistaan. |
| --- | --- |

(63)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 46 kappaleessa selostetaan, Belizeen marraskuussa 2010 tehdyn tarkastuskäynnin aikana havaittiin tiettyjä ongelmia, jotka koskevat erityisesti VMS-järjestelmän operatiivisia valmiuksia ja tarkkailijaohjelmaa. Muita, tarkastusohjelmaan ja jälleenlaivauksen valvontaan liittyviä huolenaiheita tuotiin esille 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 51 kappaleessa vuotta 2010 koskevan IOTC:n vaatimustenmukaisuuskertomuksen yhteydessä. Luotettavan tarkastusohjelman luomista, tarkkailijaohjelmaa, purkamisraportteja, jälleenlaivauksen valvontaa ja saaliiden purkamisen seurantaa koskevat Belizen viranomaisten toimittamat tiedot osoittivat, etteivät viranomaiset ole varmistaneet Belizen lipun alla purjehtivien alusten tosiasiallista ja tehokasta valvontaa ja seurantaa kansainvälisten velvoitteiden mukaisesti. Belizeä kehotettiin etenkin kehittämään ja toteuttamaan kansallinen seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmä, kalastuspäiväkirja- ja saalisilmoitusjärjestelmä, purkamisilmoitusjärjestelmä, purkamisjärjestelmän tarkastus ja valvonta, satamajärjestelmä ja tarkkailijaohjelma. Belizen viranomaiset toimittivat tietoja kansallisesta tarkkailijaohjelmasta sekä alusten seurantaan ja sähköiseen lokikirjanpitoon (”e-log”) tarkoitetun uuden järjestelmän tärkeimmistä ominaisuuksista. Kyseisissä asiakirjoissa esitellään kuitenkin vasta prosessin valmisteluvaihe, eivätkä ne sisällä voimaantuloa ja varsinaista soveltamista koskevaa tarkkaa aikataulua. Belizen 5 päivänä maaliskuuta 2013 esittelemä luonnos aavan meren kalastusta koskevien satamatarkastusten aikatauluksi on valmisteluvaiheessa ja vaatii paljon jatkokehittelyä, ennen kuin sillä on vaikutusta käytännössä. Kansallinen tarkkailijaohjelma on vielä kehitteillä. Nykyinen tarkastussuunnitelma ei takaa, että aavalla merellä toimiva Belizen lipun alla purjehtiva laivasto tulee asianmukaisesti katetuksi, koska tarkastuskeinot ovat puutteellisia. Tältä osin on muistettava, että Belizellä on vakavia ongelmia tietojen toimittamisessa eri alueellisille kalastuksenhoitojärjestöille, mikä heikentää maan kykyä huolehtia lippuvaltion velvoitteistaan.

| (64) | Kuten marraskuussa 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 41, 42, 51 ja 52 kappaleessa ja tämän päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa selostetaan, Belize on laiminlyönyt kirjaamis- ja raportointivelvoitteensa. Belize esitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen näkemyksensä, jonka mukaan kirjaamiseen liittyvä puute ei ollut luonteeltaan merkityksellinen, mutta se ei kuitenkaan kiistänyt alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tekemiä vaatimustenmukaisuutta koskevia päätelmiä. On huomattava, että tältä osin alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen viralliset asiakirjat ja Belizen lausunnot eroavat toisistaan. Erityisesti komissio havaitsi, että Belizen sähköinen saalisilmoitusjärjestelmä on vasta kehitteillä ja vaatii lisätestausta. Belizen toimittamista tiedoista ei käynyt ilmi minkäänlaista muutosta siinä, miten maa noudattaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vaatimustenmukaisuusohjelmia, joihin viitataan 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä. Belize ei ole esittänyt lausuntojensa tueksi merkityksellisiä asiakirjoja, joiden perusteella komissio voisi jättää huomiotta alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tämänhetkiset vaatimustenmukaisuuskertomukset, joissa edelleen arvostellaan voimakkaasti Belizen suoriutumista kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanosta, kuten tässä jaksossa on jo todettu. Asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(64)

Kuten marraskuussa 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 41, 42, 51 ja 52 kappaleessa ja tämän päätöksen johdanto-osan 62 kappaleessa selostetaan, Belize on laiminlyönyt kirjaamis- ja raportointivelvoitteensa. Belize esitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen näkemyksensä, jonka mukaan kirjaamiseen liittyvä puute ei ollut luonteeltaan merkityksellinen, mutta se ei kuitenkaan kiistänyt alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tekemiä vaatimustenmukaisuutta koskevia päätelmiä. On huomattava, että tältä osin alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen viralliset asiakirjat ja Belizen lausunnot eroavat toisistaan. Erityisesti komissio havaitsi, että Belizen sähköinen saalisilmoitusjärjestelmä on vasta kehitteillä ja vaatii lisätestausta. Belizen toimittamista tiedoista ei käynyt ilmi minkäänlaista muutosta siinä, miten maa noudattaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vaatimustenmukaisuusohjelmia, joihin viitataan 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä. Belize ei ole esittänyt lausuntojensa tueksi merkityksellisiä asiakirjoja, joiden perusteella komissio voisi jättää huomiotta alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tämänhetkiset vaatimustenmukaisuuskertomukset, joissa edelleen arvostellaan voimakkaasti Belizen suoriutumista kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanosta, kuten tässä jaksossa on jo todettu. Asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (65) | Komissio muistuttaa, että WCPFC, IOTC ja ICCAT ovat tuoneet esiin erilaisia alusten seurantajärjestelmään (VMS) liittyviä ongelmia, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 48 ja 52 kappaleessa ja tämän päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa selostetaan. Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen Belize totesi VMS-järjestelmänsä parantamistyön olevan käynnissä. Uusi kalatietojärjestelmä ja sähköinen lokijärjestelmä ovat kuitenkin vasta kehitteillä eivätkä siis vielä käytössä. Belizellä ei ole myöskään operationaalista kalastuksenseurantakeskusta. Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen VMS-vaatimusten noudattamisen osalta kalastuksenhoitojärjestöjen virallisten asiakirjojen ja Belizen lausuntojen väillä on eroavaisuuksia. Belize kiistää alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen havainnot. Belizen toimittamista tiedoista ei kuitenkaan käynyt ilmi minkäänlaista muutosta siinä, miten maa noudattaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vaatimustenmukaisuusohjelmaa. Belize ei ole esittänyt lausuntonsa tueksi merkityksellisiä asiakirjoja, joiden perusteella komissio voisi jättää huomiotta alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tämänhetkiset vaatimustenmukaisuuskertomukset. Näin ollen Belize ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan g alakohdassa määrättyjä edellytyksiä, kun otetaan huomioon Belizen viranomaisten seuranta-, valvonta- ja tarkkailuvalmiuksista ja erityisesti sen operationaalisesta valmiudesta ja toimivuudesta kootut tiedot. |
| --- | --- |

(65)

Komissio muistuttaa, että WCPFC, IOTC ja ICCAT ovat tuoneet esiin erilaisia alusten seurantajärjestelmään (VMS) liittyviä ongelmia, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 48 ja 52 kappaleessa ja tämän päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa selostetaan. Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen Belize totesi VMS-järjestelmänsä parantamistyön olevan käynnissä. Uusi kalatietojärjestelmä ja sähköinen lokijärjestelmä ovat kuitenkin vasta kehitteillä eivätkä siis vielä käytössä. Belizellä ei ole myöskään operationaalista kalastuksenseurantakeskusta. Alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen VMS-vaatimusten noudattamisen osalta kalastuksenhoitojärjestöjen virallisten asiakirjojen ja Belizen lausuntojen väillä on eroavaisuuksia. Belize kiistää alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen havainnot. Belizen toimittamista tiedoista ei kuitenkaan käynyt ilmi minkäänlaista muutosta siinä, miten maa noudattaa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen vaatimustenmukaisuusohjelmaa. Belize ei ole esittänyt lausuntonsa tueksi merkityksellisiä asiakirjoja, joiden perusteella komissio voisi jättää huomiotta alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen tämänhetkiset vaatimustenmukaisuuskertomukset. Näin ollen Belize ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan g alakohdassa määrättyjä edellytyksiä, kun otetaan huomioon Belizen viranomaisten seuranta-, valvonta- ja tarkkailuvalmiuksista ja erityisesti sen operationaalisesta valmiudesta ja toimivuudesta kootut tiedot.

| (66) | Tämän päätöksen 3.3 jaksossa mainitut seikat osoittavat, että Belizen toiminta on vastoin YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan vaatimuksia. |
| --- | --- |

(66)

Tämän päätöksen 3.3 jaksossa mainitut seikat osoittavat, että Belizen toiminta on vastoin YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan vaatimuksia.

| (67) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa tuodaan esiin, Belize nojautuu alusten rekisteröinnissä kansainväliseen kauppalaivastorekisteriin (IMMARBE), joka ei takaa, että Belizen lipun alla purjehtivilla aluksilla on todellinen yhteys Belizeen. Belize väitti kalastuslaivastonsa olevan omassa valvonnassaan, vaikka IMMARBE on yksityisen tahon hallinnoima. Julkisesti saatavilla olevista tiedoista kävi ilmi, että Belizen hallitus on kesäkuusta 2013 ottanut IMMARBEN valvontaansa (9). Vaikka Belize on päättänyt IMMARBEn kansallistamisesta 13 päivästä kesäkuuta 2013 alkaen, komissio ei ole saanut Belizeltä mitään tietoja, jotka antaisivat lisänäyttöä Belizen ja sen lipun alla purjehtivien alusten välisestä todellisesta yhteydestä. Tilanne ei edelleenkään ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 artiklan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(67)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 63 kappaleessa tuodaan esiin, Belize nojautuu alusten rekisteröinnissä kansainväliseen kauppalaivastorekisteriin (IMMARBE), joka ei takaa, että Belizen lipun alla purjehtivilla aluksilla on todellinen yhteys Belizeen. Belize väitti kalastuslaivastonsa olevan omassa valvonnassaan, vaikka IMMARBE on yksityisen tahon hallinnoima. Julkisesti saatavilla olevista tiedoista kävi ilmi, että Belizen hallitus on kesäkuusta 2013 ottanut IMMARBEN valvontaansa (9). Vaikka Belize on päättänyt IMMARBEn kansallistamisesta 13 päivästä kesäkuuta 2013 alkaen, komissio ei ole saanut Belizeltä mitään tietoja, jotka antaisivat lisänäyttöä Belizen ja sen lipun alla purjehtivien alusten välisestä todellisesta yhteydestä. Tilanne ei edelleenkään ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 artiklan vaatimusten mukainen.

| (68) | Näin ollen Belizen toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 91, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan noudattamiseen. |
| --- | --- |

(68)

Näin ollen Belizen toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 91, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan noudattamiseen.

| (69) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 39–63 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Belize on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(69)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 39–63 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Belize on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

3.4   Kehitysmaiden erityisrajoitteet

| (70) | Muistutettakoon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (10) mukaan Belizen inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 96), ja asetuksen (EY) N:o 1905/2006 mukaan Belize luokitellaan alemman keskitulotason maaksi. |
| --- | --- |

(70)

Muistutettakoon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (10) mukaan Belizen inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 96), ja asetuksen (EY) N:o 1905/2006 mukaan Belize luokitellaan alemman keskitulotason maaksi.

| (71) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan, ei ole saatu pitäviä todisteita sen olettamuksen tueksi, että Belizelle kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvien velvollisuuksien laiminlyönti johtuisi maan puutteellisesta kehitystasosta. Mitään sellaisia konkreettisia lisätodisteita, jotka osoittaisivat havaittujen puutteiden olevan seurausta valmiuksien ja hallintorakenteiden heikkouksista, ei ole esitetty 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen. |
| --- | --- |

(71)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 66 kappaleessa todetaan, ei ole saatu pitäviä todisteita sen olettamuksen tueksi, että Belizelle kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvien velvollisuuksien laiminlyönti johtuisi maan puutteellisesta kehitystasosta. Mitään sellaisia konkreettisia lisätodisteita, jotka osoittaisivat havaittujen puutteiden olevan seurausta valmiuksien ja hallintorakenteiden heikkouksista, ei ole esitetty 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen.

| (72) | LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 65 ja 66 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella, että Belizen kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastusalalla ei ole heikentynyt sen kehitystason vuoksi. |
| --- | --- |

(72)

LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 65 ja 66 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtuneen kehityksen perusteella, että Belizen kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastusalalla ei ole heikentynyt sen kehitystason vuoksi.

4.   MENETTELY KAMBODŽAN KUNINGASKUNNAN SUHTEEN

| (73) | Komissio ilmoitti Kambodžan kuningaskunnalle (Kambodža) 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä harkitsevansa mahdollisuutta todeta Kambodža yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-asetuksen 32 artiklan säännösten nojalla (11). |
| --- | --- |

(73)

Komissio ilmoitti Kambodžan kuningaskunnalle (Kambodža) 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä harkitsevansa mahdollisuutta todeta Kambodža yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-asetuksen 32 artiklan säännösten nojalla (11).

| (74) | Komissio kehotti Kambodžaa laatimaan tiiviissä yhteistyössä omien yksiköidensä kanssa toimintasuunnitelman komission päätöksessä yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(74)

Komissio kehotti Kambodžaa laatimaan tiiviissä yhteistyössä omien yksiköidensä kanssa toimintasuunnitelman komission päätöksessä yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi.

| (75) | Komissio yksilöi ehdotetussa toimintasuunnitelmassa useita kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden laiminlyöntejä, jotka liittyivät ennen kaikkea asianmukaisen lainsäädäntökehyksen hyväksymiseen, tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan seuranta-, valvonta- ja tarkastusohjelman puuttumiseen, varoittavan seuraamusjärjestelmän puuttumiseen ja saalistodistusjärjestelmän moitteettomaan toteuttamiseen. Nämä yksilöidyt puutteet koskevat yleisesti kansainvälisten velvoitteiden sekä alusten rekisteröintiä koskevien kansainvälisen oikeuden mukaisten edellytysten noudattamista. Lisäksi todettiin asiasta vastaavien elinten antamien suositusten ja päätöslauselmien, kuten Yhdistyneiden kansakuntien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi vahvistaman kansainvälisen toimintasuunnitelman (IPOA-UN), noudattamisen laiminlyönti. Ei-sitovien suositusten ja päätöslauselmien noudattamatta jättämistä ei kuitenkaan ole pidetty perusteena yhteistyöhön osallistumattomuuden toteamiselle, vaan pelkästään asiaa tukevana näyttönä. |
| --- | --- |

(75)

Komissio yksilöi ehdotetussa toimintasuunnitelmassa useita kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden laiminlyöntejä, jotka liittyivät ennen kaikkea asianmukaisen lainsäädäntökehyksen hyväksymiseen, tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan seuranta-, valvonta- ja tarkastusohjelman puuttumiseen, varoittavan seuraamusjärjestelmän puuttumiseen ja saalistodistusjärjestelmän moitteettomaan toteuttamiseen. Nämä yksilöidyt puutteet koskevat yleisesti kansainvälisten velvoitteiden sekä alusten rekisteröintiä koskevien kansainvälisen oikeuden mukaisten edellytysten noudattamista. Lisäksi todettiin asiasta vastaavien elinten antamien suositusten ja päätöslauselmien, kuten Yhdistyneiden kansakuntien laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjumiseksi vahvistaman kansainvälisen toimintasuunnitelman (IPOA-UN), noudattamisen laiminlyönti. Ei-sitovien suositusten ja päätöslauselmien noudattamatta jättämistä ei kuitenkaan ole pidetty perusteena yhteistyöhön osallistumattomuuden toteamiselle, vaan pelkästään asiaa tukevana näyttönä.

| (76) | Komissiolla oli 22 päivänä marraskuuta 2012 Kambodžan viranomaisten kanssa Brysselissä tapaaminen, jonka tarkoituksena oli selvittää asian senhetkinen tilanne ja tulevat toimenpiteet 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(76)

Komissiolla oli 22 päivänä marraskuuta 2012 Kambodžan viranomaisten kanssa Brysselissä tapaaminen, jonka tarkoituksena oli selvittää asian senhetkinen tilanne ja tulevat toimenpiteet 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen.

| (77) | Kambodža vastasi 15 päivänä marraskuuta 2012 päivättyyn kirjeeseen 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon sisältyi luettelo LIS-kalastuksen torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Kambodža totesi, että se oli saanut valmiiksi vuosia 2010–2019 koskevan kalastusalan strategisen suunnittelukehyksen, johon sisältyvät Kambodžan vastuullisen kalastuksen säännöstö, joka on keskeinen asiakirja merten kalavarojen valvonnan ja kehittämisen ja laittoman kalastuksen lopettamisen kannalta, merikalastusta koskeva kalastusaluksen kalastuspäiväkirja sekä julistus kalastusalusten hallinnointia koskevista teknisistä vaatimuksista. Kambodža totesi myös, että se oli tehostanut ja laajentanut seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmäänsä ja toiminut yhteistyössä LIS-kalastusta koskevaan alueelliseen toimintasuunnitelmaan osallistuvien maiden kanssa suunnitelman täytäntöönpanemiseksi. Kambodža totesi 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätyssä kirjeessään tarvitsevansa lisää aikaa sitoumustensa täysimääräiseen noudattamiseen, koska sillä ei ole riittävästi henkilöstöä eikä rahoitusresursseja. |
| --- | --- |

(77)

Kambodža vastasi 15 päivänä marraskuuta 2012 päivättyyn kirjeeseen 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä, johon sisältyi luettelo LIS-kalastuksen torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä. Kambodža totesi, että se oli saanut valmiiksi vuosia 2010–2019 koskevan kalastusalan strategisen suunnittelukehyksen, johon sisältyvät Kambodžan vastuullisen kalastuksen säännöstö, joka on keskeinen asiakirja merten kalavarojen valvonnan ja kehittämisen ja laittoman kalastuksen lopettamisen kannalta, merikalastusta koskeva kalastusaluksen kalastuspäiväkirja sekä julistus kalastusalusten hallinnointia koskevista teknisistä vaatimuksista. Kambodža totesi myös, että se oli tehostanut ja laajentanut seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmäänsä ja toiminut yhteistyössä LIS-kalastusta koskevaan alueelliseen toimintasuunnitelmaan osallistuvien maiden kanssa suunnitelman täytäntöönpanemiseksi. Kambodža totesi 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätyssä kirjeessään tarvitsevansa lisää aikaa sitoumustensa täysimääräiseen noudattamiseen, koska sillä ei ole riittävästi henkilöstöä eikä rahoitusresursseja.

| (78) | Komissio yritti useita kertoja ottaa Kambodžaan yhteyttä viedäkseen eteenpäin keskustelua ehdotetusta toimintasuunnitelmasta. Komissio lähetti 29 päivänä huhtikuuta 2013 toisen kirjeen, jossa se muistutti Kambodžaa 15 päivänä marraskuuta 2012 esittämästään pyynnöstä ja pyysi lähettämään asiakirjoja, joista saadaan näyttöä maan jo toteuttamista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(78)

Komissio yritti useita kertoja ottaa Kambodžaan yhteyttä viedäkseen eteenpäin keskustelua ehdotetusta toimintasuunnitelmasta. Komissio lähetti 29 päivänä huhtikuuta 2013 toisen kirjeen, jossa se muistutti Kambodžaa 15 päivänä marraskuuta 2012 esittämästään pyynnöstä ja pyysi lähettämään asiakirjoja, joista saadaan näyttöä maan jo toteuttamista toimenpiteistä.

| (79) | Kambodžan edustajien kanssa järjestettiin videoneuvottelu 24 päivänä toukokuuta 2013. Videoneuvottelussa Kambodžan edustajat esittivät suullisesti seuraavat väitteet: Alusrekisterijärjestelmä muutettiin vuonna 2003, jolloin rekisteri siirtyi Singaporeen sijoittautuneelta yksityiseltä taholta Koreaan sijoittautuneelle yksityiselle taholle. Kambodža korosti sitoutuneensa noudattamaan kaikkia kansainvälisiä ja kansallisia määräyksiä. Kambodža sanoo käyttävänsä LIS-kalastuksen torjumiskeinona sellaisten alusten poistamista rekisteristä, joiden oletetaan harjoittavan LIS-kalastusta. Useita LIS-aluksia todettiin poistetun rekisteristä. Aluksia ei myöskään voida rekisteröidä Kambodžassa, jos ne on sisällytetty johonkin LIS-luetteloon. Kambodža totesi, ettei se ole rekisteröinyt uusia kalastusaluksia vuoden 2010 jälkeen. |
| --- | --- |

(79)

Kambodžan edustajien kanssa järjestettiin videoneuvottelu 24 päivänä toukokuuta 2013. Videoneuvottelussa Kambodžan edustajat esittivät suullisesti seuraavat väitteet: Alusrekisterijärjestelmä muutettiin vuonna 2003, jolloin rekisteri siirtyi Singaporeen sijoittautuneelta yksityiseltä taholta Koreaan sijoittautuneelle yksityiselle taholle. Kambodža korosti sitoutuneensa noudattamaan kaikkia kansainvälisiä ja kansallisia määräyksiä. Kambodža sanoo käyttävänsä LIS-kalastuksen torjumiskeinona sellaisten alusten poistamista rekisteristä, joiden oletetaan harjoittavan LIS-kalastusta. Useita LIS-aluksia todettiin poistetun rekisteristä. Aluksia ei myöskään voida rekisteröidä Kambodžassa, jos ne on sisällytetty johonkin LIS-luetteloon. Kambodža totesi, ettei se ole rekisteröinyt uusia kalastusaluksia vuoden 2010 jälkeen.

| (80) | Komissio toi 24 päivänä toukokuuta 2013 pidetyn videoneuvottelun aikana korostetusti esille 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen havainnot, muistutti Kambodžan viranomaisia siitä, että todettuihin puutteisiin on tartuttava ja maan esittämiä suullisia ja kirjallisia väitteitä tukevat asiakirjat toimitettava pikaisesti, ja selitti, mitkä voivat olla seuraukset, jos todettuja puutteita ei pyritä paikkaamaan. |
| --- | --- |

(80)

Komissio toi 24 päivänä toukokuuta 2013 pidetyn videoneuvottelun aikana korostetusti esille 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen havainnot, muistutti Kambodžan viranomaisia siitä, että todettuihin puutteisiin on tartuttava ja maan esittämiä suullisia ja kirjallisia väitteitä tukevat asiakirjat toimitettava pikaisesti, ja selitti, mitkä voivat olla seuraukset, jos todettuja puutteita ei pyritä paikkaamaan.

| (81) | Kambodža toimitti 14 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä lisätietoja LIS-kalastuksen vastaisesta nykyisestä politiikastaan ja LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jota sen lippuvaltioviranomainen, Kambodžan kansainvälinen alusrekisteri, soveltaa. Lisätiedot vastasivat videoneuvottelussa 24 päivänä toukokuuta 2013 suullisesti esitettyjä väitteitä. Kambodža toimitti myös luettelon Kambodžan lipun alla toukokuussa 2013 purjehtineista kalastusaluksista ja kalankuljetus-/jäähdytys-/kylmälastialuksista. |
| --- | --- |

(81)

Kambodža toimitti 14 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyllä kirjeellä lisätietoja LIS-kalastuksen vastaisesta nykyisestä politiikastaan ja LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan toimintasuunnitelman, jota sen lippuvaltioviranomainen, Kambodžan kansainvälinen alusrekisteri, soveltaa. Lisätiedot vastasivat videoneuvottelussa 24 päivänä toukokuuta 2013 suullisesti esitettyjä väitteitä. Kambodža toimitti myös luettelon Kambodžan lipun alla toukokuussa 2013 purjehtineista kalastusaluksista ja kalankuljetus-/jäähdytys-/kylmälastialuksista.

| (82) | Kambodža ei ilmoittanut, milloin nykyinen LIS-kalastuksen torjuntaan tarkoitettu politiikka ja LIS-kalastusta koskevan toimintasuunnitelman mukaiset sitoumukset saatetaan sitovaksi lainsäädännöksi ja milloin Kambodžan viranomaiset alkavat panna niitä täytäntöön käytännössä. |
| --- | --- |

(82)

Kambodža ei ilmoittanut, milloin nykyinen LIS-kalastuksen torjuntaan tarkoitettu politiikka ja LIS-kalastusta koskevan toimintasuunnitelman mukaiset sitoumukset saatetaan sitovaksi lainsäädännöksi ja milloin Kambodžan viranomaiset alkavat panna niitä täytäntöön käytännössä.

| (83) | Komissio ei ole saanut tarkempia tietoja Kambodžan toteuttamista LIS-kalastuksen vastaisista toimista. |
| --- | --- |

(83)

Komissio ei ole saanut tarkempia tietoja Kambodžan toteuttamista LIS-kalastuksen vastaisista toimista.

| (84) | Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita Kambodža toimitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon, ja Kambodžalle ilmoitettiin komission näkökannoista säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti. |
| --- | --- |

(84)

Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita Kambodža toimitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon, ja Kambodžalle ilmoitettiin komission näkökannoista säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti.

| (85) | Koottujen tietojen perusteella komissio katsoo, kuten jäljempänä olevassa jaksossa osoitetaan, ettei Kambodža ole riittävällä tavalla puuttunut 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä selostettuihin huolta herättäviin seikkoihin ja puutteisiin. Lisäksi päätökseen liitetyssä toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei ole toteutettu kaikin osin. |
| --- | --- |

(85)

Koottujen tietojen perusteella komissio katsoo, kuten jäljempänä olevassa jaksossa osoitetaan, ettei Kambodža ole riittävällä tavalla puuttunut 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä selostettuihin huolta herättäviin seikkoihin ja puutteisiin. Lisäksi päätökseen liitetyssä toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei ole toteutettu kaikin osin.

5.   KAMBODŽAN TOTEAMINEN YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

| (86) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tarkastelee seuraavassa Kambodžalle lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kuuluvien kansainvälisten velvollisuuksien noudattamista 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiteltyjen havaintojen ja ehdotetun, myöhemmin Kambodžan toimittamien merkityksellisten tietojen mukaan täsmennetyn toimintasuunnitelman pohjalta. Tätä tarkastelua varten komissio on ottanut huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut tekijät. |
| --- | --- |

(86)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tarkastelee seuraavassa Kambodžalle lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kuuluvien kansainvälisten velvollisuuksien noudattamista 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiteltyjen havaintojen ja ehdotetun, myöhemmin Kambodžan toimittamien merkityksellisten tietojen mukaan täsmennetyn toimintasuunnitelman pohjalta. Tätä tarkastelua varten komissio on ottanut huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut tekijät.

5.1   LIS-alusten ja LIS-kauppavirtojen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a alakohta)

| (87) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 ja 76 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi alueellisilta kalastuksenhoitojärjestöiltä ja oman työnsä yhteydessä saamiensa tietojen perusteella, että useiden Kambodžan lipun alla purjehtivien alusten oli havaittu kalastavan laittomasti. |
| --- | --- |

(87)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 ja 76 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi alueellisilta kalastuksenhoitojärjestöiltä ja oman työnsä yhteydessä saamiensa tietojen perusteella, että useiden Kambodžan lipun alla purjehtivien alusten oli havaittu kalastavan laittomasti.

| (88) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että Kambodžan lipun alla purjehtineiden tai Kambodžan kalastuslisenssin saaneiden alusten oli useaan otteeseen havaittu syyllistyneen LIS-toimintaan. Kalastusaluksen Draco-1 (nykyinen nimi (12): Shaanxi Henan 33; marraskuussa 2012 nimi oli Xiong Nu Baru 33, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 kappaleessa todetaan) havaittiin kalastavan laittomasti CCAMLR:n alueella tammikuussa 2010 (13) ja huhtikuussa 2010 (14) Kambodžan lipun alla purjehtiessaan. Lisäksi kalastusaluksen Trosky (nykyinen nimi (15): Huiqunan; marraskuussa 2012 nimi oli Yangzi Hua 44, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 kappaleessa todetaan) havaittiin kalastavan laittomasti CCAMLR:n alueella tammikuussa 2010 (16) Kambodžan lipun alla purjehtiessaan. |
| --- | --- |

(88)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että Kambodžan lipun alla purjehtineiden tai Kambodžan kalastuslisenssin saaneiden alusten oli useaan otteeseen havaittu syyllistyneen LIS-toimintaan. Kalastusaluksen Draco-1 (nykyinen nimi (12): Shaanxi Henan 33; marraskuussa 2012 nimi oli Xiong Nu Baru 33, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 kappaleessa todetaan) havaittiin kalastavan laittomasti CCAMLR:n alueella tammikuussa 2010 (13) ja huhtikuussa 2010 (14) Kambodžan lipun alla purjehtiessaan. Lisäksi kalastusaluksen Trosky (nykyinen nimi (15): Huiqunan; marraskuussa 2012 nimi oli Yangzi Hua 44, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 75 kappaleessa todetaan) havaittiin kalastavan laittomasti CCAMLR:n alueella tammikuussa 2010 (16) Kambodžan lipun alla purjehtiessaan.

| (89) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen 5.1 jaksossa tuodaan esille, useiden sellaisten LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa, jotka purjehtivat Kambodžan lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi Kambodžan laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. |
| --- | --- |

(89)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen 5.1 jaksossa tuodaan esille, useiden sellaisten LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa, jotka purjehtivat Kambodžan lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi Kambodžan laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa.

| (90) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 76 kappaleessa selostetaan, komissio on myös koonnut näyttöä siitä, että Kambodža ei noudata kansainvälisen oikeuden vaatimusten mukaisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Komissio on nimittäin kerännyt unionin saalistodistusten avulla konkreettista näyttöä erään kambodžalaisen aluksen toistuvista ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden rikkomisista, jotka on näin ollen luokiteltu LIS-kalastustoimiksi. Kyseiset rikkomiset liittyivät erääseen kambodžalaiseen rahtialukseen, johon kurenuotta-alukset laivasivat kalaa merellä. ICCAT:n suosituksen 06-11 mukaisesti kurenuotta-alukset eivät saa jälleenlaivata tonnikalalajeja merellä ICCAT:n alueella. Kyseistä kambodžalaista rahtialusta ei ollut myöskään kirjattu ICCAT:n suosituksessa 06-11 olevassa 3 kohdassa tarkoitettuun sellaisia rahtialuksia koskevaan ICCAT:n luetteloon, joilla on lupa toimia ICCAT:n alueella. Kambodžan viranomaiset eivät ole ryhtyneet toimiin tämän asian korjaamiseksi. Kambodžan toiminta on vastoin YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimuksia, joiden mukaan jokaisen valtion on tehokkaasti käytettävä lainkäyttö- ja valvontavaltaansa lippunsa alla purjehtiviin aluksiinsa nähden. Kambodža ei ole varmistanut riittäviä seuraamuksia, ehkäissyt rikkomusten toistumista eikä estänyt rikkojia saamasta hyötyä näiden laittomasta toiminnasta, mikä on vastoin LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan mukaista suositusta. |
| --- | --- |

(90)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 76 kappaleessa selostetaan, komissio on myös koonnut näyttöä siitä, että Kambodža ei noudata kansainvälisen oikeuden vaatimusten mukaisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Komissio on nimittäin kerännyt unionin saalistodistusten avulla konkreettista näyttöä erään kambodžalaisen aluksen toistuvista ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden rikkomisista, jotka on näin ollen luokiteltu LIS-kalastustoimiksi. Kyseiset rikkomiset liittyivät erääseen kambodžalaiseen rahtialukseen, johon kurenuotta-alukset laivasivat kalaa merellä. ICCAT:n suosituksen 06-11 mukaisesti kurenuotta-alukset eivät saa jälleenlaivata tonnikalalajeja merellä ICCAT:n alueella. Kyseistä kambodžalaista rahtialusta ei ollut myöskään kirjattu ICCAT:n suosituksessa 06-11 olevassa 3 kohdassa tarkoitettuun sellaisia rahtialuksia koskevaan ICCAT:n luetteloon, joilla on lupa toimia ICCAT:n alueella. Kambodžan viranomaiset eivät ole ryhtyneet toimiin tämän asian korjaamiseksi. Kambodžan toiminta on vastoin YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohdan vaatimuksia, joiden mukaan jokaisen valtion on tehokkaasti käytettävä lainkäyttö- ja valvontavaltaansa lippunsa alla purjehtiviin aluksiinsa nähden. Kambodža ei ole varmistanut riittäviä seuraamuksia, ehkäissyt rikkomusten toistumista eikä estänyt rikkojia saamasta hyötyä näiden laittomasta toiminnasta, mikä on vastoin LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan mukaista suositusta.

| (91) | Tilanteessa, jossa Kambodžan lipun alla purjehtineet alukset olivat todennetusti harjoittaneet LIS-kalastusta, kuten edellä selostetaan, ja huolimatta toimintasuunnitelmassa esitetyistä pyynnöistä Kambodža ei ole toimittanut oletettujen laittomien kalastustoimien torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä mitään asiakirjanäyttöä, joka osoittaisi, että asianmukaisia seuraamuksia sovelletaan, rikkomisten toistumista ehkäistään ja rikkojia estetään saamasta hyötyä lainvastaisista toimistaan. Kambodža ilmoitti ainoastaan, että sen toimintalinjana LIS-kalastuksen suhteen on aluksen rekisteröinnin peruuttaminen ja alukselle Kambodžan lipun alla myönnetyn luvan, todistuksen, työluvan tai muun asiakirjan voimassaolon kumoaminen. Kambodžalla ei myöskään ole tarkoituksenmukaista hallinnollista järjestelmää tutkimuksia ja alustensa seurantaa varten. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(91)

Tilanteessa, jossa Kambodžan lipun alla purjehtineet alukset olivat todennetusti harjoittaneet LIS-kalastusta, kuten edellä selostetaan, ja huolimatta toimintasuunnitelmassa esitetyistä pyynnöistä Kambodža ei ole toimittanut oletettujen laittomien kalastustoimien torjumiseksi toteutetuista toimenpiteistä mitään asiakirjanäyttöä, joka osoittaisi, että asianmukaisia seuraamuksia sovelletaan, rikkomisten toistumista ehkäistään ja rikkojia estetään saamasta hyötyä lainvastaisista toimistaan. Kambodža ilmoitti ainoastaan, että sen toimintalinjana LIS-kalastuksen suhteen on aluksen rekisteröinnin peruuttaminen ja alukselle Kambodžan lipun alla myönnetyn luvan, todistuksen, työluvan tai muun asiakirjan voimassaolon kumoaminen. Kambodžalla ei myöskään ole tarkoituksenmukaista hallinnollista järjestelmää tutkimuksia ja alustensa seurantaa varten. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (92) | Mitä tulee lainsäädäntökehyksen tarkistamiseen siten, että voidaan varmistaa aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja hoito, Kambodža totesi saaneensa valmiiksi vuosia 2010–2019 koskevan kalastusalan strategisen suunnittelukehyksen, johon sisältyy Kambodžan vastuullisen kalastuksen säännöstö. Kambodžan ilmoituksessa ei kuitenkaan vahvisteta, että mitään konkreettisia toimia olisi toteutettu 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiin tuotuihin puutteisiin tarttumiseksi ja niiden korjaamiseksi. Kambodžan toimittamat asiakirjat olivat yleisluonteisia, eikä niihin sisältynyt aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevaa konkreettista toimintasuunnitelmaa. Asiakirjoissa esitettiin yleisiä periaatteita ja niissä oli kyse pelkästään Kambodžassa (sisävesillä ja rannikkomerellä) tapahtuvasta kalastuksesta. Lisäksi esitettiin kuvaus Kambodžan kalastusalasta sekä kalastushallinnon toimeksianto, joka on hyvin yleisluonteinen eikä käsittele kalastuksen hallinnointia tarkemmin. Kambodžan ilmoitukseen sisältyi analyysi, joka vahvisti tietyn alueen rajallisesta hallinto-, oikeus- ja sääntely-ympäristöstä johtuvat heikkoudet, alueiden puuttuvan rajaamisen ja sääntöjen noudattamisen heikon valvonnan sekä osaamisen, normien ja opastusmateriaalin puutteen. Kambodža ei komission pyynnöistä huolimatta myöskään toimittanut mitään asiakirja-aineistoa, josta kävisi ilmi aikomus parantaa lainsäädäntökehystä edellä mainittujen kalastusalan strategisen suunnittelukehyksen ja vastuullisen kalastuksen säännöstön lisäksi. |
| --- | --- |

(92)

Mitä tulee lainsäädäntökehyksen tarkistamiseen siten, että voidaan varmistaa aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttäminen ja hoito, Kambodža totesi saaneensa valmiiksi vuosia 2010–2019 koskevan kalastusalan strategisen suunnittelukehyksen, johon sisältyy Kambodžan vastuullisen kalastuksen säännöstö. Kambodžan ilmoituksessa ei kuitenkaan vahvisteta, että mitään konkreettisia toimia olisi toteutettu 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiin tuotuihin puutteisiin tarttumiseksi ja niiden korjaamiseksi. Kambodžan toimittamat asiakirjat olivat yleisluonteisia, eikä niihin sisältynyt aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa koskevaa konkreettista toimintasuunnitelmaa. Asiakirjoissa esitettiin yleisiä periaatteita ja niissä oli kyse pelkästään Kambodžassa (sisävesillä ja rannikkomerellä) tapahtuvasta kalastuksesta. Lisäksi esitettiin kuvaus Kambodžan kalastusalasta sekä kalastushallinnon toimeksianto, joka on hyvin yleisluonteinen eikä käsittele kalastuksen hallinnointia tarkemmin. Kambodžan ilmoitukseen sisältyi analyysi, joka vahvisti tietyn alueen rajallisesta hallinto-, oikeus- ja sääntely-ympäristöstä johtuvat heikkoudet, alueiden puuttuvan rajaamisen ja sääntöjen noudattamisen heikon valvonnan sekä osaamisen, normien ja opastusmateriaalin puutteen. Kambodža ei komission pyynnöistä huolimatta myöskään toimittanut mitään asiakirja-aineistoa, josta kävisi ilmi aikomus parantaa lainsäädäntökehystä edellä mainittujen kalastusalan strategisen suunnittelukehyksen ja vastuullisen kalastuksen säännöstön lisäksi.

| (93) | Kalastusalusten rekisteröintiä koskevasta lainsäädäntökehyksestä Kambodža ei ole toimittanut asiakirjoja. Kambodža ilmoitti laatineensa kalastusalusten hallinnointia koskeviin teknisiin ohjeisiin liittyvän julistuksen, joka käsittelee meriturvallisuuskysymyksiä. |
| --- | --- |

(93)

Kalastusalusten rekisteröintiä koskevasta lainsäädäntökehyksestä Kambodža ei ole toimittanut asiakirjoja. Kambodža ilmoitti laatineensa kalastusalusten hallinnointia koskeviin teknisiin ohjeisiin liittyvän julistuksen, joka käsittelee meriturvallisuuskysymyksiä.

| (94) | Kambodža ei ole toimittanut asiakirjoja, jotka koskisivat lainsäädäntökehyksen tarkistamista varoittavan seuraamusjärjestelmän voimaan saattamiseksi. |
| --- | --- |

(94)

Kambodža ei ole toimittanut asiakirjoja, jotka koskisivat lainsäädäntökehyksen tarkistamista varoittavan seuraamusjärjestelmän voimaan saattamiseksi.

| (95) | Kambodža ei ole toimittanut tietoja seikoista, jotka tuotiin esille toimintasuunnitelmassa ja jotka liittyvät tarvittavaan lainsäädäntökehyksen tarkistamiseen, jotta viranomaiset voivat vaatia tietoja ja tutkia Kambodžan lipun alla purjehtivien kalastusalusten käyttäjien, rekisteröityjen omistajien ja tosiasiallisten edunsaajien toimintaa. |
| --- | --- |

(95)

Kambodža ei ole toimittanut tietoja seikoista, jotka tuotiin esille toimintasuunnitelmassa ja jotka liittyvät tarvittavaan lainsäädäntökehyksen tarkistamiseen, jotta viranomaiset voivat vaatia tietoja ja tutkia Kambodžan lipun alla purjehtivien kalastusalusten käyttäjien, rekisteröityjen omistajien ja tosiasiallisten edunsaajien toimintaa.

| (96) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selostettuja seikkoja koskeva Kambodžan toiminta niihin toimenpiteisiin liittyen, joilla pyritään puuttumaan toistuviin LIS-kalastustoimiin, ei täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisia lippuvaltioiden perusvelvoitteita; kyseisessä kohdassa määrätään, että lippuvaltioiden on harjoitettava sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden alusta koskevissa hallinnollisissa, teknisissä ja sosiaalisissa asioissa. Komissio ei voi katsoa Kambodžan toimittamien tietojen perusteella, että Kambodža olisi tehnyt todistettavissa olevia parannuksia lainsäädäntökehykseensä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(96)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selostettuja seikkoja koskeva Kambodžan toiminta niihin toimenpiteisiin liittyen, joilla pyritään puuttumaan toistuviin LIS-kalastustoimiin, ei täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaisia lippuvaltioiden perusvelvoitteita; kyseisessä kohdassa määrätään, että lippuvaltioiden on harjoitettava sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden alusta koskevissa hallinnollisissa, teknisissä ja sosiaalisissa asioissa. Komissio ei voi katsoa Kambodžan toimittamien tietojen perusteella, että Kambodža olisi tehnyt todistettavissa olevia parannuksia lainsäädäntökehykseensä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen jälkeen.

| (97) | Näin ollen Kambodžan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan määräysten noudattamiseen. On syytä huomata, että se, onko Kambodža tosiasiallisesti ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen, ei ole oleellista, sillä sen aavalla merellä liikennöintiä koskevat määräykset (merioikeusyleissopimuksen 86–115 artikla) on tunnustettu vakiintuneeksi kansainväliseksi oikeudeksi. Kyseisillä määräyksillä kodifioidaan jo olemassa olleita vakiintuneen kansainvälisen oikeuden mukaisia sääntöjä, ja niissä toistetaan lähes sanatarkasti Kambodžan ratifioiman aavaa merta koskevan yleissopimuksen sekä aluemerta ja lisävyöhykettä koskevan yleissopimuksen, johon Kambodža on liittynyt, sanamuodot. |
| --- | --- |

(97)

Näin ollen Kambodžan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan määräysten noudattamiseen. On syytä huomata, että se, onko Kambodža tosiasiallisesti ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen, ei ole oleellista, sillä sen aavalla merellä liikennöintiä koskevat määräykset (merioikeusyleissopimuksen 86–115 artikla) on tunnustettu vakiintuneeksi kansainväliseksi oikeudeksi. Kyseisillä määräyksillä kodifioidaan jo olemassa olleita vakiintuneen kansainvälisen oikeuden mukaisia sääntöjä, ja niissä toistetaan lähes sanatarkasti Kambodžan ratifioiman aavaa merta koskevan yleissopimuksen sekä aluemerta ja lisävyöhykettä koskevan yleissopimuksen, johon Kambodža on liittynyt, sanamuodot.

| (98) | Ottaen huomioon komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 76–79 kappale ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtunut kehitys komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla, että Kambodža on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta. |
| --- | --- |

(98)

Ottaen huomioon komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 76–79 kappale ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtunut kehitys komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla, että Kambodža on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta.

5.2   Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohta)

| (99) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 83–86 kappaleessa selostetaan, komissio arvioi, onko Kambodža tosiasiallisesti pannut sääntöjen valvonnan täytäntöön LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä. |
| --- | --- |

(99)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 83–86 kappaleessa selostetaan, komissio arvioi, onko Kambodža tosiasiallisesti pannut sääntöjen valvonnan täytäntöön LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä.

| (100) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 84 kappaleessa selostetaan, Kambodža ei ole varmistanut, että LIS-kalastuksesta aluksille ja, niin pitkälle kuin mahdollista, sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn. |
| --- | --- |

(100)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 84 kappaleessa selostetaan, Kambodža ei ole varmistanut, että LIS-kalastuksesta aluksille ja, niin pitkälle kuin mahdollista, sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn.

| (101) | Kambodža ilmoitti suullisesti 24 päivänä toukokuuta 2013 pidetyssä videoneuvottelussa peruneensa LIS-kalastustoimien harjoittamisesta epäiltyjen alusten rekisteröintejä. Kambodža totesi 14 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, että jos aluksen todetaan harjoittavan laitonta kalastusta tai jos se on alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-luettelossa, Kambodžan kansainvälisen alusrekisterin olisi viipymättä toteutettava päättäväisiä seuraamustoimia eli esimerkiksi peruutettava aluksen rekisteröinti ja kumottava sille Kambodžan lipun alla myönnetty lupa, todistus, työlupa tai muu asiakirja. Komissio katsoo, että pelkkä aluksen rekisteröinnin peruuttaminen ilman että sen lisäksi määrätään sakko tai muu seuraamus, ei ole riittävän ankara toimenpide. Pelkkä rekisteristä poistaminen ei tosiasiallisesti vie rikkojalta laittomasta toiminnasta saatavaa hyötyä. Se ei myöskään estä rikkojaa liputtamasta tällaista alusta uudelleen mukavuuslipun alle. Komission pyynnöistä huolimatta Kambodža ei ole myöskään toimittanut asiakirjoja, jotka tukisivat kyseisiä suullisesti ja kirjallisesti esitettyjä väitteitä. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(101)

Kambodža ilmoitti suullisesti 24 päivänä toukokuuta 2013 pidetyssä videoneuvottelussa peruneensa LIS-kalastustoimien harjoittamisesta epäiltyjen alusten rekisteröintejä. Kambodža totesi 14 päivänä kesäkuuta 2013 päivätyssä kirjeessään, että jos aluksen todetaan harjoittavan laitonta kalastusta tai jos se on alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-luettelossa, Kambodžan kansainvälisen alusrekisterin olisi viipymättä toteutettava päättäväisiä seuraamustoimia eli esimerkiksi peruutettava aluksen rekisteröinti ja kumottava sille Kambodžan lipun alla myönnetty lupa, todistus, työlupa tai muu asiakirja. Komissio katsoo, että pelkkä aluksen rekisteröinnin peruuttaminen ilman että sen lisäksi määrätään sakko tai muu seuraamus, ei ole riittävän ankara toimenpide. Pelkkä rekisteristä poistaminen ei tosiasiallisesti vie rikkojalta laittomasta toiminnasta saatavaa hyötyä. Se ei myöskään estä rikkojaa liputtamasta tällaista alusta uudelleen mukavuuslipun alle. Komission pyynnöistä huolimatta Kambodža ei ole myöskään toimittanut asiakirjoja, jotka tukisivat kyseisiä suullisesti ja kirjallisesti esitettyjä väitteitä. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (102) | Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 91–95 kappaleessa selitetään, Kambodža ei ole 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ottanut käyttöön varoittavaa seuraamusjärjestelmää. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(102)

Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 91–95 kappaleessa selitetään, Kambodža ei ole 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ottanut käyttöön varoittavaa seuraamusjärjestelmää. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (103) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan, Kambodžan valmiudet toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia ovat vaillinaiset, mikä johtuu oikeudellisen ja sääntely-ympäristöön puuttumisesta ja viranomaisten puutteellisista valtuuksista hoitaa velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(103)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 86 kappaleessa todetaan, Kambodžan valmiudet toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia ovat vaillinaiset, mikä johtuu oikeudellisen ja sääntely-ympäristöön puuttumisesta ja viranomaisten puutteellisista valtuuksista hoitaa velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (104) | Kambodža ei ole toimittanut asiakirjoja kambodžalaisten tarkkailijoiden ja purkamishenkilöstön koulutuksesta. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(104)

Kambodža ei ole toimittanut asiakirjoja kambodžalaisten tarkkailijoiden ja purkamishenkilöstön koulutuksesta. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (105) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selostettuja seikkoja koskeva Kambodžan suoriutuminen yhteistyön ja täytäntöönpanon varmistamiseen liittyvistä toimenpiteistä ei täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohdassa määrättyjä lippuvaltioiden perusvelvoitteita, joiden mukaan jokaisen valtion on tehokkaasti käytettävä lainkäyttö- ja valvontavaltaansa lippunsa alla purjehtiviin aluksiin nähden, sillä se osoittaa Kambodžan epäonnistuneen velvollisuuksiensa noudattamisessa aavalla merellä toimivien alustensa suhteen. |
| --- | --- |

(105)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selostettuja seikkoja koskeva Kambodžan suoriutuminen yhteistyön ja täytäntöönpanon varmistamiseen liittyvistä toimenpiteistä ei täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohdassa määrättyjä lippuvaltioiden perusvelvoitteita, joiden mukaan jokaisen valtion on tehokkaasti käytettävä lainkäyttö- ja valvontavaltaansa lippunsa alla purjehtiviin aluksiin nähden, sillä se osoittaa Kambodžan epäonnistuneen velvollisuuksiensa noudattamisessa aavalla merellä toimivien alustensa suhteen.

| (106) | Ilmenneen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteiden, laajuuden ja vakavuuden tarkastelemiseksi komissio on ottanut huomioon Kambodžan lipun alla purjehtineiden alusten uudelleen harjoittaman toistuvan LIS-kalastuksen vuoteen 2013 asti. Komissio on ottanut huomioon myös 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen jälkeen tapahtuneen kehityksen. |
| --- | --- |

(106)

Ilmenneen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteiden, laajuuden ja vakavuuden tarkastelemiseksi komissio on ottanut huomioon Kambodžan lipun alla purjehtineiden alusten uudelleen harjoittaman toistuvan LIS-kalastuksen vuoteen 2013 asti. Komissio on ottanut huomioon myös 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen jälkeen tapahtuneen kehityksen.

| (107) | Näin ollen Kambodžan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan määräysten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(107)

Näin ollen Kambodžan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan määräysten noudattamiseen.

| (108) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan sekä 31 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 83–86 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Kambodža on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(108)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan sekä 31 artiklan 5 kohdan b, c ja d alakohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 83–86 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Kambodža on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet.

5.3   Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

| (109) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 89–96 kappaleessa selostetaan, komissio on analysoinut saatavilla olleista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen – erityisesti ICCAT:n ja Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomission (CCAMLR) – julkaisemista tiedoista ne, jotka se katsoi merkityksellisiksi. Lisäksi komissio on tehnyt 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen analyysin niistä merkityksellisiksi katsotuista tiedoista, jotka liittyvät Kambodžan asemaan ICCAT:n ja CCAMLR:n muuna kuin sopimuspuolena. |
| --- | --- |

(109)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 89–96 kappaleessa selostetaan, komissio on analysoinut saatavilla olleista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen – erityisesti ICCAT:n ja Etelämantereen meren elollisten luonnonvarojen suojelukomission (CCAMLR) – julkaisemista tiedoista ne, jotka se katsoi merkityksellisiksi. Lisäksi komissio on tehnyt 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen analyysin niistä merkityksellisiksi katsotuista tiedoista, jotka liittyvät Kambodžan asemaan ICCAT:n ja CCAMLR:n muuna kuin sopimuspuolena.

| (110) | On muistettava, että 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ICCAT katsoi vuosia 2012–2013 koskevassa ICCAT-kertomuksessaan (17), että Kambodžan yksilöinti olisi pidettävä voimassa, koska ICCAT-komitea ei ole saanut vastausta kirjeisiinsä. Koska Kambodža ei antanut pyydettyjä lisätietoja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisesta, ICCAT päätti säilyttää Kambodžan yksilöinnin vuonna 2013. ICCAT-komitea tarkasteli saatavilla olleita tietoja arvioidakseen muiden kuin sopimuspuolten yhteistyötä, eikä sihteeristöön ole otettu yhteyttä sen jälkeen, kun komissio lähetti Kambodžalle yksilöintikirjeen. Kambodžan yksilöinti päätettiin näin ollen pitää voimassa, kunnes saadaan lisätietoja. Tämä seikka vahvistaa sen, että Kambodža ei ole täyttänyt mitään lippuvaltion velvoitteita, jotka koskevat YK:n merioikeusyleissopimuksessa määrättyjä hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(110)

On muistettava, että 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ICCAT katsoi vuosia 2012–2013 koskevassa ICCAT-kertomuksessaan (17), että Kambodžan yksilöinti olisi pidettävä voimassa, koska ICCAT-komitea ei ole saanut vastausta kirjeisiinsä. Koska Kambodža ei antanut pyydettyjä lisätietoja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisesta, ICCAT päätti säilyttää Kambodžan yksilöinnin vuonna 2013. ICCAT-komitea tarkasteli saatavilla olleita tietoja arvioidakseen muiden kuin sopimuspuolten yhteistyötä, eikä sihteeristöön ole otettu yhteyttä sen jälkeen, kun komissio lähetti Kambodžalle yksilöintikirjeen. Kambodžan yksilöinti päätettiin näin ollen pitää voimassa, kunnes saadaan lisätietoja. Tämä seikka vahvistaa sen, että Kambodža ei ole täyttänyt mitään lippuvaltion velvoitteita, jotka koskevat YK:n merioikeusyleissopimuksessa määrättyjä hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä.

| (111) | CCAMLR:ltä saatujen saalistodistusjärjestelmää koskevien tietojen (18) mukaan Kambodža, joka ei ole CCAMLR:n sopimuspuoli eikä toimi sen kanssa yhteistyössä, on saattanut osallistua hammaskalan pyyntiin ja/tai kauppaan vuonna 2012. Vuonna 2012 CCAMLR otti virallisesti yhteyttä Kambodžaan ja pyysi sitä toimimaan yhteistyössä ja toimittamaan tietoja hammaskalan kaupasta. Mitään tietoja ei kuitenkaan sen jälkeen ole toimitettu. Tämä seikka vahvistaa sen, että Kambodža ei ole täyttänyt mitään lippuvaltion velvoitteita, jotka koskevat YK:n merioikeusyleissopimuksessa määrättyjä hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(111)

CCAMLR:ltä saatujen saalistodistusjärjestelmää koskevien tietojen (18) mukaan Kambodža, joka ei ole CCAMLR:n sopimuspuoli eikä toimi sen kanssa yhteistyössä, on saattanut osallistua hammaskalan pyyntiin ja/tai kauppaan vuonna 2012. Vuonna 2012 CCAMLR otti virallisesti yhteyttä Kambodžaan ja pyysi sitä toimimaan yhteistyössä ja toimittamaan tietoja hammaskalan kaupasta. Mitään tietoja ei kuitenkaan sen jälkeen ole toimitettu. Tämä seikka vahvistaa sen, että Kambodža ei ole täyttänyt mitään lippuvaltion velvoitteita, jotka koskevat YK:n merioikeusyleissopimuksessa määrättyjä hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä.

| (112) | Luotettavan tarkastusohjelman luomisen, tarkkailijaohjelman, purkausraporttien, jälleenlaivauksen valvonnan ja saaliiden purkamisen seurannan osalta Kambodža ei ole toimittanut mitään asiakirjoja, vaikka sitä pyydettiin toimintasuunnitelmassa. Kambodža totesi saaneensa valmiiksi merikalastusta koskevan kalastusaluksen kalastuspäiväkirjan ja tehostaneensa ja laajentaneensa seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmäänsä antamatta kuitenkaan tarkempia selvityksiä. Se toimitti ainoastaan kalastusaluksen kalastuspäiväkirjan mallin. Muita merkityksellisiä asiakirjoja komissiolle ei ole toimitettu. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(112)

Luotettavan tarkastusohjelman luomisen, tarkkailijaohjelman, purkausraporttien, jälleenlaivauksen valvonnan ja saaliiden purkamisen seurannan osalta Kambodža ei ole toimittanut mitään asiakirjoja, vaikka sitä pyydettiin toimintasuunnitelmassa. Kambodža totesi saaneensa valmiiksi merikalastusta koskevan kalastusaluksen kalastuspäiväkirjan ja tehostaneensa ja laajentaneensa seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmäänsä antamatta kuitenkaan tarkempia selvityksiä. Se toimitti ainoastaan kalastusaluksen kalastuspäiväkirjan mallin. Muita merkityksellisiä asiakirjoja komissiolle ei ole toimitettu. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (113) | Mitä tulee raportointi- ja kirjausvelvoitteisiin, Kambodža ei ole toimittanut mitään asiakirjoja, vaikka sitä pyydettiin toimintasuunnitelmassa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(113)

Mitä tulee raportointi- ja kirjausvelvoitteisiin, Kambodža ei ole toimittanut mitään asiakirjoja, vaikka sitä pyydettiin toimintasuunnitelmassa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (114) | Alusten seurantajärjestelmästä (VMS) Kambodža totesi, että sen lipun alla purjehtiville kalankuljetusaluksille on periaatteessa asennettu tarvittava järjestelmä, johon sisältyy myös VMS. Kambodža ei ole toimittanut tätä kirjallisesti esitettyä väitettä tukevia asiakirjoja toimintasuunnitelmassa esitetystä pyynnöstä huolimatta. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(114)

Alusten seurantajärjestelmästä (VMS) Kambodža totesi, että sen lipun alla purjehtiville kalankuljetusaluksille on periaatteessa asennettu tarvittava järjestelmä, johon sisältyy myös VMS. Kambodža ei ole toimittanut tätä kirjallisesti esitettyä väitettä tukevia asiakirjoja toimintasuunnitelmassa esitetystä pyynnöstä huolimatta. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (115) | Koska Kambodža toimi johdanto-osan 112–114 kappaleessa kuvaillulla tavalla, se ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden alusta koskevissa hallinnollisissa, teknisissä ja sosiaalisissa asioissa. |
| --- | --- |

(115)

Koska Kambodža toimi johdanto-osan 112–114 kappaleessa kuvaillulla tavalla, se ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden alusta koskevissa hallinnollisissa, teknisissä ja sosiaalisissa asioissa.

| (116) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 96 kappaleessa tuodaan esiin, Kambodža nojautuu alusten rekisteröinnissä kansainväliseen alusrekisteriin, jolla on hoidettavanaan Kambodžan lippuvaltioviranomaisen tehtäviä, kuten Kambodža ilmoitti 14 päivänä kesäkuuta 2013. Kambodžan kansainvälinen alusrekisteri on sijoittautunut Kambodžan ulkopuolelle eikä se varmista, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on todellinen yhteys maahan. Kambodža ei ole toimittanut mitään asiakirjoja, jotka osoittaisivat kalastusalusten rekisteröintijärjestelmää muutetun, lukuun ottamatta suullista ja kirjallista ilmoitusta, jonka mukaan kalastusalusten uusi rekisteröinti Kambodžan lipun alle on kielletty vuodesta 2010. Kesäkuun 14 päivänä 2013 päivätystä kirjeestä käy ilmi, että Kambodžan alusrekisterissä oli 6 kalastusalusta ja 78 kalankuljetus-/jäähdytys-/kylmälastialusta toukokuussa 2013. Julkisesti saatavilla olevien tietojen (19) mukaan Kambodžan lipun alle olisi kuitenkin rekisteröity 150 kalastusalusta. Kyseisellä aluskannalla on huomattava kalastuskapasiteetti, joka ei kuulu tehokkaan seurantajärjestelmän piiriin, minkä vuoksi Kambodža ei voi täysimääräisesti hoitaa lippuvaltion velvollisuuksiaan. Komissio ei ole saanut Kambodžalta mitään lisätodisteita Kambodžan ja sen lipun alle rekisteröityjen alusten välisestä todellisesta yhteydestä. Tilanne ei edelleenkään ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 artiklan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(116)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 96 kappaleessa tuodaan esiin, Kambodža nojautuu alusten rekisteröinnissä kansainväliseen alusrekisteriin, jolla on hoidettavanaan Kambodžan lippuvaltioviranomaisen tehtäviä, kuten Kambodža ilmoitti 14 päivänä kesäkuuta 2013. Kambodžan kansainvälinen alusrekisteri on sijoittautunut Kambodžan ulkopuolelle eikä se varmista, että sen lipun alla purjehtivilla aluksilla on todellinen yhteys maahan. Kambodža ei ole toimittanut mitään asiakirjoja, jotka osoittaisivat kalastusalusten rekisteröintijärjestelmää muutetun, lukuun ottamatta suullista ja kirjallista ilmoitusta, jonka mukaan kalastusalusten uusi rekisteröinti Kambodžan lipun alle on kielletty vuodesta 2010. Kesäkuun 14 päivänä 2013 päivätystä kirjeestä käy ilmi, että Kambodžan alusrekisterissä oli 6 kalastusalusta ja 78 kalankuljetus-/jäähdytys-/kylmälastialusta toukokuussa 2013. Julkisesti saatavilla olevien tietojen (19) mukaan Kambodžan lipun alle olisi kuitenkin rekisteröity 150 kalastusalusta. Kyseisellä aluskannalla on huomattava kalastuskapasiteetti, joka ei kuulu tehokkaan seurantajärjestelmän piiriin, minkä vuoksi Kambodža ei voi täysimääräisesti hoitaa lippuvaltion velvollisuuksiaan. Komissio ei ole saanut Kambodžalta mitään lisätodisteita Kambodžan ja sen lipun alle rekisteröityjen alusten välisestä todellisesta yhteydestä. Tilanne ei edelleenkään ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 artiklan vaatimusten mukainen.

| (117) | Näin ollen Kambodžan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 ja 94 artiklan määräysten noudattamiseen. |
| --- | --- |

(117)

Näin ollen Kambodžan toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippuvaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 ja 94 artiklan määräysten noudattamiseen.

| (118) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 83–86 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Kambodža on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(118)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 83–86 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Kambodža on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä ja säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

5.4   Kehitysmaiden erityisrajoitteet

| (119) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa todetaan, Kambodžan inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 138) (20), ja asetuksen (EY) N:o 1905/2006 mukaan Kambodža luokitellaan vähiten kehittyneiden maiden luokkaan. |
| --- | --- |

(119)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 99 kappaleessa todetaan, Kambodžan inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 138) (20), ja asetuksen (EY) N:o 1905/2006 mukaan Kambodža luokitellaan vähiten kehittyneiden maiden luokkaan.

| (120) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, ei ole saatu pitäviä todisteita sen olettamuksen tueksi, että Kambodžalle kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvien velvollisuuksien laiminlyönti johtuisi maan puutteellisesta kehitystasosta. Kambodža totesi 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätyssä kirjeessään tarvitsevansa lisää aikaa EU:n vaatimusten mukaisten sitoumustensa täysimääräiseen noudattamiseen, koska sillä ei ole riittävästi henkilö- ja rahoitusresursseja. Mitään sellaisia konkreettisia lisätodisteita, jotka osoittaisivat havaittujen puutteiden olevan seurausta valmiuksien ja perusrakenteiden heikkouksista, ei ole esitetty. |
| --- | --- |

(120)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 100 kappaleessa todetaan, ei ole saatu pitäviä todisteita sen olettamuksen tueksi, että Kambodžalle kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvien velvollisuuksien laiminlyönti johtuisi maan puutteellisesta kehitystasosta. Kambodža totesi 7 päivänä helmikuuta 2013 päivätyssä kirjeessään tarvitsevansa lisää aikaa EU:n vaatimusten mukaisten sitoumustensa täysimääräiseen noudattamiseen, koska sillä ei ole riittävästi henkilö- ja rahoitusresursseja. Mitään sellaisia konkreettisia lisätodisteita, jotka osoittaisivat havaittujen puutteiden olevan seurausta valmiuksien ja perusrakenteiden heikkouksista, ei ole esitetty.

| (121) | LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 99 ja 100 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Kambodžan kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastusalalla ei ole heikentynyt sen kehitystason vuoksi. |
| --- | --- |

(121)

LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 99 ja 100 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Kambodžan kehityksen nykytila ja yleinen suorituskyky kalastusalalla ei ole heikentynyt sen kehitystason vuoksi.

6.   MENETTELY GUINEAN TASAVALLAN SUHTEEN

| (122) | Komissio ilmoitti Guinean tasavallalle (Guinea) 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä harkitsevansa mahdollisuutta todeta Guinea yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-asetuksen 32 artiklan säännösten nojalla (21). |
| --- | --- |

(122)

Komissio ilmoitti Guinean tasavallalle (Guinea) 15 päivänä marraskuuta 2012 antamallaan päätöksellä harkitsevansa mahdollisuutta todeta Guinea yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi LIS-asetuksen 32 artiklan säännösten nojalla (21).

| (123) | Komissio kehotti Guineaa laatimaan tiiviissä yhteistyössä omien yksiköidensä kanssa toimintasuunnitelman komission päätöksessä yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi. |
| --- | --- |

(123)

Komissio kehotti Guineaa laatimaan tiiviissä yhteistyössä omien yksiköidensä kanssa toimintasuunnitelman komission päätöksessä yksilöityjen puutteiden korjaamiseksi.

| (124) | Suurimmat puutteet, jotka komissio yksilöi ehdotetussa toimintasuunnitelmassa, koskivat kesken olevia uudistuksia, jotka maan on tehtävä varmistaakseen kalastuslaivastonsa riittävän tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan seurannan, kansallisten kalastuslakien ja -asetusten tosiasiallisen täytäntöönpanon, sääntöjen noudattamisen valvonnan selvittämällä havaitut LIS-kalastustapaukset ja määräämällä niistä seuraamuksia, tarkastus- ja tarkkailukeinojen kohentamisen, varoittavan seuraamusjärjestelmän sekä kalastuspolitiikan, joka vastaa valvontaa ja tarkkailua varten käytettävissä olevaa hallinnollista kapasiteettia. Nämä yksilöidyt puutteet koskevat yleisesti kansainvälisten velvoitteiden, muun muassa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositusten ja päätöslauselmien, sekä alusten rekisteröintiä koskevien kansainvälisen oikeuden mukaisten edellytysten noudattamista. Ei-sitovien suositusten ja päätöslauselmien noudattamatta jättämistä ei kuitenkaan ole pidetty perusteena yhteistyöhön osallistumattomuuden toteamiselle, vaan pelkästään asiaa tukevana näyttönä. |
| --- | --- |

(124)

Suurimmat puutteet, jotka komissio yksilöi ehdotetussa toimintasuunnitelmassa, koskivat kesken olevia uudistuksia, jotka maan on tehtävä varmistaakseen kalastuslaivastonsa riittävän tarkoituksenmukaisen ja tehokkaan seurannan, kansallisten kalastuslakien ja -asetusten tosiasiallisen täytäntöönpanon, sääntöjen noudattamisen valvonnan selvittämällä havaitut LIS-kalastustapaukset ja määräämällä niistä seuraamuksia, tarkastus- ja tarkkailukeinojen kohentamisen, varoittavan seuraamusjärjestelmän sekä kalastuspolitiikan, joka vastaa valvontaa ja tarkkailua varten käytettävissä olevaa hallinnollista kapasiteettia. Nämä yksilöidyt puutteet koskevat yleisesti kansainvälisten velvoitteiden, muun muassa alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen suositusten ja päätöslauselmien, sekä alusten rekisteröintiä koskevien kansainvälisen oikeuden mukaisten edellytysten noudattamista. Ei-sitovien suositusten ja päätöslauselmien noudattamatta jättämistä ei kuitenkaan ole pidetty perusteena yhteistyöhön osallistumattomuuden toteamiselle, vaan pelkästään asiaa tukevana näyttönä.

| (125) | Komissio tapasi Guinean viranomaiset Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 2012. Komissio vastasi Guinean viranomaisten esittämiin kysymyksiin ja esitti kommentteja komission päätöksessä esiin tuoduista seikoista ja toimintasuunnitelmassa ehdotetuista toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(125)

Komissio tapasi Guinean viranomaiset Brysselissä 6 päivänä joulukuuta 2012. Komissio vastasi Guinean viranomaisten esittämiin kysymyksiin ja esitti kommentteja komission päätöksessä esiin tuoduista seikoista ja toimintasuunnitelmassa ehdotetuista toimenpiteistä.

| (126) | Guinea toimitti 7 päivänä joulukuuta 2012 asiakirjoja, jotka koskivat kalastus- ja vesiviljelyministerin päätöstä erottaa eräs guinealainen virkamies, joka oli osallistunut väärennettyjen Guinean lisenssien myöntämiseen ulkomaalaisille aluksille, jotka toimivat Guinean talousvyöhykkeellä. |
| --- | --- |

(126)

Guinea toimitti 7 päivänä joulukuuta 2012 asiakirjoja, jotka koskivat kalastus- ja vesiviljelyministerin päätöstä erottaa eräs guinealainen virkamies, joka oli osallistunut väärennettyjen Guinean lisenssien myöntämiseen ulkomaalaisille aluksille, jotka toimivat Guinean talousvyöhykkeellä.

| (127) | Guinea toimitti 10 päivänä joulukuuta 2012 toisen ilmoituksen, jossa se hyväksyi neuvottelujen aloittamisen komission kanssa ja pyysi saada lisäaikaa komission ilmoitukseen vastaamiselle 17 päivään tammikuuta 2013 asti. Guinea toimitti seuraavat asiakirjat: 1) kirje talous- ja valtiovarainministeriltä; 2) kirje kalastus- ja vesiviljelyministeriltä sekä sen liitteenä oleva toimintasuunnitelma ja sen toteuttamista koskeva talousarvio ja aikataulu. |
| --- | --- |

(127)

Guinea toimitti 10 päivänä joulukuuta 2012 toisen ilmoituksen, jossa se hyväksyi neuvottelujen aloittamisen komission kanssa ja pyysi saada lisäaikaa komission ilmoitukseen vastaamiselle 17 päivään tammikuuta 2013 asti. Guinea toimitti seuraavat asiakirjat: 1) kirje talous- ja valtiovarainministeriltä; 2) kirje kalastus- ja vesiviljelyministeriltä sekä sen liitteenä oleva toimintasuunnitelma ja sen toteuttamista koskeva talousarvio ja aikataulu.

| (128) | Ensimmäisen lähetyksensä asiakirja-aineistoa täydentääkseen Guinea toimitti 10 päivänä tammikuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) talous- ja valtiovarainministerin kirje; 2) kalastus- ja vesiviljelyministerin kirje sekä sen liitteenä toimintasuunnitelma ja sen toteuttamista koskeva talousarvio ja aikataulu; 3) kalastus- ja vesiviljelyministerin kirje sekä sen liitteenä muistio niiden toteutettujen tutkimusten ja toimenpiteiden tuloksista, jotka liittyivät väärennettyjen Guinean lisenssien antamiseen Guinean talousvyöhykkeellä toimiville EU:n aluksille. |
| --- | --- |

(128)

Ensimmäisen lähetyksensä asiakirja-aineistoa täydentääkseen Guinea toimitti 10 päivänä tammikuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) talous- ja valtiovarainministerin kirje; 2) kalastus- ja vesiviljelyministerin kirje sekä sen liitteenä toimintasuunnitelma ja sen toteuttamista koskeva talousarvio ja aikataulu; 3) kalastus- ja vesiviljelyministerin kirje sekä sen liitteenä muistio niiden toteutettujen tutkimusten ja toimenpiteiden tuloksista, jotka liittyivät väärennettyjen Guinean lisenssien antamiseen Guinean talousvyöhykkeellä toimiville EU:n aluksille.

| (129) | Guinea toimitti 22 päivänä tammikuuta 2013 lisätietoja konkreettisista toimenpiteistä, joita se aikoi toteuttaa korjatakseen tärkeimmät havaitut puutteet: 1) 18 päivänä kesäkuuta 2012 annettu säädös meriprefektuurin perustamisesta; 2) 18 päivänä kesäkuuta 2012 annettu säädös prefektin nimittämisestä; 3) 15 päivänä tammikuuta 2013 annettu säädös sääntöjenvastaisia kalastusaluksia tutkivan kansallisen alustarkastuskomitean perustamisesta ja sen kokoonpanosta; 4) semaforitarkkailujärjestelmää koskevat asiakirjat; 5) raportti ministeriöiden välisen merikomitean kokouksista; 6) raportti marraskuussa 2012 pidetystä kansallista meriturvallisuusstrategiaa käsitelleestä kokouksesta. |
| --- | --- |

(129)

Guinea toimitti 22 päivänä tammikuuta 2013 lisätietoja konkreettisista toimenpiteistä, joita se aikoi toteuttaa korjatakseen tärkeimmät havaitut puutteet: 1) 18 päivänä kesäkuuta 2012 annettu säädös meriprefektuurin perustamisesta; 2) 18 päivänä kesäkuuta 2012 annettu säädös prefektin nimittämisestä; 3) 15 päivänä tammikuuta 2013 annettu säädös sääntöjenvastaisia kalastusaluksia tutkivan kansallisen alustarkastuskomitean perustamisesta ja sen kokoonpanosta; 4) semaforitarkkailujärjestelmää koskevat asiakirjat; 5) raportti ministeriöiden välisen merikomitean kokouksista; 6) raportti marraskuussa 2012 pidetystä kansallista meriturvallisuusstrategiaa käsitelleestä kokouksesta.

| (130) | Komissio sopi tapaamisesta Guinean viranomaisten kanssa Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2013; tällöin viranomaiset pyysivät muistiota pääasiallisista edelleen avoinna olevista kysymyksistä. |
| --- | --- |

(130)

Komissio sopi tapaamisesta Guinean viranomaisten kanssa Brysselissä 24 päivänä tammikuuta 2013; tällöin viranomaiset pyysivät muistiota pääasiallisista edelleen avoinna olevista kysymyksistä.

| (131) | Komissio vastasi Guinean pyyntöön lähettämällä 4 päivänä helmikuuta 2013 Guinean viranomaisille kirjeen ja muistion, jossa esitettiin lyhyesti ne keskeiset puutteet, joihin oli puututtava 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen ja ehdotetun toimintasuunnitelman mukaisesti. |
| --- | --- |

(131)

Komissio vastasi Guinean pyyntöön lähettämällä 4 päivänä helmikuuta 2013 Guinean viranomaisille kirjeen ja muistion, jossa esitettiin lyhyesti ne keskeiset puutteet, joihin oli puututtava 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun päätöksen ja ehdotetun toimintasuunnitelman mukaisesti.

| (132) | Komissio tapasi Guinean viranomaiset Brysselissä 19 päivänä helmikuuta 2013 järjestääkseen Guineassa paikalla 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välillä tehtävän tarkastuskäynnin. |
| --- | --- |

(132)

Komissio tapasi Guinean viranomaiset Brysselissä 19 päivänä helmikuuta 2013 järjestääkseen Guineassa paikalla 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välillä tehtävän tarkastuskäynnin.

| (133) | Komissio teki tarkastuskäynnin Guineaan 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 ja tapasi kaikki asianosaiset Guinean viranomaiset – etenkin pääministerin, talous- ja valtiovarainministerin, kalastus- ja vesiviljelyministerin, liikenneministerin, meriprefektin ja Guinean tasavallan presidentin erityisneuvonantajan – joille kaikille oli annettu tiedot tilanteen kehittymisestä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen ja ehdotetun toimintasuunnitelman mukaisesti. Kyseisen paikalla tehdyn tarkastuksen aikana Guinean viranomaisilla oli myös mahdollisuus esittää lausuntojaan ja toimittaa erilaisia merkityksellisiä asiakirjoja 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen sekä keskeisistä edelleen avoinna olevista kysymyksistä 4 päivänä helmikuuta 2013 lähetetyn muistion perusteella. |
| --- | --- |

(133)

Komissio teki tarkastuskäynnin Guineaan 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 ja tapasi kaikki asianosaiset Guinean viranomaiset – etenkin pääministerin, talous- ja valtiovarainministerin, kalastus- ja vesiviljelyministerin, liikenneministerin, meriprefektin ja Guinean tasavallan presidentin erityisneuvonantajan – joille kaikille oli annettu tiedot tilanteen kehittymisestä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen ja ehdotetun toimintasuunnitelman mukaisesti. Kyseisen paikalla tehdyn tarkastuksen aikana Guinean viranomaisilla oli myös mahdollisuus esittää lausuntojaan ja toimittaa erilaisia merkityksellisiä asiakirjoja 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen sekä keskeisistä edelleen avoinna olevista kysymyksistä 4 päivänä helmikuuta 2013 lähetetyn muistion perusteella.

| (134) | Guinea toimitti 26 päivänä helmikuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) toimintasuunnitelman kehittämis- ja toteuttamisprosessi ja tiedot kalastussopimuksen täytäntöönpanosta vuonna 2009 peräisin olevien varojen käytöstä; 2) luettelo Guinean lipun alle pysyvästi ja tilapäisesti rekisteröidyistä aluksista; 3) luettelo ulkomaisista aluksista, joilla oli kalastuslisenssi vuonna 2013 Guinean talousvyöhykkeen elollisten luonnonvarojen hyödyntämisestä Guinean ja kolmannen maan välillä solmitun valtiosopimuksen mukaisesti tai Guinean vesillä toimiville ulkomaisille kalastusaluksille myönnettävien yksityisten kalastuslisenssien puitteissa; 4) vastaukset komission 4 päivänä helmikuuta 2013 lähettämän muistion kuhunkin kohtaan; 5) luettelo Guinean talousvyöhykkeellä toimiviin kalastusaluksiin vuosina 2012 ja 2013 sovellettavista seuraamuksista; 6) vuoden 2012 tutkimuskampanjaa koskeva raportti; 7) toimintasuunnitelman yksityiskohtainen talousarvio ja toteutusaikataulu; 8) Guinean vesillä tapahtuvan jälleenlaivauksen edellytyksiä koskeva määräys (Arrêté No A/2012/942); 9) vuosia 2012–2013 koskeva Guinean ja Kiinan kansantasavallan välinen valtiosopimus kiinalaisten alusten pääsystä Guinean vesille tietyin edellytyksin. |
| --- | --- |

(134)

Guinea toimitti 26 päivänä helmikuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) toimintasuunnitelman kehittämis- ja toteuttamisprosessi ja tiedot kalastussopimuksen täytäntöönpanosta vuonna 2009 peräisin olevien varojen käytöstä; 2) luettelo Guinean lipun alle pysyvästi ja tilapäisesti rekisteröidyistä aluksista; 3) luettelo ulkomaisista aluksista, joilla oli kalastuslisenssi vuonna 2013 Guinean talousvyöhykkeen elollisten luonnonvarojen hyödyntämisestä Guinean ja kolmannen maan välillä solmitun valtiosopimuksen mukaisesti tai Guinean vesillä toimiville ulkomaisille kalastusaluksille myönnettävien yksityisten kalastuslisenssien puitteissa; 4) vastaukset komission 4 päivänä helmikuuta 2013 lähettämän muistion kuhunkin kohtaan; 5) luettelo Guinean talousvyöhykkeellä toimiviin kalastusaluksiin vuosina 2012 ja 2013 sovellettavista seuraamuksista; 6) vuoden 2012 tutkimuskampanjaa koskeva raportti; 7) toimintasuunnitelman yksityiskohtainen talousarvio ja toteutusaikataulu; 8) Guinean vesillä tapahtuvan jälleenlaivauksen edellytyksiä koskeva määräys (Arrêté No A/2012/942); 9) vuosia 2012–2013 koskeva Guinean ja Kiinan kansantasavallan välinen valtiosopimus kiinalaisten alusten pääsystä Guinean vesille tietyin edellytyksin.

| (135) | Pitääkseen Guinean viranomaiset ajan tasalla siitä, millaiseksi tilanne arvioitiin prosessin kyseisessä vaiheessa, komissio esitti 1 päivänä maaliskuuta 2013 itse paikalla kirjalliset huomionsa avoinna olevista kysymyksistä. Sama asiakirja lähetettiin virallisesti 14 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyssä kirjeessä kaikille asianosaisille Guinean viranomaisille. |
| --- | --- |

(135)

Pitääkseen Guinean viranomaiset ajan tasalla siitä, millaiseksi tilanne arvioitiin prosessin kyseisessä vaiheessa, komissio esitti 1 päivänä maaliskuuta 2013 itse paikalla kirjalliset huomionsa avoinna olevista kysymyksistä. Sama asiakirja lähetettiin virallisesti 14 päivänä maaliskuuta 2013 päivätyssä kirjeessä kaikille asianosaisille Guinean viranomaisille.

| (136) | Guinea toimitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 osan paikalla tehdyn tarkastuksen aikana pyydetyistä asiakirjoista: 1) kalastuksen valvonnan ja suojelun kansallisen keskuksen (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) pääjohtajan saatekirje; 2) luettelo vuosina 2011 ja 2012 tehdyistä tarkastuksista ja rikkomuksista; 3) raportit ulkomaisten alusten Guinean talousvyöhykkeellä tekemistä rikkomuksista; 4) taulukko kokonaissaaliista ja kunkin kalastustyypin prosenttimääristä vuonna 2012; 5) useita tarkkailijaraportteja. |
| --- | --- |

(136)

Guinea toimitti 6 päivänä maaliskuuta 2013 osan paikalla tehdyn tarkastuksen aikana pyydetyistä asiakirjoista: 1) kalastuksen valvonnan ja suojelun kansallisen keskuksen (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) pääjohtajan saatekirje; 2) luettelo vuosina 2011 ja 2012 tehdyistä tarkastuksista ja rikkomuksista; 3) raportit ulkomaisten alusten Guinean talousvyöhykkeellä tekemistä rikkomuksista; 4) taulukko kokonaissaaliista ja kunkin kalastustyypin prosenttimääristä vuonna 2012; 5) useita tarkkailijaraportteja.

| (137) | Guinea toimitti 1 päivänä huhtikuuta 2013 komissiolle lisätietoja edellytyksistä, joiden mukaisesti EU:n alukset toimivat Guinean vesillä vuonna 2013. |
| --- | --- |

(137)

Guinea toimitti 1 päivänä huhtikuuta 2013 komissiolle lisätietoja edellytyksistä, joiden mukaisesti EU:n alukset toimivat Guinean vesillä vuonna 2013.

| (138) | Guinea toimitti 14 päivänä toukokuuta 2013 seuraavat lisätiedot: 1) vastaukset komission 1 päivänä maaliskuuta 2013 ilmoittamiin kirjallisiin huomioihin; 2) rikkomuksiin sovellettavia seuraamuksia ja lisäseuraamuksia koskeva säädösluonnos; 3) ulkomaisia aluksia Guineassa edustamaan hyväksytyn yhtiön yhtiöjärjestys. |
| --- | --- |

(138)

Guinea toimitti 14 päivänä toukokuuta 2013 seuraavat lisätiedot: 1) vastaukset komission 1 päivänä maaliskuuta 2013 ilmoittamiin kirjallisiin huomioihin; 2) rikkomuksiin sovellettavia seuraamuksia ja lisäseuraamuksia koskeva säädösluonnos; 3) ulkomaisia aluksia Guineassa edustamaan hyväksytyn yhtiön yhtiöjärjestys.

| (139) | Komissio sopi tapaamisesta Guinean viranomaisten kanssa Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2013; tällöin viranomaiset toimittivat ajantasaistetun toimintasuunnitelman ja tiedot sen toteutusasteesta. Komissio ilmoitti pyynnön mukaisesti Guinean viranomaisille, että huomattava osa 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiin tuoduista asioista oli edelleen hoitamatta ja että toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei vielä ollut toteutettu. |
| --- | --- |

(139)

Komissio sopi tapaamisesta Guinean viranomaisten kanssa Brysselissä 30 päivänä toukokuuta 2013; tällöin viranomaiset toimittivat ajantasaistetun toimintasuunnitelman ja tiedot sen toteutusasteesta. Komissio ilmoitti pyynnön mukaisesti Guinean viranomaisille, että huomattava osa 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiin tuoduista asioista oli edelleen hoitamatta ja että toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei vielä ollut toteutettu.

| (140) | Guinea toimitti 16 päivänä heinäkuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) luettelo toimenpiteistä, joita Guinea aikoo toteuttaa komission 4 päivänä helmikuuta 2013 tiedoksi antaman muistion pohjalta, sekä kuvaus toimenpiteiden toteutusasteesta; 2) jäljennös 13 päivänä kesäkuuta 2013 annetusta hallinnollisesta määräyksestä, jolla perustetaan komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen pohjalta suunniteltujen toimenpiteiden seuranta ja arviointikomitea (Comité de suivi-évaluation); 3) jäljennös 1 päivänä heinäkuuta 2013 annetusta hallinnollisesta päätöksestä, joka koskee VMS-jäljitysjärjestelmään guinealaisilla kalastusaluksilla ja Guinean vesillä toimivilla kalastusaluksilla sovellettavia sääntöjä; 4) jäljennös 1 päivänä heinäkuuta 2013 annetusta hallinnollisesta päätöksestä, jolla perustetaan Guinean kalastuksenhoitosuunnitelman täytäntöönpanon seuranta- ja arviointikomitea (Comité de suivi-évaluation); 5) jäljennös kalastusministerin 27 päivänä kesäkuuta 2013 lähettämästä kirjeestä, jossa kehotetaan neuvotteluihin kalastusalan toimijoiden kanssa rauhoitusajan soveltamisesta (”période de repos biologique”); 6) jäljennös kalastus- ja vesiviljelyministerin 15 päivänä toukokuuta 2013 lähettämästä kirjeestä, jonka avulla pyritään tehostamaan yhteistyötä meriprefektuurin (Préfecture Maritime) kanssa; 7) tarkistettu säädösluonnos uusista sovellettavista seuraamuksista. |
| --- | --- |

(140)

Guinea toimitti 16 päivänä heinäkuuta 2013 seuraavat asiakirjat: 1) luettelo toimenpiteistä, joita Guinea aikoo toteuttaa komission 4 päivänä helmikuuta 2013 tiedoksi antaman muistion pohjalta, sekä kuvaus toimenpiteiden toteutusasteesta; 2) jäljennös 13 päivänä kesäkuuta 2013 annetusta hallinnollisesta määräyksestä, jolla perustetaan komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen pohjalta suunniteltujen toimenpiteiden seuranta ja arviointikomitea (Comité de suivi-évaluation); 3) jäljennös 1 päivänä heinäkuuta 2013 annetusta hallinnollisesta päätöksestä, joka koskee VMS-jäljitysjärjestelmään guinealaisilla kalastusaluksilla ja Guinean vesillä toimivilla kalastusaluksilla sovellettavia sääntöjä; 4) jäljennös 1 päivänä heinäkuuta 2013 annetusta hallinnollisesta päätöksestä, jolla perustetaan Guinean kalastuksenhoitosuunnitelman täytäntöönpanon seuranta- ja arviointikomitea (Comité de suivi-évaluation); 5) jäljennös kalastusministerin 27 päivänä kesäkuuta 2013 lähettämästä kirjeestä, jossa kehotetaan neuvotteluihin kalastusalan toimijoiden kanssa rauhoitusajan soveltamisesta (”période de repos biologique”); 6) jäljennös kalastus- ja vesiviljelyministerin 15 päivänä toukokuuta 2013 lähettämästä kirjeestä, jonka avulla pyritään tehostamaan yhteistyötä meriprefektuurin (Préfecture Maritime) kanssa; 7) tarkistettu säädösluonnos uusista sovellettavista seuraamuksista.

| (141) | Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita Guinea toimitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon, ja Guinealle ilmoitettiin komission näkökannoista säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti. |
| --- | --- |

(141)

Komissio jatkoi tarpeellisina pitämiensä tietojen hankkimista ja tarkistamista. Suullisia ja kirjallisia huomautuksia, joita Guinea toimitti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen perusteella, tarkasteltiin ja ne otettiin huomioon, ja Guinealle ilmoitettiin komission näkökannoista säännöllisesti joko suullisesti tai kirjallisesti.

| (142) | Komissio uskoo, että Guinea ei ole riittävällä tavalla puuttunut komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antamassa päätöksessä esiin tuotuihin huolenaiheisiin ja puutteisiin. Myöskään päätökseen liitetyssä toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei ole toteutettu kaikin osin. |
| --- | --- |

(142)

Komissio uskoo, että Guinea ei ole riittävällä tavalla puuttunut komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antamassa päätöksessä esiin tuotuihin huolenaiheisiin ja puutteisiin. Myöskään päätökseen liitetyssä toimintasuunnitelmassa ehdotettuja toimenpiteitä ei ole toteutettu kaikin osin.

7.   GUINEAN TOTEAMINEN YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

| (143) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tarkastelee seuraavassa Guinealle lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kuuluvien kansainvälisten velvollisuuksien noudattamista 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiteltyjen havaintojen, Guinean niiden pohjalta toimittamien merkityksellisten tietojen, ehdotetun toimintasuunnitelman ja tilanteen korjaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden pohjalta. Tätä tarkastelua varten komissio on ottanut huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut tekijät. |
| --- | --- |

(143)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti komissio tarkastelee seuraavassa Guinealle lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kuuluvien kansainvälisten velvollisuuksien noudattamista 15 päivänä marraskuuta 2012 annetussa komission päätöksessä esiteltyjen havaintojen, Guinean niiden pohjalta toimittamien merkityksellisten tietojen, ehdotetun toimintasuunnitelman ja tilanteen korjaamiseksi toteutettujen toimenpiteiden pohjalta. Tätä tarkastelua varten komissio on ottanut huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut tekijät.

7.1   LIS-alusten ja LIS-kauppavirtojen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a alakohta)

| (144) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 153 ja 154 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi useiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että jotkin kyseisissä luetteloissa esiintyvät LIS-alukset purjehtivat Guinean lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloon (22). Kyseiset alukset olivat 15 päivänä marraskuuta 2012 Daniaa (aiempi nimi: Carlos) ja Maine. |
| --- | --- |

(144)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 153 ja 154 kappaleessa tuodaan esille, komissio totesi useiden alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että jotkin kyseisissä luetteloissa esiintyvät LIS-alukset purjehtivat Guinean lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisen kalastuksenhoitojärjestön LIS-alusluetteloon (22). Kyseiset alukset olivat 15 päivänä marraskuuta 2012 Daniaa (aiempi nimi: Carlos) ja Maine.

| (145) | Lisäksi komissio totesi alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista (23) saamiensa tietojen perusteella, että yksi kyseisissä LIS-luetteloissa esiintynyt LIS-alus (RED, aiemmalta nimeltään KABOU) purjehti Guinean lipun alla sen jälkeen, kun se oli sisällytetty näihin luetteloihin (24). |
| --- | --- |

(145)

Lisäksi komissio totesi alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista (23) saamiensa tietojen perusteella, että yksi kyseisissä LIS-luetteloissa esiintynyt LIS-alus (RED, aiemmalta nimeltään KABOU) purjehti Guinean lipun alla sen jälkeen, kun se oli sisällytetty näihin luetteloihin (24).

| (146) | Komissio totesi useista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että kyseisiin luetteloihin sisältyvistä LIS-aluksista kaksi purjehtii Guinean lipun alla vielä sen jälkeen, kun ne on sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin (25). Kyseiset alukset ovat Daniaa ja Maine. |
| --- | --- |

(146)

Komissio totesi useista alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen perusteella, että kyseisiin luetteloihin sisältyvistä LIS-aluksista kaksi purjehtii Guinean lipun alla vielä sen jälkeen, kun ne on sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin (25). Kyseiset alukset ovat Daniaa ja Maine.

| (147) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen 9.1 jaksossa tuodaan esiin, komissio katsoo, että Guinean lipun alla nykyisin purjehtivien tai aiemmin purjehtineiden LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi, että Guinea on laiminlyönyt kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. |
| --- | --- |

(147)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen 9.1 jaksossa tuodaan esiin, komissio katsoo, että Guinean lipun alla nykyisin purjehtivien tai aiemmin purjehtineiden LIS-alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, osoittaa selvästi, että Guinea on laiminlyönyt kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa.

| (148) | Kyseisten guinealaisalusten lisäksi, jotka 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 155, 156, 174 ja 175 kappaleessa selostetun mukaisesti sisältyvät nykyisin alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin, komissio on vahvistanut, että kolme muuta Guinean lipun alla purjehtivaa kurenuotta-alusta on vuosina 2010 ja 2011 toistuvasti toteuttanut kalastustoimenpiteitä ICCAT:n suositusten vastaisesti. Komissio on todentanut, että kyseiset guinealaisalukset, jotka muodostavat Guinean koko ICCAT:n alueella toimivan tonnikala-aluskannan, toteuttivat jatkuvasti vuonna 2010 ja useiden kuukausien ajan vuonna 2011 kalastustoimenpiteitä ilman kansainvälisiä kalastuslisenssejä ja ilman aluksella olevaa VMS-laitteistoa sekä suorittivat ainakin 30 laitonta jälleenlaivausta merellä ICCAT:n sääntöjen vastaisesti. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen toiminta koski merkittävän kalamäärän pyyntiä laittomin edellytyksin (8 922 tonnia tonnikalalajeja vuonna 2010) ja merkittävän kalamäärän laitonta jälleenlaivausta merellä (vähintään 14 200 tonnia vuosina 2010 ja 2011). Lisäksi komissio sai heinäkuussa 2013 erään jäsenvaltion viranomaisilta lisätietoja kyseisten kolmen kurenuotta-aluksen harjoittamista oletetuista LIS-kalastustoimista vuonna 2012. Ottaen huomioon kyseisten tonnikala-alusten, jotka muodostavat Guinean koko ICCAT:n puitteissa toimivan aluskannan, laittoman toiminnan toistuvuus ja jatkuvuus pitkällä ajanjaksolla komissio piti mainittuja todennettuja tosiasioita merkittävänä osoituksena siitä, että Guinean lipun alla purjehtivat kalastusalukset harjoittivat toistuvaa LIS-kalastusta. Kuten tämän päätöksen tässä jaksossa selkeästi osoitetaan, kyseiset alukset toimivat edelleen Guinean lipun alla ilman, että niiden operationaaliset ja sääntelyä koskevat toimintatavat olisivat mitenkään muuttuneet lukuun ottamatta VMS-laitteistojen asentamista aluksiin Komission havaintojen mukaan ICCAT:n alueella toimivien guinealaisten kalastusalusten toiminnan tehokkaan valvonnan ja seurannan varmistamisessa ei ole edistytty riittävästi 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen antamisen jälkeen. |
| --- | --- |

(148)

Kyseisten guinealaisalusten lisäksi, jotka 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 155, 156, 174 ja 175 kappaleessa selostetun mukaisesti sisältyvät nykyisin alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloihin, komissio on vahvistanut, että kolme muuta Guinean lipun alla purjehtivaa kurenuotta-alusta on vuosina 2010 ja 2011 toistuvasti toteuttanut kalastustoimenpiteitä ICCAT:n suositusten vastaisesti. Komissio on todentanut, että kyseiset guinealaisalukset, jotka muodostavat Guinean koko ICCAT:n alueella toimivan tonnikala-aluskannan, toteuttivat jatkuvasti vuonna 2010 ja useiden kuukausien ajan vuonna 2011 kalastustoimenpiteitä ilman kansainvälisiä kalastuslisenssejä ja ilman aluksella olevaa VMS-laitteistoa sekä suorittivat ainakin 30 laitonta jälleenlaivausta merellä ICCAT:n sääntöjen vastaisesti. Komission käytettävissä olevien tietojen mukaan kyseinen toiminta koski merkittävän kalamäärän pyyntiä laittomin edellytyksin (8 922 tonnia tonnikalalajeja vuonna 2010) ja merkittävän kalamäärän laitonta jälleenlaivausta merellä (vähintään 14 200 tonnia vuosina 2010 ja 2011). Lisäksi komissio sai heinäkuussa 2013 erään jäsenvaltion viranomaisilta lisätietoja kyseisten kolmen kurenuotta-aluksen harjoittamista oletetuista LIS-kalastustoimista vuonna 2012. Ottaen huomioon kyseisten tonnikala-alusten, jotka muodostavat Guinean koko ICCAT:n puitteissa toimivan aluskannan, laittoman toiminnan toistuvuus ja jatkuvuus pitkällä ajanjaksolla komissio piti mainittuja todennettuja tosiasioita merkittävänä osoituksena siitä, että Guinean lipun alla purjehtivat kalastusalukset harjoittivat toistuvaa LIS-kalastusta. Kuten tämän päätöksen tässä jaksossa selkeästi osoitetaan, kyseiset alukset toimivat edelleen Guinean lipun alla ilman, että niiden operationaaliset ja sääntelyä koskevat toimintatavat olisivat mitenkään muuttuneet lukuun ottamatta VMS-laitteistojen asentamista aluksiin Komission havaintojen mukaan ICCAT:n alueella toimivien guinealaisten kalastusalusten toiminnan tehokkaan valvonnan ja seurannan varmistamisessa ei ole edistytty riittävästi 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen antamisen jälkeen.

| (149) | Komissio vahvisti myös sen, ettei Guinea ole ryhtynyt riittäviin toimenpiteisiin saadakseen selville kansainvälisen oikeuden jatkuvat ja toistuvat rikkomiset ja estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsyn EU:n markkinoille. Tältä osin on syytä muistaa, että unionissa oli otettu käyttöön toimenpiteitä, joilla estettiin terveydellisistä syistä kalastustuotteiden pääsy EU:hun (26). Komissio totesi, että kolme muuta Guinean lipun alla purjehtivaa kurenuotta-alusta, jotka mainitaan johdanto-osan 148 kappaleessa, saivat systemaattisesti saalistodistuksia vuonna 2010 voidakseen viedä asianomaiset laittomasti pyydettyjä ja jälleenlaivattuja kalastustuotteita EU:n markkinoille. Komissio vahvisti, että kyseisen toiminnan yhteydessä Guinean viranomaiset ovat validoineet saalistodistuksia, jotka selvästi viittasivat siihen, että mainitut kolme alusta harjoittivat EU:hun vietäviksi aiottujen kalastustuotteiden laitonta jälleenlaivausta merellä (jälleenlaivaustoimet merellä mainittiin saalistodistuksissa, joissa oli sekä purkavan että vastaanottavan aluksen päälliköiden allekirjoitukset ja jälleenlaivauspaikat merellä). |
| --- | --- |

(149)

Komissio vahvisti myös sen, ettei Guinea ole ryhtynyt riittäviin toimenpiteisiin saadakseen selville kansainvälisen oikeuden jatkuvat ja toistuvat rikkomiset ja estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsyn EU:n markkinoille. Tältä osin on syytä muistaa, että unionissa oli otettu käyttöön toimenpiteitä, joilla estettiin terveydellisistä syistä kalastustuotteiden pääsy EU:hun (26). Komissio totesi, että kolme muuta Guinean lipun alla purjehtivaa kurenuotta-alusta, jotka mainitaan johdanto-osan 148 kappaleessa, saivat systemaattisesti saalistodistuksia vuonna 2010 voidakseen viedä asianomaiset laittomasti pyydettyjä ja jälleenlaivattuja kalastustuotteita EU:n markkinoille. Komissio vahvisti, että kyseisen toiminnan yhteydessä Guinean viranomaiset ovat validoineet saalistodistuksia, jotka selvästi viittasivat siihen, että mainitut kolme alusta harjoittivat EU:hun vietäviksi aiottujen kalastustuotteiden laitonta jälleenlaivausta merellä (jälleenlaivaustoimet merellä mainittiin saalistodistuksissa, joissa oli sekä purkavan että vastaanottavan aluksen päälliköiden allekirjoitukset ja jälleenlaivauspaikat merellä).

| (150) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 161 kappaleessa tuodaan esille, eräiden Guinean lipun alla purjehtineiden alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, on osoitus Guinean puutteellisista valmiuksista varmistaa, että sen lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät osallistu LIS-kalastukseen tai tue sitä, mikä on vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman kohdan 34 suositusta. |
| --- | --- |

(150)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 161 kappaleessa tuodaan esille, eräiden Guinean lipun alla purjehtineiden alusten esiintyminen alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty kyseisiin luetteloihin, on osoitus Guinean puutteellisista valmiuksista varmistaa, että sen lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät osallistu LIS-kalastukseen tai tue sitä, mikä on vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman kohdan 34 suositusta.

| (151) | Lisäksi niiden alusten määrä, jotka purjehtivat Guinean lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloon, ei ole vähentynyt eikä ICCAT:n alueella toimivien Guinean tonnikala-alusten toimintaedellytyksiä ole oleellisesti korjattu komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Helmikuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio totesi, että Guinea oli asentanut kyseisiin aluksiin VMS-laitteet mutta se ei pystynyt tosiasiallisesti seuraamaan ja valvomaan alusten kalastus- ja jälleenlaivaustoimia merellä. Komissio totesi, että kyseiset alukset toimivat yhä ilman kansainvälisiä kalastuslisenssejä, koska Guinean kalastuslakia ei ollut uudistettu, ja että mitään toimenpiteitä ei ollut toteutettu sen varmistamiseksi, että kyseiset alukset noudattaisivat tosiasiallisesti ICCAT:n sääntöjä, jotka koskevat jälleenlaivauskieltoa merellä (ICCAT:n sääntöjen vastaisesti aluksilla ei esimerkiksi ole tarkkailijoita, joiden ansiosta Guinealla olisi paremmat valmiudet valvoa ja seurata sen aavalla merellä toimivien kalastusalusten toimintaa merellä). Koska Guinea ei pysty valvomaan aavalla merellä toimivia aluksiaan eikä varmistamaan, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen alueellisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, komissio katsoo, että Guinea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 ja 19 artiklan mukaisia lippuvaltion velvollisuuksiaan. |
| --- | --- |

(151)

Lisäksi niiden alusten määrä, jotka purjehtivat Guinean lipun alla sen jälkeen, kun ne oli sisällytetty alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-alusluetteloon, ei ole vähentynyt eikä ICCAT:n alueella toimivien Guinean tonnikala-alusten toimintaedellytyksiä ole oleellisesti korjattu komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Helmikuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio totesi, että Guinea oli asentanut kyseisiin aluksiin VMS-laitteet mutta se ei pystynyt tosiasiallisesti seuraamaan ja valvomaan alusten kalastus- ja jälleenlaivaustoimia merellä. Komissio totesi, että kyseiset alukset toimivat yhä ilman kansainvälisiä kalastuslisenssejä, koska Guinean kalastuslakia ei ollut uudistettu, ja että mitään toimenpiteitä ei ollut toteutettu sen varmistamiseksi, että kyseiset alukset noudattaisivat tosiasiallisesti ICCAT:n sääntöjä, jotka koskevat jälleenlaivauskieltoa merellä (ICCAT:n sääntöjen vastaisesti aluksilla ei esimerkiksi ole tarkkailijoita, joiden ansiosta Guinealla olisi paremmat valmiudet valvoa ja seurata sen aavalla merellä toimivien kalastusalusten toimintaa merellä). Koska Guinea ei pysty valvomaan aavalla merellä toimivia aluksiaan eikä varmistamaan, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen alueellisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, komissio katsoo, että Guinea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 ja 19 artiklan mukaisia lippuvaltion velvollisuuksiaan.

| (152) | Tältä osin komissio katsoi, että Guinea on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kuuluvan velvollisuuden varmistaa, että sen kalastusalukset noudattavat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Komissio katsoo, että tämän päätöksen johdanto-osan 144–151 kappaleessa selostettu tilanne osoittaa Guinean laiminlyöneen YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 ja 117 artiklan mukaiset velvoitteensa. |
| --- | --- |

(152)

Tältä osin komissio katsoi, että Guinea on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kuuluvan velvollisuuden varmistaa, että sen kalastusalukset noudattavat alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Komissio katsoo, että tämän päätöksen johdanto-osan 144–151 kappaleessa selostettu tilanne osoittaa Guinean laiminlyöneen YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 ja 117 artiklan mukaiset velvoitteensa.

| (153) | Lisäksi YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti lippuvaltio on vastuussa aavalla merellä toimivista aluksistaan. On syytä muistaa, että kalakantasopimuksessa määrätään hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevista asioista. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 144–151 kappaleessa korostetaan, ICCAT:n alueella toimiva Guinean lipun alla purjehtiva kalastuslaivasto rikkoi vuosina 2010 ja 2011 toistuvasti ja jatkuvasti ICCAT:n sääntöjä; ICCAT on kyseisen tyyppisiä kalakantoja hallinnoiva alueellinen kalastuksenhoitojärjestö. Kun otetaan huomioon, että ICCAT:n alueella toimivan Guinean koko kalastuslaivaston oli todettu toimivan järjestelmällisesti ja pitkän ajanjakson ajan vastoin ICCAT:n sääntöjä, komissio katsoo Guinean laiminlyöneen sille lippuvaltiona kuuluvat kansainvälisen oikeuden mukaiset velvollisuudet. Edellä mainittujen seikkojen lisäksi myös se, että ICCAT:n alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa oli yksi guinealainen LIS-alus sen jälkeen, kun se oli sisällytetty kyseiseen luetteloon, osoittaa Guinean laiminlyöneen YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisten velvoitteidensa täyttämisen. |
| --- | --- |

(153)

Lisäksi YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisesti lippuvaltio on vastuussa aavalla merellä toimivista aluksistaan. On syytä muistaa, että kalakantasopimuksessa määrätään hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämistä ja hoitoa koskevista asioista. Kuten tämän päätöksen johdanto-osan 144–151 kappaleessa korostetaan, ICCAT:n alueella toimiva Guinean lipun alla purjehtiva kalastuslaivasto rikkoi vuosina 2010 ja 2011 toistuvasti ja jatkuvasti ICCAT:n sääntöjä; ICCAT on kyseisen tyyppisiä kalakantoja hallinnoiva alueellinen kalastuksenhoitojärjestö. Kun otetaan huomioon, että ICCAT:n alueella toimivan Guinean koko kalastuslaivaston oli todettu toimivan järjestelmällisesti ja pitkän ajanjakson ajan vastoin ICCAT:n sääntöjä, komissio katsoo Guinean laiminlyöneen sille lippuvaltiona kuuluvat kansainvälisen oikeuden mukaiset velvollisuudet. Edellä mainittujen seikkojen lisäksi myös se, että ICCAT:n alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen LIS-luetteloissa oli yksi guinealainen LIS-alus sen jälkeen, kun se oli sisällytetty kyseiseen luetteloon, osoittaa Guinean laiminlyöneen YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 ja 2 kohdan mukaisten velvoitteidensa täyttämisen.

| (154) | ICCAT:n alueella toimivien Guinean tonnikala-alusten yleinen vaatimustenvastaisuus on osoitus Guinean epäonnistumisesta lippuvaltion velvoitteidensa täyttämisessä. Todettu LIS-kalastustoiminta, jota ICCAT:n alueella toimiva Guinean kalastuslaivasto harjoitti, heikentää elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa. Siten Guinea ei noudata YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklaa, jonka mukaan valtioiden on toimittava keskenään yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi. |
| --- | --- |

(154)

ICCAT:n alueella toimivien Guinean tonnikala-alusten yleinen vaatimustenvastaisuus on osoitus Guinean epäonnistumisesta lippuvaltion velvoitteidensa täyttämisessä. Todettu LIS-kalastustoiminta, jota ICCAT:n alueella toimiva Guinean kalastuslaivasto harjoitti, heikentää elollisten luonnonvarojen säilyttämistä ja hoitoa. Siten Guinea ei noudata YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklaa, jonka mukaan valtioiden on toimittava keskenään yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja hoitamiseksi.

| (155) | Komissio totesi niiden toimenpiteiden osalta, joita Guinea on toteuttanut tämän päätöksen johdanto-osan 144–154 kappaleessa selostetussa tilanteessa, ettei Guinea pystynyt tehokkaasti toteuttamaan riittäviä toimenpiteitä lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten harjoittamaan toistuvaan LIS-kalastukseen liittyen, koska sen lainsäädäntökehyksessä on puutteita, joiden vuoksi se ei voi varmistaa aavalla merellä toimivien alustensa tehokasta valvontaa ja seurantaa. Sen vuoksi komissio ehdotti toimintasuunnitelmassa, että Guinea tekisi tarvittavat uudistukset, jotta se pystyy varmistamaan aavalla merellä toimivien alustensa tehokkaan valvonnan ja seurannan. Komissio esitti uudelleen ehdotuksensa Guinean lainsäädäntökehyksen uudistamisen aloittamisesta Guinean viranomaisille 1 päivänä maaliskuuta 2013 toimitetussa asiakirjassa. Guinea ilmoitti tämän päätöksen 6 jaksossa mainitussa ilmoituksessaan aikovansa tarkistaa kalastuslakinsa ja -asetuksensa. Guinea ei kuitenkaan tähän mennessä ole aloittanut lainsäädäntökehyksensä uudistamista. Kyseisen uudistuksen toteuttamiselle ei ole esitetty konkreettista aikataulua. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(155)

Komissio totesi niiden toimenpiteiden osalta, joita Guinea on toteuttanut tämän päätöksen johdanto-osan 144–154 kappaleessa selostetussa tilanteessa, ettei Guinea pystynyt tehokkaasti toteuttamaan riittäviä toimenpiteitä lippunsa alla purjehtivien kalastusalusten harjoittamaan toistuvaan LIS-kalastukseen liittyen, koska sen lainsäädäntökehyksessä on puutteita, joiden vuoksi se ei voi varmistaa aavalla merellä toimivien alustensa tehokasta valvontaa ja seurantaa. Sen vuoksi komissio ehdotti toimintasuunnitelmassa, että Guinea tekisi tarvittavat uudistukset, jotta se pystyy varmistamaan aavalla merellä toimivien alustensa tehokkaan valvonnan ja seurannan. Komissio esitti uudelleen ehdotuksensa Guinean lainsäädäntökehyksen uudistamisen aloittamisesta Guinean viranomaisille 1 päivänä maaliskuuta 2013 toimitetussa asiakirjassa. Guinea ilmoitti tämän päätöksen 6 jaksossa mainitussa ilmoituksessaan aikovansa tarkistaa kalastuslakinsa ja -asetuksensa. Guinea ei kuitenkaan tähän mennessä ole aloittanut lainsäädäntökehyksensä uudistamista. Kyseisen uudistuksen toteuttamiselle ei ole esitetty konkreettista aikataulua. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (156) | Niiden toimenpiteiden osalta, joita Guinea on toteuttanut tämän päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa selostetussa tilanteessa, ja kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 162 kappaleessa selitetään, komissio totesi, ettei Guinea ole huolehtinut asianmukaisista seuraamuksista, ehkäissyt rikkomusten toistamista eikä estänyt rikkojia saamasta hyötyä lainvastaisesta toiminnasta. Sillä ei myöskään ole tarkoituksenmukaista hallinnollista järjestelmää tutkimuksia ja alustensa seurantaa varten. Tätä tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden puutetta ei ollut korjattu tämän päätöksen antamiseen mennessä. |
| --- | --- |

(156)

Niiden toimenpiteiden osalta, joita Guinea on toteuttanut tämän päätöksen johdanto-osan 148 kappaleessa selostetussa tilanteessa, ja kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 162 kappaleessa selitetään, komissio totesi, ettei Guinea ole huolehtinut asianmukaisista seuraamuksista, ehkäissyt rikkomusten toistamista eikä estänyt rikkojia saamasta hyötyä lainvastaisesta toiminnasta. Sillä ei myöskään ole tarkoituksenmukaista hallinnollista järjestelmää tutkimuksia ja alustensa seurantaa varten. Tätä tarkoituksenmukaisten toimenpiteiden puutetta ei ollut korjattu tämän päätöksen antamiseen mennessä.

| (157) | Lainsäädäntökehyksen tarkistamiseen ja varoittavan seuraamusjärjestelmän tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyen Guinea antoi 1 päivänä maaliskuuta 2012 uuden säädöksen, jossa vahvistettiin seuraamusten taso. Guinean kalastuslain soveltamisala ei kuitenkaan kata Guineaan liputettujen kalastusalusten aavalla merellä mahdollisesti harjoittamaa laitonta kalastustoimintaa. Tässä yhteydessä, kun otetaan huomioon aavalla merellä toimivien guinealaisten kalastusalusten harjoittaman LIS-kalastustoiminnan todettu toistuvuus ja laajuus, joka selitetään 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 155 kappaleessa, komissio katsoo, että mainitulla toimenpiteellä ei voida saavuttaa tavoitetta eli varmistaa asianmukaisia seuraamuksia, ehkäistä rikkomusten toistamista ja estää rikkojia saamasta hyötyä lainvastaisesta toiminnasta. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut konkreettista edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Koska Guinea ei pysty toteuttamaan kansalaistensa suhteen toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi, komissio katsoo, että Guinea ei täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan mukaisia lippuvaltion velvollisuuksiaan. Vastaavasti koska Guinea ei pysty varmistamaan, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen alueellisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, komissio katsoo, että Guinea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan mukaisia lippuvaltion velvollisuuksiaan. |
| --- | --- |

(157)

Lainsäädäntökehyksen tarkistamiseen ja varoittavan seuraamusjärjestelmän tehokkaaseen täytäntöönpanoon liittyen Guinea antoi 1 päivänä maaliskuuta 2012 uuden säädöksen, jossa vahvistettiin seuraamusten taso. Guinean kalastuslain soveltamisala ei kuitenkaan kata Guineaan liputettujen kalastusalusten aavalla merellä mahdollisesti harjoittamaa laitonta kalastustoimintaa. Tässä yhteydessä, kun otetaan huomioon aavalla merellä toimivien guinealaisten kalastusalusten harjoittaman LIS-kalastustoiminnan todettu toistuvuus ja laajuus, joka selitetään 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 155 kappaleessa, komissio katsoo, että mainitulla toimenpiteellä ei voida saavuttaa tavoitetta eli varmistaa asianmukaisia seuraamuksia, ehkäistä rikkomusten toistamista ja estää rikkojia saamasta hyötyä lainvastaisesta toiminnasta. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut konkreettista edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Koska Guinea ei pysty toteuttamaan kansalaistensa suhteen toimenpiteitä, jotka ovat tarpeen aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi, komissio katsoo, että Guinea ei täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan mukaisia lippuvaltion velvollisuuksiaan. Vastaavasti koska Guinea ei pysty varmistamaan, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen alueellisia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, komissio katsoo, että Guinea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan mukaisia lippuvaltion velvollisuuksiaan.

| (158) | Komissio katsoo, että Guinean toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ei ole LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suosituksen mukaista, sillä kyseisessä kohdassa kehotetaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille ja, niin pitkälle kuin mahdollista, niiden lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn. Tältä osin Guinea ei ole toteuttanut LIS-kalastuksen torjuntaan tähtäävää toimintasuunnitelmaa, mikä on myös vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman kohdassa 25 esitettyjä suosituksia. |
| --- | --- |

(158)

Komissio katsoo, että Guinean toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ei ole LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suosituksen mukaista, sillä kyseisessä kohdassa kehotetaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille ja, niin pitkälle kuin mahdollista, niiden lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn. Tältä osin Guinea ei ole toteuttanut LIS-kalastuksen torjuntaan tähtäävää toimintasuunnitelmaa, mikä on myös vastoin LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman kohdassa 25 esitettyjä suosituksia.

| (159) | Toukokuussa 2011 tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio totesi Guinean viranomaisten toimittaman riittävästi dokumentoidun näytön perusteella, että Guinean merivesillä toimivat kalastusalukset harjoittivat LIS-kalastusta toistuvasti. |
| --- | --- |

(159)

Toukokuussa 2011 tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio totesi Guinean viranomaisten toimittaman riittävästi dokumentoidun näytön perusteella, että Guinean merivesillä toimivat kalastusalukset harjoittivat LIS-kalastusta toistuvasti.

| (160) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 163 kappaleessa selitetään, komissio totesi, että Guinea ei ryhtynyt asianmukaisiin toimiin ehkäistäkseen ja havaitakseen sen vesillä toimivien kalastusalusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastustoiminnan ja määrätäkseen siitä seuraamuksia. |
| --- | --- |

(160)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 163 kappaleessa selitetään, komissio totesi, että Guinea ei ryhtynyt asianmukaisiin toimiin ehkäistäkseen ja havaitakseen sen vesillä toimivien kalastusalusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastustoiminnan ja määrätäkseen siitä seuraamuksia.

| (161) | Komission annettua päätöksensä 15 päivänä marraskuuta 2012 Guinea on toteuttanut kyseisten toistuvien LIS-kalastustoimien osalta joitakin toimenpiteitä parantaakseen LIS-kalastustoimien havaitsemista omalla talousvyöhykkeellään. Guinea on parantanut keinojaan valvoa ja seurata merellä tapahtuvaa toimintaa omalla talousvyöhykkeellään (50 merimailiin asti) rakentamalla semaforin Tamara-saarelle ja perustamalla meriprefektuurin (Prefecture Maritime), joka vastaa tarkkailuoperaatioiden koordinoinnista merellä (merivoimien partioaluksia käytetään LIS-kalastustoiminnan havaitsemiseen Guinean talousvyöhykkeellä). |
| --- | --- |

(161)

Komission annettua päätöksensä 15 päivänä marraskuuta 2012 Guinea on toteuttanut kyseisten toistuvien LIS-kalastustoimien osalta joitakin toimenpiteitä parantaakseen LIS-kalastustoimien havaitsemista omalla talousvyöhykkeellään. Guinea on parantanut keinojaan valvoa ja seurata merellä tapahtuvaa toimintaa omalla talousvyöhykkeellään (50 merimailiin asti) rakentamalla semaforin Tamara-saarelle ja perustamalla meriprefektuurin (Prefecture Maritime), joka vastaa tarkkailuoperaatioiden koordinoinnista merellä (merivoimien partioaluksia käytetään LIS-kalastustoiminnan havaitsemiseen Guinean talousvyöhykkeellä).

| (162) | Komission annettua päätöksensä 15 päivänä marraskuuta 2012 Guinea ei vielä ole toteuttanut useita kyseisen toistuvan LIS-kalastustoiminnan torjumiseen tarkoitettuja ratkaisevan tärkeitä toimenpiteitä, joita ehdotetaan 15 päivänä marraskuuta 2012 esitetyssä toimintasuunnitelmassa, jotka mainitaan Guinean viranomaisille 4 päivänä helmikuuta 2013 jätetyssä muistiossa ja jotka selostetaan Guinean viranomaisille 1 päivänä maaliskuuta 2013 toimitetuissa avoinna olevia kysymyksiä koskevissa kirjallisissa huomioissa: asiakirjanäytön (saalisilmoitukset, tarkkailijaraportit, VMS-raportit) perusteella havaituista rikkomisista ei määrätä seuraamuksia; aluksilla olevien tarkkailijoiden asemaa ja valtaoikeuksia ei ole vahvistettu; Guinean viranomaiset eivät tätä päätöstä annettaessa edelleenkään pane täytäntöön monia Guinean lainsäädännön mukaisia velvollisuuksia eivätkä valvo niiden noudattamista (esim. velvollisuus ilmoittaa VMS-sijainnit, seuraamukset toimijoille, jotka eivät ilmoita VMS-signaaleja, velvollisuus toimittaa jäljennökset kalastuspäiväkirjoista kunkin kalastusmatkan jälkeen, velvollisuus tehdä ilmoitus Guinean talousvyöhykkeelle saapumisesta ja sieltä poistumisesta). |
| --- | --- |

(162)

Komission annettua päätöksensä 15 päivänä marraskuuta 2012 Guinea ei vielä ole toteuttanut useita kyseisen toistuvan LIS-kalastustoiminnan torjumiseen tarkoitettuja ratkaisevan tärkeitä toimenpiteitä, joita ehdotetaan 15 päivänä marraskuuta 2012 esitetyssä toimintasuunnitelmassa, jotka mainitaan Guinean viranomaisille 4 päivänä helmikuuta 2013 jätetyssä muistiossa ja jotka selostetaan Guinean viranomaisille 1 päivänä maaliskuuta 2013 toimitetuissa avoinna olevia kysymyksiä koskevissa kirjallisissa huomioissa: asiakirjanäytön (saalisilmoitukset, tarkkailijaraportit, VMS-raportit) perusteella havaituista rikkomisista ei määrätä seuraamuksia; aluksilla olevien tarkkailijoiden asemaa ja valtaoikeuksia ei ole vahvistettu; Guinean viranomaiset eivät tätä päätöstä annettaessa edelleenkään pane täytäntöön monia Guinean lainsäädännön mukaisia velvollisuuksia eivätkä valvo niiden noudattamista (esim. velvollisuus ilmoittaa VMS-sijainnit, seuraamukset toimijoille, jotka eivät ilmoita VMS-signaaleja, velvollisuus toimittaa jäljennökset kalastuspäiväkirjoista kunkin kalastusmatkan jälkeen, velvollisuus tehdä ilmoitus Guinean talousvyöhykkeelle saapumisesta ja sieltä poistumisesta).

| (163) | Lisäksi komissio katsoo, että tämän päätöksen johdanto-osan 161 kappaleessa selostetut Guinean toteuttamat toimenpiteet ovat vain yleisiä edellytyksiä, jotka eivät sellaisenaan riitä Guinean merialueilla toimivien kalastusalusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastuksen ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja lopettamiseen. Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 163 kappaleessa tuodaan esille, Guinea rannikkovaltiona ei tähän mennessä ole onnistunut panemaan lainsäädäntökehystään tehokkaasti täytäntöön eikä nostamaan syytteitä LIS-kalastuksesta ja määräämään seuraamuksia LIS-kalastukseen osallistuville aluksille ja toimijoille. Tästä syystä komissio katsoo, että vuodesta 2011 alkaen Guinean toimintalinja sen merialueilla harjoitettavien toistuvien LIS-kalastustoimien suhteen on ollut tulokseton. Erityisesti komissio vahvisti 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välillä tehdyn tarkastuskäynnin aikana, että kyseisenä ajankohtana seitsemästä Guinean viranomaisten havaitsemasta rikkomuksesta, joihin Guinean vesillä toimivat ulkomaalaiset alukset olivat syyllistyneet, määrättiin seuraamukseksi pienin mahdollinen Guinean lain mukainen sakko. Vaikka 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetun säädöksen N:o 27 7 artiklassa säädetään sakoista, jotka vaihtelevat 15 000 USD:sta 30 000 USD:iin, ja pyydysten automaattisesta takavarikoinnista, jos kalastustoimintaa on harjoitettu laittomin pyydyksin tai verkoin, Guinean viranomaiset määräsivät kolmesta rikkomuksesta, joissa oli kyse kolmen aluksen 8 päivänä marraskuuta 2012 suorittamasta laittomasta kalastustoiminnasta laittomin verkoin, seuraamukseksi alhaisimman hallinnollisen sakon (15 000 USD), eikä asianomaisia pyydyksiä takavarikoitu. Vastaavasti, vaikka 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetun säädöksen N:o 27 6 artiklassa säädetään sakoista, jotka vaihtelevat 30 000 USD:sta 50 000 USD:iin, sekä saaliiden ja pyydysten automaattisesta takavarikoinnista, jos kalastustoimintaa on harjoitettu kielletyllä alueella tai pienimuotoiseen kalastukseen varatulla alueella, Guinean viranomaiset määräsivät neljästä rikkomuksesta, joissa oli kyse neljän aluksen 30 päivänä marraskuuta 2012 harjoittamasta laittomasta kalastustoiminnasta kielletyllä alueella, seuraamukseksi rikkomusten vakavuudesta huolimatta alhaisimman hallinnollisen sakon (30 000 USD), eikä asianomaisia pyydyksiä ja saaliita takavarikoitu, mikä on Guinean lakien vastaista. |
| --- | --- |

(163)

Lisäksi komissio katsoo, että tämän päätöksen johdanto-osan 161 kappaleessa selostetut Guinean toteuttamat toimenpiteet ovat vain yleisiä edellytyksiä, jotka eivät sellaisenaan riitä Guinean merialueilla toimivien kalastusalusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastuksen ehkäisemiseen, havaitsemiseen ja lopettamiseen. Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 163 kappaleessa tuodaan esille, Guinea rannikkovaltiona ei tähän mennessä ole onnistunut panemaan lainsäädäntökehystään tehokkaasti täytäntöön eikä nostamaan syytteitä LIS-kalastuksesta ja määräämään seuraamuksia LIS-kalastukseen osallistuville aluksille ja toimijoille. Tästä syystä komissio katsoo, että vuodesta 2011 alkaen Guinean toimintalinja sen merialueilla harjoitettavien toistuvien LIS-kalastustoimien suhteen on ollut tulokseton. Erityisesti komissio vahvisti 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välillä tehdyn tarkastuskäynnin aikana, että kyseisenä ajankohtana seitsemästä Guinean viranomaisten havaitsemasta rikkomuksesta, joihin Guinean vesillä toimivat ulkomaalaiset alukset olivat syyllistyneet, määrättiin seuraamukseksi pienin mahdollinen Guinean lain mukainen sakko. Vaikka 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetun säädöksen N:o 27 7 artiklassa säädetään sakoista, jotka vaihtelevat 15 000 USD:sta 30 000 USD:iin, ja pyydysten automaattisesta takavarikoinnista, jos kalastustoimintaa on harjoitettu laittomin pyydyksin tai verkoin, Guinean viranomaiset määräsivät kolmesta rikkomuksesta, joissa oli kyse kolmen aluksen 8 päivänä marraskuuta 2012 suorittamasta laittomasta kalastustoiminnasta laittomin verkoin, seuraamukseksi alhaisimman hallinnollisen sakon (15 000 USD), eikä asianomaisia pyydyksiä takavarikoitu. Vastaavasti, vaikka 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetun säädöksen N:o 27 6 artiklassa säädetään sakoista, jotka vaihtelevat 30 000 USD:sta 50 000 USD:iin, sekä saaliiden ja pyydysten automaattisesta takavarikoinnista, jos kalastustoimintaa on harjoitettu kielletyllä alueella tai pienimuotoiseen kalastukseen varatulla alueella, Guinean viranomaiset määräsivät neljästä rikkomuksesta, joissa oli kyse neljän aluksen 30 päivänä marraskuuta 2012 harjoittamasta laittomasta kalastustoiminnasta kielletyllä alueella, seuraamukseksi rikkomusten vakavuudesta huolimatta alhaisimman hallinnollisen sakon (30 000 USD), eikä asianomaisia pyydyksiä ja saaliita takavarikoitu, mikä on Guinean lakien vastaista.

| (164) | Tämän päätöksen johdanto-osan 159–163 kappaleessa selostettu tilanne huomioon ottaen komissio katsoo, että koska Guinea ei pane tuloksellisesti täytäntöön lainsäädäntökehystään nostaakseen asianmukaisesti syytteitä vesialueillaan harjoitettavasta toistuvasta LIS-kalastuksesta ja määrätäkseen seuraamuksia siihen osallistuville aluksille ja toimijoille, se toimii vastoin YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklaa, joissa asetetaan rannikkovaltioille velvollisuus pyrkiä siihen, että elollisia luonnonvaroja hyödynnetään niiden talousvyöhykkeellä parhaalla mahdollisella tavalla, ja varmistaa, ettei kyseisiä elollisia luonnonvaroja vaaranneta liiallisen hyödyntämisen vuoksi. |
| --- | --- |

(164)

Tämän päätöksen johdanto-osan 159–163 kappaleessa selostettu tilanne huomioon ottaen komissio katsoo, että koska Guinea ei pane tuloksellisesti täytäntöön lainsäädäntökehystään nostaakseen asianmukaisesti syytteitä vesialueillaan harjoitettavasta toistuvasta LIS-kalastuksesta ja määrätäkseen seuraamuksia siihen osallistuville aluksille ja toimijoille, se toimii vastoin YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklaa, joissa asetetaan rannikkovaltioille velvollisuus pyrkiä siihen, että elollisia luonnonvaroja hyödynnetään niiden talousvyöhykkeellä parhaalla mahdollisella tavalla, ja varmistaa, ettei kyseisiä elollisia luonnonvaroja vaaranneta liiallisen hyödyntämisen vuoksi.

| (165) | Näin ollen Guinean toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippu- ja rannikkovaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 61, 62, 94, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan noudattamiseen. |
| --- | --- |

(165)

Näin ollen Guinean toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippu- ja rannikkovaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 61, 62, 94, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan noudattamiseen.

| (166) | Ottaen huomioon komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 153–163 kappale ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtunut kehitys komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla, että Guinea on laiminlyönyt sille lippu- ja rannikkovaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien tai sen merialueilla toimivien kalastusalusten harjoittamaan tai niiden tukemaan taikka sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla purjehtivien tai sen merialueilla toimivien alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta. |
| --- | --- |

(166)

Ottaen huomioon komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 153–163 kappale ja 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tapahtunut kehitys komissio katsoo LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla, että Guinea on laiminlyönyt sille lippu- ja rannikkovaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien tai sen merialueilla toimivien kalastusalusten harjoittamaan tai niiden tukemaan taikka sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla purjehtivien tai sen merialueilla toimivien alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta.

7.2   Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohdan b alakohta)

| (167) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 165–180 kappaleessa selostetaan, komissio arvioi, onko Guinea tosiasiallisesti pannut sääntöjen valvonnan täytäntöön LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä. |
| --- | --- |

(167)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 165–180 kappaleessa selostetaan, komissio arvioi, onko Guinea tosiasiallisesti pannut sääntöjen valvonnan täytäntöön LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, niin että rikkojat eivät saa hyväkseen LIS-kalastuksesta aiheutuvaa hyötyä.

| (168) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 165–175 kappaleessa selostetaan, Guinea ei ole varmistanut, että sen lipun alla purjehtiville aluksille ja sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille toistuvasta LIS-kalastuksesta määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisisivät ja estäisivät LIS-kalastusta ja saisivat sen loppumaan sekä veisivät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn. |
| --- | --- |

(168)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 165–175 kappaleessa selostetaan, Guinea ei ole varmistanut, että sen lipun alla purjehtiville aluksille ja sen lainkäyttövallan piiriin kuuluville kansalaisille toistuvasta LIS-kalastuksesta määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisisivät ja estäisivät LIS-kalastusta ja saisivat sen loppumaan sekä veisivät rikkojilta tällaisesta kalastuksesta saatavan hyödyn.

| (169) | Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 165–175 kappaleeseen liittyen Guinea määräsi komission LIS-asetuksen 27 artiklan mukaisesti käynnistämän menettelyn kuluessa hallinnollisia seuraamuksia asianomaisille kolmelle kurenuotta-alukselle välttääkseen Guinean lipun alla purjehtivien kolmen aluksen merkitsemisen LIS-alusluetteloon. Komissio katsoi, etteivät sovelletut seuraamukset olleet yleiseltä tasoltaan riittävän ankaria, jotta ne olisivat todella varmistaneet ICCAT:n sääntöjen noudattamisen ja ehkäisseet niiden rikkomista. Kun lisäksi otetaan huomioon rikkomusten toistuvuus ja kesto sekä laittomalla kalastuksella saatujen saaliiden määrät ja tyyppi, komissio katsoi, että määrätyt lopulliset seuraamukset olivat yhä selvästi riittämättömiä, jotta ne olisivat todella vieneet rikkojilta laittomasta toiminnasta saadut hyödyt. Soveltaessaan lainsäädäntökehystään Guinea ei pystynyt määräämään kyseisille aluksille varoittavampia seuraamuksia. Sen lisäksi, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 157 kappaleessa selitetään, seuraamuksilla, joita Guinea määräsi ICCAT:n kansainvälisiä sääntöjä rikkoville aavalla merellä toimiville aluksille, ei ole vankkaa oikeudellista perustaa, sillä Guinean kalastuslakia ei voida soveltaa Guinean merialueiden ulkopuolisiin tapahtumiin. Siitä syystä Guinea ei pysty soveltamaan seuraamuksia, jotka olisivat riittävän ankaria varmistamaan sääntöjen noudattamisen, ehkäisemään rikkomistapauksia ja viemään rikkojilta laittomasta toiminnasta saatavat hyödyt. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(169)

Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 165–175 kappaleeseen liittyen Guinea määräsi komission LIS-asetuksen 27 artiklan mukaisesti käynnistämän menettelyn kuluessa hallinnollisia seuraamuksia asianomaisille kolmelle kurenuotta-alukselle välttääkseen Guinean lipun alla purjehtivien kolmen aluksen merkitsemisen LIS-alusluetteloon. Komissio katsoi, etteivät sovelletut seuraamukset olleet yleiseltä tasoltaan riittävän ankaria, jotta ne olisivat todella varmistaneet ICCAT:n sääntöjen noudattamisen ja ehkäisseet niiden rikkomista. Kun lisäksi otetaan huomioon rikkomusten toistuvuus ja kesto sekä laittomalla kalastuksella saatujen saaliiden määrät ja tyyppi, komissio katsoi, että määrätyt lopulliset seuraamukset olivat yhä selvästi riittämättömiä, jotta ne olisivat todella vieneet rikkojilta laittomasta toiminnasta saadut hyödyt. Soveltaessaan lainsäädäntökehystään Guinea ei pystynyt määräämään kyseisille aluksille varoittavampia seuraamuksia. Sen lisäksi, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 157 kappaleessa selitetään, seuraamuksilla, joita Guinea määräsi ICCAT:n kansainvälisiä sääntöjä rikkoville aavalla merellä toimiville aluksille, ei ole vankkaa oikeudellista perustaa, sillä Guinean kalastuslakia ei voida soveltaa Guinean merialueiden ulkopuolisiin tapahtumiin. Siitä syystä Guinea ei pysty soveltamaan seuraamuksia, jotka olisivat riittävän ankaria varmistamaan sääntöjen noudattamisen, ehkäisemään rikkomistapauksia ja viemään rikkojilta laittomasta toiminnasta saatavat hyödyt. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (170) | Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 173 kappaleeseen liittyen seuraamukset ovat edelleen – huolimatta edellä 157 kappaleessa mainitusta 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetusta säädöksestä – tasoltaan selvästi riittämättömiä, jotta ne todella veisivät rikkojilta laittomasta toiminnasta saatavan hyödyn. Lisäksi, koska Guinean kalastuslakia voidaan soveltaa ainoastaan Guinean vesillä tapahtuvaan toimintaan, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 157 kappaleessa selitetään, ilman kalastuslain perinpohjaisempaa tarkistamista toimenpidettä ei voida soveltaa Guinean lipun alla purjehtivien kalastusalusten mahdolliseen laittomaan kalastustoimintaan aavalla merellä. Siitä syystä Guinea ei pysty varmistamaan, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen kansainvälisiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(170)

Komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 173 kappaleeseen liittyen seuraamukset ovat edelleen – huolimatta edellä 157 kappaleessa mainitusta 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetusta säädöksestä – tasoltaan selvästi riittämättömiä, jotta ne todella veisivät rikkojilta laittomasta toiminnasta saatavan hyödyn. Lisäksi, koska Guinean kalastuslakia voidaan soveltaa ainoastaan Guinean vesillä tapahtuvaan toimintaan, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 157 kappaleessa selitetään, ilman kalastuslain perinpohjaisempaa tarkistamista toimenpidettä ei voida soveltaa Guinean lipun alla purjehtivien kalastusalusten mahdolliseen laittomaan kalastustoimintaan aavalla merellä. Siitä syystä Guinea ei pysty varmistamaan, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen kansainvälisiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (171) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 168 kappaleessa selostetaan, Guinean lainsäädäntökehys ei mahdollista riittäviä edellytyksiä yhteistyölle EU:n kanssa – eikä kolmansien maiden tai alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa – aavalla merellä toimivien pitkän matkan kalastusalusten harjoittaman LIS-kalastustoiminnan tutkimiseksi ja valvontatoimien täytäntöönpanemiseksi LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden ja alusten osalta. Siitä syystä Guinea ei ole toiminut komission ja ICCAT:n kanssa yhteistyössä sen varmistamisessa, että hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen kansainvälisiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä noudatetaan ja noudattamista valvotaan. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 20 artiklan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(171)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 168 kappaleessa selostetaan, Guinean lainsäädäntökehys ei mahdollista riittäviä edellytyksiä yhteistyölle EU:n kanssa – eikä kolmansien maiden tai alueellisten kalastuksenhoitojärjestöjen kanssa – aavalla merellä toimivien pitkän matkan kalastusalusten harjoittaman LIS-kalastustoiminnan tutkimiseksi ja valvontatoimien täytäntöönpanemiseksi LIS-kalastukseen syyllistyneiden toimijoiden ja alusten osalta. Siitä syystä Guinea ei ole toiminut komission ja ICCAT:n kanssa yhteistyössä sen varmistamisessa, että hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen kansainvälisiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä noudatetaan ja noudattamista valvotaan. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 20 artiklan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (172) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 176 kappaleessa selostetaan, Guinea rannikkovaltiona ei pane täytäntöön talousvyöhykkeellään toimivien alusten ja talouden toimijoiden velvoitteita eikä määrää riittäviä rangaistuksia niille aluksille ja toimijoille, joiden on todettu harjoittavan LIS-kalastustoimintaa. Komissio totesi 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäynnin aikana, että komission päätöksessä selostettu tilanne ei ollut parantunut, sillä kävi ilmi, että Guinean viranomaiset eivät edelleenkään puutu moniin rikkomuksiin (esim. VMS-signaalien puuttuminen, sivusaaliita koskevien sääntöjen toistuva rikkominen) tai eivät määrää niistä riittäviä seuraamuksia (esim. viimeisestä seitsemästä rikkomuksesta, jotka Guinean viranomaiset olivat havainneet Guinean vesillä helmikuun 2013 tarkastuskäyntiin mennessä, määrättiin pienin mahdollinen sakko, vaikka oli kyse vakavista rikkomuksista). Koska Guinea ei pane lainsäädäntökehystään tehokkaasti täytäntöön nostaakseen syytteitä toistuvasta LIS-kalastuksesta omilla vesillään ja määrätäkseen seuraamuksia siihen syyllistyneille aluksille ja toimijoille, se toimii vastoin YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklaa, joissa edellytetään rannikkovaltioiden varmistavan, ettei liikakalastusta tapahdu. |
| --- | --- |

(172)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 176 kappaleessa selostetaan, Guinea rannikkovaltiona ei pane täytäntöön talousvyöhykkeellään toimivien alusten ja talouden toimijoiden velvoitteita eikä määrää riittäviä rangaistuksia niille aluksille ja toimijoille, joiden on todettu harjoittavan LIS-kalastustoimintaa. Komissio totesi 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäynnin aikana, että komission päätöksessä selostettu tilanne ei ollut parantunut, sillä kävi ilmi, että Guinean viranomaiset eivät edelleenkään puutu moniin rikkomuksiin (esim. VMS-signaalien puuttuminen, sivusaaliita koskevien sääntöjen toistuva rikkominen) tai eivät määrää niistä riittäviä seuraamuksia (esim. viimeisestä seitsemästä rikkomuksesta, jotka Guinean viranomaiset olivat havainneet Guinean vesillä helmikuun 2013 tarkastuskäyntiin mennessä, määrättiin pienin mahdollinen sakko, vaikka oli kyse vakavista rikkomuksista). Koska Guinea ei pane lainsäädäntökehystään tehokkaasti täytäntöön nostaakseen syytteitä toistuvasta LIS-kalastuksesta omilla vesillään ja määrätäkseen seuraamuksia siihen syyllistyneille aluksille ja toimijoille, se toimii vastoin YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklaa, joissa edellytetään rannikkovaltioiden varmistavan, ettei liikakalastusta tapahdu.

| (173) | Mitä tulee väärennettyjen Guinean lisenssien myöntämiseen Guinean vesillä vuonna 2012 toimineille ulkomaalaisille aluksille, komissio vahvisti vastaavasti 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäynnin aikana, ettei kalastus- ja vesiviljelyministeriö ole pannut vireille rikostutkimuksia ja -menettelyjä petolliseen toimintaan osallistuneita luonnollisia ja oikeushenkilöitä vastaan, mikä on vastoin seuraamuksista ja lisäseuraamuksista 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetun säädöksen 10 artiklaa. Tästä konkreettisesta tapauksesta komissio antoi Guinealle virallisen ilmoituksen 4 päivänä helmikuuta 2013 toimitetussa muistiossa, jossa esitettiin yhteenveto keskeisistä käsiteltävistä ongelmista, ja kehotti Guineaa valvomaan lakiensa ja asetustensa asiaankuuluvien säännösten täytäntöönpanoa niin, että kyseessä olevista petollisista käytännöistä, joista aiheutuu välitön vaara elollisten luonnonvarojen liiallisesta hyödyntämisestä Guinean talousvyöhykkeellä, määrätään seuraamuksia ja ne saadaan estettyä. Koska Guinea ei ole onnistunut toteuttamaan tätä nimenomaista tapausta koskevia tehokkaita toimenpiteitä, se on rannikkovaltiona toiminut YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan vastaisesti ja lippuvaltiona rikkonut YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohtaa, jossa määrätään velvollisuudesta hoitaa nopeasti kaikki tutkinnat ja oikeudelliset menettelyt. |
| --- | --- |

(173)

Mitä tulee väärennettyjen Guinean lisenssien myöntämiseen Guinean vesillä vuonna 2012 toimineille ulkomaalaisille aluksille, komissio vahvisti vastaavasti 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäynnin aikana, ettei kalastus- ja vesiviljelyministeriö ole pannut vireille rikostutkimuksia ja -menettelyjä petolliseen toimintaan osallistuneita luonnollisia ja oikeushenkilöitä vastaan, mikä on vastoin seuraamuksista ja lisäseuraamuksista 1 päivänä maaliskuuta 2012 annetun säädöksen 10 artiklaa. Tästä konkreettisesta tapauksesta komissio antoi Guinealle virallisen ilmoituksen 4 päivänä helmikuuta 2013 toimitetussa muistiossa, jossa esitettiin yhteenveto keskeisistä käsiteltävistä ongelmista, ja kehotti Guineaa valvomaan lakiensa ja asetustensa asiaankuuluvien säännösten täytäntöönpanoa niin, että kyseessä olevista petollisista käytännöistä, joista aiheutuu välitön vaara elollisten luonnonvarojen liiallisesta hyödyntämisestä Guinean talousvyöhykkeellä, määrätään seuraamuksia ja ne saadaan estettyä. Koska Guinea ei ole onnistunut toteuttamaan tätä nimenomaista tapausta koskevia tehokkaita toimenpiteitä, se on rannikkovaltiona toiminut YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan vastaisesti ja lippuvaltiona rikkonut YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohtaa, jossa määrätään velvollisuudesta hoitaa nopeasti kaikki tutkinnat ja oikeudelliset menettelyt.

| (174) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 177 ja 178 kappaleessa selostetaan, Guinea rannikkovaltiona ei myöskään toimi aktiivisesti yhteistyössä muiden asianosaisten valtioiden kanssa sen varmistamiseksi, että hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä noudatetaan ja sääntöjen noudattamista valvotaan. Tältä osin komissio havaitsi 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välisen tarkastuskäynnin aikana, että Guinean vuoden 2013 kalastussuunnitelma (Plan de Pêche) ei sisällä tiettyjen laajasti vaeltavien kalalajien ja hajallaan olevien kalakantojen (pienet pelagiset lajit) kalastuslisenssejä koskevaa kestävää ja luotettavaa toimintatapaa, joka olisi kansainvälisellä tasolla laadittujen tieteellisten lausuntojen mukainen. Erityisesti vuodeksi 2013 suunnitellut pienten pelagisten lajien kalastusmahdollisuudet ovat Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (27) (FCECA) antamien tieteellisten lausuntojen vastaisia. FCECA:n vuoden 2011 raportissa suositeltiin, että Guinea Bissaun, Guinean, Sierra Leonen ja Liberian talousvyöhykkeillä pyydettyjen pienten pelagisten lajien kokonaissaaliin määrä olisi enintään 112 000 tonnia vuodessa, mutta Guinea on toiminut vastoin tätä suositusta vahvistamalla pelkästään vuodelle 2013 kansallisen kiintiön, jonka määrä on 100 000 tonnia Guinean talousvyöhykkeellä. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Päin vastoin, Guinean viranomaisten asenne 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tuo korostetusti esiin LIS-kalastuksen torjuntaan liittyvän yhteistyöhalukkuuden puutteen kansainvälisen yhteisön kanssa. |
| --- | --- |

(174)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 177 ja 178 kappaleessa selostetaan, Guinea rannikkovaltiona ei myöskään toimi aktiivisesti yhteistyössä muiden asianosaisten valtioiden kanssa sen varmistamiseksi, että hajallaan olevien kalakantojen ja laajasti vaeltavien kalakantojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä noudatetaan ja sääntöjen noudattamista valvotaan. Tältä osin komissio havaitsi 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välisen tarkastuskäynnin aikana, että Guinean vuoden 2013 kalastussuunnitelma (Plan de Pêche) ei sisällä tiettyjen laajasti vaeltavien kalalajien ja hajallaan olevien kalakantojen (pienet pelagiset lajit) kalastuslisenssejä koskevaa kestävää ja luotettavaa toimintatapaa, joka olisi kansainvälisellä tasolla laadittujen tieteellisten lausuntojen mukainen. Erityisesti vuodeksi 2013 suunnitellut pienten pelagisten lajien kalastusmahdollisuudet ovat Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomitean (27) (FCECA) antamien tieteellisten lausuntojen vastaisia. FCECA:n vuoden 2011 raportissa suositeltiin, että Guinea Bissaun, Guinean, Sierra Leonen ja Liberian talousvyöhykkeillä pyydettyjen pienten pelagisten lajien kokonaissaaliin määrä olisi enintään 112 000 tonnia vuodessa, mutta Guinea on toiminut vastoin tätä suositusta vahvistamalla pelkästään vuodelle 2013 kansallisen kiintiön, jonka määrä on 100 000 tonnia Guinean talousvyöhykkeellä. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Päin vastoin, Guinean viranomaisten asenne 15 päivän marraskuuta 2012 jälkeen tuo korostetusti esiin LIS-kalastuksen torjuntaan liittyvän yhteistyöhalukkuuden puutteen kansainvälisen yhteisön kanssa.

| (175) | Lisäksi – vaikka Guinean vuoden 2012 kalastussuunnitelmassa vahvistetaan alusten kapasiteettiin perustuvia oikeudellisia rajoituksia pyyntiponnistuksen pienentämiseksi Guinean talousvyöhykkeellä ja pienten pelagisten kalalajivarojen suojelemiseksi – Guinean toimivaltaiset viranomaiset ovat lieventäneet rajoituksia vuoden 2013 kalastussuunnitelmassa niin, että kalastuslisenssejä voidaan myöntää suuremmille aluksille vuonna 2013. Vuoden 2012 kalastussuunnitelman mukaan vain pienillä, vetoisuudeltaan enintään 2 000 TJB (”tonneaux de jauge brut”, rekisteröityä buttotonnia) olevilla avomerikalastusaluksilla oli lupa toimia Guineassa. Komissio havaitsi, että vuodeksi 2013 kalastussuunnitelmaa oli muutettu siten, että Guinean vesillä toimintaan voidaan myöntää lupa vetoisuudeltaan suuremmille (enintään 4 500 TJB) kalastusaluksille. Tästä Guinean vuoden 2013 kalastussuunnitelmaan tehdystä muutoksesta johtuen viidelle uudelle avomerikalastusalukselle, joiden kalastuskapasiteetti on huomattava, on annettu lupa toimia Guinean merialueilla vuonna 2013 kalastus- ja vesiviljelyministeriön myöntämien Guinean kalastuslisenssien mukaisesti. |
| --- | --- |

(175)

Lisäksi – vaikka Guinean vuoden 2012 kalastussuunnitelmassa vahvistetaan alusten kapasiteettiin perustuvia oikeudellisia rajoituksia pyyntiponnistuksen pienentämiseksi Guinean talousvyöhykkeellä ja pienten pelagisten kalalajivarojen suojelemiseksi – Guinean toimivaltaiset viranomaiset ovat lieventäneet rajoituksia vuoden 2013 kalastussuunnitelmassa niin, että kalastuslisenssejä voidaan myöntää suuremmille aluksille vuonna 2013. Vuoden 2012 kalastussuunnitelman mukaan vain pienillä, vetoisuudeltaan enintään 2 000 TJB (”tonneaux de jauge brut”, rekisteröityä buttotonnia) olevilla avomerikalastusaluksilla oli lupa toimia Guineassa. Komissio havaitsi, että vuodeksi 2013 kalastussuunnitelmaa oli muutettu siten, että Guinean vesillä toimintaan voidaan myöntää lupa vetoisuudeltaan suuremmille (enintään 4 500 TJB) kalastusaluksille. Tästä Guinean vuoden 2013 kalastussuunnitelmaan tehdystä muutoksesta johtuen viidelle uudelle avomerikalastusalukselle, joiden kalastuskapasiteetti on huomattava, on annettu lupa toimia Guinean merialueilla vuonna 2013 kalastus- ja vesiviljelyministeriön myöntämien Guinean kalastuslisenssien mukaisesti.

| (176) | Edellä 174 ja 175 kappaleessa selostetuista syistä todettiin, että Guinea on hyväksynyt vuonna 2013 kansallisen kalastuksenhoitosuunnitelman, joka on hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen alue- ja osa-aluekohtaisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastainen. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö lippuvaltion velvollisuutensa, joista määrätään YK:n kalakantasopimuksen 20 artiklassa; kyseisen artiklan mukaan valtioiden on ryhdyttävä ripeästi ja viipymättä yhteistyöhön säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi. Vastaavasti todettiin se, että Guinea päätti vuonna 2013 muuttaa pieniä pelagisia kalalajeja koskevia säilytys- ja hoitotoimenpiteitä ottamatta huomioon tieteellisiä lausuntoja. Komissio totesi Guinean toimineen vastoin elollisten luonnonvarojen parhaan mahdollisen hyödyntämisen periaatetta talousvyöhykkeellään ja vaarantaneen kyseisen kalakannan hyödyntämällä sitä liikaa. Komissio katsoo, että niin toimimalla Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan mukaiset rannikkovaltion velvollisuutensa. |
| --- | --- |

(176)

Edellä 174 ja 175 kappaleessa selostetuista syistä todettiin, että Guinea on hyväksynyt vuonna 2013 kansallisen kalastuksenhoitosuunnitelman, joka on hajallaan olevien ja laajasti vaeltavien kalakantojen alue- ja osa-aluekohtaisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastainen. Näin ollen komissio katsoo, että Guinea laiminlyö lippuvaltion velvollisuutensa, joista määrätään YK:n kalakantasopimuksen 20 artiklassa; kyseisen artiklan mukaan valtioiden on ryhdyttävä ripeästi ja viipymättä yhteistyöhön säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen ja täytäntöönpanon varmistamiseksi. Vastaavasti todettiin se, että Guinea päätti vuonna 2013 muuttaa pieniä pelagisia kalalajeja koskevia säilytys- ja hoitotoimenpiteitä ottamatta huomioon tieteellisiä lausuntoja. Komissio totesi Guinean toimineen vastoin elollisten luonnonvarojen parhaan mahdollisen hyödyntämisen periaatetta talousvyöhykkeellään ja vaarantaneen kyseisen kalakannan hyödyntämällä sitä liikaa. Komissio katsoo, että niin toimimalla Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan mukaiset rannikkovaltion velvollisuutensa.

| (177) | Ilmenneen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteiden, laajuuden ja vakavuuden tarkastelemiseksi komissio on ottanut huomioon Guinean lipun alla purjehtineiden alusten uusiutuvan ja toistuvasti harjoittaman LIS-kalastuksen vuoteen 2013 asti, sen merivesillä toimineiden kalastusalusten uusiutuvan ja toistuvasti harjoittaman LIS-kalastuksen sekä sen kansalaisten tuella tapahtuneen LIS-kalastuksen. Komissio on ottanut huomioon myös 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen jälkeen tapahtuneen kehityksen. |
| --- | --- |

(177)

Ilmenneen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteiden, laajuuden ja vakavuuden tarkastelemiseksi komissio on ottanut huomioon Guinean lipun alla purjehtineiden alusten uusiutuvan ja toistuvasti harjoittaman LIS-kalastuksen vuoteen 2013 asti, sen merivesillä toimineiden kalastusalusten uusiutuvan ja toistuvasti harjoittaman LIS-kalastuksen sekä sen kansalaisten tuella tapahtuneen LIS-kalastuksen. Komissio on ottanut huomioon myös 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen jälkeen tapahtuneen kehityksen.

| (178) | Lisäksi komissio on vahvistanut, että hiljattain perustetun meriprefektuurin (Préfecture Maritime) ja kalastuksen valvonnan ja suojelun kansallisen keskuksen (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) välinen koordinaatio on edelleen erittäin heikkoa. Tähän liittyen komissio sai 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäyntinsä aikana vahvistuksen sille, että (presidentin alaisuuteen kuuluvan) meriprefektuurin ja kalastuksen valvonnan ja suojelun kansallisen keskuksen (kalastus- ja vesiviljelyministeriö) välistä koordinaatiota olisi parannettava, jotta Guinean talousvyöhykkeellä tapahtuvan LIS-kalastuksen havaitsemisessa ja siitä määrättävissä seuraamuksissa voitaisiin saavuttaa konkreettisia tuloksia, mikä myös ilmoitettiin Guinean viranomaisille. Tämä seikka heikentää Guinean rannikko- ja lippuvaltiona toteuttamien täytäntöönpanotoimenpiteiden tehokkuutta eikä siksi ole YK:n kalakantasopimuksen mukainen. |
| --- | --- |

(178)

Lisäksi komissio on vahvistanut, että hiljattain perustetun meriprefektuurin (Préfecture Maritime) ja kalastuksen valvonnan ja suojelun kansallisen keskuksen (Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches) välinen koordinaatio on edelleen erittäin heikkoa. Tähän liittyen komissio sai 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäyntinsä aikana vahvistuksen sille, että (presidentin alaisuuteen kuuluvan) meriprefektuurin ja kalastuksen valvonnan ja suojelun kansallisen keskuksen (kalastus- ja vesiviljelyministeriö) välistä koordinaatiota olisi parannettava, jotta Guinean talousvyöhykkeellä tapahtuvan LIS-kalastuksen havaitsemisessa ja siitä määrättävissä seuraamuksissa voitaisiin saavuttaa konkreettisia tuloksia, mikä myös ilmoitettiin Guinean viranomaisille. Tämä seikka heikentää Guinean rannikko- ja lippuvaltiona toteuttamien täytäntöönpanotoimenpiteiden tehokkuutta eikä siksi ole YK:n kalakantasopimuksen mukainen.

| (179) | Näin ollen Guinean toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippu- ja rannikkovaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 61, 62, 94, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan noudattamiseen. |
| --- | --- |

(179)

Näin ollen Guinean toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippu- ja rannikkovaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 61, 62, 94, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan noudattamiseen.

| (180) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 165–180 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Guinea on laiminlyönyt sille lippu- ja rannikkovaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(180)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 165–180 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Guinea on laiminlyönyt sille lippu- ja rannikkovaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet.

7.3   Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

| (181) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 183–205 kappaleessa selostetaan, komissio on analysoinut kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Guinean asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena. Lisäksi komissio on analysoinut Guinean asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena liittyvät merkityksellisiksi katsotut tiedot 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(181)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 183–205 kappaleessa selostetaan, komissio on analysoinut kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Guinean asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena. Lisäksi komissio on analysoinut Guinean asemaan IOTC:n ja ICCAT:n sopimuspuolena liittyvät merkityksellisiksi katsotut tiedot 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen.

| (182) | Komissio totesi, että 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ICCAT lähetti vuonna 2013 Guinealle kirjelmän (28). Guinean ponnisteluista huolimatta ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolensa Guinean raportointiin liittyvistä puutteista vuonna 2012. Kyseisessä kirjeessä todetaan erityisesti, että Guinea ei ole täysin ja tuloksellisesti täyttänyt velvollisuuttaan toimittaa ICCAT:n suosituksessa 06-13 määriteltyjä kauppaa koskevia merkityksellisiä tietoja. ICCAT toi esiin huolensa siitä, että Guinea ei ole toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja, jotka liittyvät tilastotietojen raportointivelvollisuuteen (ICCAT:n suositus 05-09), vuosikertomuksen osaan II, tehtävään 1 (laivastoa koskevat tilastotiedot tai kokotiedot) ja pitkääsiimaa käyttävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteisiin sekä vaatimustenmukaisuustaulukoihin. On myös aiheellista huomata, että ICCAT on pyytänyt Guinealta tietoja toimenpiteistä, joihin on ryhdytty LIS-luettelossa vuodesta 2008 olleen Daniaa-aluksen osalta. Mitä tulee ICCAT:n suositukseen 11-18, joka koskee luetteloa aluksista, joiden oletetaan harjoittaneen LIS-kalastustoimintaa, ICCAT on pyytänyt Guineaa tutkimaan, mihin Daniaa-alus nykyisin on liputettu, ja ilmoittamaan se ICCAT:lle. |
| --- | --- |

(182)

Komissio totesi, että 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen ICCAT lähetti vuonna 2013 Guinealle kirjelmän (28). Guinean ponnisteluista huolimatta ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolensa Guinean raportointiin liittyvistä puutteista vuonna 2012. Kyseisessä kirjeessä todetaan erityisesti, että Guinea ei ole täysin ja tuloksellisesti täyttänyt velvollisuuttaan toimittaa ICCAT:n suosituksessa 06-13 määriteltyjä kauppaa koskevia merkityksellisiä tietoja. ICCAT toi esiin huolensa siitä, että Guinea ei ole toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja, jotka liittyvät tilastotietojen raportointivelvollisuuteen (ICCAT:n suositus 05-09), vuosikertomuksen osaan II, tehtävään 1 (laivastoa koskevat tilastotiedot tai kokotiedot) ja pitkääsiimaa käyttävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteisiin sekä vaatimustenmukaisuustaulukoihin. On myös aiheellista huomata, että ICCAT on pyytänyt Guinealta tietoja toimenpiteistä, joihin on ryhdytty LIS-luettelossa vuodesta 2008 olleen Daniaa-aluksen osalta. Mitä tulee ICCAT:n suositukseen 11-18, joka koskee luetteloa aluksista, joiden oletetaan harjoittaneen LIS-kalastustoimintaa, ICCAT on pyytänyt Guineaa tutkimaan, mihin Daniaa-alus nykyisin on liputettu, ja ilmoittamaan se ICCAT:lle.

| (183) | Komissio on arvioinut myös ICCAT:ltä saatavissa olleet tiedot siitä, miten Guinea oli noudattanut ICCAT:n sääntöjä ja raportointivelvollisuuksia. Sitä varten komissio arvioi ICCAT:n vaatimustenmukaisuustaulukot vuodelta 2012. (29) Saatavissa olleiden tietojen mukaan Guinea oli yksilöity kiintiöitä ja pyyntirajoituksia, kokonaispituudeltaan vähintään 20 metriä pitkiin aluksiin sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, vuosikertomuksen osaa II ja laivastoa ja kokotietoja koskevaa tehtävää 1 koskevaan raportointiin liittyvien puutteiden perusteella. Guinea ei myöskään ole raportoinut toimenpiteistä, joita on toteutettu yhden ICCAT:n LIS-luettelossa olevan aluksen (Daniaa) suhteen. |
| --- | --- |

(183)

Komissio on arvioinut myös ICCAT:ltä saatavissa olleet tiedot siitä, miten Guinea oli noudattanut ICCAT:n sääntöjä ja raportointivelvollisuuksia. Sitä varten komissio arvioi ICCAT:n vaatimustenmukaisuustaulukot vuodelta 2012. (29) Saatavissa olleiden tietojen mukaan Guinea oli yksilöity kiintiöitä ja pyyntirajoituksia, kokonaispituudeltaan vähintään 20 metriä pitkiin aluksiin sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, vuosikertomuksen osaa II ja laivastoa ja kokotietoja koskevaa tehtävää 1 koskevaan raportointiin liittyvien puutteiden perusteella. Guinea ei myöskään ole raportoinut toimenpiteistä, joita on toteutettu yhden ICCAT:n LIS-luettelossa olevan aluksen (Daniaa) suhteen.

| (184) | IOTC:n vuotta 2013 koskevan vaatimustenmukaisuuskertomuksen (30) mukaan Guinea ei vuonna 2012 edelleenkään noudattanut useita IOTC:n antamia päätöslauselmia. Guinea ei ole etenkään toimittanut täytäntöönpanoraporttiaan IOTC:n sopimuksen X artiklan mukaisesti. Täytäntöönpanovelvollisuutta koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/09 osalta Guinea ei ole palauttanut vaatimustenmukaisuutta koskevaa täytettyä kyselylomaketta. Aluksista ilmoittamista koskevan IOTC:n päätöslauselman 12/11 osalta Guinea ei ole toimittanut pakollista raporttia trooppisia tonnikaloja ja/tai miekkakaloja ja valkotonnikalaa koskevasta peruskapasiteetistaan. Pakollisia tilastovaatimuksia koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/02 osalta todetaan, että Guinea ei ole ilmoittanut tietoja nimellissaaliista, saaliista ja pyyntiponnistuksista eikä kokojakaumasta päätöslauselman vaatimusten mukaisesti. Guinea ei ole noudattanut haita koskevien tietojen toimittamisesta annettua IOTC:n päätöslauselmaa 05/05, sillä pakollista raporttia haitiedoista ei ole toimitettu. |
| --- | --- |

(184)

IOTC:n vuotta 2013 koskevan vaatimustenmukaisuuskertomuksen (30) mukaan Guinea ei vuonna 2012 edelleenkään noudattanut useita IOTC:n antamia päätöslauselmia. Guinea ei ole etenkään toimittanut täytäntöönpanoraporttiaan IOTC:n sopimuksen X artiklan mukaisesti. Täytäntöönpanovelvollisuutta koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/09 osalta Guinea ei ole palauttanut vaatimustenmukaisuutta koskevaa täytettyä kyselylomaketta. Aluksista ilmoittamista koskevan IOTC:n päätöslauselman 12/11 osalta Guinea ei ole toimittanut pakollista raporttia trooppisia tonnikaloja ja/tai miekkakaloja ja valkotonnikalaa koskevasta peruskapasiteetistaan. Pakollisia tilastovaatimuksia koskevan IOTC:n päätöslauselman 10/02 osalta todetaan, että Guinea ei ole ilmoittanut tietoja nimellissaaliista, saaliista ja pyyntiponnistuksista eikä kokojakaumasta päätöslauselman vaatimusten mukaisesti. Guinea ei ole noudattanut haita koskevien tietojen toimittamisesta annettua IOTC:n päätöslauselmaa 05/05, sillä pakollista raporttia haitiedoista ei ole toimitettu.

| (185) | Tämän päätöksen johdanto-osan 182 ja 183 kappaleessa selostettu Guinean puutteellinen suoriutuminen ICCAT:n velvoitteista ja se, ettei Guinea ole toimittanut IOTC:lle tämän päätöksen johdanto-osan 184 kappaleessa tarkoitettuja tietoja, osoittavat Guinean laiminlyöneen YK:n merioikeusyleissopimuksessa ja YK:n kalakantasopimuksessa vahvistetut lippuvaltion velvoitteensa. Etenkin se, ettei tietoja tilastoista, VMS-järjestelmästä, saaliista ja pyyntiponnistuksista, tonnikalaa, miekkakalaa ja valkotonnikalaa koskevasta peruskapasiteetista eikä haita koskevia tietoja ilmoiteta, heikentää Guinean mahdollisuuksia täyttää YK:n kalakantasopimuksen 117 ja 118 artiklan mukaiset velvoitteensa; mainituissa artikloissa vahvistetaan valtioiden velvollisuudet toteuttaa kansalaistensa suhteen toimenpiteitä aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja toimia yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden alalla. |
| --- | --- |

(185)

Tämän päätöksen johdanto-osan 182 ja 183 kappaleessa selostettu Guinean puutteellinen suoriutuminen ICCAT:n velvoitteista ja se, ettei Guinea ole toimittanut IOTC:lle tämän päätöksen johdanto-osan 184 kappaleessa tarkoitettuja tietoja, osoittavat Guinean laiminlyöneen YK:n merioikeusyleissopimuksessa ja YK:n kalakantasopimuksessa vahvistetut lippuvaltion velvoitteensa. Etenkin se, ettei tietoja tilastoista, VMS-järjestelmästä, saaliista ja pyyntiponnistuksista, tonnikalaa, miekkakalaa ja valkotonnikalaa koskevasta peruskapasiteetista eikä haita koskevia tietoja ilmoiteta, heikentää Guinean mahdollisuuksia täyttää YK:n kalakantasopimuksen 117 ja 118 artiklan mukaiset velvoitteensa; mainituissa artikloissa vahvistetaan valtioiden velvollisuudet toteuttaa kansalaistensa suhteen toimenpiteitä aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi ja toimia yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden alalla.

| (186) | Tämän päätöksen johdanto-osan 182–184 kappaleessa esitetyt uudet tiedot vahvistavat 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 200–205 kappaleiden osoittamat seikat, minkä vuoksi komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(186)

Tämän päätöksen johdanto-osan 182–184 kappaleessa esitetyt uudet tiedot vahvistavat 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 200–205 kappaleiden osoittamat seikat, minkä vuoksi komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Tämän suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (187) | Mitä tulee komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 191 kappaleeseen sekä ICCAT:n suosituksen 03-14 (joka koskee VMS-järjestelmän perustamisen vähimmäisvaatimuksia ICCAT:n yleissopimusalueella) noudattamatta jättämiseen, Guinea on ryhtynyt toimenpiteisiin korjatakseen VMS-järjestelmän ja saadakseen sen käyttövalmiiksi 1 päivästä tammikuuta 2013. Komissio havaitsi kuitenkin 26 päivän helmikuuta ja 1 päivään maaliskuuta 2013 välisen tarkastuskäyntinsä aikana, että VMS-järjestelmän käytön nykyiset ehdot eivät pysty takaamaan Guinean lipun alla purjehtivien alusten ja Guinean talousvyöhykkeellä toimivien ulkomaalaisten alusten kalastustoiminnan tehokasta seurantaa ja valvontaa, minkä se myös ilmoitti Guinealle; kyseisiä ehtoja ovat esimerkiksi se, että palvelu ei ole käytössä öisin ja viikonloppuisin, monet kalastusalukset eivät ilmoita VMS-sijaintejansa, voimassa olevien velvoitteiden täytäntöönpanon valvonta on syrjivää, henkilöstön koulutus on puutteellista ja että yhteistyö ja koordinointi kalastus- ja vesiviljelyministeriön alaisen Centre National de Surveillance des Pêches -keskuksen ja meriprefektuurin valvonnassa olevan semaforin välillä on puutteellista. Komissio katsoo, että VMS-seurantajärjestelmään sovellettavista säännöistä 1 päivänä heinäkuuta 2013 annettu hallinnollinen päätös, joka mainitaan tämän päätöksen johdanto-osan 140 kappaleessa, on myönteinen asia, joka ei kuitenkaan operationaaliselta näkökannalta riitä varmistamaan Guinean lipun alla purjehtivien alusten ja sen talousvyöhykkeellä toimivien ulkomaalaisten alusten kalastustoiminnan tehokasta ja tuloksellista seurantaa ja valvontaa. Koska Guinealla ei tätä päätöstä annettaessa ole täysin operationaalista kalastuksenseurantakeskusta, joka pystyisi tehokkaasti seuraamaan ja valvomaan Guinean lipun alla purjehtivien ja ICCAT-alueella toimivien alusten toimintaa, komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut riittävää edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(187)

Mitä tulee komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen johdanto-osan 191 kappaleeseen sekä ICCAT:n suosituksen 03-14 (joka koskee VMS-järjestelmän perustamisen vähimmäisvaatimuksia ICCAT:n yleissopimusalueella) noudattamatta jättämiseen, Guinea on ryhtynyt toimenpiteisiin korjatakseen VMS-järjestelmän ja saadakseen sen käyttövalmiiksi 1 päivästä tammikuuta 2013. Komissio havaitsi kuitenkin 26 päivän helmikuuta ja 1 päivään maaliskuuta 2013 välisen tarkastuskäyntinsä aikana, että VMS-järjestelmän käytön nykyiset ehdot eivät pysty takaamaan Guinean lipun alla purjehtivien alusten ja Guinean talousvyöhykkeellä toimivien ulkomaalaisten alusten kalastustoiminnan tehokasta seurantaa ja valvontaa, minkä se myös ilmoitti Guinealle; kyseisiä ehtoja ovat esimerkiksi se, että palvelu ei ole käytössä öisin ja viikonloppuisin, monet kalastusalukset eivät ilmoita VMS-sijaintejansa, voimassa olevien velvoitteiden täytäntöönpanon valvonta on syrjivää, henkilöstön koulutus on puutteellista ja että yhteistyö ja koordinointi kalastus- ja vesiviljelyministeriön alaisen Centre National de Surveillance des Pêches -keskuksen ja meriprefektuurin valvonnassa olevan semaforin välillä on puutteellista. Komissio katsoo, että VMS-seurantajärjestelmään sovellettavista säännöistä 1 päivänä heinäkuuta 2013 annettu hallinnollinen päätös, joka mainitaan tämän päätöksen johdanto-osan 140 kappaleessa, on myönteinen asia, joka ei kuitenkaan operationaaliselta näkökannalta riitä varmistamaan Guinean lipun alla purjehtivien alusten ja sen talousvyöhykkeellä toimivien ulkomaalaisten alusten kalastustoiminnan tehokasta ja tuloksellista seurantaa ja valvontaa. Koska Guinealla ei tätä päätöstä annettaessa ole täysin operationaalista kalastuksenseurantakeskusta, joka pystyisi tehokkaasti seuraamaan ja valvomaan Guinean lipun alla purjehtivien ja ICCAT-alueella toimivien alusten toimintaa, komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan g alakohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut riittävää edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (188) | Vastaavasti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 192 kappaleen ja (jälleenlaivausohjelman perustamista koskevan) ICCAT:n suosituksen 06-11 osalta Guinea toimitti, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 134 kappaleessa todetaan, rannikkovaltiona antamansa säädöksen, jolla se kieltää merellä tapahtuvat jälleenlaivaukset omilla merivesillään ja sääntelee satamissa tapahtuvaa jälleenlaivausta. Guinea ei kuitenkaan ole 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen toteuttanut mitään lippuvaltion velvollisuuksiensa mukaisia ehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä varmistaakseen ICCAT:n alueella merellä tapahtuvan jälleenlaivauksen kiellon tehokkaan valvonnan ja sääntöjen noudattamisen täytäntöönpanon niiden kolmen Guinean lipun alla purjehtivan kurenuotta-aluksen osalta, jotka toistuvasti ja jatkuvasti rikkoivat ICCAT:n suositusta 06-11 vuosina 2010 ja 2011. Koska Guinealla ei tätä päätöstä annettaessa pysty tehokkaasti hallitsemaan lippunsa alla purjehtivien ja ICCAT-alueella toimivien alusten jälleenlaivaustoimintaa aavalla merellä, komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan h alakohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut riittävää edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(188)

Vastaavasti 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 192 kappaleen ja (jälleenlaivausohjelman perustamista koskevan) ICCAT:n suosituksen 06-11 osalta Guinea toimitti, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 134 kappaleessa todetaan, rannikkovaltiona antamansa säädöksen, jolla se kieltää merellä tapahtuvat jälleenlaivaukset omilla merivesillään ja sääntelee satamissa tapahtuvaa jälleenlaivausta. Guinea ei kuitenkaan ole 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen toteuttanut mitään lippuvaltion velvollisuuksiensa mukaisia ehkäiseviä ja korjaavia toimenpiteitä varmistaakseen ICCAT:n alueella merellä tapahtuvan jälleenlaivauksen kiellon tehokkaan valvonnan ja sääntöjen noudattamisen täytäntöönpanon niiden kolmen Guinean lipun alla purjehtivan kurenuotta-aluksen osalta, jotka toistuvasti ja jatkuvasti rikkoivat ICCAT:n suositusta 06-11 vuosina 2010 ja 2011. Koska Guinealla ei tätä päätöstä annettaessa pysty tehokkaasti hallitsemaan lippunsa alla purjehtivien ja ICCAT-alueella toimivien alusten jälleenlaivaustoimintaa aavalla merellä, komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan h alakohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut riittävää edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (189) | Komissio totesi 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 193 ja 194 kappaleiden osalta eli kun on kyse Guinealle rannikkovaltiona kuuluvista kansainvälisen oikeuden mukaisista velvollisuuksista, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 174 ja 175 kappaleessa selitetään, että pyyntiponnistuksen hallinnointia koskeva tilanne on nyt jopa huonompi kuin se oli annettaessa komission päätös 15 päivänä marraskuuta 2012. Komissio havaitsi, että kalastus- ja vesiviljelyministeriön nykyisin harjoittaman politiikan tuloksena niiden ulkomaalaisten alusten lukumäärä, joilla on lupa toimia Guinean vesillä, on noussut 60:stä vuonna 2010 ja 56:sta heinäkuussa 201170:een helmikuussa 2013, vaikka Guinealla ei ole keinoja tehokkaasti seurata ja valvoa talousvyöhykkeellään tapahtuvaa kalastustoimintaa. Tältä osin komissio katsoo, että Guinean harjoittama kalastuspolitiikka (pyyntiponnistuksen kasvu sen merivesillä, joka on parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten tietojen vastaista eikä vastaa seurantaa ja valvontaa koskevia hallinnollisia valmiuksia) on vastoin elollisten luonnonvarojen parhaan mahdollisen hyödyntämisen periaatetta sen talousvyöhykkeellä, joten asianomaiset kalakannat (pienet pelagiset lajit, pohjakalat ja äyriäiset) ovat todennäköisesti vaarassa liiallisen hyödyntämisen vuoksi. |
| --- | --- |

(189)

Komissio totesi 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 193 ja 194 kappaleiden osalta eli kun on kyse Guinealle rannikkovaltiona kuuluvista kansainvälisen oikeuden mukaisista velvollisuuksista, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 174 ja 175 kappaleessa selitetään, että pyyntiponnistuksen hallinnointia koskeva tilanne on nyt jopa huonompi kuin se oli annettaessa komission päätös 15 päivänä marraskuuta 2012. Komissio havaitsi, että kalastus- ja vesiviljelyministeriön nykyisin harjoittaman politiikan tuloksena niiden ulkomaalaisten alusten lukumäärä, joilla on lupa toimia Guinean vesillä, on noussut 60:stä vuonna 2010 ja 56:sta heinäkuussa 201170:een helmikuussa 2013, vaikka Guinealla ei ole keinoja tehokkaasti seurata ja valvoa talousvyöhykkeellään tapahtuvaa kalastustoimintaa. Tältä osin komissio katsoo, että Guinean harjoittama kalastuspolitiikka (pyyntiponnistuksen kasvu sen merivesillä, joka on parhaiden käytettävissä olevien tieteellisten tietojen vastaista eikä vastaa seurantaa ja valvontaa koskevia hallinnollisia valmiuksia) on vastoin elollisten luonnonvarojen parhaan mahdollisen hyödyntämisen periaatetta sen talousvyöhykkeellä, joten asianomaiset kalakannat (pienet pelagiset lajit, pohjakalat ja äyriäiset) ovat todennäköisesti vaarassa liiallisen hyödyntämisen vuoksi.

| (190) | Tästä syystä, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 206–208 tuodaan esille, Guinean nykyisin harjoittama kalastuspolitiikka ei – sille rannikkovaltiona kuuluvien kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden vastaisesti – varmista parhaaseen tieteelliseen tietoon perustuvia asianmukaisia säilytys- ja hoitotoimenpiteitä, niin että Guinean talousvyöhykkeen elolliset luonnonvarat eivät vaarantuisi liiallisen hyödyntämisen vuoksi. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Komissio totesi päinvastoin, että Guinea on toteuttanut uusia toimenpiteitä, jotka ovat parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon vastaisia, ja muuttanut säilytys- ja hoitotoimenpiteitä tavalla, joka voi vaarantaa sen talousvyöhykkeen elolliset luonnonvarat sekä laajasti vaeltavat ja hajallaan olevat kalakannat, tekemättä yhteistyötä alueen muiden rannikkovaltioiden kanssa. Komissio katsoo, että niin toimimalla Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan mukaiset rannikkovaltion velvollisuutensa. Tämä Guinean toimivaltaisten viranomaisten toiminta on saattanut vähentää Guinean lakien ja asetusten sekä kansainvälisten säilytys- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

(190)

Tästä syystä, kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 206–208 tuodaan esille, Guinean nykyisin harjoittama kalastuspolitiikka ei – sille rannikkovaltiona kuuluvien kansainvälisen oikeuden mukaisten velvoitteiden vastaisesti – varmista parhaaseen tieteelliseen tietoon perustuvia asianmukaisia säilytys- ja hoitotoimenpiteitä, niin että Guinean talousvyöhykkeen elolliset luonnonvarat eivät vaarantuisi liiallisen hyödyntämisen vuoksi. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. Komissio totesi päinvastoin, että Guinea on toteuttanut uusia toimenpiteitä, jotka ovat parhaan käytettävissä olevan tieteellisen tiedon vastaisia, ja muuttanut säilytys- ja hoitotoimenpiteitä tavalla, joka voi vaarantaa sen talousvyöhykkeen elolliset luonnonvarat sekä laajasti vaeltavat ja hajallaan olevat kalakannat, tekemättä yhteistyötä alueen muiden rannikkovaltioiden kanssa. Komissio katsoo, että niin toimimalla Guinea laiminlyö YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 ja 62 artiklan mukaiset rannikkovaltion velvollisuutensa. Tämä Guinean toimivaltaisten viranomaisten toiminta on saattanut vähentää Guinean lakien ja asetusten sekä kansainvälisten säilytys- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta.

| (191) | Tältä osin komissio havaitsi LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäyntinsä aikana muutokset, jotka kalastus- ja vesiviljelyministeriö oli tehnyt Guinean kalastussuunnitelmaan, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 174 ja 175 kappaleessa selostetaan. Kyseiset Guinean viranomaisten vuonna 2013 hyväksymät muutokset ovat vähentäneet sovellettavien lakien ja asetusten tehokkuutta. Lisäksi Guinean viranomaisten kalastuslisenssien myöntämistä koskeva toimintatapa on vastoin tiettyjä laajasti liikkuvia lajeja ja hajallaan olevia kalakantoja (pienet pelagiset lajit) koskevia kansainvälisellä tasolla (FCECA) laadittuja tieteellisiä lausuntoja. Komissio katsoo, että johdanto-osan kappaleessa 140 mainittu 1 päivänä heinäkuuta 2013 annettu hallinnollinen päätös, jolla perustetaan Guinean kalastuksenhoitosuunnitelman täytäntöönpanon seuranta- ja arviointikomitea, ei pelkästään riitä tilanteen korjaamiseen, vaan Guinean Plan de Pêche vaatisi perinpohjaisen tarkistamisen, jotta olisi mahdollista välttyä elollisten luonnonvarojen liialliselta hyödyntämiseltä Guinean talousvyöhykkeellä, mikä on tavoitteena. |
| --- | --- |

(191)

Tältä osin komissio havaitsi LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohdan c alakohdan mukaisesti 26 päivästä helmikuuta1 päivään maaliskuuta 2013 kestäneen tarkastuskäyntinsä aikana muutokset, jotka kalastus- ja vesiviljelyministeriö oli tehnyt Guinean kalastussuunnitelmaan, kuten tämän päätöksen johdanto-osan 174 ja 175 kappaleessa selostetaan. Kyseiset Guinean viranomaisten vuonna 2013 hyväksymät muutokset ovat vähentäneet sovellettavien lakien ja asetusten tehokkuutta. Lisäksi Guinean viranomaisten kalastuslisenssien myöntämistä koskeva toimintatapa on vastoin tiettyjä laajasti liikkuvia lajeja ja hajallaan olevia kalakantoja (pienet pelagiset lajit) koskevia kansainvälisellä tasolla (FCECA) laadittuja tieteellisiä lausuntoja. Komissio katsoo, että johdanto-osan kappaleessa 140 mainittu 1 päivänä heinäkuuta 2013 annettu hallinnollinen päätös, jolla perustetaan Guinean kalastuksenhoitosuunnitelman täytäntöönpanon seuranta- ja arviointikomitea, ei pelkästään riitä tilanteen korjaamiseen, vaan Guinean Plan de Pêche vaatisi perinpohjaisen tarkistamisen, jotta olisi mahdollista välttyä elollisten luonnonvarojen liialliselta hyödyntämiseltä Guinean talousvyöhykkeellä, mikä on tavoitteena.

| (192) | Guinea ei ole toteuttanut mitään toimenpiteitä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 209 kappaleeseen liittyen laatiakseen kansallisen toimintasuunnitelman LIS-kalastuksen torjumiseksi LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(192)

Guinea ei ole toteuttanut mitään toimenpiteitä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 209 kappaleeseen liittyen laatiakseen kansallisen toimintasuunnitelman LIS-kalastuksen torjumiseksi LIS-kalastusta koskevan kansainvälisen toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohdassa tarkoitetulla tavalla. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (193) | Mitä tulee 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 210 kappaleeseen, komissio totesi, että Guinea ei ole ryhtynyt mihinkään toimenpiteisiin kumotakseen menettelyn, joka mahdollistaa alusten tilapäisen rekisteröinnin Guinean lipun alle ilman, että LIS-alusten rekisteröinti voitaisiin varmuudella estää ja ehkäistä, tai muuttaakseen kyseistä menettelyä. Lisäksi komissio havaitsi 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välisen tarkastuskäyntinsä aikana, että koordinoinnin puute liikenneministeriön alaisen meriliikenneviraston (Agence de Navigation Maritime, ANAM) ja kalastus- ja vesiviljelyministeriön välillä lisää riskiä LIS-alusten rekisteröimisestä Guinean lipun alle, minkä se myös ilmoitti Guinealle. Guinea ei tätä päätöstä annettaessa pysty tehokkaasti käyttämään lainkäyttö- ja valvontavaltaansa sellaisiin aluksiin nähden, jotka voidaan tilapäisesti rekisteröidä sen lipun alle, joten komissio katsoo Guinean laiminlyövän sille lippuvaltiona kuuluvat merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätyt velvollisuudet, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen. |
| --- | --- |

(193)

Mitä tulee 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 210 kappaleeseen, komissio totesi, että Guinea ei ole ryhtynyt mihinkään toimenpiteisiin kumotakseen menettelyn, joka mahdollistaa alusten tilapäisen rekisteröinnin Guinean lipun alle ilman, että LIS-alusten rekisteröinti voitaisiin varmuudella estää ja ehkäistä, tai muuttaakseen kyseistä menettelyä. Lisäksi komissio havaitsi 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välisen tarkastuskäyntinsä aikana, että koordinoinnin puute liikenneministeriön alaisen meriliikenneviraston (Agence de Navigation Maritime, ANAM) ja kalastus- ja vesiviljelyministeriön välillä lisää riskiä LIS-alusten rekisteröimisestä Guinean lipun alle, minkä se myös ilmoitti Guinealle. Guinea ei tätä päätöstä annettaessa pysty tehokkaasti käyttämään lainkäyttö- ja valvontavaltaansa sellaisiin aluksiin nähden, jotka voidaan tilapäisesti rekisteröidä sen lipun alle, joten komissio katsoo Guinean laiminlyövän sille lippuvaltiona kuuluvat merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdassa määrätyt velvollisuudet, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa sisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Näin ollen asian suhteen ei ole tapahtunut edistystä komission 15 päivänä marraskuuta 2012 antaman päätöksen jälkeen.

| (194) | Aavalla merellä kalastavien Guinean lipun alla purjehtivien alusten asianmukaisen lisenssijärjestelmän toteuttamisen osalta komissio havaitsi 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välillä Guineassa paikalla tehdyn tarkastuskäyntinsä aikana, että asiassa ei ollut tapahtunut edistystä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen. Koska Guinea ei tätä päätöstä annettaessa pysty tehokkaasti valvomaan lippunsa alla purjehtivia aluksia kalastuslisenssien ja niihin sovellettavista ehdoista ja edellytyksistä laadittavien määräysten avulla, komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan b alakohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa. |
| --- | --- |

(194)

Aavalla merellä kalastavien Guinean lipun alla purjehtivien alusten asianmukaisen lisenssijärjestelmän toteuttamisen osalta komissio havaitsi 26 päivän helmikuuta ja 1 päivän maaliskuuta 2013 välillä Guineassa paikalla tehdyn tarkastuskäyntinsä aikana, että asiassa ei ollut tapahtunut edistystä 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen jälkeen. Koska Guinea ei tätä päätöstä annettaessa pysty tehokkaasti valvomaan lippunsa alla purjehtivia aluksia kalastuslisenssien ja niihin sovellettavista ehdoista ja edellytyksistä laadittavien määräysten avulla, komissio katsoo Guinean laiminlyövän YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan b alakohdan mukaiset lippuvaltion velvollisuutensa.

| (195) | Näin ollen Guinean toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippu- ja rannikkovaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 61, 62, 94, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 ja 20 artiklan noudattamiseen. |
| --- | --- |

(195)

Näin ollen Guinean toteuttamat toimet suhteessa sen velvollisuuksiin lippu- ja rannikkovaltiona eivät riitä YK:n merioikeusyleissopimuksen 61, 62, 94, 117 ja 118 artiklan ja YK:n kalakantasopimuksen 18 ja 20 artiklan noudattamiseen.

| (196) | LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 182–210 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Guinea on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(196)

LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 182–210 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Guinea on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan velvollisuudet, jotka koskevat kansainvälisiä sääntöjä ja määräyksiä sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

7.4   Kehitysmaiden erityisrajoitteet

| (197) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 212 kappaleessa todetaan, Guinea katsotaan matalan inhimillisen kehityksen maaksi (186 maan joukossa sijalla 178) (31), ja asetuksessa (EY) N:o 1905/2006 Guinea luokitellaan vähiten kehittyneiden maiden luokkaan. |
| --- | --- |

(197)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 212 kappaleessa todetaan, Guinea katsotaan matalan inhimillisen kehityksen maaksi (186 maan joukossa sijalla 178) (31), ja asetuksessa (EY) N:o 1905/2006 Guinea luokitellaan vähiten kehittyneiden maiden luokkaan.

| (198) | Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 215 ja 216 kappaleessa selostetaan, EU on antanut Guinealle taloudellista ja teknistä tukea viime vuosina. |
| --- | --- |

(198)

Kuten 15 päivänä marraskuuta 2012 annetun komission päätöksen johdanto-osan 215 ja 216 kappaleessa selostetaan, EU on antanut Guinealle taloudellista ja teknistä tukea viime vuosina.

| (199) | Lisäksi komissio havaitsi 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 180 kappaleeseen liittyen, että Guinea sai eräältä EU:n jäsenvaltiolta teknistä ja taloudellista lisätukea seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmänsä kehittämistä varten, jotta sillä olisi paremmat valmiudet havaita ja torjua merivesillään tapahtuvaa LIS-kalastusta (esimerkiksi kahden semaforin varustaminen, sotilashenkilön paikan päällä antama tekninen apu ja yhteistyö meriprefektuurin perustamiseksi sekä merellä tapahtuvien toimien ja operaatioiden koordinointi). |
| --- | --- |

(199)

Lisäksi komissio havaitsi 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 180 kappaleeseen liittyen, että Guinea sai eräältä EU:n jäsenvaltiolta teknistä ja taloudellista lisätukea seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmänsä kehittämistä varten, jotta sillä olisi paremmat valmiudet havaita ja torjua merivesillään tapahtuvaa LIS-kalastusta (esimerkiksi kahden semaforin varustaminen, sotilashenkilön paikan päällä antama tekninen apu ja yhteistyö meriprefektuurin perustamiseksi sekä merellä tapahtuvien toimien ja operaatioiden koordinointi).

| (200) | LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 217 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Guinean kehitystaso saattaa heikentää sen kehityksen nykytilaa. Kun otetaan kuitenkin huomioon Guinean osalta todettujen puutteiden luonne, EU:n ja sen jäsenvaltioiden antama apu ja tilanteen korjaamiseksi toteutetut toimet, maan kehitystaso ei kokonaan selitä sitä, miten Guinea lippu- tai rannikkovaltiona on yleisesti ottaen suoriutunut kalastusalalla, eikä sen riittämättömiä toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. |
| --- | --- |

(200)

LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla komissio katsoo 15 päivänä marraskuuta 2012 antamansa päätöksen johdanto-osan 217 kappaleen ja 15 päivän marraskuuta 2012 tapahtuneen kehityksen perusteella, että Guinean kehitystaso saattaa heikentää sen kehityksen nykytilaa. Kun otetaan kuitenkin huomioon Guinean osalta todettujen puutteiden luonne, EU:n ja sen jäsenvaltioiden antama apu ja tilanteen korjaamiseksi toteutetut toimet, maan kehitystaso ei kokonaan selitä sitä, miten Guinea lippu- tai rannikkovaltiona on yleisesti ottaen suoriutunut kalastusalalla, eikä sen riittämättömiä toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

8.   YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMIEN KOLMANSIEN MAIDEN YKSILÖIMISTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (201) | Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät siitä, että Belize, Kambodža ja Guinea ovat laiminlyöneet niille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltioina kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet eivätkä ole toteuttaneet toimenpiteitä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, kyseiset maat olisi LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti todettava kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(201)

Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät siitä, että Belize, Kambodža ja Guinea ovat laiminlyöneet niille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltioina kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet eivätkä ole toteuttaneet toimenpiteitä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, kyseiset maat olisi LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti todettava kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön.

| (202) | LIS-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa evättävä kalastustuotteiden tuonti unioniin ilman, että niiden tarvitsee pyytää lisätodisteita tai lähettää lippuvaltiolle avunpyyntöä, havaitessaan, että saalistodistuksen ovat varmentaneet sellaisen lippuvaltion viranomaiset, joka on todettu 31 artiklan mukaisesti yhteistyöhön osallistumattomaksi. |
| --- | --- |

(202)

LIS-asetuksen 18 artiklan 1 kohdan g alakohdan mukaisesti jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on tarvittaessa evättävä kalastustuotteiden tuonti unioniin ilman, että niiden tarvitsee pyytää lisätodisteita tai lähettää lippuvaltiolle avunpyyntöä, havaitessaan, että saalistodistuksen ovat varmentaneet sellaisen lippuvaltion viranomaiset, joka on todettu 31 artiklan mukaisesti yhteistyöhön osallistumattomaksi.

| (203) | Olisi todettava, että Belizen, Kambodžan ja Guinean yksilöiminen maiksi, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi tämän päätöksen mukaisesti, ei rajoita komissiota tai neuvostoa toteuttamasta myöhemmin toimia yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimiseksi. |
| --- | --- |

(203)

Olisi todettava, että Belizen, Kambodžan ja Guinean yksilöiminen maiksi, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi tämän päätöksen mukaisesti, ei rajoita komissiota tai neuvostoa toteuttamasta myöhemmin toimia yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimiseksi.

9.   KOMITEAMENETTELY

| (204) | Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(204)

Tässä päätöksessä säädetyt toimenpiteet ovat kalastus- ja vesiviljelyalan komitean lausunnon mukaiset,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Todetaan Belize, Kambodžan kuningaskunta ja Guinean tasavalta kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Belizen maatalous- ja kalastusministerille 15.11.2012 lähetetty kirje.

2

(3)  Ks. laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta harjoittavista aluksista laaditusta EU:n luettelosta 25 päivänä heinäkuuta 2011 annetun komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 724/2010 liitteessä oleva B osa (EUVL L 194, 26.7.2011, s. 15).

3

(4)  Ks. laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta harjoittavista aluksista laaditusta EU:n luettelosta 15 päivänä heinäkuuta 2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 672/2013 liitteessä oleva B osa (EUVL L 193, 16.7.2013, s. 15).

4

(5)  Registration of Merchant Ships Disciplinary Regulations (RMSDR), 1999, http://www.immarbe.com/IMMARBELIB/S.I.Number-56-of-1999%20.pdf

5

(6)  ICCAT:n kirje, 11. helmikuuta 2013, ICCAT:n kiertokirje nro 605, 11.2.2013.

6

(7)  ICCAT, Compliance Summary Tables, ICCAT:n raportti 2012–2013, liite 10, lisäys 3.

7

Compliance Summary Tables

(8)  Belizeä koskeva IOTC:n vaatimustenmukaisuuskertomus, vaatimustenmukaisuuskomitean istunto 10, 2013, CoC10-CR02.

8

(9)  http://amandala.com.bz/news/gob-assumes-control-ibc-immarbe/

9

(10)  Viitattaessa YK:n inhimillisen kehityksen indeksiin (tässä päätöksessä mainitut maiden sijoitukset on päivitetty viimeisimmän saatavilla olevan YK:n raportin mukaan), katso http://hdr.undp.org/en/media/HDR2013_EN_Summary.pdf

10

(11)  Kambodžan kuningaskunnan maatalous-, metsätalous- ja kalastusministerille 15.11.2012 lähetetty kirje.

11

(12)  http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/vessel?uid=63

12

(13)  CCAMLR:n asiakirja COM CIRC 10/11, päivätty 2. helmikuuta 2010.

13

(14)  CCAMLR:n asiakirja COM CIRC 10/45, päivätty 20. huhtikuuta 2010.

14

(15)  http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/vessel?uid=102

15

(16)  Katso alaviite 14.

16

(17)  ICCAT Report for Biennial Period 2012–2013, Part I (2012), Vol. 1; raportissa selostetaan komission toiminta kyseisen kaksivuotiskauden ensimmäisellä puolikkaalla, ja siihen sisältyy raportti komission 18. erityiskokouksesta (Agadir, Marokko, 12.–19. marraskuuta 2012). Raportti saatavissa internetosoitteesta http://www.iccat.es/Documents/BienRep/REP_EN_12-13_I_1.pdf

17

(18)  CCAMLR Report of the 31st Meeting of the Commission, Australia, 23 October-1 November 2012. Asiaa koskevat tiedot saatu CCAMLR:n verkkosivulta http://www.ccamlr.org/en/system/files/e-cc-xxxi.pdf

18

(19)  http://www.world-register.org/

19

(20)  Katso alaviite 10.

20

(21)  Guinean kalastus- ja vesiviljelyministerille 15.11.2012 lähetetty kirje.

21

(22)  Ks. laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta harjoittavista aluksista laaditusta EU:n luettelosta 25 päivänä heinäkuuta 2011 annetun komission asetuksen (EU) N:o 724/2010 liitteessä oleva B osa (EUVL L 194, 26.7.2011, s. 15).

22

(23)  Asianomaiset alueelliset kalastuksenhoitojärjestöt ovat NEAFC, NAFO ja SEAFO.

23

(24)  Ks. komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 724/2011, EUVL L 194, 26.7.2011, s. 14.

24

(25)  Ks. laitonta, ilmoittamatonta ja sääntelemätöntä kalastusta harjoittavista aluksista laaditusta EU:n luettelosta 15 päivänä heinäkuuta 2013 annetun komission asetuksen (EU) N:o 672/2013 liitteessä oleva B osa (EUVL L 193, 16.7.2013, s. 6).

25

(26)  Ks. kiireellisistä toimenpiteistä ihmisravinnoksi tarkoitettujen kalastustuotteiden Guinean tasavallasta tapahtuvan tuonnin keskeyttämiseksi 2 päivänä helmikuuta 2007 tehty komission päätös: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:028:0025:0026:FI:PDF

26

(27)  http://www.spcsrp.org/

27

(28)  ICCAT:n kirje, 11. helmikuuta 2013, ICCAT:n kiertokirje nro 620, 11.2.2013.

28

(29)  ICCAT, Compliance Summary Tables, ICCAT:n raportti 2012–2013.

29

(30)  Guineaa koskeva IOTC:n vaatimustenmukaisuuskertomus, vaatimustenmukaisuuskomitean istunto 10, 2013), CoC10-CR08 [E].

30

(31)  Katso alaviite 10.

31

---

| 27.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/26

---

KOMISSION PÄÄTÖS,

annettu 26 päivänä marraskuuta 2013,

tiedon antamisesta niille kolmansille maille, jotka komissio katsoo mahdollisesti yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 mukaisesti

2013/C 346/03

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevasta yhteisön järjestelmästä, asetusten (ETY) N:o 2847/93, (EY) N:o 1936/2001 ja (EY) N:o 601/2004 muuttamisesta sekä asetusten (EY) N:o 1093/94 ja (EY) N:o 1447/1999 kumoamisesta 29 päivänä syyskuuta 2008 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1005/2008 (1) ja erityisesti sen 32 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   JOHDANTO

| (1) | Asetuksessa (EY) N:o 1005/2008 (LIS-asetus) luodaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä. |
| --- | --- |

(1)

Asetuksessa (EY) N:o 1005/2008 (LIS-asetus) luodaan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskeva unionin järjestelmä.

| (2) | LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden toteamiseksi, toimenpiteistä yhteistyöhön osallistumattomiin kolmansiin maihin nähden, yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelosta poistamisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelon julkisuudesta sekä kiireellisistä toimenpiteistä. |
| --- | --- |

(2)

LIS-asetuksen VI luvussa säädetään menettelystä yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden toteamiseksi, toimenpiteistä yhteistyöhön osallistumattomiin kolmansiin maihin nähden, yhteistyöhön osallistumattomia maita koskevan luettelon laatimisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelosta poistamisesta, yhteistyöhön osallistumattomien maiden luettelon julkisuudesta sekä kiireellisistä toimenpiteistä.

| (3) | LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti komission olisi ilmoitettava kolmansille maille siitä mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi maiksi. Tällainen ilmoitus on luonteeltaan alustava. Kolmansille maille osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi, perustuu LIS-asetuksen 31 artiklassa säädettyihin arviointiperusteisiin. Komission olisi toteutettava kyseisiin maihin nähden myös kaikki 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Komission olisi liitettävä ilmoitukseen erityisesti tiedot tällaisen toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja huomioista sekä kyseisten maiden mahdollisuudesta vastata ja esittää todisteita toteamisen kiistämiseksi tai tarvittaessa tilanteen parantamiseksi laadittu toimintasuunnitelma ja toteutetut toimenpiteet. Komission olisi annettava asianomaisille kolmansille maille riittävä aika vastata ilmoitukseen sekä kohtuullinen aika tilanteen korjaamiseen. |
| --- | --- |

(3)

LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti komission olisi ilmoitettava kolmansille maille siitä mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi maiksi. Tällainen ilmoitus on luonteeltaan alustava. Kolmansille maille osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että ne todetaan yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi, perustuu LIS-asetuksen 31 artiklassa säädettyihin arviointiperusteisiin. Komission olisi toteutettava kyseisiin maihin nähden myös kaikki 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Komission olisi liitettävä ilmoitukseen erityisesti tiedot tällaisen toteamisen perusteena olevista olennaisista tosiseikoista ja huomioista sekä kyseisten maiden mahdollisuudesta vastata ja esittää todisteita toteamisen kiistämiseksi tai tarvittaessa tilanteen parantamiseksi laadittu toimintasuunnitelma ja toteutetut toimenpiteet. Komission olisi annettava asianomaisille kolmansille maille riittävä aika vastata ilmoitukseen sekä kohtuullinen aika tilanteen korjaamiseen.

| (4) | LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti Euroopan komissio voi yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa voidaan todeta yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet. |
| --- | --- |

(4)

LIS-asetuksen 31 artiklan mukaisesti Euroopan komissio voi yksilöidä ne kolmannet maat, joiden se ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. Kolmas maa voidaan todeta yhteistyöhön osallistumattomaksi kolmanneksi maaksi, jos se laiminlyö sille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet.

| (5) | Yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöinti perustuu kaikkien LIS-asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun. |
| --- | --- |

(5)

Yhteistyöhön osallistumattomien kolmansien maiden yksilöinti perustuu kaikkien LIS-asetuksen 31 artiklan 2 kohdassa säädettyjen tietojen tarkasteluun.

| (6) | LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvosto voi laatia luettelon yhteistyöhön osallistumattomista kolmansista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan muun muassa LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä. |
| --- | --- |

(6)

LIS-asetuksen 33 artiklan mukaisesti neuvosto voi laatia luettelon yhteistyöhön osallistumattomista kolmansista maista. Kyseisiin maihin sovelletaan muun muassa LIS-asetuksen 38 artiklassa säädettyjä toimenpiteitä.

| (7) | LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltiona olevia kolmansia maita edellytetään ilmoittamaan komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava. |
| --- | --- |

(7)

LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltiona olevia kolmansia maita edellytetään ilmoittamaan komissiolle järjestelyistään niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava.

| (8) | LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio tekee hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(8)

LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdan mukaisesti komissio tekee hallinnollista yhteistyötä kolmansien maiden kanssa aloilla, jotka liittyvät kyseisen asetuksen täytäntöönpanoon.

2.   MENETTELY KOREAN TASAVALLAN SUHTEEN

| (9) | Komissio hyväksyi LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisesti Korean tasavallan (Korean) lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 1 päivänä tammikuuta 2010. |
| --- | --- |

(9)

Komissio hyväksyi LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisesti Korean tasavallan (Korean) lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 1 päivänä tammikuuta 2010.

| (10) | LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 11–15 päivänä heinäkuuta 2011 Koreaan tarkastuskäynnin Euroopan kalastuksenvalvontaviraston tuella. |
| --- | --- |

(10)

LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 11–15 päivänä heinäkuuta 2011 Koreaan tarkastuskäynnin Euroopan kalastuksenvalvontaviraston tuella.

| (11) | Tarkastuskäynnillä pyrittiin todentamaan tiedot, jotka liittyivät Korean järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Korea on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa ja noudattaakseen vaatimuksia ja seikkoja, jotka liittyvät unionin saalistodistusjärjestelmän täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(11)

Tarkastuskäynnillä pyrittiin todentamaan tiedot, jotka liittyivät Korean järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Korea on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa ja noudattaakseen vaatimuksia ja seikkoja, jotka liittyvät unionin saalistodistusjärjestelmän täytäntöönpanoon.

| (12) | Tarkastuskäyntiä koskeva loppuraportti lähetettiin Korealle 5 päivänä lokakuuta 2011. |
| --- | --- |

(12)

Tarkastuskäyntiä koskeva loppuraportti lähetettiin Korealle 5 päivänä lokakuuta 2011.

| (13) | Korean loppuraportista tekemät huomautukset vastaanotettiin 28 päivänä maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(13)

Korean loppuraportista tekemät huomautukset vastaanotettiin 28 päivänä maaliskuuta 2012.

| (14) | Komissio toimitti 11 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Korean viranomaisille tietoja Korean alusten harjoittamasta LIS-toiminnasta. |
| --- | --- |

(14)

Komissio toimitti 11 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä Korean viranomaisille tietoja Korean alusten harjoittamasta LIS-toiminnasta.

| (15) | Komissio teki 17–18 päivänä huhtikuuta 2012 Koreaan uuden tarkastuskäynnin ensimmäisen tarkastuskäynnin aikana tehtyjen toimien seurantaa varten. |
| --- | --- |

(15)

Komissio teki 17–18 päivänä huhtikuuta 2012 Koreaan uuden tarkastuskäynnin ensimmäisen tarkastuskäynnin aikana tehtyjen toimien seurantaa varten.

| (16) | Korea toimitti kirjallisia lisähuomautuksia 16 päivänä toukokuuta 2012, 25 päivänä kesäkuuta 2012, 21 päivänä joulukuuta 2012, 19 päivänä kesäkuuta 2013 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013. Lisäksi se antoi vastauksia kokouksissa, jotka järjestettiin Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2012, 8 päivänä kesäkuuta 2012, 6 päivänä syyskuuta 2012, 9 päivänä lokakuuta 2012, 8 päivänä maaliskuuta 2013, 13 päivänä maaliskuuta 2013, 22 päivänä huhtikuuta 2013, 31 päivänä toukokuuta 2013 ja 25 päivänä heinäkuuta 2013. Osapuolet vaihtoivat poliittisella tasolla kirjallisia huomautuksia 27 päivänä kesäkuuta 2013 ja 17 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(16)

Korea toimitti kirjallisia lisähuomautuksia 16 päivänä toukokuuta 2012, 25 päivänä kesäkuuta 2012, 21 päivänä joulukuuta 2012, 19 päivänä kesäkuuta 2013 ja 21 päivänä kesäkuuta 2013. Lisäksi se antoi vastauksia kokouksissa, jotka järjestettiin Brysselissä 26 päivänä tammikuuta 2012, 8 päivänä kesäkuuta 2012, 6 päivänä syyskuuta 2012, 9 päivänä lokakuuta 2012, 8 päivänä maaliskuuta 2013, 13 päivänä maaliskuuta 2013, 22 päivänä huhtikuuta 2013, 31 päivänä toukokuuta 2013 ja 25 päivänä heinäkuuta 2013. Osapuolet vaihtoivat poliittisella tasolla kirjallisia huomautuksia 27 päivänä kesäkuuta 2013 ja 17 päivänä heinäkuuta 2013.

| (17) | Korea on sopimuspuolena Etelämantereen elollisten luonnonvarojen suojelukomissiossa (CCAMLR), sinievätonnikalan suojelukomissiossa (CCSBT), Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissiossa (IATTC), Kansainvälisessä Atlantin tonnikalojen suojelukomissiossa (ICCAT), Intian valtameren tonnikalakomissiossa (IOTC), aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Etelä-Tyynellämerellä koskevassa yleissopimuksessa (SPRFMO), Länsi- ja Keski-Tyynenmeren laajasti vaeltavien kalakantojen suojelukomissiossa (WCPFC), Luoteis-Atlantin kalastusjärjestössä (NAFO) ja Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestössä (SEAFO). Etelä-Korea on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen ja YK:n kalakantasopimuksen. Se hyväksyi vuonna 2003 voimaantulleen elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) sopimuksen kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta (FAO-sopimus). |
| --- | --- |

(17)

Korea on sopimuspuolena Etelämantereen elollisten luonnonvarojen suojelukomissiossa (CCAMLR), sinievätonnikalan suojelukomissiossa (CCSBT), Amerikan trooppisten tonnikalojen suojelukomissiossa (IATTC), Kansainvälisessä Atlantin tonnikalojen suojelukomissiossa (ICCAT), Intian valtameren tonnikalakomissiossa (IOTC), aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Etelä-Tyynellämerellä koskevassa yleissopimuksessa (SPRFMO), Länsi- ja Keski-Tyynenmeren laajasti vaeltavien kalakantojen suojelukomissiossa (WCPFC), Luoteis-Atlantin kalastusjärjestössä (NAFO) ja Kaakkois-Atlantin kalatalousjärjestössä (SEAFO). Etelä-Korea on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen ja YK:n kalakantasopimuksen. Se hyväksyi vuonna 2003 voimaantulleen elintarvike- ja maatalousjärjestön (FAO) sopimuksen kansainvälisten suojelu- ja hoitotoimenpiteiden noudattamisen edistämisestä aavalla merellä toimivien kalastusalusten osalta (FAO-sopimus).

| (18) | Komissio analysoi kaikki asiaan kuuluvat tiedot arvioidakseen, miten Korea on noudattanut kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona (2), sellaisina kuin velvollisuudet ovat kansainvälisissä sopimuksissa määritettyinä ja johdanto-osan 17 kappaleessa mainittujen alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamina. |
| --- | --- |

(18)

Komissio analysoi kaikki asiaan kuuluvat tiedot arvioidakseen, miten Korea on noudattanut kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona (2), sellaisina kuin velvollisuudet ovat kansainvälisissä sopimuksissa määritettyinä ja johdanto-osan 17 kappaleessa mainittujen alueellisten kalastusjärjestöjen vahvistamina.

| (19) | Komissio käytti tietoja, jotka oli saatu CCMALR:n, IOTC:n ja ICCAT:n joko vaatimustenmukaisuusraporttien tai LIS-alusluetteloiden muodossa julkaisemista käytettävissä olevista tiedoista, sekä yleisesti saatavilla olevia tietoja, jotka oli saatu kalastuksen säilyttämistä ja hoitoa koskevan vuonna 2006 annetun Magnuson-Stevens-lain 403 §:n a momentin nojalla Yhdysvaltojen kauppaministeriön kongressille tammikuussa 2013 osoittamasta raportista (kansallisen merikalastuspalvelun (NMFS) raportti). |
| --- | --- |

(19)

Komissio käytti tietoja, jotka oli saatu CCMALR:n, IOTC:n ja ICCAT:n joko vaatimustenmukaisuusraporttien tai LIS-alusluetteloiden muodossa julkaisemista käytettävissä olevista tiedoista, sekä yleisesti saatavilla olevia tietoja, jotka oli saatu kalastuksen säilyttämistä ja hoitoa koskevan vuonna 2006 annetun Magnuson-Stevens-lain 403 §:n a momentin nojalla Yhdysvaltojen kauppaministeriön kongressille tammikuussa 2013 osoittamasta raportista (kansallisen merikalastuspalvelun (NMFS) raportti).

3.   KOREAN TASAVALLAN TOTEAMINEN MAHDOLLISESTI YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

| (20) | Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Korean velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat. |
| --- | --- |

(20)

Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Korean velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat.

3.1   LIS-alusten ja LIS-kauppavirtojen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a alakohta)

| (21) | Komissio totesi paikalla tekemiensä tarkastuskäyntien aikana saamiensa tietojen ja asiaan liittyvien kolmansien rannikkovaltioiden toimittaman kirjallisen vahvistuksen perusteella, että 19 Korean lipun alla purjehtivaa alusta syyllistyi vuosina 2011 ja 2012 vakaviin LIS-rikkomuksiin. |
| --- | --- |

(21)

Komissio totesi paikalla tekemiensä tarkastuskäyntien aikana saamiensa tietojen ja asiaan liittyvien kolmansien rannikkovaltioiden toimittaman kirjallisen vahvistuksen perusteella, että 19 Korean lipun alla purjehtivaa alusta syyllistyi vuosina 2011 ja 2012 vakaviin LIS-rikkomuksiin.

| (22) | Saadun näytön perusteella kyseisten Korean lipun alla purjehtivien alusten katsotaan syyllistyneen vakaviin rikkomuksiin niiden säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisesti, joita sovelletaan kyseisillä kalastusalueilla, koska ne ovat toimineet seuraavin tavoin: kalastaneet ilman lippuvaltion tai asianomaisen rannikkovaltion antamaa voimassa olevaa lisenssiä tai lupaa; kalastaneet kalastuskieltoalueilla tai kalastuskieltoaikoina; käyttäneet väärennettyjä rannikkovaltion hallinnollisia asiakirjojen tuodakseen EU:hun kalastustuotteita, jotka on pyydetty laittomasti rannikkovaltion lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä; käyttäneet väärennettyjä tai mitättömiä asiakirjoja saadakseen saalistodistuksille Korean viranomaisten varmennuksen ja tuodakseen kyseiset tuotteet EU:hun; väärentäneet tai salanneet merkintöjään taikka tunniste- tai rekisteröintitietojaan; estäneet rannikkovaltion virkamiesten työtä näiden hoitaessa velvollisuuksiaan tarkastaa, että sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä on noudatettu; eivät ole maksaneet seuraamuksia, jotka rannikkovaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat asettaneet; nimenneet alukset yksipuolisesti ja laittomasti uudelleen sekä muuttaneet kutsutunnuksensa. Kun alukset ovat jättäneet rannikkovaltion talousvyöhykkeen, ne eivät ole myöskään täyttäneet velvollisuuttaan kirjata ja raportoida saaliit tai saalistiedot, eivätkä ne ole antaneet ennakkoilmoitusta rannikkovaltion viranomaisille. Ne ovat myöskin toteuttaneet jälleenlaivaustoimia noudattamatta toimivaltaisten rannikkovaltioiden antamien jälleenlaivauslupien edellytyksiä, antamatta ennakkoilmoitusta rannikkovaltioille sekä hakematta ja saamatta toimivaltaisten valtioiden jälleenlaivauslupia. Kaikista näistä seikoista on tiedotettu Korean viranomaisille 11 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä. |
| --- | --- |

(22)

Saadun näytön perusteella kyseisten Korean lipun alla purjehtivien alusten katsotaan syyllistyneen vakaviin rikkomuksiin niiden säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisesti, joita sovelletaan kyseisillä kalastusalueilla, koska ne ovat toimineet seuraavin tavoin: kalastaneet ilman lippuvaltion tai asianomaisen rannikkovaltion antamaa voimassa olevaa lisenssiä tai lupaa; kalastaneet kalastuskieltoalueilla tai kalastuskieltoaikoina; käyttäneet väärennettyjä rannikkovaltion hallinnollisia asiakirjojen tuodakseen EU:hun kalastustuotteita, jotka on pyydetty laittomasti rannikkovaltion lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä; käyttäneet väärennettyjä tai mitättömiä asiakirjoja saadakseen saalistodistuksille Korean viranomaisten varmennuksen ja tuodakseen kyseiset tuotteet EU:hun; väärentäneet tai salanneet merkintöjään taikka tunniste- tai rekisteröintitietojaan; estäneet rannikkovaltion virkamiesten työtä näiden hoitaessa velvollisuuksiaan tarkastaa, että sovellettavia säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä on noudatettu; eivät ole maksaneet seuraamuksia, jotka rannikkovaltion toimivaltaiset viranomaiset ovat asettaneet; nimenneet alukset yksipuolisesti ja laittomasti uudelleen sekä muuttaneet kutsutunnuksensa. Kun alukset ovat jättäneet rannikkovaltion talousvyöhykkeen, ne eivät ole myöskään täyttäneet velvollisuuttaan kirjata ja raportoida saaliit tai saalistiedot, eivätkä ne ole antaneet ennakkoilmoitusta rannikkovaltion viranomaisille. Ne ovat myöskin toteuttaneet jälleenlaivaustoimia noudattamatta toimivaltaisten rannikkovaltioiden antamien jälleenlaivauslupien edellytyksiä, antamatta ennakkoilmoitusta rannikkovaltioille sekä hakematta ja saamatta toimivaltaisten valtioiden jälleenlaivauslupia. Kaikista näistä seikoista on tiedotettu Korean viranomaisille 11 päivänä lokakuuta 2011 päivätyllä kirjeellä.

| (23) | Komissio katsoi lisäksi, että kyseisten Korean lipun alla purjehtivien alusten käyttäytymismalli olisi otettava huomioon määrittäessä tosiseikkojen erityistä vakavuutta. Tehtyjen rikkomusten vakavuutta osoittaa lisäksi johdanto-osan 22 kappaleessa kuvattujen laittomien toimien arvo, laajuus ja toistuvuus. |
| --- | --- |

(23)

Komissio katsoi lisäksi, että kyseisten Korean lipun alla purjehtivien alusten käyttäytymismalli olisi otettava huomioon määrittäessä tosiseikkojen erityistä vakavuutta. Tehtyjen rikkomusten vakavuutta osoittaa lisäksi johdanto-osan 22 kappaleessa kuvattujen laittomien toimien arvo, laajuus ja toistuvuus.

| (24) | Kalastuskieltoaikoja, kalastuksen lopettamista tai tiettyjen alueiden varaamista pienimuotoiseen kalastukseen koskevien rannikkovaltioiden oikeudellisten vaatimusten noudattamatta jättäminen on erityisen haitallisia asianomaisten kehittyvien rannikkovaltioiden kalavarojen kestävyydelle sekä vahingoittaa paikallisen väestön toimeentuloa. |
| --- | --- |

(24)

Kalastuskieltoaikoja, kalastuksen lopettamista tai tiettyjen alueiden varaamista pienimuotoiseen kalastukseen koskevien rannikkovaltioiden oikeudellisten vaatimusten noudattamatta jättäminen on erityisen haitallisia asianomaisten kehittyvien rannikkovaltioiden kalavarojen kestävyydelle sekä vahingoittaa paikallisen väestön toimeentuloa.

| (25) | Lisäksi toimimalla johdanto-osan 22 kappaleessa kuvatulla tavalla kyseiset alukset ovat estäneet rannikkovaltioiden toimivaltaisia viranomaisia seuraamasta ja tarkkailemasta niiden toimintaa merellä. Komissio katsoi, että jälleenlaivauksen harjoittaminen merellä ICCAT:n vahvistamien edellytysten vastaisesti tai ilman kyseisen rannikkovaltion lupaa sen lakien ja asetusten vastaisesti on erityisen vakavaa, saattaa vakavasti heikentää niiden tavoitteiden saavuttamista, joihin rikotuilla säännöillä pyritään, vaarantaa asianomaisen rannikkovaltion kalavarojen kestävyyden sekä estää toimivaltaisia viranomaisia valvomasta kyseisiä toimia, mikä aiheuttaa riskin kalastustuotteiden jäljitettävyyden ja valvonnan kannalta. Joissakin tapauksissa Korean alusten jatkuva yhteistyöhön osallistumattomuus korosti tehtyjen rikkomusten vakavuutta. Lisäksi useimmat näistä rikkomuksista on määritelty vakavaksi toimivaltaisten rannikkovaltioiden lainsäädännössä. |
| --- | --- |

(25)

Lisäksi toimimalla johdanto-osan 22 kappaleessa kuvatulla tavalla kyseiset alukset ovat estäneet rannikkovaltioiden toimivaltaisia viranomaisia seuraamasta ja tarkkailemasta niiden toimintaa merellä. Komissio katsoi, että jälleenlaivauksen harjoittaminen merellä ICCAT:n vahvistamien edellytysten vastaisesti tai ilman kyseisen rannikkovaltion lupaa sen lakien ja asetusten vastaisesti on erityisen vakavaa, saattaa vakavasti heikentää niiden tavoitteiden saavuttamista, joihin rikotuilla säännöillä pyritään, vaarantaa asianomaisen rannikkovaltion kalavarojen kestävyyden sekä estää toimivaltaisia viranomaisia valvomasta kyseisiä toimia, mikä aiheuttaa riskin kalastustuotteiden jäljitettävyyden ja valvonnan kannalta. Joissakin tapauksissa Korean alusten jatkuva yhteistyöhön osallistumattomuus korosti tehtyjen rikkomusten vakavuutta. Lisäksi useimmat näistä rikkomuksista on määritelty vakavaksi toimivaltaisten rannikkovaltioiden lainsäädännössä.

| (26) | Komissio totesi kerättyjen tietojen perusteella, ettei Korea toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä vesillään toimivien kalastusalusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastustoiminnan ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja sanktioimiseksi. Saatavilla olevat tiedot vahvistavat, että Korean lipun alla purjehtivat, kolmansien maiden vesillä toimivat alukset syyllistyivät toistuvasti rikkomuksiin. Komissio totesi, että Korean toimivaltaiset viranomaiset asiaan liittyvistä saatavilla olevista tiedoista huolimatta toimivat lukuisissa tapauksissa seuraavalla tavalla: eivät käynnistäneet menettelyjä, eivät asettaneet asianomaisille aluksille seuraamuksia, eivät valvoneet seuraamusten täytäntöönpanoa tehokkaasti, jos seuraamuksia oli asetettu, joissakin tapauksissa jopa lievensivät seuraamuksia. Koska lippuvaltio (Korea) ei tehnyt yhteistyötä, asianomaiset rannikkovaltiot eivät myöskään pystyneet tosiasiallisesti toteuttamaan täytäntöönpanotoimenpiteitä. Lisäksi komissio totesi, että jos Korean viranomaiset asettivat seuraamuksia, Korean lipun alla purjehtiville aluksille asetettujen seuraamusten taso oli ilmeisen riittämätön, eivätkä seuraamukset olleet oikeasuhteisia, tehokkaita ja varoittavia, kuten kansainvälisissä säännöissä ja suosituksissa, erityisesti YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklassa ja kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdassa edellytetään. |
| --- | --- |

(26)

Komissio totesi kerättyjen tietojen perusteella, ettei Korea toteuttanut asianmukaisia toimenpiteitä vesillään toimivien kalastusalusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastustoiminnan ehkäisemiseksi, havaitsemiseksi ja sanktioimiseksi. Saatavilla olevat tiedot vahvistavat, että Korean lipun alla purjehtivat, kolmansien maiden vesillä toimivat alukset syyllistyivät toistuvasti rikkomuksiin. Komissio totesi, että Korean toimivaltaiset viranomaiset asiaan liittyvistä saatavilla olevista tiedoista huolimatta toimivat lukuisissa tapauksissa seuraavalla tavalla: eivät käynnistäneet menettelyjä, eivät asettaneet asianomaisille aluksille seuraamuksia, eivät valvoneet seuraamusten täytäntöönpanoa tehokkaasti, jos seuraamuksia oli asetettu, joissakin tapauksissa jopa lievensivät seuraamuksia. Koska lippuvaltio (Korea) ei tehnyt yhteistyötä, asianomaiset rannikkovaltiot eivät myöskään pystyneet tosiasiallisesti toteuttamaan täytäntöönpanotoimenpiteitä. Lisäksi komissio totesi, että jos Korean viranomaiset asettivat seuraamuksia, Korean lipun alla purjehtiville aluksille asetettujen seuraamusten taso oli ilmeisen riittämätön, eivätkä seuraamukset olleet oikeasuhteisia, tehokkaita ja varoittavia, kuten kansainvälisissä säännöissä ja suosituksissa, erityisesti YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklassa ja kansainvälisen LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdassa edellytetään.

| (27) | Erään korealaisen yrityksen antamien sekä komission maaliskuussa 2011 tekemän tarkastuskäynnin aikana keräämien tietojen perusteella komissio totesi, että Länsi-Afrikan rannikolla Angolasta Guinea-Bissauhun asti harjoitettiin neljän vuoden ajan merellä laitonta jälleenlaivausta Panaman ja rannikkovaltioiden lakien ja asetusten vastaisesti. |
| --- | --- |

(27)

Erään korealaisen yrityksen antamien sekä komission maaliskuussa 2011 tekemän tarkastuskäynnin aikana keräämien tietojen perusteella komissio totesi, että Länsi-Afrikan rannikolla Angolasta Guinea-Bissauhun asti harjoitettiin neljän vuoden ajan merellä laitonta jälleenlaivausta Panaman ja rannikkovaltioiden lakien ja asetusten vastaisesti.

| (28) | Komissiolla on todisteita korealaisessa omistuksessa olevien alusten suorittamista laittomista jälleenlaivauksista. YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan mukaisesti muiden valtioiden kansalaisten, jotka kalastavat jonkin rannikkovaltion talousvyöhykkeellä, tulee noudattaa kalavarojen säilyttämistoimia sekä muita rannikkovaltion laeissa ja määräyksissä asetettuja ehtoja ja edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että jälleenlaivausten suorittaminen merellä asianomaisen rannikkovaltion asettamien edellytysten vastaisesti tai ilman asianomaisen rannikkovaltion antamaa lupaa sen lakien ja asetusten vastaisesti, on erityisen vakava LIS-rikkomus ja voi vakavasti haitata kyseisen rannikkovaltion kalavarojen kestävyyttä. |
| --- | --- |

(28)

Komissiolla on todisteita korealaisessa omistuksessa olevien alusten suorittamista laittomista jälleenlaivauksista. YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan mukaisesti muiden valtioiden kansalaisten, jotka kalastavat jonkin rannikkovaltion talousvyöhykkeellä, tulee noudattaa kalavarojen säilyttämistoimia sekä muita rannikkovaltion laeissa ja määräyksissä asetettuja ehtoja ja edellytyksiä. Tämän vuoksi komissio katsoo, että jälleenlaivausten suorittaminen merellä asianomaisen rannikkovaltion asettamien edellytysten vastaisesti tai ilman asianomaisen rannikkovaltion antamaa lupaa sen lakien ja asetusten vastaisesti, on erityisen vakava LIS-rikkomus ja voi vakavasti haitata kyseisen rannikkovaltion kalavarojen kestävyyttä.

| (29) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla todeta, että Korea on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta. |
| --- | --- |

(29)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 4 kohdan a alakohdan nojalla todeta, että Korea on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta.

3.2   Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohta)

| (30) | Tarkasteltaessa, toimiiko Korea tosiasiallisesti yhteistyössä komission ja rannikkovaltioiden kanssa LIS-kalastuksen ja siihen liittyvän toiminnan tutkinnassa, voidaan todeta, että komission kokoama näyttö osoittaa Korean laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvoitteensa. |
| --- | --- |

(30)

Tarkasteltaessa, toimiiko Korea tosiasiallisesti yhteistyössä komission ja rannikkovaltioiden kanssa LIS-kalastuksen ja siihen liittyvän toiminnan tutkinnassa, voidaan todeta, että komission kokoama näyttö osoittaa Korean laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvoitteensa.

| (31) | Johdanto-osan 21 kappaleessa mainittujen yhdeksäntoista Korean lipun alla purjehtivan aluksen osalta todetaan, että koska Korean viranomaiset eivät toimineet LIS-asetuksen 26 artiklan mukaisesti yhteistyössä, komissio aloitti asianomaisten toimijoiden suhteen kyseisen asetuksen 27 artiklassa tarkoitetun menettelyn. |
| --- | --- |

(31)

Johdanto-osan 21 kappaleessa mainittujen yhdeksäntoista Korean lipun alla purjehtivan aluksen osalta todetaan, että koska Korean viranomaiset eivät toimineet LIS-asetuksen 26 artiklan mukaisesti yhteistyössä, komissio aloitti asianomaisten toimijoiden suhteen kyseisen asetuksen 27 artiklassa tarkoitetun menettelyn.

| (32) | Tämä tilanne osoittaa, ettei Korea ole myöskään toiminut yhteistyössä tai koordinoinut toimintoja EU:n ja muiden valtioiden kanssa LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa esitetyllä tavalla. Korea jätti myös ottamatta huomioon LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan suositukset, joissa lippuvaltioita neuvotaan varmistamaan kattava ja tehokas kalastuksen seuranta, valvonta ja tarkkailu, myös purkauspaikassa, aina lopulliseen määränpäähän saakka, ottamalla muun muassa käyttöön alusten seurantajärjestelmä (VMS) noudattaen asiaa koskevia kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä standardeja. Tähän sisältyy vaatimus, jonka mukaan sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla aluksilla on oltava VMS-järjestelmä. Samaan tapaan Korea jätti ottamatta huomioon LIS-toimintasuunnitelman 45 kohdan suositukset, joissa lippuvaltioita neuvotaan varmistamaan, että kullakin niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetulla aluksella, joka kalastaa niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvien vesien ulkopuolella, on asianomaisen lippuvaltion myöntämä voimassa oleva kalastuslupa. Korea ei ole myöskään noudattanut LIS-toimintasuunnitelman 47 kohdan 7 alakohtaa, koska se ei ole pyytänyt tietoja aluksen historiasta ja mahdollisista aiemmista rikkomuksista ennen kalastuslisenssin myöntämistä. |
| --- | --- |

(32)

Tämä tilanne osoittaa, ettei Korea ole myöskään toiminut yhteistyössä tai koordinoinut toimintoja EU:n ja muiden valtioiden kanssa LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa esitetyllä tavalla. Korea jätti myös ottamatta huomioon LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan suositukset, joissa lippuvaltioita neuvotaan varmistamaan kattava ja tehokas kalastuksen seuranta, valvonta ja tarkkailu, myös purkauspaikassa, aina lopulliseen määränpäähän saakka, ottamalla muun muassa käyttöön alusten seurantajärjestelmä (VMS) noudattaen asiaa koskevia kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä standardeja. Tähän sisältyy vaatimus, jonka mukaan sen lainkäyttövaltaan kuuluvilla aluksilla on oltava VMS-järjestelmä. Samaan tapaan Korea jätti ottamatta huomioon LIS-toimintasuunnitelman 45 kohdan suositukset, joissa lippuvaltioita neuvotaan varmistamaan, että kullakin niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetulla aluksella, joka kalastaa niiden suvereniteettiin tai lainkäyttövaltaan kuuluvien vesien ulkopuolella, on asianomaisen lippuvaltion myöntämä voimassa oleva kalastuslupa. Korea ei ole myöskään noudattanut LIS-toimintasuunnitelman 47 kohdan 7 alakohtaa, koska se ei ole pyytänyt tietoja aluksen historiasta ja mahdollisista aiemmista rikkomuksista ennen kalastuslisenssin myöntämistä.

| (33) | Olisi myös pantava merkille, ettei vuonna 2005 laadittua Korean kansallista toimintasuunnitelmaa LIS-kalastuksen torjumiseksi ole LIS-toimintasuunnitelman 26 ja 27 kohdassa esitettyjen suositusten vastaisesti saatettu ajan tasalle. Toukokuussa 2013 esitetty Korean suunnitelma tehostetusta mekanismista Korean lipun alla purjehtivien alusten harjoittaman LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi ja estämiseksi on luonnos, jota ei voida pitää yksityiskohtaisena ja selkeänä kansallisena toimintasuunnitelmana LIS-kalastuksen torjumiseksi. Korea ei ole parantanut LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelmansa täytäntöönpanotasoa varmistaakseen, että kansallisia toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi koordinoidaan maan sisällä. Useat tavoitteet ovat eritoten jääneet saavuttamatta avomerellä toimivan laivaston seurannassa, valvonnassa ja tarkkailussa. Komissio totesi tarkastuskäyntiensä kuluessa, että tiedonvaihto rannikkovaltioiden kanssa on riittämätöntä. Korea ei vieläkään täytä vaatimusta siitä, että se on täytettävä sille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvat lippuvaltion ja satamavaltion velvollisuudet. |
| --- | --- |

(33)

Olisi myös pantava merkille, ettei vuonna 2005 laadittua Korean kansallista toimintasuunnitelmaa LIS-kalastuksen torjumiseksi ole LIS-toimintasuunnitelman 26 ja 27 kohdassa esitettyjen suositusten vastaisesti saatettu ajan tasalle. Toukokuussa 2013 esitetty Korean suunnitelma tehostetusta mekanismista Korean lipun alla purjehtivien alusten harjoittaman LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi ja estämiseksi on luonnos, jota ei voida pitää yksityiskohtaisena ja selkeänä kansallisena toimintasuunnitelmana LIS-kalastuksen torjumiseksi. Korea ei ole parantanut LIS-kalastuksen torjuntaa koskevan kansallisen toimintasuunnitelmansa täytäntöönpanotasoa varmistaakseen, että kansallisia toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi koordinoidaan maan sisällä. Useat tavoitteet ovat eritoten jääneet saavuttamatta avomerellä toimivan laivaston seurannassa, valvonnassa ja tarkkailussa. Komissio totesi tarkastuskäyntiensä kuluessa, että tiedonvaihto rannikkovaltioiden kanssa on riittämätöntä. Korea ei vieläkään täytä vaatimusta siitä, että se on täytettävä sille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvat lippuvaltion ja satamavaltion velvollisuudet.

| (34) | Koreassa heinäkuussa 2011 tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio totesi, ettei ole olemassa kalastuksenseurantakeskusta, joka valvoisi avomerellä toimivaa Korean kalastuslaivastoa, eikä avomerikalastuksesta vastaava osasto (Long Distance Waters Fisheries Division) pysty vahvistamaan, onko tietty alus jollakin maantieteellisellä alueella vai ei ja onko jollakin alueella (talousvyöhykkeellä tai alueellisten kalastusjärjestöjen alueella) kalastavalla tietyllä aluksella todellakin lupa toimia siellä. Avomerellä toimivan laivaston saalistodistusten varmennuksen suhteen paljastui lisäksi, ettei Korean toimivaltaisella viranomaisella (National Fisheries Products Quality Inspection Service) ole keinoja verrata saalistodistuksissa esitettyjä tietoja muihin luotettaviin tietolähteisiin, kuten talouden toimijoilla olevat kalastuslisenssit, kalastusalusten VMS-tiedot, saalisilmoitukset ja jäljennökset kalastuspäiväkirjoista. Korean hallituksen toimittamien tietojen mukaan on perustettu uusi valtameristä ja kalastuksesta vastaava ministeriö (Ministry of Oceans and Fisheries) ja kalastuksenseurantakeskukselle annetaan tehtäväksi laivaston seuranta. Voimassa oleva lainsäädäntö ei kuitenkaan edelleenkään vastaa YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan e alakohdan g alakohdan iii alakohtaa eikä 18 artiklan 4 kohtaa. Tältä osin on korjattava puutteet, jotka on havaittu henkilöstöresursseissa, kalastusalusten sijaintia koskevien reaaliaikaisten tai aiempien tietojen saatavuudessa, käytetyissä menetelmissä ja vastuussa olevien virkamiesten koulutuksessa. |
| --- | --- |

(34)

Koreassa heinäkuussa 2011 tehdyn tarkastuskäynnin aikana komissio totesi, ettei ole olemassa kalastuksenseurantakeskusta, joka valvoisi avomerellä toimivaa Korean kalastuslaivastoa, eikä avomerikalastuksesta vastaava osasto (Long Distance Waters Fisheries Division) pysty vahvistamaan, onko tietty alus jollakin maantieteellisellä alueella vai ei ja onko jollakin alueella (talousvyöhykkeellä tai alueellisten kalastusjärjestöjen alueella) kalastavalla tietyllä aluksella todellakin lupa toimia siellä. Avomerellä toimivan laivaston saalistodistusten varmennuksen suhteen paljastui lisäksi, ettei Korean toimivaltaisella viranomaisella (National Fisheries Products Quality Inspection Service) ole keinoja verrata saalistodistuksissa esitettyjä tietoja muihin luotettaviin tietolähteisiin, kuten talouden toimijoilla olevat kalastuslisenssit, kalastusalusten VMS-tiedot, saalisilmoitukset ja jäljennökset kalastuspäiväkirjoista. Korean hallituksen toimittamien tietojen mukaan on perustettu uusi valtameristä ja kalastuksesta vastaava ministeriö (Ministry of Oceans and Fisheries) ja kalastuksenseurantakeskukselle annetaan tehtäväksi laivaston seuranta. Voimassa oleva lainsäädäntö ei kuitenkaan edelleenkään vastaa YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan e alakohdan g alakohdan iii alakohtaa eikä 18 artiklan 4 kohtaa. Tältä osin on korjattava puutteet, jotka on havaittu henkilöstöresursseissa, kalastusalusten sijaintia koskevien reaaliaikaisten tai aiempien tietojen saatavuudessa, käytetyissä menetelmissä ja vastuussa olevien virkamiesten koulutuksessa.

| (35) | Kalan jälleenlaivausta merellä koskevien hallinnollisten sääntöjen suhteen Korea totesi, että tällaisia sääntöjä on olemassa vain alueellisten kalastusjärjestöjen vastuulle kuuluvissa tapauksissa tai jos rannikkovaltiot sääntelevät tällaista toimintaa. Jälkimmäisen tapauksen osalta selvisi, ettei Korean hallitus saa tietoa tällaisista merellä tapahtuvista jälleenlaivaustoimista. Tässä yhteydessä on aiheellista panna merkille, että korealaisten kalastusalusten merellä Länsi-Afrikan vesillä tekemät jälleenlaivaukset katsottiin rikkomuksiksi, kuten johdanto-osan 21–28 kappaleessa todetaan, ja eri jäsenvaltiot tekivät niistä vuonna 2011 todennuspyyntöjä (3). |
| --- | --- |

(35)

Kalan jälleenlaivausta merellä koskevien hallinnollisten sääntöjen suhteen Korea totesi, että tällaisia sääntöjä on olemassa vain alueellisten kalastusjärjestöjen vastuulle kuuluvissa tapauksissa tai jos rannikkovaltiot sääntelevät tällaista toimintaa. Jälkimmäisen tapauksen osalta selvisi, ettei Korean hallitus saa tietoa tällaisista merellä tapahtuvista jälleenlaivaustoimista. Tässä yhteydessä on aiheellista panna merkille, että korealaisten kalastusalusten merellä Länsi-Afrikan vesillä tekemät jälleenlaivaukset katsottiin rikkomuksiksi, kuten johdanto-osan 21–28 kappaleessa todetaan, ja eri jäsenvaltiot tekivät niistä vuonna 2011 todennuspyyntöjä (3).

| (36) | LIS-asetuksen 27 artiklan mukainen menettely on lisäosoitus siitä, että Korea on laiminlyönyt YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvollisuutensa aavalla merellä toimivien alustensa suhteen. Lisäksi YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltion on varmistettava, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat alueellisten kalastusjärjestöjen säilyttämis- ja hoitosääntöjä. |
| --- | --- |

(36)

LIS-asetuksen 27 artiklan mukainen menettely on lisäosoitus siitä, että Korea on laiminlyönyt YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 1 ja 2 kohdassa asetetut velvollisuutensa aavalla merellä toimivien alustensa suhteen. Lisäksi YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti lippuvaltion on varmistettava, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat alueellisten kalastusjärjestöjen säilyttämis- ja hoitosääntöjä.

| (37) | Komissio arvioi, onko Korea tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä LIS-kalastuksesta vastaavien toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, jotta rikkojat eivät saa hyväkseen tällaisesta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä. |
| --- | --- |

(37)

Komissio arvioi, onko Korea tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä LIS-kalastuksesta vastaavien toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, jotta rikkojat eivät saa hyväkseen tällaisesta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä.

| (38) | Johdanto-osan 21–28 kappaleessa kuvailtu toistuva LIS-kalastus viittaa siihen, ettei Korea toteuttanut täytäntöönpanotoimia tällaisen LIS-kalastuksen johdosta komission asiaa koskevien pyyntöjen perusteella. |
| --- | --- |

(38)

Johdanto-osan 21–28 kappaleessa kuvailtu toistuva LIS-kalastus viittaa siihen, ettei Korea toteuttanut täytäntöönpanotoimia tällaisen LIS-kalastuksen johdosta komission asiaa koskevien pyyntöjen perusteella.

| (39) | Korean laiminlyönti valvoa tehokkaasti korealaisten alusten osallistumista tällaiseen laittomaan toimintaan ja määrätä siitä seuraamuksia heikentää sen valmiuksia täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan mukaiset velvollisuutensa. Mainitussa artiklassa vahvistetaan valtioiden velvollisuudet toteuttaa kansalaistensa suhteen toimenpiteitä aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi. Tältä osin olisi huomautettava, että todellisten omistajien ja edunsaajien suhteen toteutettavien tehokkaiden toimien merkitys vahvistetaan asiaa koskevissa FAO:n ja OECD:n asiakirjoissa, joissa korostetaan todellisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen merkitystä laittoman toiminnan torjunnassa (4) sekä kalastusaluksia samoin kuin todellisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien tärkeyttä (5). Kyseinen hallinnollinen käytäntö, joka saattaa houkuttaa LIS-toimijoita rekisteröimään LIS-aluksia, ei ole linjassa YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan kanssa. |
| --- | --- |

(39)

Korean laiminlyönti valvoa tehokkaasti korealaisten alusten osallistumista tällaiseen laittomaan toimintaan ja määrätä siitä seuraamuksia heikentää sen valmiuksia täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 artiklan mukaiset velvollisuutensa. Mainitussa artiklassa vahvistetaan valtioiden velvollisuudet toteuttaa kansalaistensa suhteen toimenpiteitä aavan meren elollisten luonnonvarojen säilyttämiseksi. Tältä osin olisi huomautettava, että todellisten omistajien ja edunsaajien suhteen toteutettavien tehokkaiden toimien merkitys vahvistetaan asiaa koskevissa FAO:n ja OECD:n asiakirjoissa, joissa korostetaan todellisia omistajia ja edunsaajia koskevien tietojen merkitystä laittoman toiminnan torjunnassa (4) sekä kalastusaluksia samoin kuin todellisia omistajia ja edunsaajia koskevien rekisterien tärkeyttä (5). Kyseinen hallinnollinen käytäntö, joka saattaa houkuttaa LIS-toimijoita rekisteröimään LIS-aluksia, ei ole linjassa YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan kanssa.

| (40) | Sille seikalle, ettei Korea ole täyttänyt sille lippuvaltiona kuuluvia YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklassa vahvistettuja sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä velvollisuuksia, saadaan vahvistus myös vuosina 2011 ja 2012 tehtyjen tarkastuskäyntien aikana kootuista tiedoista ja komission LIS-asetuksen 25 artiklan mukaisesti keräämistä tiedoista. Komissio totesi, että Korean lipun alla purjehtivat kalastusalukset harjoittivat LIS-kalastustoimintaa toistuvasti. Tämä tilanne johti LIS-asetuksen 26 ja 27 artiklan mukaisten menettelyjen käynnistämiseen. Parhaillaan toteutetaan LIS-asetuksen 27 artiklan mukaisia menettelyjä, joilla on tarkoitus selvittää, määrätäänkö LIS-kalastustoiminnasta riittäviä seuraamuksia siten, että varmistetaan sääntöjen noudattaminen ja rikkomusten ehkäiseminen sekä estetään rikkojien hyötyminen lainvastaisista toimistaan. Korean viranomaisille ilmoitettiin näistä menettelyistä kirjeitse 11 päivänä lokakuuta 2011, 22 päivänä joulukuuta 2011 ja 2 päivänä maaliskuuta 2012. |
| --- | --- |

(40)

Sille seikalle, ettei Korea ole täyttänyt sille lippuvaltiona kuuluvia YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklassa vahvistettuja sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä velvollisuuksia, saadaan vahvistus myös vuosina 2011 ja 2012 tehtyjen tarkastuskäyntien aikana kootuista tiedoista ja komission LIS-asetuksen 25 artiklan mukaisesti keräämistä tiedoista. Komissio totesi, että Korean lipun alla purjehtivat kalastusalukset harjoittivat LIS-kalastustoimintaa toistuvasti. Tämä tilanne johti LIS-asetuksen 26 ja 27 artiklan mukaisten menettelyjen käynnistämiseen. Parhaillaan toteutetaan LIS-asetuksen 27 artiklan mukaisia menettelyjä, joilla on tarkoitus selvittää, määrätäänkö LIS-kalastustoiminnasta riittäviä seuraamuksia siten, että varmistetaan sääntöjen noudattaminen ja rikkomusten ehkäiseminen sekä estetään rikkojien hyötyminen lainvastaisista toimistaan. Korean viranomaisille ilmoitettiin näistä menettelyistä kirjeitse 11 päivänä lokakuuta 2011, 22 päivänä joulukuuta 2011 ja 2 päivänä maaliskuuta 2012.

| (41) | LIS-toimintasuunnitelman 34 ja 35 kohdassa kehotetaan valtioita varmistamaan, että niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta ja että ennen aluksen rekisteröimistä varmistetaan, ettei alus harjoita LIS-kalastusta. Lisäksi johdanto-osan 59 kappaleessa tarkoitetut tapahtumat, joissa Korean kansalaiset ovat harjoittaneet trooppista tonnikalankalastusta Guineanlahdella, mukaan lukien Ghanan lipun alla purjehtivien alusten toteuttamat kielletyt jälleenlaivaukset, heikentävät Korean valmiuksia täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaiset velvollisuutensa. Kyseisten määräysten mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. |
| --- | --- |

(41)

LIS-toimintasuunnitelman 34 ja 35 kohdassa kehotetaan valtioita varmistamaan, että niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset eivät harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta ja että ennen aluksen rekisteröimistä varmistetaan, ettei alus harjoita LIS-kalastusta. Lisäksi johdanto-osan 59 kappaleessa tarkoitetut tapahtumat, joissa Korean kansalaiset ovat harjoittaneet trooppista tonnikalankalastusta Guineanlahdella, mukaan lukien Ghanan lipun alla purjehtivien alusten toteuttamat kielletyt jälleenlaivaukset, heikentävät Korean valmiuksia täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan mukaiset velvollisuutensa. Kyseisten määräysten mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden.

| (42) | Käytettävissä oleva näyttö vahvistaa sen, ettei Korea ole täyttänyt kansainvälisen oikeuden mukaisia velvollisuuksiaan toteuttaa tosiasiallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tässä suhteessa muistutetaan mieleen, että Korean vuonna 2007 antaman Ocean Industry Development Act -lain, sellaisena kuin se on muutettuna maaliskuussa 2013, mukaan Korean lipun alla purjehtivilla aluksilla on oltava alusten seurantajärjestelmä (VMS) ainoastaan, kun ne kalastavat alueella, jonka osalta alueellinen kalastusjärjestö edellyttää kyseisen järjestelmän käyttöä, tai kun ne toimivat kansallisilla vesillä Korean kolmansien maiden kanssa allekirjoittamien kalastussopimusten nojalla (6). Tämän seurauksena aluksilla ei ole oikeudellista velvoitetta käyttää VMS-järjestelmää, jos ne kalastavat aavalla merellä alueellisten kalastusjärjestöjen toimivallan ulottumattomissa tai sellaisten rannikkovaltioiden vesillä, joiden kanssa ei ole tehty kalastussopimusta. Korean viranomaisten 25 päivänä heinäkuuta 2013 toimittamien tietojen mukaan avomerellä toimii nykyisin 344 korealaista alusta, joista 97 aluksella ole VMS-järjestelmää. Heinäkuussa 2013 annetussa Ocean Industry Development Act -laissa VMS-järjestelmän asentamista ei vahvisteta selkeäksi pakolliseksi velvoitteeksi kaikille avomerellä toimiville korealaisille aluksille siitä riippumatta, missä ne toimivat. Pakollinen VMS-jäljitys on nykyisin kansainvälisesti hyväksytty käytäntö, joka sen vuoksi kuuluu luontaisesti YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisiin lippuvaltioiden velvollisuuksiin. Tässä johdanto-osan kappaleessa ja johdanto-osan 21–28 kappaleessa kuvaillut tosiseikat viittaavat siihen, ettei Korea täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Korea ei myöskään täytä sille YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan mukaisesti lippuvaltiona kuuluvia sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä velvollisuuksia, sillä se ei ole osoittanut toimineensa kyseisessä artiklassa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen. |
| --- | --- |

(42)

Käytettävissä oleva näyttö vahvistaa sen, ettei Korea ole täyttänyt kansainvälisen oikeuden mukaisia velvollisuuksiaan toteuttaa tosiasiallisia täytäntöönpanotoimenpiteitä. Tässä suhteessa muistutetaan mieleen, että Korean vuonna 2007 antaman Ocean Industry Development Act -lain, sellaisena kuin se on muutettuna maaliskuussa 2013, mukaan Korean lipun alla purjehtivilla aluksilla on oltava alusten seurantajärjestelmä (VMS) ainoastaan, kun ne kalastavat alueella, jonka osalta alueellinen kalastusjärjestö edellyttää kyseisen järjestelmän käyttöä, tai kun ne toimivat kansallisilla vesillä Korean kolmansien maiden kanssa allekirjoittamien kalastussopimusten nojalla (6). Tämän seurauksena aluksilla ei ole oikeudellista velvoitetta käyttää VMS-järjestelmää, jos ne kalastavat aavalla merellä alueellisten kalastusjärjestöjen toimivallan ulottumattomissa tai sellaisten rannikkovaltioiden vesillä, joiden kanssa ei ole tehty kalastussopimusta. Korean viranomaisten 25 päivänä heinäkuuta 2013 toimittamien tietojen mukaan avomerellä toimii nykyisin 344 korealaista alusta, joista 97 aluksella ole VMS-järjestelmää. Heinäkuussa 2013 annetussa Ocean Industry Development Act -laissa VMS-järjestelmän asentamista ei vahvisteta selkeäksi pakolliseksi velvoitteeksi kaikille avomerellä toimiville korealaisille aluksille siitä riippumatta, missä ne toimivat. Pakollinen VMS-jäljitys on nykyisin kansainvälisesti hyväksytty käytäntö, joka sen vuoksi kuuluu luontaisesti YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan mukaisiin lippuvaltioiden velvollisuuksiin. Tässä johdanto-osan kappaleessa ja johdanto-osan 21–28 kappaleessa kuvaillut tosiseikat viittaavat siihen, ettei Korea täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Korea ei myöskään täytä sille YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan mukaisesti lippuvaltiona kuuluvia sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyviä velvollisuuksia, sillä se ei ole osoittanut toimineensa kyseisessä artiklassa vahvistettuja yksityiskohtaisia sääntöjä noudattaen.

| (43) | Lisäksi komission Koreassa tekemät tarkastusmatkat paljastivat Korean toteuttamien täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen, että on myös tarpeen tarkastella rikkomuksista asetettavia seuraamuksia, sellaisina kuin ne vahvistetaan Korean 29 päivänä joulukuuta 2009 antamassa ministeriön ohjeessa EU:n LIS-säännöistä (Fishery Resources Control Act -laki). Korean oikeusjärjestelmässä säädetyissä rikosoikeudellisissa seuraamuksissa vahvistetaan rikkomuksista annettavien sakkojen yleiseksi ylärajaksi 1 000 Yhdysvaltain dollaria. Kyseisten seuraamusten taso on ilmiselvästi riittämätön ja selkeästi epäsuhteessa mahdollisten rikkomusten vakavuuteen, niiden mahdollisiin vaikutuksiin kalavaroihin ja rikkojien tällaisista laittomista toimista mahdollisesti saamaan hyötyyn. Hiljattain (heinäkuussa 2013) hyväksytyssä Ocean Industry Development Act -laissa ei vahvisteta selkeää luetteloa varoittavista seuraamuksista (rikosoikeudellisista ja hallinnollisista) ja liitännäisseuraamuksista. Nykyisessä tarkistetussa järjestelmässä vahvistetaan useita poikkeuksia lisenssien keskeyttämiseen, siinä ei määritellä tarkkaan, mikä on vakava rikkomus, ja se sisältää epäselviä määritelmiä ja epäselviä seuraamusten laskentamenetelmiä. Maaliskuussa 2011 tekemänsä tarkastuskäynnin aikana ja tämän jälkeen Korean kanssa pidetyn yhteydenpidon perusteella komissio havaitsi, että vaikka saatavilla oli riittävästi tietoa korealaisten kalastusalusten aavalla merellä ja kolmansien maiden vesillä tekemien rikkomusten ilmoittamiseksi, Korean toimivaltaiset viranomaiset eivät ryhtyneet ripeisiin toimiin menettelyjen käynnistämiseksi ja asianmukaisten seuraamusten määräämiseksi kyseisille aluksille tarvittaessa. YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan mukaisesti muiden valtioiden kansalaisten, jotka kalastavat jonkin kolmannen maan talousvyöhykkeellä, tulee noudattaa kalavarojen säilyttämistoimia sekä muita rannikkovaltioiden laeissa ja asetuksissa vahvistettuja ehtoja ja edellytyksiä. Koreassa todetut hallinnolliset käytänteet eivät tältä osin ole johdonmukaisia YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisten lippuvaltiota koskevien kansainvälisten velvoitteiden kanssa. |
| --- | --- |

(43)

Lisäksi komission Koreassa tekemät tarkastusmatkat paljastivat Korean toteuttamien täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen, että on myös tarpeen tarkastella rikkomuksista asetettavia seuraamuksia, sellaisina kuin ne vahvistetaan Korean 29 päivänä joulukuuta 2009 antamassa ministeriön ohjeessa EU:n LIS-säännöistä (Fishery Resources Control Act -laki). Korean oikeusjärjestelmässä säädetyissä rikosoikeudellisissa seuraamuksissa vahvistetaan rikkomuksista annettavien sakkojen yleiseksi ylärajaksi 1 000 Yhdysvaltain dollaria. Kyseisten seuraamusten taso on ilmiselvästi riittämätön ja selkeästi epäsuhteessa mahdollisten rikkomusten vakavuuteen, niiden mahdollisiin vaikutuksiin kalavaroihin ja rikkojien tällaisista laittomista toimista mahdollisesti saamaan hyötyyn. Hiljattain (heinäkuussa 2013) hyväksytyssä Ocean Industry Development Act -laissa ei vahvisteta selkeää luetteloa varoittavista seuraamuksista (rikosoikeudellisista ja hallinnollisista) ja liitännäisseuraamuksista. Nykyisessä tarkistetussa järjestelmässä vahvistetaan useita poikkeuksia lisenssien keskeyttämiseen, siinä ei määritellä tarkkaan, mikä on vakava rikkomus, ja se sisältää epäselviä määritelmiä ja epäselviä seuraamusten laskentamenetelmiä. Maaliskuussa 2011 tekemänsä tarkastuskäynnin aikana ja tämän jälkeen Korean kanssa pidetyn yhteydenpidon perusteella komissio havaitsi, että vaikka saatavilla oli riittävästi tietoa korealaisten kalastusalusten aavalla merellä ja kolmansien maiden vesillä tekemien rikkomusten ilmoittamiseksi, Korean toimivaltaiset viranomaiset eivät ryhtyneet ripeisiin toimiin menettelyjen käynnistämiseksi ja asianmukaisten seuraamusten määräämiseksi kyseisille aluksille tarvittaessa. YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan mukaisesti muiden valtioiden kansalaisten, jotka kalastavat jonkin kolmannen maan talousvyöhykkeellä, tulee noudattaa kalavarojen säilyttämistoimia sekä muita rannikkovaltioiden laeissa ja asetuksissa vahvistettuja ehtoja ja edellytyksiä. Koreassa todetut hallinnolliset käytänteet eivät tältä osin ole johdonmukaisia YK:n merioikeusyleissopimuksen mukaisten lippuvaltiota koskevien kansainvälisten velvoitteiden kanssa.

| (44) | Lisäksi on syytä huomauttaa, että Korea mainittiin NMFS:n raportissa (7). Korean on todettu laiminlyövän riittävien seuraamusten asettamisen estääkseen aluksiaan harjoittamasta laittomia kalastustoimia, jotka ovat jonkin kansainvälisen kalastuksenhoitosopimuksen nojalla säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisia. NMFS on eritoten huolissaan siitä, ettei Korea valvo tehokkaasti yhdeksää sen kalastusalusta, joilla on nykyisin lupa kalastaa CCAMLR:n yleissopimusalueella. ICCAT:n marraskuussa 2012 pitämässä 18. erityiskokouksessa tuotiin esille samanlaisia huolenaiheita Korean kansalaisten osallistumisesta mahdollisiin laittomiin jälleenlaivauksiin, kuten johdanto-osan 59 kappaleessa tarkemmin selitetään. Korean hallitus totesi, että asianomaista lakia oli muutettu ja LIS-kalastuksen vastaisia seuraamuksia tiukennettu. Vaikka heinäkuussa 2013 hyväksyttiin Ocean Industry Development Act -laki, uusi seuraamusjärjestelmä on edelleen riittämätön estämään LIS-kalastustoimintaa, kuten johdanto-osan 43 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(44)

Lisäksi on syytä huomauttaa, että Korea mainittiin NMFS:n raportissa (7). Korean on todettu laiminlyövän riittävien seuraamusten asettamisen estääkseen aluksiaan harjoittamasta laittomia kalastustoimia, jotka ovat jonkin kansainvälisen kalastuksenhoitosopimuksen nojalla säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisia. NMFS on eritoten huolissaan siitä, ettei Korea valvo tehokkaasti yhdeksää sen kalastusalusta, joilla on nykyisin lupa kalastaa CCAMLR:n yleissopimusalueella. ICCAT:n marraskuussa 2012 pitämässä 18. erityiskokouksessa tuotiin esille samanlaisia huolenaiheita Korean kansalaisten osallistumisesta mahdollisiin laittomiin jälleenlaivauksiin, kuten johdanto-osan 59 kappaleessa tarkemmin selitetään. Korean hallitus totesi, että asianomaista lakia oli muutettu ja LIS-kalastuksen vastaisia seuraamuksia tiukennettu. Vaikka heinäkuussa 2013 hyväksyttiin Ocean Industry Development Act -laki, uusi seuraamusjärjestelmä on edelleen riittämätön estämään LIS-kalastustoimintaa, kuten johdanto-osan 43 kappaleessa selitetään.

| (45) | Johdanto-osan 43 ja 44 kappaleessa selostettu tilanne huomioon ottaen voidaan todeta, että Korean lainsäädännössä LIS-rikkomuksista säädettyjen seuraamusten taso ei ole yhdenmukainen YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan kanssa, jossa määrätään, että rikkomuksiin sovellettavien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta ne toimisivat tehokkaasti sääntöjen noudattamisen varmistamisessa ja rikkomusten ehkäisemisessä kaikkialla, ja niiden olisi vietävä rikkojalta laittomasta toiminnasta saatu hyöty. Korean toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ei ole myöskään LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät tällaisesta kalastuksesta saadun hyödyn. |
| --- | --- |

(45)

Johdanto-osan 43 ja 44 kappaleessa selostettu tilanne huomioon ottaen voidaan todeta, että Korean lainsäädännössä LIS-rikkomuksista säädettyjen seuraamusten taso ei ole yhdenmukainen YK:n kalakantasopimuksen 19 artiklan 2 kohdan kanssa, jossa määrätään, että rikkomuksiin sovellettavien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta ne toimisivat tehokkaasti sääntöjen noudattamisen varmistamisessa ja rikkomusten ehkäisemisessä kaikkialla, ja niiden olisi vietävä rikkojalta laittomasta toiminnasta saatu hyöty. Korean toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ei ole myöskään LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät tällaisesta kalastuksesta saadun hyödyn.

| (46) | Sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvien Korean velvollisuuksien laiminlyönti on myös, kuten tässä jaksossa selitetään, vastoin FAO-sopimuksen III artiklan 8 kohtaa, jossa määrätään, että kukin osapuoli ryhtyy pakkotoimenpiteisiin sen lipun alla purjehtimaan oikeutettuja kalastusaluksia vastaan, jotka toimivat vastoin FAO-sopimuksen määräyksiä, ja säätää tarvittaessa kyseisten määräysten rikkomisen kansallisessa lainsäädännössä rikokseksi. Määräysten rikkomisesta säädettävien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta niiden avulla voidaan tuloksellisesti varmistaa FAO-sopimuksen vaatimusten täyttäminen ja estää se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan. |
| --- | --- |

(46)

Sääntöjen noudattamiseen ja täytäntöönpanoon liittyvien Korean velvollisuuksien laiminlyönti on myös, kuten tässä jaksossa selitetään, vastoin FAO-sopimuksen III artiklan 8 kohtaa, jossa määrätään, että kukin osapuoli ryhtyy pakkotoimenpiteisiin sen lipun alla purjehtimaan oikeutettuja kalastusaluksia vastaan, jotka toimivat vastoin FAO-sopimuksen määräyksiä, ja säätää tarvittaessa kyseisten määräysten rikkomisen kansallisessa lainsäädännössä rikokseksi. Määräysten rikkomisesta säädettävien seuraamusten on oltava riittävän ankaria, jotta niiden avulla voidaan tuloksellisesti varmistaa FAO-sopimuksen vaatimusten täyttäminen ja estää se, että määräyksiä rikkoneet hyötyisivät lainvastaisista toimistaan.

| (47) | Komissio on tarkastellut Korean lipun alla vuoteen 2013 asti purjehtineiden alusten toistuvasti harjoittamaa LIS-kalastusta ottaen huomioon kyseisen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteet, laajuuden ja vakavuuden, kuten johdanto-osan 21–24 kappaleessa todetaan. |
| --- | --- |

(47)

Komissio on tarkastellut Korean lipun alla vuoteen 2013 asti purjehtineiden alusten toistuvasti harjoittamaa LIS-kalastusta ottaen huomioon kyseisen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteet, laajuuden ja vakavuuden, kuten johdanto-osan 21–24 kappaleessa todetaan.

| (48) | Korean viranomaisten nykyisten valmiuksien suhteen olisi todettava, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (8) mukaan Korean inhimillisen kehityksen katsotaan olevan hyvin korkea (186 maan joukossa sijalla 12). Maan tilanne huomioon ottaen katsotaan, ettei Korean toimivaltaisten viranomaisten nykyisiä valmiuksia ole tarpeen analysoida. Tämä johtuu siitä, että tässä johdanto-osan kappaleessa kuvailtua Korean kehitystasoa ei voida pitää tekijänä, joka heikentäisi toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia. |
| --- | --- |

(48)

Korean viranomaisten nykyisten valmiuksien suhteen olisi todettava, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (8) mukaan Korean inhimillisen kehityksen katsotaan olevan hyvin korkea (186 maan joukossa sijalla 12). Maan tilanne huomioon ottaen katsotaan, ettei Korean toimivaltaisten viranomaisten nykyisiä valmiuksia ole tarpeen analysoida. Tämä johtuu siitä, että tässä johdanto-osan kappaleessa kuvailtua Korean kehitystasoa ei voida pitää tekijänä, joka heikentäisi toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia.

| (49) | Samansuuntaisesti johdanto-osan 48 kappaleessa esitetyn analyysin kanssa myös todetaan, että heinäkuussa 2011 tehdyn tarkastusmatkan aikana saatujen tietojen perusteella ei voida katsoa, ettei Korean viranomaisilla olisi taloudellisia varoja. Sitä vastoin kyseisten viranomaisten ongelmana on pikemminkin tarvittavan oikeudellisen ja hallinnollisen toimintaympäristön ja tehtävienhoitovaltuutuksien puuttuminen. |
| --- | --- |

(49)

Samansuuntaisesti johdanto-osan 48 kappaleessa esitetyn analyysin kanssa myös todetaan, että heinäkuussa 2011 tehdyn tarkastusmatkan aikana saatujen tietojen perusteella ei voida katsoa, ettei Korean viranomaisilla olisi taloudellisia varoja. Sitä vastoin kyseisten viranomaisten ongelmana on pikemminkin tarvittavan oikeudellisen ja hallinnollisen toimintaympäristön ja tehtävienhoitovaltuutuksien puuttuminen.

| (50) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla todeta, että Korea on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat, yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(50)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla todeta, että Korea on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat, yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet.

3.3   Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

| (51) | Korea on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen ja YK:n kalakantasopimuksen. Se on hyväksynyt FAO-sopimuksen. Lisäksi Korea on CCAMLR:n, CCSBT:n, IATTC:n, ICCAT:n, IOTC:n, SPRFMO:n, WCPFC:n, NAFO:n ja SEAFO:n sopimuspuoli. |
| --- | --- |

(51)

Korea on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen ja YK:n kalakantasopimuksen. Se on hyväksynyt FAO-sopimuksen. Lisäksi Korea on CCAMLR:n, CCSBT:n, IATTC:n, ICCAT:n, IOTC:n, SPRFMO:n, WCPFC:n, NAFO:n ja SEAFO:n sopimuspuoli.

| (52) | Komissio analysoi kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Korean asemaan CCAMLR:n, IOTC:n ja ICCAT:n jäsenenä. |
| --- | --- |

(52)

Komissio analysoi kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Korean asemaan CCAMLR:n, IOTC:n ja ICCAT:n jäsenenä.

| (53) | Vuonna 2011 pidetyssä CCAMLR:n kokouksessa (9) ilmaistiin aluksen Insung No 7:n osalta huolestuminen niiden seuraamusten tasosta, joita Korea oli asettanut toimijalle, alukselle ja päällikölle, ottaen huomioon laittoman toiminnan vakavuus. Täytäntöönpanoa ja vaatimusten noudattamista käsittelevä CCAMLR:n pysyvä komitea (Standing Committee on Implementation and Compliance, SCIC) ehdotti, että Insung No 7 sisällytettäisiin sopimuspuolten LIS-alusluetteloon, mutta Korea esti tämän CCAMLR:n 30. kokouksessa. |
| --- | --- |

(53)

Vuonna 2011 pidetyssä CCAMLR:n kokouksessa (9) ilmaistiin aluksen Insung No 7:n osalta huolestuminen niiden seuraamusten tasosta, joita Korea oli asettanut toimijalle, alukselle ja päällikölle, ottaen huomioon laittoman toiminnan vakavuus. Täytäntöönpanoa ja vaatimusten noudattamista käsittelevä CCAMLR:n pysyvä komitea (Standing Committee on Implementation and Compliance, SCIC) ehdotti, että Insung No 7 sisällytettäisiin sopimuspuolten LIS-alusluetteloon, mutta Korea esti tämän CCAMLR:n 30. kokouksessa.

| (54) | Vaatimusten noudattamista käsittelevän IOTC:n komitean vuoden 2011 istunnossaan antamassa Koreaa koskevassa vaatimustenmukaisuusraportissa (10) Korean katsottiin jättäneen noudattamatta päätöslauselmissa 05/05, 09/06 ja 10/06 vahvistettuja pakollisia tilastovaatimuksia (tietoja ei toimitettu sivusaaliina saaduista merikilpikonnista ja merilinnuista, tiedot toimitettiin osittain haikaloista). Komitea havaitsi myös, että Korea oli useaan otteeseen jättänyt noudattamatta raportointivelvoitteitaan seuraavilta osin: päätöslauselma 10/04 alueellisesta tarkkailijajärjestelmästä, sillä Korea ei ollut toimittanut tarkkailijaraportteja, ja päätöslauselmat 01/06 ja 03/03 isosilmätonnikalan IOTC:n tilastointiasiakirjaohjelmasta, sillä Korea ei ollut toimittanut IOTC:lle arviotaan vientitietojen suhteesta tuontitietoihin. IOTC:n puheenjohtaja ilmoitti Korealle 22 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että komitea oli huolestunut siitä, missä määrin Korea noudattaa vaatimuksia. |
| --- | --- |

(54)

Vaatimusten noudattamista käsittelevän IOTC:n komitean vuoden 2011 istunnossaan antamassa Koreaa koskevassa vaatimustenmukaisuusraportissa (10) Korean katsottiin jättäneen noudattamatta päätöslauselmissa 05/05, 09/06 ja 10/06 vahvistettuja pakollisia tilastovaatimuksia (tietoja ei toimitettu sivusaaliina saaduista merikilpikonnista ja merilinnuista, tiedot toimitettiin osittain haikaloista). Komitea havaitsi myös, että Korea oli useaan otteeseen jättänyt noudattamatta raportointivelvoitteitaan seuraavilta osin: päätöslauselma 10/04 alueellisesta tarkkailijajärjestelmästä, sillä Korea ei ollut toimittanut tarkkailijaraportteja, ja päätöslauselmat 01/06 ja 03/03 isosilmätonnikalan IOTC:n tilastointiasiakirjaohjelmasta, sillä Korea ei ollut toimittanut IOTC:lle arviotaan vientitietojen suhteesta tuontitietoihin. IOTC:n puheenjohtaja ilmoitti Korealle 22 päivänä toukokuuta 2011 päivätyllä kirjeellä, että komitea oli huolestunut siitä, missä määrin Korea noudattaa vaatimuksia.

| (55) | IOTC:n 10 päivänä maaliskuuta 2012 laatiman vaatimustenmukaisuusraportin (11) mukaan Korea ei vuonna 2011 noudattanut, tai noudatti ainoastaan osittain, useita IOTC:n antamia päätöslauselmia. Kaikkia pyydyksiä ei varsinkaan merkitty hoitovaatimuksista annetussa päätöslauselmassa 01/02 vaaditulla tavalla. VMS-järjestelmän osalta voidaan todeta, ettei Korea noudata päätöslauselmaa 10/01, sillä tietoja VMS-tietueista tehdystä tiivistelmästä ei ole toimitettu täytäntöönpanoraportissa. Korea on vain osittain täyttänyt velvollisuutensa toimittaa haikaloja koskevia tietoja päätöslauselmassa 05/05 vaaditulla tavalla. Vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean puheenjohtaja havaitsi lisäksi, että IOTC:n oikeudellista kehystä oli merkittävällä tavalla jätetty noudattamatta. Korea ei ollut toimittanut tarkkailijaraportteja IOTC:n päätöslauselmassa 11/04 edellytetyllä tavalla, eikä se ollut toimittanut raporttia isosilmätonnikalan vientitietojen tarkastelun tuloksista. |
| --- | --- |

(55)

IOTC:n 10 päivänä maaliskuuta 2012 laatiman vaatimustenmukaisuusraportin (11) mukaan Korea ei vuonna 2011 noudattanut, tai noudatti ainoastaan osittain, useita IOTC:n antamia päätöslauselmia. Kaikkia pyydyksiä ei varsinkaan merkitty hoitovaatimuksista annetussa päätöslauselmassa 01/02 vaaditulla tavalla. VMS-järjestelmän osalta voidaan todeta, ettei Korea noudata päätöslauselmaa 10/01, sillä tietoja VMS-tietueista tehdystä tiivistelmästä ei ole toimitettu täytäntöönpanoraportissa. Korea on vain osittain täyttänyt velvollisuutensa toimittaa haikaloja koskevia tietoja päätöslauselmassa 05/05 vaaditulla tavalla. Vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean puheenjohtaja havaitsi lisäksi, että IOTC:n oikeudellista kehystä oli merkittävällä tavalla jätetty noudattamatta. Korea ei ollut toimittanut tarkkailijaraportteja IOTC:n päätöslauselmassa 11/04 edellytetyllä tavalla, eikä se ollut toimittanut raporttia isosilmätonnikalan vientitietojen tarkastelun tuloksista.

| (56) | IOTC:n vuosien 2013–2014 kiertokirjeen (12) mukaan yhden korealaisen aluksen raportoitiin olleen vuonna 2012 mukana mahdollisissa rikkomuksissa, jotka havaittiin merellä tapahtuvien jälleenlaivauksien valvomiseksi toteutettavassa IOTC:n alueellisessa tarkkailijaohjelmassa. |
| --- | --- |

(56)

IOTC:n vuosien 2013–2014 kiertokirjeen (12) mukaan yhden korealaisen aluksen raportoitiin olleen vuonna 2012 mukana mahdollisissa rikkomuksissa, jotka havaittiin merellä tapahtuvien jälleenlaivauksien valvomiseksi toteutettavassa IOTC:n alueellisessa tarkkailijaohjelmassa.

| (57) | Muistutetaan, että ICCAT lähetti Korealle yksilöintikirjeen vuonna 2010 (13). Yksilöintikirjeessä todetaan, ettei Korea ole täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut velvollisuuttaan toimittaa ICCAT:n suosituksessa 05-09 määritellyt tilastotiedot. Samassa kirjeessä ICCAT korosti, ettei Korea ollut toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja, esimerkiksi seuraavia: tiedot tehtävästä I (tiedot toimitettiin määräajan jälkeen); tiedot tehtävästä II (tiedot saaliista ja pyyntiponnistuksesta toimitettiin määräajan jälkeen, tietoja saaliskoosta ei toimitettu); vaatimustenmukaisuustaulukot toimitettiin määräajan jälkeen; jälleenlaivausraportteja ei toimitettu; tiedot tonnikalaa pitkälläsiimalla pyytävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteistä toimitettiin määräajan jälkeen; suosituksen 08-05 täytäntöönpanoa koskeva raportti toimitettiin määräajan jälkeen; vuotuisen kalastussuunnitelman täytäntöönpanoa koskeva raportti saatiin määräajan jälkeen ja kapasiteetin hallinnointisuunnitelma toimitettiin määräajan jälkeen. Lisäksi komitea pani merkille seuraavat Korean ylisuuret saaliit: Etelä-Atlantin valkotonnikalan liikakalastus suosituksen 07-03 vastaisesti; Etelä-Atlantin miekkakalan liikakalastus toisena vuonna peräkkäin suosituksen 06-03 vastaisesti; Pohjois-Atlantin miekkakalan liikakalastus kolmantena vuonna peräkkäin suosituksen 08-02 vastaisesti, Suosituksen 08-01 osalta Korealla ei ollut isosilmätonnikalalle tiettyä saalisrajaa kyseisen lajin vähäisen kalastuksen vuoksi. Komitea kuitenkin korosti myös, ettei tarkoituksena ollut se, että lajia vähän saalistavat tahot kasvattaisivat saaliit yli 2 100 tonnin. Komitea totesi olevansa huolestunut siitä, että Korea pyytää yhä enemmän isosilmätonnikalaa. Lisäksi komitea oli huolissaan siitä, ettei Korea toteuttanut tosiasiallisia toimia pitääkseen valkomarliinin saaliit niissä rajoissa, jotka on määritetty suosituksessa 06-09. |
| --- | --- |

(57)

Muistutetaan, että ICCAT lähetti Korealle yksilöintikirjeen vuonna 2010 (13). Yksilöintikirjeessä todetaan, ettei Korea ole täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut velvollisuuttaan toimittaa ICCAT:n suosituksessa 05-09 määritellyt tilastotiedot. Samassa kirjeessä ICCAT korosti, ettei Korea ollut toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja, esimerkiksi seuraavia: tiedot tehtävästä I (tiedot toimitettiin määräajan jälkeen); tiedot tehtävästä II (tiedot saaliista ja pyyntiponnistuksesta toimitettiin määräajan jälkeen, tietoja saaliskoosta ei toimitettu); vaatimustenmukaisuustaulukot toimitettiin määräajan jälkeen; jälleenlaivausraportteja ei toimitettu; tiedot tonnikalaa pitkälläsiimalla pyytävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteistä toimitettiin määräajan jälkeen; suosituksen 08-05 täytäntöönpanoa koskeva raportti toimitettiin määräajan jälkeen; vuotuisen kalastussuunnitelman täytäntöönpanoa koskeva raportti saatiin määräajan jälkeen ja kapasiteetin hallinnointisuunnitelma toimitettiin määräajan jälkeen. Lisäksi komitea pani merkille seuraavat Korean ylisuuret saaliit: Etelä-Atlantin valkotonnikalan liikakalastus suosituksen 07-03 vastaisesti; Etelä-Atlantin miekkakalan liikakalastus toisena vuonna peräkkäin suosituksen 06-03 vastaisesti; Pohjois-Atlantin miekkakalan liikakalastus kolmantena vuonna peräkkäin suosituksen 08-02 vastaisesti, Suosituksen 08-01 osalta Korealla ei ollut isosilmätonnikalalle tiettyä saalisrajaa kyseisen lajin vähäisen kalastuksen vuoksi. Komitea kuitenkin korosti myös, ettei tarkoituksena ollut se, että lajia vähän saalistavat tahot kasvattaisivat saaliit yli 2 100 tonnin. Komitea totesi olevansa huolestunut siitä, että Korea pyytää yhä enemmän isosilmätonnikalaa. Lisäksi komitea oli huolissaan siitä, ettei Korea toteuttanut tosiasiallisia toimia pitääkseen valkomarliinin saaliit niissä rajoissa, jotka on määritetty suosituksessa 06-09.

| (58) | Korealle lähetettiin yksilöintikirje useista puutteista, joita oli havaittu hoitotoimenpiteiden ja raportointivaatimusten noudattamisessa vuonna 2010 (14). Kyseisessä kirjeessä Korealle ilmoitettiin, että ICCAT oli päättänyt säilyttää kauppaan liittyvistä toimenpiteistä antamansa suosituksen 06-13 mukaisen Korean yksilöinnin. Lisäksi Korean on todettu laiminlyöneen velvollisuudet, jotka asetetaan tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annetussa ICCAT:n suosituksessa 05-09, valko- ja sinimarliinikantojen uudistamissuunnitelman lujittamisesta annetussa suosituksessa 06-09 ja eteläisen kannan valkotonnikalan vuosien 2008, 2009, 2010 ja 2011 saalisrajoituksista annetussa suosituksessa 07-03. Tältä pohjalta vaatimusten noudattamista käsittelevä komitea katsoi, ettei Korea toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja asetetuissa määräajoissa. Havaittuja ongelmia olivat raportoinnin puute, tietojen esittäminen myöhässä, raportoinnin epätäydellisyys ja tietojen huono laatu. Komitea oli myös huolestunut siitä, ettei Korea ollut toteuttanut tehokkaita toimia valvoakseen eteläisen kannan valkotonnikalan saaliita suosituksessa 07-03 tarkennetuissa rajoissa, eikä purjekalojen saaliita suosituksessa 06-09 tarkennetuissa rajoissa, kuten eteläisen kannan valkotonnikalan ja valkomarliinin vuosien 2008 ja 2009 ylisuuret saaliit osoittavat. Näiden todettujen puutteiden vuoksi ICCAT pyysi Koreaa edellä mainitussa yksilöintikirjeessä toteuttamaan seuraavat toimet: vastaamaan pikaisesti sihteeristön vuotuiseen kiertokirjeeseen, joka koski ICCAT:n raportointivaatimusten soveltamista, ja tätä varten tarkistamaan tietojenkeruu- ja raportointimenettelyjään; toimittamaan sihteeristölle eteläisen kannan valkotonnikalan ja purjekalojen alustavat hoitosuunnitelmat, mukaan lukien toimenpiteet, joilla on tarkoitus saada saaliit pysymään vahvistetuissa tavoitetasoissa, ja laivastokapasiteettia koskevat tiedot niistä kalastuksista, joissa liikakalastusta esiintyi. |
| --- | --- |

(58)

Korealle lähetettiin yksilöintikirje useista puutteista, joita oli havaittu hoitotoimenpiteiden ja raportointivaatimusten noudattamisessa vuonna 2010 (14). Kyseisessä kirjeessä Korealle ilmoitettiin, että ICCAT oli päättänyt säilyttää kauppaan liittyvistä toimenpiteistä antamansa suosituksen 06-13 mukaisen Korean yksilöinnin. Lisäksi Korean on todettu laiminlyöneen velvollisuudet, jotka asetetaan tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annetussa ICCAT:n suosituksessa 05-09, valko- ja sinimarliinikantojen uudistamissuunnitelman lujittamisesta annetussa suosituksessa 06-09 ja eteläisen kannan valkotonnikalan vuosien 2008, 2009, 2010 ja 2011 saalisrajoituksista annetussa suosituksessa 07-03. Tältä pohjalta vaatimusten noudattamista käsittelevä komitea katsoi, ettei Korea toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja asetetuissa määräajoissa. Havaittuja ongelmia olivat raportoinnin puute, tietojen esittäminen myöhässä, raportoinnin epätäydellisyys ja tietojen huono laatu. Komitea oli myös huolestunut siitä, ettei Korea ollut toteuttanut tehokkaita toimia valvoakseen eteläisen kannan valkotonnikalan saaliita suosituksessa 07-03 tarkennetuissa rajoissa, eikä purjekalojen saaliita suosituksessa 06-09 tarkennetuissa rajoissa, kuten eteläisen kannan valkotonnikalan ja valkomarliinin vuosien 2008 ja 2009 ylisuuret saaliit osoittavat. Näiden todettujen puutteiden vuoksi ICCAT pyysi Koreaa edellä mainitussa yksilöintikirjeessä toteuttamaan seuraavat toimet: vastaamaan pikaisesti sihteeristön vuotuiseen kiertokirjeeseen, joka koski ICCAT:n raportointivaatimusten soveltamista, ja tätä varten tarkistamaan tietojenkeruu- ja raportointimenettelyjään; toimittamaan sihteeristölle eteläisen kannan valkotonnikalan ja purjekalojen alustavat hoitosuunnitelmat, mukaan lukien toimenpiteet, joilla on tarkoitus saada saaliit pysymään vahvistetuissa tavoitetasoissa, ja laivastokapasiteettia koskevat tiedot niistä kalastuksista, joissa liikakalastusta esiintyi.

| (59) | ICCAT lähetti Korealle kirjelmän useista puutteista, joita havaittiin vuonna 2011 vaatimusten noudattamisessa (15). Vaatimusten noudattamista käsittelevä komitea päätti ilmaista huolestumisensa siitä, ettei Korea ollut täysipainoisesti noudattanut ICCAT:n suositukseen 06-14 perustuvia velvollisuuksiaan. Kyseisellä suosituksella edistetään sitä, että sopimuspuolten kansalaiset, yhteistyötä tekevät muut kuin sopimuspuolet, yhteisöt ja kalastusyhteisöt noudattaisivat ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Komitea ilmaisi myös huolestumisensa Korean kansalaisten toiminnasta Guineanlahden trooppisessa tonnikalankalastuksessa, johon saattaa liittyä Ghanan lipun alla purjehtivien alusten tekemiä kiellettyjä jälleenlaivauksia. Komitea kannusti Koreaa puuttumaan kansalaistensa osallistumiseen kyseisessä kalastuksessa tapahtuvaan laittomaan toimintaan. Lisäksi Koreaa pyydettiin tiedottamaan ICCAT:lle toimista, joita se oli toteuttanut edistääkseen sitä, että Guineanlahden trooppisessa tonnikalankalastuksessa mukana olevat Korean kansalaiset noudattavat vaatimuksia. |
| --- | --- |

(59)

ICCAT lähetti Korealle kirjelmän useista puutteista, joita havaittiin vuonna 2011 vaatimusten noudattamisessa (15). Vaatimusten noudattamista käsittelevä komitea päätti ilmaista huolestumisensa siitä, ettei Korea ollut täysipainoisesti noudattanut ICCAT:n suositukseen 06-14 perustuvia velvollisuuksiaan. Kyseisellä suosituksella edistetään sitä, että sopimuspuolten kansalaiset, yhteistyötä tekevät muut kuin sopimuspuolet, yhteisöt ja kalastusyhteisöt noudattaisivat ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. Komitea ilmaisi myös huolestumisensa Korean kansalaisten toiminnasta Guineanlahden trooppisessa tonnikalankalastuksessa, johon saattaa liittyä Ghanan lipun alla purjehtivien alusten tekemiä kiellettyjä jälleenlaivauksia. Komitea kannusti Koreaa puuttumaan kansalaistensa osallistumiseen kyseisessä kalastuksessa tapahtuvaan laittomaan toimintaan. Lisäksi Koreaa pyydettiin tiedottamaan ICCAT:lle toimista, joita se oli toteuttanut edistääkseen sitä, että Guineanlahden trooppisessa tonnikalankalastuksessa mukana olevat Korean kansalaiset noudattavat vaatimuksia.

| (60) | ICCAT lähetti Korealle kirjelmän, jossa se ilmaisi huolestumisensa Korean kansalaisten osallistumisesta Guineanlahden trooppiseen tonnikalankalastukseen, jossa saattoi tapahtua laittomia merellä tehtyjä jälleenlaivauksia vuonna 2012 (16). Kyseisessä kirjelmässä ICCAT pyysi Koreaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen, etteivät Korean alukset ja kansalaiset osallistu kyseisessä kalastuksessa tapahtuvaan laittomaan toimintaan. |
| --- | --- |

(60)

ICCAT lähetti Korealle kirjelmän, jossa se ilmaisi huolestumisensa Korean kansalaisten osallistumisesta Guineanlahden trooppiseen tonnikalankalastukseen, jossa saattoi tapahtua laittomia merellä tehtyjä jälleenlaivauksia vuonna 2012 (16). Kyseisessä kirjelmässä ICCAT pyysi Koreaa toteuttamaan kaikki tarvittavat toimet varmistaakseen, etteivät Korean alukset ja kansalaiset osallistu kyseisessä kalastuksessa tapahtuvaan laittomaan toimintaan.

| (61) | Koska Korea ei ole valvonut aavalla merellä toimivia aluksia alueellisten kalastusjärjestöjen sääntöjen mukaisesti eikä varmistanut, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat CCAMLR:n, ICCAT:n ja IOTC:n suosituksia, se rikkoo YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan a alakohtaa, jossa edellytetään valtioita, joiden aluksia kalastaa aavalla merellä, toteuttamaan valvontatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseiset alukset noudattavat alueellisten kalastusjärjestöjen sääntöjä. |
| --- | --- |

(61)

Koska Korea ei ole valvonut aavalla merellä toimivia aluksia alueellisten kalastusjärjestöjen sääntöjen mukaisesti eikä varmistanut, että sen lipun alla purjehtivat alukset noudattavat CCAMLR:n, ICCAT:n ja IOTC:n suosituksia, se rikkoo YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan a alakohtaa, jossa edellytetään valtioita, joiden aluksia kalastaa aavalla merellä, toteuttamaan valvontatoimenpiteitä sen varmistamiseksi, että kyseiset alukset noudattavat alueellisten kalastusjärjestöjen sääntöjä.

| (62) | Kuten johdanto-osan 57 kappaleessa on kuvattu, Korea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se sallii alustensa kalastaa ICCAT:n vahvistamien edellytysten vastaisesti. Koska Korea ei täytä pyydysten merkitsemistä koskevia hoitovaatimuksia, se ei noudata YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan d alakohtaa. Korea ei noudata YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan e alakohdassa ja 18 artiklan 3 kohdan g alakohdassa asetettuja, kirjaamiseen ja oikea-aikaiseen raportointiin liittyviä vaatimuksia, sillä se ei ole toimittanut IOTC:lle eikä ICCAT:lle vuosi-, tilasto- tai tarkkailijaraportteja koskevia tietoja tai kaupankäyntiä tai sivusaaliita koskevia tietoja. Korea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan g alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, koska se on laiminlyönyt velvollisuutensa toimittaa IOTC:lle tiivistelmä VMS-tietueista ja valvoa merellä tehtäviä jälleenlaivauksia. |
| --- | --- |

(62)

Kuten johdanto-osan 57 kappaleessa on kuvattu, Korea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan b alakohdan ii alakohdan mukaisia velvoitteitaan, koska se sallii alustensa kalastaa ICCAT:n vahvistamien edellytysten vastaisesti. Koska Korea ei täytä pyydysten merkitsemistä koskevia hoitovaatimuksia, se ei noudata YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan d alakohtaa. Korea ei noudata YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan e alakohdassa ja 18 artiklan 3 kohdan g alakohdassa asetettuja, kirjaamiseen ja oikea-aikaiseen raportointiin liittyviä vaatimuksia, sillä se ei ole toimittanut IOTC:lle eikä ICCAT:lle vuosi-, tilasto- tai tarkkailijaraportteja koskevia tietoja tai kaupankäyntiä tai sivusaaliita koskevia tietoja. Korea ei täytä YK:n kalakantasopimuksen 18 artiklan 3 kohdan g alakohdassa vahvistettuja edellytyksiä, koska se on laiminlyönyt velvollisuutensa toimittaa IOTC:lle tiivistelmä VMS-tietueista ja valvoa merellä tehtäviä jälleenlaivauksia.

| (63) | Lopuksi olisi todettava, ettei Korea ole vastoin LIS-toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohdassa esitettyjä suosituksia saattanut LIS-kalastuksen torjumista koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaa tehokkaasti ajan tasalle. |
| --- | --- |

(63)

Lopuksi olisi todettava, ettei Korea ole vastoin LIS-toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohdassa esitettyjä suosituksia saattanut LIS-kalastuksen torjumista koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaa tehokkaasti ajan tasalle.

| (64) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla todeta, että Korea on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(64)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla todeta, että Korea on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvollisuudet.

3.4   Kehitysmaiden erityisrajoitteet

| (65) | Muistutettakoon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (17) mukaan Korean inhimillisen kehityksen katsotaan olevan hyvin korkea (186 maan joukossa sijalla 12). Korea on myös asetuksen (EY) N:o 1905/2006 liitteessä V luokiteltu sellaisten maiden ja alueiden luokkaan, jotka eivät ole kehitysmaita. |
| --- | --- |

(65)

Muistutettakoon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (17) mukaan Korean inhimillisen kehityksen katsotaan olevan hyvin korkea (186 maan joukossa sijalla 12). Korea on myös asetuksen (EY) N:o 1905/2006 liitteessä V luokiteltu sellaisten maiden ja alueiden luokkaan, jotka eivät ole kehitysmaita.

| (66) | Kyseisen luokituksen perusteella Koreaa ei voida pitää maana, jolla on suoraan kehitystasostaan johtuvia erityisrajoitteita. |
| --- | --- |

(66)

Kyseisen luokituksen perusteella Koreaa ei voida pitää maana, jolla on suoraan kehitystasostaan johtuvia erityisrajoitteita.

| (67) | Olisi huomioitava, että komissio hyväksyi LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisesti Korean lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 1 päivänä tammikuuta 2010. Korea vahvisti tämän jälkeen LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla, että sillä on käytössään kansalliset järjestelyt niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava. |
| --- | --- |

(67)

Olisi huomioitava, että komissio hyväksyi LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisesti Korean lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 1 päivänä tammikuuta 2010. Korea vahvisti tämän jälkeen LIS-asetuksen 20 artiklan 1 kohdassa säädetyllä tavalla, että sillä on käytössään kansalliset järjestelyt niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava.

| (68) | Komissio ilmoitti Korealle erilaisista puutteista, joita se havaitsi tehtyjen tarkastusmatkojen ja pidettyjen kokousten aikana. Komissio pyrki saamaan Korean viranomaiset mukaan yhteistyöhön ja edistämään korjaavien toimien toteuttamista havaittujen puutteiden suhteen. Korea ei ole toteuttanut riittäviä korjaavia toimia eikä saavuttanut myönteistä kehitystä todettujen puutteiden korjaamisessa. Komissio analysoi Ocean Industry Development Act -lain tuoreinta tarkistusta, jonka tarkoituksena on säätää asetettavat seuraamukset, perustaa kalastuksenseurantakeskus, säätää, että VMS-laitteet on asennettava kaikille avomerellä toimiville kalastusaluksille, ja ottaa käyttöön uusi merimiesten koulutusohjelma. Kyseinen uusi kansallisen lainsäädännön teksti ei kuitenkaan vielä täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 62, 94, 117 ja 118 artiklan vaatimuksia, YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan vaatimuksia eikä erilaisten alueellisten kalastusjärjestöjen (joissa Korea on sopimuspuolena) suosituksia tämän päätöksen 3 jaksossa selitettyjen eri syiden vuoksi. Muiden esille tuotujen seikkojen suhteen komissio totesi Korean viranomaisten kanssa huhti–toukokuussa 2013 pidettyjen kokousten perusteella, ettei Korea ollut laatinut mitään konkreettista suunnitelmaa näiden toimien toteuttamiseksi, eikä se edelleenkään ole asemassa, jossa se panisi täytäntöön kansallisen lainsäädäntönsä ja valvoisi laivastoaan suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvien alueiden ulkopuolella. |
| --- | --- |

(68)

Komissio ilmoitti Korealle erilaisista puutteista, joita se havaitsi tehtyjen tarkastusmatkojen ja pidettyjen kokousten aikana. Komissio pyrki saamaan Korean viranomaiset mukaan yhteistyöhön ja edistämään korjaavien toimien toteuttamista havaittujen puutteiden suhteen. Korea ei ole toteuttanut riittäviä korjaavia toimia eikä saavuttanut myönteistä kehitystä todettujen puutteiden korjaamisessa. Komissio analysoi Ocean Industry Development Act -lain tuoreinta tarkistusta, jonka tarkoituksena on säätää asetettavat seuraamukset, perustaa kalastuksenseurantakeskus, säätää, että VMS-laitteet on asennettava kaikille avomerellä toimiville kalastusaluksille, ja ottaa käyttöön uusi merimiesten koulutusohjelma. Kyseinen uusi kansallisen lainsäädännön teksti ei kuitenkaan vielä täytä YK:n merioikeusyleissopimuksen 62, 94, 117 ja 118 artiklan vaatimuksia, YK:n kalakantasopimuksen 18, 19 ja 20 artiklan vaatimuksia eikä erilaisten alueellisten kalastusjärjestöjen (joissa Korea on sopimuspuolena) suosituksia tämän päätöksen 3 jaksossa selitettyjen eri syiden vuoksi. Muiden esille tuotujen seikkojen suhteen komissio totesi Korean viranomaisten kanssa huhti–toukokuussa 2013 pidettyjen kokousten perusteella, ettei Korea ollut laatinut mitään konkreettista suunnitelmaa näiden toimien toteuttamiseksi, eikä se edelleenkään ole asemassa, jossa se panisi täytäntöön kansallisen lainsäädäntönsä ja valvoisi laivastoaan suvereniteettiinsa tai lainkäyttövaltaansa kuuluvien alueiden ulkopuolella.

| (69) | Edellä tässä jaksossa kuvattu tilanne vahvistaa sen, että Korea on pitkälle kehittynyt maa, jolla on tarvittavat resurssit korjata havaitut puutteet. Korean viranomaiset eivät kuitenkaan edelleenkään ole hyväksyneet ja panneet täytäntöön toimenpiteitä LIS-toiminnan torjumiseksi. |
| --- | --- |

(69)

Edellä tässä jaksossa kuvattu tilanne vahvistaa sen, että Korea on pitkälle kehittynyt maa, jolla on tarvittavat resurssit korjata havaitut puutteet. Korean viranomaiset eivät kuitenkaan edelleenkään ole hyväksyneet ja panneet täytäntöön toimenpiteitä LIS-toiminnan torjumiseksi.

| (70) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei Korean kehitystaso ole vaikuttanut haitallisesti sen kalastusalan kehityksen nykytilaan ja yleiseen suorituskykyyn. |
| --- | --- |

(70)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei Korean kehitystaso ole vaikuttanut haitallisesti sen kalastusalan kehityksen nykytilaan ja yleiseen suorituskykyyn.

4.   MENETTELY GHANAN TASAVALLAN SUHTEEN

| (71) | Komissio hyväksyi LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisesti Ghanan tasavallan (Ghanan) lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 1 päivänä tammikuuta 2010. |
| --- | --- |

(71)

Komissio hyväksyi LIS-asetuksen 20 artiklan mukaisesti Ghanan tasavallan (Ghanan) lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 1 päivänä tammikuuta 2010.

| (72) | LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 28–31 päivänä toukokuuta 2013 Ghanaan tarkastuskäynnin Euroopan kalastuksenvalvontaviraston tuella. |
| --- | --- |

(72)

LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 28–31 päivänä toukokuuta 2013 Ghanaan tarkastuskäynnin Euroopan kalastuksenvalvontaviraston tuella.

| (73) | Tarkastuskäynnillä pyrittiin todentamaan tiedot, jotka liittyivät Ghanan järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Ghana on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa ja noudattaakseen vaatimuksia ja seikkoja, jotka liittyvät unionin saalistodistusjärjestelmän täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(73)

Tarkastuskäynnillä pyrittiin todentamaan tiedot, jotka liittyivät Ghanan järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Ghana on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa ja noudattaakseen vaatimuksia ja seikkoja, jotka liittyvät unionin saalistodistusjärjestelmän täytäntöönpanoon.

| (74) | Tarkastuskäyntiä koskeva loppuraportti lähetettiin Ghanalle 14 päivänä kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(74)

Tarkastuskäyntiä koskeva loppuraportti lähetettiin Ghanalle 14 päivänä kesäkuuta 2013.

| (75) | Komissio teki 16–18 päivänä heinäkuuta 2013 Ghanaan uuden tarkastuskäynnin ensimmäisen tarkastuskäynnin aikaisten toimien seurantaa varten. Komissio toimitti 17 päivänä heinäkuuta 2013 Ghanalle kirjalliset huomiot maan tilanteesta. Ghanan viranomaisten ja komission välillä järjestettiin tekninen videoneuvottelu 23 päivänä heinäkuuta. Komissio toimitti Ghanalle raportin kyseisestä kokouksesta 1 päivänä elokuuta 2013. |
| --- | --- |

(75)

Komissio teki 16–18 päivänä heinäkuuta 2013 Ghanaan uuden tarkastuskäynnin ensimmäisen tarkastuskäynnin aikaisten toimien seurantaa varten. Komissio toimitti 17 päivänä heinäkuuta 2013 Ghanalle kirjalliset huomiot maan tilanteesta. Ghanan viranomaisten ja komission välillä järjestettiin tekninen videoneuvottelu 23 päivänä heinäkuuta. Komissio toimitti Ghanalle raportin kyseisestä kokouksesta 1 päivänä elokuuta 2013.

| (76) | Ghanan vastaus saatiin 23 päivänä syyskuuta 2013. |
| --- | --- |

(76)

Ghanan vastaus saatiin 23 päivänä syyskuuta 2013.

| (77) | Ghana on sopimuspuolena ICCAT:ssa, Kansainvälisessä valaanpyyntikomissiossa (IWC), Afrikan sisävesikalastus- ja vesiviljelykomiteassa (CIFAA), Guineanlahden läntisten keskiosien kalastuskomiteassa (FCWC) ja Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomiteassa (CECAF). Kaksi viimeksi mainittua ovat alialueellisia neuvoa-antava kalastusalan elimiä. |
| --- | --- |

(77)

Ghana on sopimuspuolena ICCAT:ssa, Kansainvälisessä valaanpyyntikomissiossa (IWC), Afrikan sisävesikalastus- ja vesiviljelykomiteassa (CIFAA), Guineanlahden läntisten keskiosien kalastuskomiteassa (FCWC) ja Itäisen Keski-Atlantin kalastuskomiteassa (CECAF). Kaksi viimeksi mainittua ovat alialueellisia neuvoa-antava kalastusalan elimiä.

| (78) | Ghana on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen. Se on allekirjoittanut laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n vuoden 2009 sopimuksen (satamavaltioiden toimenpiteitä koskeva FAO:n sopimus). |
| --- | --- |

(78)

Ghana on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen. Se on allekirjoittanut laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen (LIS-kalastuksen) ehkäisemiseksi, estämiseksi ja lopettamiseksi toteutettavia satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n vuoden 2009 sopimuksen (satamavaltioiden toimenpiteitä koskeva FAO:n sopimus).

| (79) | Arvioidakseen, miten Ghana on noudattanut johdanto-osan 76 kappaleessa mainituissa kansainvälisissä sopimuksissa määrättyjä ja johdanto-osan 76 ja 79 kappaleessa mainituissa alueellisissa kalastusjärjestöissä vahvistettuja kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona (18), komissio haki ja analysoi kaikki kyseistä arviointia varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot. |
| --- | --- |

(79)

Arvioidakseen, miten Ghana on noudattanut johdanto-osan 76 kappaleessa mainituissa kansainvälisissä sopimuksissa määrättyjä ja johdanto-osan 76 ja 79 kappaleessa mainituissa alueellisissa kalastusjärjestöissä vahvistettuja kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona (18), komissio haki ja analysoi kaikki kyseistä arviointia varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot.

| (80) | Komissio käytti tietoja, jotka oli saatu ICCAT:n, Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC), Kaakkois-Atlantin kalastusjärjestön (SEAFO) ja Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) joko vaatimustenmukaisuusraporttien tai LIS-alusluetteloiden muodossa julkaisemista käytettävissä olevista tiedoista, sekä yleisesti saatavilla olevia tietoja, jotka oli saatu Yhdysvaltojen kauppaministeriön raportista (kansallisen merikalastuspalvelun (NMFS) raportti) (19). Lisäksi komissio hyödynsi Ghanassa vuonna 2013 tehtyjen tarkastuskäyntien tuloksia. |
| --- | --- |

(80)

Komissio käytti tietoja, jotka oli saatu ICCAT:n, Koillis-Atlantin kalastuskomission (NEAFC), Kaakkois-Atlantin kalastusjärjestön (SEAFO) ja Luoteis-Atlantin kalastusjärjestön (NAFO) joko vaatimustenmukaisuusraporttien tai LIS-alusluetteloiden muodossa julkaisemista käytettävissä olevista tiedoista, sekä yleisesti saatavilla olevia tietoja, jotka oli saatu Yhdysvaltojen kauppaministeriön raportista (kansallisen merikalastuspalvelun (NMFS) raportti) (19). Lisäksi komissio hyödynsi Ghanassa vuonna 2013 tehtyjen tarkastuskäyntien tuloksia.

5.   GHANAN TOTEAMINEN MAHDOLLISESTI YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

| (81) | Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Ghanan velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat. |
| --- | --- |

(81)

Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Ghanan velvollisuuksia lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat.

5.1   LIS-alusten ja LIS-kauppavirtojen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a ja b alakohta)

| (82) | Komissio totesi alueellisten kalastusjärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen sekä Ghanassa touko- ja heinäkuussa 2013 tehtyjen tarkastuskäyntien aikana kerättyjen tietojen perusteella, että alueellisten kalastusjärjestöjen NAFO, SEAFO ja NEAFC luetteloimalle LIS-kalastusalukselle ”Yucatan Basin” on annettu uudeksi nimeksi ”Trinity” ja se on nykyisin rekisteröity Ghanan lipun alle (20). |
| --- | --- |

(82)

Komissio totesi alueellisten kalastusjärjestöjen LIS-alusluetteloista saamiensa tietojen sekä Ghanassa touko- ja heinäkuussa 2013 tehtyjen tarkastuskäyntien aikana kerättyjen tietojen perusteella, että alueellisten kalastusjärjestöjen NAFO, SEAFO ja NEAFC luetteloimalle LIS-kalastusalukselle ”Yucatan Basin” on annettu uudeksi nimeksi ”Trinity” ja se on nykyisin rekisteröity Ghanan lipun alle (20).

| (83) | Tässä yhteydessä muistutetaan, että YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohdassa käsitellään lippuvaltion velvoitteita, ja kyseisten kohtien mukaisesti lippuvaltion tulee harjoittaa lainkäyttövaltaa ja valvontaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Mainitussa artiklassa vahvistetaan myös velvollisuus pitää rekisteriä valtion lipun alla purjehtivista aluksista. Tältä osin ja suhteessa tähän konkreettiseen tapaukseen ja käytössä oleviin menettelyihin komissio katsoo, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi estämään LIS-alusten rekisteröinnin lippunsa alle, mikä on osoitus siitä, että Ghana laiminlyö sille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvat lippuvaltion velvoitteet. |
| --- | --- |

(83)

Tässä yhteydessä muistutetaan, että YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 1 ja 2 kohdassa käsitellään lippuvaltion velvoitteita, ja kyseisten kohtien mukaisesti lippuvaltion tulee harjoittaa lainkäyttövaltaa ja valvontaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. Mainitussa artiklassa vahvistetaan myös velvollisuus pitää rekisteriä valtion lipun alla purjehtivista aluksista. Tältä osin ja suhteessa tähän konkreettiseen tapaukseen ja käytössä oleviin menettelyihin komissio katsoo, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi estämään LIS-alusten rekisteröinnin lippunsa alle, mikä on osoitus siitä, että Ghana laiminlyö sille kansainvälisen oikeuden nojalla kuuluvat lippuvaltion velvoitteet.

| (84) | Lisäksi komissio on EU:n LIS-asetuksen EU:n jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä kerännyt todisteita Ghanan lipun alla purjehtivien alusten tekemistä toistuvista rikkomuksista, jotka ovat ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisia ja jotka johtivat siihen, että EU teki Ghanasta virallisen ilmoituksen ICCAT:n sihteeristölle 23 päivänä huhtikuuta 2013. EU antoi ICCAT:n sihteeristölle kaikki tosiseikkoja tukevat asiakirjat. Rikkomukset koskevat toistuvia merellä tehtyjä jälleenlaivauksia, joita suorittavat tonnikalaa pyytävät Ghanan lipun alla purjehtivat kurenuotta-alukset ICCAT:n alueella rikkoen ICCAT:n sääntöjä, joissa kielletään jälleenlaivaukset merellä (ICCAT:n suositus 12-06). Tämä ICCAT:n sihteeristölle tehty virallinen ilmoitus korosti lisäksi sitä, että Ghanan otaksutaan laiminlyövän ICCAT:n suosituksen 03-14 noudattamisen. Kyseinen suositus koskee VMS-järjestelmän perustamisen vähimmäisvaatimuksia ICCAT:n yleissopimusalueella. Nämä tiedot saatuaan ICCAT:n sihteeristö ilmoitti Ghanan viranomaisille 30 päivänä huhtikuuta 2013 näistä ICCAT:n sääntöjen mahdollisista laiminlyönneistä ja kehotti Ghanaa toimittamaan näitä kysymyksiä koskevien tutkimustensa tulokset ennen 18 päivää lokakuuta 2013. |
| --- | --- |

(84)

Lisäksi komissio on EU:n LIS-asetuksen EU:n jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä kerännyt todisteita Ghanan lipun alla purjehtivien alusten tekemistä toistuvista rikkomuksista, jotka ovat ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden vastaisia ja jotka johtivat siihen, että EU teki Ghanasta virallisen ilmoituksen ICCAT:n sihteeristölle 23 päivänä huhtikuuta 2013. EU antoi ICCAT:n sihteeristölle kaikki tosiseikkoja tukevat asiakirjat. Rikkomukset koskevat toistuvia merellä tehtyjä jälleenlaivauksia, joita suorittavat tonnikalaa pyytävät Ghanan lipun alla purjehtivat kurenuotta-alukset ICCAT:n alueella rikkoen ICCAT:n sääntöjä, joissa kielletään jälleenlaivaukset merellä (ICCAT:n suositus 12-06). Tämä ICCAT:n sihteeristölle tehty virallinen ilmoitus korosti lisäksi sitä, että Ghanan otaksutaan laiminlyövän ICCAT:n suosituksen 03-14 noudattamisen. Kyseinen suositus koskee VMS-järjestelmän perustamisen vähimmäisvaatimuksia ICCAT:n yleissopimusalueella. Nämä tiedot saatuaan ICCAT:n sihteeristö ilmoitti Ghanan viranomaisille 30 päivänä huhtikuuta 2013 näistä ICCAT:n sääntöjen mahdollisista laiminlyönneistä ja kehotti Ghanaa toimittamaan näitä kysymyksiä koskevien tutkimustensa tulokset ennen 18 päivää lokakuuta 2013.

| (85) | Useat Ghanan lipun alla purjehtivat kurenuotta-alukset suorittivat toistuvia laittomia jälleenlaivauksia merellä vuosina 2009–2012 ICCAT:n alueella kahdelle rahtialukselle, jotka myös purjehtivat Ghanan lipun alla. ICCAT:n suosituksen 06-11 (21) mukaisesti kurenuotta-alukset eivät saa jälleenlaivata tonnikalalajeja merellä ICCAT:n alueella. Komissio totesi, että merellä tehtiin toistuvia jälleenlaivauksia kyseisen ICCAT:n suosituksen vastaisesti, ja pani merkille, että Ghanan viranomaiset varmensivat nämä sääntöjenvastaiset toimet EU:hun vietäville kalastustuotteille annetuissa ghanalaisissa saalistodistuksissa. |
| --- | --- |

(85)

Useat Ghanan lipun alla purjehtivat kurenuotta-alukset suorittivat toistuvia laittomia jälleenlaivauksia merellä vuosina 2009–2012 ICCAT:n alueella kahdelle rahtialukselle, jotka myös purjehtivat Ghanan lipun alla. ICCAT:n suosituksen 06-11 (21) mukaisesti kurenuotta-alukset eivät saa jälleenlaivata tonnikalalajeja merellä ICCAT:n alueella. Komissio totesi, että merellä tehtiin toistuvia jälleenlaivauksia kyseisen ICCAT:n suosituksen vastaisesti, ja pani merkille, että Ghanan viranomaiset varmensivat nämä sääntöjenvastaiset toimet EU:hun vietäville kalastustuotteille annetuissa ghanalaisissa saalistodistuksissa.

| (86) | Komissio on samaan aikaan kerännyt todisteita siitä, ettei Ghana koskaan ennen 1 päivää lokakuuta 2012 ollut asettanut ICCAT:n alueella toimivien tonnikalaa pyytävien alustensa velvoitteeksi ilmoittaa maantieteellinen asemansa, mikä rikkoo ICCAT:n suosituksessa 03-14 olevaa 3, 4 ja 5 kohtaa. |
| --- | --- |

(86)

Komissio on samaan aikaan kerännyt todisteita siitä, ettei Ghana koskaan ennen 1 päivää lokakuuta 2012 ollut asettanut ICCAT:n alueella toimivien tonnikalaa pyytävien alustensa velvoitteeksi ilmoittaa maantieteellinen asemansa, mikä rikkoo ICCAT:n suosituksessa 03-14 olevaa 3, 4 ja 5 kohtaa.

| (87) | Komissio on samaan tapaan EU:n LIS-asetuksen EU:n jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä kerännyt todisteita Ghanan lipun alla purjehtivien alusten toistuvista LIS-rikkomuksista niiden toimiessa ilman kalastuslupia naapurimaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä (esimerkiksi Togon, Beninin, Norsunluurannikon ja Nigerian talousvyöhykkeet). Komissio pani merkille, että jäsenvaltiot havaitsivat rikkomuksia tarkastaessaan Ghanan viranomaisten varmentamien saalisilmoitusten sisältämiä tietoja. |
| --- | --- |

(87)

Komissio on samaan tapaan EU:n LIS-asetuksen EU:n jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä kerännyt todisteita Ghanan lipun alla purjehtivien alusten toistuvista LIS-rikkomuksista niiden toimiessa ilman kalastuslupia naapurimaiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä (esimerkiksi Togon, Beninin, Norsunluurannikon ja Nigerian talousvyöhykkeet). Komissio pani merkille, että jäsenvaltiot havaitsivat rikkomuksia tarkastaessaan Ghanan viranomaisten varmentamien saalisilmoitusten sisältämiä tietoja.

| (88) | Komissio havaitsi myös, ettei Ghana rannikkovaltiona ole toteuttanut tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä estääkseen Ghanan merialueilla tai satamissa toimivien kalastusalusten toistuvasti harjoittaman LIS-kalastustoiminnan. Nämä LIS-toimet on riittävästi dokumentoitu kolmeen tuoreimpaan vuotuiseen seuranta-, valvonta- ja tarkkailuraporttiin, jotka Ghanan viranomaiset toimittivat komissiolle toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana. |
| --- | --- |

(88)

Komissio havaitsi myös, ettei Ghana rannikkovaltiona ole toteuttanut tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä estääkseen Ghanan merialueilla tai satamissa toimivien kalastusalusten toistuvasti harjoittaman LIS-kalastustoiminnan. Nämä LIS-toimet on riittävästi dokumentoitu kolmeen tuoreimpaan vuotuiseen seuranta-, valvonta- ja tarkkailuraporttiin, jotka Ghanan viranomaiset toimittivat komissiolle toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana.

| (89) | Komissio myös tarkasteli asetuksen 31 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti toimenpiteitä, jotka Ghana on toteuttanut LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden Ghanan markkinoille pääsyn osalta. |
| --- | --- |

(89)

Komissio myös tarkasteli asetuksen 31 artiklan 4 kohdan b alakohdan mukaisesti toimenpiteitä, jotka Ghana on toteuttanut LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden Ghanan markkinoille pääsyn osalta.

| (90) | Tässä suhteessa komissio havaitsi, ettei Ghana ole toteuttanut tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden toistuvan pääsyn Ghanan markkinoille ja teollisuuteen. Komissio on LIS-asetuksen EU:n jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä kerännyt todisteita siitä, että Ghanan tai vieraiden valtioiden lipun alla purjehtivien alusten ICCAT:n alueella tai naapurimaiden talousvyöhykkeillä laittomasti pyytämiä tai jälleenlaivaamia kalastustuotteita (lähinnä tonnikalalajeja) on purettu Ghanassa Teman satamassa, ghanalaiset kalastusalan toimijat ovat myyneet kalat edelleen ghanalaisille yrityksille ja ne on jalostettu ghanalaisissa laitoksissa ilman, että Ghanan toimivaltaiset viranomaiset olisivat tämän havainneet ja estäneet tuotteiden pääsyn Ghanan toimitusketjuun. |
| --- | --- |

(90)

Tässä suhteessa komissio havaitsi, ettei Ghana ole toteuttanut tarkoituksenmukaisia toimenpiteitä estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden toistuvan pääsyn Ghanan markkinoille ja teollisuuteen. Komissio on LIS-asetuksen EU:n jäsenvaltioissa tapahtuvan täytäntöönpanon yhteydessä kerännyt todisteita siitä, että Ghanan tai vieraiden valtioiden lipun alla purjehtivien alusten ICCAT:n alueella tai naapurimaiden talousvyöhykkeillä laittomasti pyytämiä tai jälleenlaivaamia kalastustuotteita (lähinnä tonnikalalajeja) on purettu Ghanassa Teman satamassa, ghanalaiset kalastusalan toimijat ovat myyneet kalat edelleen ghanalaisille yrityksille ja ne on jalostettu ghanalaisissa laitoksissa ilman, että Ghanan toimivaltaiset viranomaiset olisivat tämän havainneet ja estäneet tuotteiden pääsyn Ghanan toimitusketjuun.

| (91) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne huomioon ottaen komissio katsoo, että ghanalaisten alusten ja Ghanan merialueilla toimivien alusten harjoittama toistuva LIS-kalastus on näytetty toteen. |
| --- | --- |

(91)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne huomioon ottaen komissio katsoo, että ghanalaisten alusten ja Ghanan merialueilla toimivien alusten harjoittama toistuva LIS-kalastus on näytetty toteen.

| (92) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla todeta, että Ghana on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta, eikä se ole täyttänyt sille markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvia velvollisuuksiaan estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsyn markkinoilleen. |
| --- | --- |

(92)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 4 kohdan nojalla todeta, että Ghana on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, jotka liittyvät LIS-aluksiin ja sen lipun alla purjehtivien kalastusalusten tai sen kansalaisten harjoittamaan LIS-kalastukseen, eikä se ole ryhtynyt riittäviin toimiin torjuakseen lippunsa alla aiemmin purjehtineiden alusten harjoittamaa dokumentoitua ja toistuvaa LIS-kalastusta, eikä se ole täyttänyt sille markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvia velvollisuuksiaan estääkseen LIS-kalastuksesta peräisin olevien kalastustuotteiden pääsyn markkinoilleen.

5.2   Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohta)

| (93) | Tarkasteltaessa, toimiiko Ghana tosiasiallisesti yhteistyössä komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa LIS-kalastuksen ja siihen liittyvän toiminnan tutkinnassa, komission kokoama näyttö osoittaa Ghanan laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvoitteensa. |
| --- | --- |

(93)

Tarkasteltaessa, toimiiko Ghana tosiasiallisesti yhteistyössä komission ja EU:n jäsenvaltioiden kanssa LIS-kalastuksen ja siihen liittyvän toiminnan tutkinnassa, komission kokoama näyttö osoittaa Ghanan laiminlyöneen kansainvälisen oikeuden mukaiset lippuvaltion velvoitteensa.

| (94) | Komissio analysoi erityisesti sitä, miten Ghana on toiminut yhteistyössä LIS-asetuksessa säädetyissä menettelyissä, onko Ghana tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä johdanto-osan 83–85 kappaleessa mainitusta havaitusta LIS-kalastustoiminnasta vastaavien toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, jotta rikkojat eivät saa hyväkseen tällaisesta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä. |
| --- | --- |

(94)

Komissio analysoi erityisesti sitä, miten Ghana on toiminut yhteistyössä LIS-asetuksessa säädetyissä menettelyissä, onko Ghana tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä johdanto-osan 83–85 kappaleessa mainitusta havaitusta LIS-kalastustoiminnasta vastaavien toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, jotta rikkojat eivät saa hyväkseen tällaisesta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä.

| (95) | Niin yhteistyöhön kuin täytäntöönpanoon liittyvien velvollisuuksien osalta muistutetaan mieleen useiden sellaisten Ghanan lipun alla purjehtivien tonnikalaa pyytävien alusten tilanne, jotka toimivat ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tai naapurimaiden (erityisesti Togo, Benin, Norsunluurannikko ja Nigeria) kansallisten lakien ja asetusten vastaisesti. Näiden konkreettisten tapausten osalta komissio on kerännyt todisteita siitä, että Ghana on toistuvasti jättänyt toimittamatta vastausta tai riittävää vastausta unionin jäsenvaltioiden LIS-asetuksen mukaisesti esittämiin avunantopyyntöihin. Komissio katsoo, että näiden ghanalaisten alusten luvaton kalastustoiminta naapureina olevien rannikkovaltioiden talousvyöhykkeillä rikkoo YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan 4 kohtaa, sillä kyseistä toimintaa on harjoitettu noudattamatta kyseisten rannikkovaltioiden laeissa ja asetuksissa vahvistettuja ehtoja ja edellytyksiä. Lisäksi komissio havaitsi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana, ettei Ghana ollut ilmoittanut havaituista rikkomuksista naapureina oleville rannikkovaltioille, joita tämä laajasti vaeltaviin kalalajeihin niiden vesillä kohdistuva, ilman lisenssejä tapahtuva kalastustoiminta suoraan koskee, mikä rikkoo Ghanalle YK:n merioikeusyleissopimuksen 64 artiklan mukaisesti kuuluvia yhteistyövelvoitteita. |
| --- | --- |

(95)

Niin yhteistyöhön kuin täytäntöönpanoon liittyvien velvollisuuksien osalta muistutetaan mieleen useiden sellaisten Ghanan lipun alla purjehtivien tonnikalaa pyytävien alusten tilanne, jotka toimivat ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tai naapurimaiden (erityisesti Togo, Benin, Norsunluurannikko ja Nigeria) kansallisten lakien ja asetusten vastaisesti. Näiden konkreettisten tapausten osalta komissio on kerännyt todisteita siitä, että Ghana on toistuvasti jättänyt toimittamatta vastausta tai riittävää vastausta unionin jäsenvaltioiden LIS-asetuksen mukaisesti esittämiin avunantopyyntöihin. Komissio katsoo, että näiden ghanalaisten alusten luvaton kalastustoiminta naapureina olevien rannikkovaltioiden talousvyöhykkeillä rikkoo YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan 4 kohtaa, sillä kyseistä toimintaa on harjoitettu noudattamatta kyseisten rannikkovaltioiden laeissa ja asetuksissa vahvistettuja ehtoja ja edellytyksiä. Lisäksi komissio havaitsi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana, ettei Ghana ollut ilmoittanut havaituista rikkomuksista naapureina oleville rannikkovaltioille, joita tämä laajasti vaeltaviin kalalajeihin niiden vesillä kohdistuva, ilman lisenssejä tapahtuva kalastustoiminta suoraan koskee, mikä rikkoo Ghanalle YK:n merioikeusyleissopimuksen 64 artiklan mukaisesti kuuluvia yhteistyövelvoitteita.

| (96) | Tämä tilanne huomioon ottaen komissio totesi, ettei Ghana ollut tosiasiallisesti valvonut tätä kalastustoimintaa eikä se ollut havainnut sen alusten toistuvasti tekemiä kansainvälisten ja kansallisten sääntöjen rikkomisia. Komissio totesi, ettei Ghana ollut toimittanut mitään tietoa siitä, missä ja millä vierailla vesillä sen kalastusalukset tosiasiallisesti toimivat. Nämä seikat osoittavat, ettei Ghana ole lippuvaltiona pystynyt seuraamaan ja valvomaan laivastonsa kalastustoimintaa eikä harjoittamaan lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen nähden, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklassa määrätään. |
| --- | --- |

(96)

Tämä tilanne huomioon ottaen komissio totesi, ettei Ghana ollut tosiasiallisesti valvonut tätä kalastustoimintaa eikä se ollut havainnut sen alusten toistuvasti tekemiä kansainvälisten ja kansallisten sääntöjen rikkomisia. Komissio totesi, ettei Ghana ollut toimittanut mitään tietoa siitä, missä ja millä vierailla vesillä sen kalastusalukset tosiasiallisesti toimivat. Nämä seikat osoittavat, ettei Ghana ole lippuvaltiona pystynyt seuraamaan ja valvomaan laivastonsa kalastustoimintaa eikä harjoittamaan lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen nähden, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklassa määrätään.

| (97) | ICCAT:n sopimusvaltiot voivat turvautua alueellisten kalastusjärjestöjen menettelyihin estääkseen aluksia kalastamasta siihen saakka, kun lippuvaltio on toteuttanut tarpeelliset toimet, jos kyseisten alusten on raportoitu harjoittaneen toimintaa, joka heikentää alueellisten kalastusjärjestöjen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta. |
| --- | --- |

(97)

ICCAT:n sopimusvaltiot voivat turvautua alueellisten kalastusjärjestöjen menettelyihin estääkseen aluksia kalastamasta siihen saakka, kun lippuvaltio on toteuttanut tarpeelliset toimet, jos kyseisten alusten on raportoitu harjoittaneen toimintaa, joka heikentää alueellisten kalastusjärjestöjen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehokkuutta.

| (98) | Ghanan toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 34 ja 44 kohtaa, joissa neuvotaan lippuvaltioita huolehtimaan siitä, etteivät niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta, ja kehotetaan lippuvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä varmistaakseen, ettei yksikään alus voi kalastaa, jos sillä ei ole tähän kansallisen lainsäädännön mukaista lupaa kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla. |
| --- | --- |

(98)

Ghanan toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 34 ja 44 kohtaa, joissa neuvotaan lippuvaltioita huolehtimaan siitä, etteivät niiden lipun alla purjehtimaan oikeutetut kalastusalukset harjoita eivätkä tue LIS-kalastusta, ja kehotetaan lippuvaltioita toteuttamaan toimenpiteitä varmistaakseen, ettei yksikään alus voi kalastaa, jos sillä ei ole tähän kansallisen lainsäädännön mukaista lupaa kansalliseen lainkäyttövaltaan kuuluvilla alueilla.

| (99) | Komissio on erityisesti toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin kuluessa kerännyt todisteita siitä, ettei Ghana ennen huhtikuuta 2013 soveltanut mitään todennus- ja tarkastusmenettelyä tietoihin, jotka ghanalaiset talouden toimijat esittivät kalastustoimista ja jotka Ghana sitten varmensi saalistodistuksissa. Tämän seikan ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimittamien asian vahvistavien tietojen perusteella komissio katsoi, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi tosiasiallisesti valvomaan kalastuslaivastonsa kalastustoimintaa ja että Ghanalla on vakavia vaikeuksia huolehtia siitä, että sen kalastusalusten pyytämien kalastustuotteiden varmennus on luotettavaa. Toukokuussa 2013 paikalle tehdyn tarkastusmatkan aikana komissio havaitsi, että joitakin korjaavia toimia on toteutettu huhtikuusta 2013 alkaen saalistodistusjärjestelmän luotettavuuden parantamiseksi. Komissio katsoo kuitenkin, että koska Ghanan laivaston kalastustoiminnan tosiasiallinen valvonta ja seuranta puuttuvat, huhtikuussa 2013 käyttöön otetuilla uusilla menettelyillä ei ole vielä riittävässä määrin ratkaistu havaittuja täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia. |
| --- | --- |

(99)

Komissio on erityisesti toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin kuluessa kerännyt todisteita siitä, ettei Ghana ennen huhtikuuta 2013 soveltanut mitään todennus- ja tarkastusmenettelyä tietoihin, jotka ghanalaiset talouden toimijat esittivät kalastustoimista ja jotka Ghana sitten varmensi saalistodistuksissa. Tämän seikan ja jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten toimittamien asian vahvistavien tietojen perusteella komissio katsoi, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi tosiasiallisesti valvomaan kalastuslaivastonsa kalastustoimintaa ja että Ghanalla on vakavia vaikeuksia huolehtia siitä, että sen kalastusalusten pyytämien kalastustuotteiden varmennus on luotettavaa. Toukokuussa 2013 paikalle tehdyn tarkastusmatkan aikana komissio havaitsi, että joitakin korjaavia toimia on toteutettu huhtikuusta 2013 alkaen saalistodistusjärjestelmän luotettavuuden parantamiseksi. Komissio katsoo kuitenkin, että koska Ghanan laivaston kalastustoiminnan tosiasiallinen valvonta ja seuranta puuttuvat, huhtikuussa 2013 käyttöön otetuilla uusilla menettelyillä ei ole vielä riittävässä määrin ratkaistu havaittuja täytäntöönpanoon liittyviä ongelmia.

| (100) | Tässä yhteydessä ne todennukset ja tarkastukset, joita jäsenvaltiot ovat tehneet Ghanan antamien saalistodistusten kattamille kalastustuotteille, mahdollistivat ghanalaisten tonnikala-alusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastustoiminnan havaitsemisen ja toivat esille sen, että Ghana varmentaa saalistodistukset tekemättä todellisia todennuksia ja tarkastuksia talouden toimittajien esittämille tiedoille. Tämän seurauksena useat unionin jäsenvaltiot hylkäsivät unionin rajalla useita kalastustuotteita, joita oltiin tuomassa unioniin ja jotka ghanalaiset alukset olivat pyytäneet laittomissa olosuhteissa. |
| --- | --- |

(100)

Tässä yhteydessä ne todennukset ja tarkastukset, joita jäsenvaltiot ovat tehneet Ghanan antamien saalistodistusten kattamille kalastustuotteille, mahdollistivat ghanalaisten tonnikala-alusten harjoittaman toistuvan LIS-kalastustoiminnan havaitsemisen ja toivat esille sen, että Ghana varmentaa saalistodistukset tekemättä todellisia todennuksia ja tarkastuksia talouden toimittajien esittämille tiedoille. Tämän seurauksena useat unionin jäsenvaltiot hylkäsivät unionin rajalla useita kalastustuotteita, joita oltiin tuomassa unioniin ja jotka ghanalaiset alukset olivat pyytäneet laittomissa olosuhteissa.

| (101) | Lisäksi komissio on kerännyt todisteita siitä, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi tekemään yhteistyötä unionin kanssa ja raportoimaan LIS-kalastustoiminnasta, jota sen ICCAT:n alueella toimivat alukset oletettavasti harjoittavat. Tältä osin komissio on todennut, ettei Ghana ollut asemassa, jossa se olisi voinut toimittaa EU:n jäsenvaltioille ICCAT:n alueella toimivien kalastusalusten maantieteellistä sijaintia koskevat tiedot ennen 1 päivää lokakuuta 2012, mikä on vastoin ICCAT:n suositusta 03-14 (22). Komissio havaitsi, ettei Ghana edellä mainitulla ajanjaksolla asennuttanut VMS-laitteita ICCAT:n alueella toimiville tonnikala-aluksille ja ettei Ghana asettanut kalastusaluksilleen tietojen raportointivelvollisuuksia, mikä on vastoin ICCAT:n suosituksessa 03-14 olevaa 3, 4 ja 5 kohtaa. Tämä selittää sen, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi asianmukaisesti tutkimaan EU:n jäsenvaltioiden havaitsemaa oletettua LIS-kalastusta ja siihen liittyvää toimintaa, raportoimaan siitä tai seuraamaan sitä. |
| --- | --- |

(101)

Lisäksi komissio on kerännyt todisteita siitä, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi tekemään yhteistyötä unionin kanssa ja raportoimaan LIS-kalastustoiminnasta, jota sen ICCAT:n alueella toimivat alukset oletettavasti harjoittavat. Tältä osin komissio on todennut, ettei Ghana ollut asemassa, jossa se olisi voinut toimittaa EU:n jäsenvaltioille ICCAT:n alueella toimivien kalastusalusten maantieteellistä sijaintia koskevat tiedot ennen 1 päivää lokakuuta 2012, mikä on vastoin ICCAT:n suositusta 03-14 (22). Komissio havaitsi, ettei Ghana edellä mainitulla ajanjaksolla asennuttanut VMS-laitteita ICCAT:n alueella toimiville tonnikala-aluksille ja ettei Ghana asettanut kalastusaluksilleen tietojen raportointivelvollisuuksia, mikä on vastoin ICCAT:n suosituksessa 03-14 olevaa 3, 4 ja 5 kohtaa. Tämä selittää sen, ettei Ghana ole asemassa, jossa se pystyisi asianmukaisesti tutkimaan EU:n jäsenvaltioiden havaitsemaa oletettua LIS-kalastusta ja siihen liittyvää toimintaa, raportoimaan siitä tai seuraamaan sitä.

| (102) | Johdanto-osan 92–100 kappaleessa kuvaillut tosiseikat viittaavat siihen, ettei Ghana lippuvaltiona täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. |
| --- | --- |

(102)

Johdanto-osan 92–100 kappaleessa kuvaillut tosiseikat viittaavat siihen, ettei Ghana lippuvaltiona täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden.

| (103) | Ghanan toiminta muiden valtioiden kanssa harjoitettavassa yhteistyössä ei myöskään täytä LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa esitettyjä suosituksia, joissa neuvotaan valtioita koordinoimaan toimintaansa ja toimimaan suorassa yhteistyössä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, erityisesti kehittämällä yhteistyömekanismeja, jotka muun muassa mahdollistavat nopean reagoinnin LIS-kalastukseen. |
| --- | --- |

(103)

Ghanan toiminta muiden valtioiden kanssa harjoitettavassa yhteistyössä ei myöskään täytä LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa esitettyjä suosituksia, joissa neuvotaan valtioita koordinoimaan toimintaansa ja toimimaan suorassa yhteistyössä LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi, erityisesti kehittämällä yhteistyömekanismeja, jotka muun muassa mahdollistavat nopean reagoinnin LIS-kalastukseen.

| (104) | Ghanan toteuttamat seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimet eivät myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdassa esitettyjä suosituksia, joissa neuvotaan lippuvaltioita varmistamaan kalastustoiminnan kattava ja tehokas seuranta, valvonta ja tarkkailu. Komissio totesi, että kuvattu tilanne on estänyt Ghanaa toimimasta tosiasiallisesti yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Ghana ei ollut asemassa, jossa se olisi pystynyt vastaamaan jäsenvaltioiden pyyntöihin tai tutkimaan oletettua havaittua LIS-kalastusta, raportoimaan siitä tai seuraamaan sitä. |
| --- | --- |

(104)

Ghanan toteuttamat seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimet eivät myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdassa esitettyjä suosituksia, joissa neuvotaan lippuvaltioita varmistamaan kalastustoiminnan kattava ja tehokas seuranta, valvonta ja tarkkailu. Komissio totesi, että kuvattu tilanne on estänyt Ghanaa toimimasta tosiasiallisesti yhteistyössä EU:n jäsenvaltioiden kanssa. Ghana ei ollut asemassa, jossa se olisi pystynyt vastaamaan jäsenvaltioiden pyyntöihin tai tutkimaan oletettua havaittua LIS-kalastusta, raportoimaan siitä tai seuraamaan sitä.

| (105) | Sen lisäksi, että puuttuu kapasiteettia tutkia oletettua LIS-kalastusta, raportoida siitä tai seurata sitä, komissio totesi, ettei Ghana ollut myöskään tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä eikä asettanut seuraamuksia johdanto-osan 83–85 kappaleessa kuvatuissa rikkomisissa ja rikkomuksissa osallisina olleiden alusten ja talouden toimijoiden suhteen. Tältä osin komissio havaitsi toukokuussa 2013 paikalla tehdyn tarkastuskäynnin kuluessa, että Ghana on perustanut ministeriöiden välisen toimikunnan tutkimaan edellä mainittuja väitettyjä rikkomisia ja toteuttamaan niitä koskevia täytäntöönpanotoimenpiteitä, mutta tähän mennessä ei ole havaittu konkreettista edistymistä. |
| --- | --- |

(105)

Sen lisäksi, että puuttuu kapasiteettia tutkia oletettua LIS-kalastusta, raportoida siitä tai seurata sitä, komissio totesi, ettei Ghana ollut myöskään tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä eikä asettanut seuraamuksia johdanto-osan 83–85 kappaleessa kuvatuissa rikkomisissa ja rikkomuksissa osallisina olleiden alusten ja talouden toimijoiden suhteen. Tältä osin komissio havaitsi toukokuussa 2013 paikalla tehdyn tarkastuskäynnin kuluessa, että Ghana on perustanut ministeriöiden välisen toimikunnan tutkimaan edellä mainittuja väitettyjä rikkomisia ja toteuttamaan niitä koskevia täytäntöönpanotoimenpiteitä, mutta tähän mennessä ei ole havaittu konkreettista edistymistä.

| (106) | Kalastusasetusten ja Ghanan kolmen viime vuoden osalta toimittamien vuotuisten seuranta-, valvonta- ja tarkkailuraporttien perusteella komissio totesi, että Ghanassa on olemassa oikeudellinen kehys, jossa säädetään varoittavista seuraamuksista, mutta aivan viime aikoihin saakka seuraamuksia ei ole sovellettu asianmukaisesti ja täytäntöönpano- ja syytetoimet eivät tuota tulosta. |
| --- | --- |

(106)

Kalastusasetusten ja Ghanan kolmen viime vuoden osalta toimittamien vuotuisten seuranta-, valvonta- ja tarkkailuraporttien perusteella komissio totesi, että Ghanassa on olemassa oikeudellinen kehys, jossa säädetään varoittavista seuraamuksista, mutta aivan viime aikoihin saakka seuraamuksia ei ole sovellettu asianmukaisesti ja täytäntöönpano- ja syytetoimet eivät tuota tulosta.

| (107) | Lisäksi komissio totesi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana, ettei kalastuksen ja vesiviljelyn kehittämisestä vastaavalla Ghanan ministeriöllä ole oikeudellista yksikköä, joka vastaisi kanteen nostamisesta LIS-kalastustoiminnasta vastaavia henkilöitä tai yrityksiä vastaan. Tältä osin komissio totesi, että Ghanan vuoden 2002 kalastuslain 115 ja 116 §:ssä vahvistettujen oikeudellisten menettelyjen nojalla tuomioistuimet ovat toimivaltaisia käsittelemään kalastuslakien ja -asetusten rikkomisia, paitsi jos rikkojille voidaan julkisen syyttäjän suostumuksella asettaa hallinnollisia seuraamuksia. Komissio pani myös merkille, että täytäntöönpanoon ja seuraamuksiin liittyvät Ghanan oikeudelliset menettelyt aiheuttavat huomattavia ongelmia (esimerkiksi menettelyjen liian pitkä kesto, heikot tulokset, jos rikkomuksia havaitaan ja seuraamuksia asetetaan). Tässä yhteydessä komissio katsoo, etteivät nykyiset oikeudelliseen täytäntöönpanoon ja syytteeseenpanoon liittyvät menettelyt mahdollista sitä, että Ghanan toimivaltaiset viranomaiset toteuttaisivat tehokkaita täytäntöönpanotoimenpiteitä, eivätkä ne eritoten mahdollista sellaisten tarpeeksi ankarien seuraamusten tehokasta asettamista, joilla estettäisiin rikkojia hyötymästä LIS-kalastuksesta. |
| --- | --- |

(107)

Lisäksi komissio totesi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana, ettei kalastuksen ja vesiviljelyn kehittämisestä vastaavalla Ghanan ministeriöllä ole oikeudellista yksikköä, joka vastaisi kanteen nostamisesta LIS-kalastustoiminnasta vastaavia henkilöitä tai yrityksiä vastaan. Tältä osin komissio totesi, että Ghanan vuoden 2002 kalastuslain 115 ja 116 §:ssä vahvistettujen oikeudellisten menettelyjen nojalla tuomioistuimet ovat toimivaltaisia käsittelemään kalastuslakien ja -asetusten rikkomisia, paitsi jos rikkojille voidaan julkisen syyttäjän suostumuksella asettaa hallinnollisia seuraamuksia. Komissio pani myös merkille, että täytäntöönpanoon ja seuraamuksiin liittyvät Ghanan oikeudelliset menettelyt aiheuttavat huomattavia ongelmia (esimerkiksi menettelyjen liian pitkä kesto, heikot tulokset, jos rikkomuksia havaitaan ja seuraamuksia asetetaan). Tässä yhteydessä komissio katsoo, etteivät nykyiset oikeudelliseen täytäntöönpanoon ja syytteeseenpanoon liittyvät menettelyt mahdollista sitä, että Ghanan toimivaltaiset viranomaiset toteuttaisivat tehokkaita täytäntöönpanotoimenpiteitä, eivätkä ne eritoten mahdollista sellaisten tarpeeksi ankarien seuraamusten tehokasta asettamista, joilla estettäisiin rikkojia hyötymästä LIS-kalastuksesta.

| (108) | Johdanto-osan 103–106 kappaleessa kuvaillut tosiseikat antavat näyttöä siitä, ettei Ghana lippuvaltiona ole harjoittanut täyttä lainkäyttövaltaansa kalastusaluksiinsa nähden ja ettei Ghana ole täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. |
| --- | --- |

(108)

Johdanto-osan 103–106 kappaleessa kuvaillut tosiseikat antavat näyttöä siitä, ettei Ghana lippuvaltiona ole harjoittanut täyttä lainkäyttövaltaansa kalastusaluksiinsa nähden ja ettei Ghana ole täyttänyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytyksiä, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden.

| (109) | Komission tarkastusmatkojen aikana saatujen tietojen perusteella voidaan myös todeta, ettei Ghanalla ole ajan tasalla olevaa rekisteriä. Ghanan viranomaiset ilmoittivat, että Ghanan rekisterissä on 327 sen lipun alle rekisteröityä kalastusalusta. Kyseinen luku ei kuitenkaan vastaa komission tarkastusmatkansa aikansa saamia tietoja, joiden mukaan ghanalaisia aluksia, joilla on voimassa oleva kalastuslisenssi, on 117. Koska Ghanan lipun alla purjehtivien kalastusalusten lukumäärä ja niiden alusten lukumäärä, joilla on ghanalainen kalastuslisenssi, ei selvästikään vastaa toisiaan, Ghanan merenkulkuviranomainen myönsi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana, että Ghanan kalastusalusrekisteriä on tarkistettava ja saatettava se ajan tasalle. Tämä tilanne huomioon ottaen komissio katsoi, että Ghana on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan, jonka mukaan kaikkien lippuvaltioiden on pidettävä rekisteriä lippunsa alla purjehtivista aluksista. |
| --- | --- |

(109)

Komission tarkastusmatkojen aikana saatujen tietojen perusteella voidaan myös todeta, ettei Ghanalla ole ajan tasalla olevaa rekisteriä. Ghanan viranomaiset ilmoittivat, että Ghanan rekisterissä on 327 sen lipun alle rekisteröityä kalastusalusta. Kyseinen luku ei kuitenkaan vastaa komission tarkastusmatkansa aikansa saamia tietoja, joiden mukaan ghanalaisia aluksia, joilla on voimassa oleva kalastuslisenssi, on 117. Koska Ghanan lipun alla purjehtivien kalastusalusten lukumäärä ja niiden alusten lukumäärä, joilla on ghanalainen kalastuslisenssi, ei selvästikään vastaa toisiaan, Ghanan merenkulkuviranomainen myönsi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana, että Ghanan kalastusalusrekisteriä on tarkistettava ja saatettava se ajan tasalle. Tämä tilanne huomioon ottaen komissio katsoi, että Ghana on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet, erityisesti YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan, jonka mukaan kaikkien lippuvaltioiden on pidettävä rekisteriä lippunsa alla purjehtivista aluksista.

| (110) | Ghanan toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 36 ja 38 kohtaa, joissa neuvotaan lippuvaltioita välttämään sellaisten alusten ottamista lippunsa alle, jotka ovat aiemmin laiminlyöneet velvollisuuksien noudattamisen, ja kehotetaan lippuvaltioita huolehtimaan siitä, etteivät alukset pääse kirjautumaan uudestaan niiden lipun alle, koska ne eivät ole noudattaneet säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä taikka kansallisella, alueellisella tai maailmanlaajuisella tasolla vahvistettuja säännöksiä. |
| --- | --- |

(110)

Ghanan toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 36 ja 38 kohtaa, joissa neuvotaan lippuvaltioita välttämään sellaisten alusten ottamista lippunsa alle, jotka ovat aiemmin laiminlyöneet velvollisuuksien noudattamisen, ja kehotetaan lippuvaltioita huolehtimaan siitä, etteivät alukset pääse kirjautumaan uudestaan niiden lipun alle, koska ne eivät ole noudattaneet säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä taikka kansallisella, alueellisella tai maailmanlaajuisella tasolla vahvistettuja säännöksiä.

| (111) | Ghanan toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ei ole myöskään LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille asetettavat seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojien tällaisesta kalastuksesta saaman hyödyn. Ghana ei ole myöskään pannut täytäntöön LIS-kalastuksen torjumista koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaa, joten se ei ole noudattanut LIS-toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohtaa. |
| --- | --- |

(111)

Ghanan toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ei ole myöskään LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille asetettavat seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät rikkojien tällaisesta kalastuksesta saaman hyödyn. Ghana ei ole myöskään pannut täytäntöön LIS-kalastuksen torjumista koskevaa kansallista toimintasuunnitelmaa, joten se ei ole noudattanut LIS-toimintasuunnitelman 25, 26 ja 27 kohtaa.

| (112) | Toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana komissio havaitsi, ettei Ghanan laeissa ja asetuksissa velvoiteta Ghanan vesillä Ghanan myöntämän kalastuslisenssin nojalla toimivia kolmansien maiden kalastusaluksia ilmoittamaan VMS-tietojaan Ghanan toimivaltaisille viranomaisille. Ghana ei myöskään vaadi sen talousvyöhykkeellä toimivia ulkomaisia aluksia hankkimaan Ghanasta kalastuslisenssiä. Komissio katsoo, että tällaisissa olosuhteissa Ghana rannikkovaltiona ei pysty varmistamaan vesillänsä toimivien kolmansien maiden kalastusalusten tehokasta seurantaa ja valvontaa, sillä VMS-järjestelmää pidetään yleismaailmallisesti luotettavana välineenä kalastustoiminnan seurannassa. Tälle analyysille tuo vahvistuksen toistuva LIS-kalastustoiminta, josta raportoidaan Ghanan kolmelta viime vuodelta toimittamissa seuranta-, valvonta- ja tarkkailuraporteissa. Näistä virallisista raporteista käy eritoten ilmi, että Ghanan viranomaiset usein ottavat kiinni ghanalaisia teollisia tai puoliteollisia aluksia tai asettavat niille seuraamuksia, koska ne ovat kalastaneet laittomasti alueilla, jotka on varattu pienimuotoiseen kalastukseen (alle 30 metrin syvyiset alueet). Tässä yhteydessä komissio katsoo, että se seikka, ettei Ghana valvo ja seuraa merialueillaan toimivia aluksia, luo suotuisat edellytykset LIS-kalastustoimintaan Ghanan talousvyöhykkeellä. |
| --- | --- |

(112)

Toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana komissio havaitsi, ettei Ghanan laeissa ja asetuksissa velvoiteta Ghanan vesillä Ghanan myöntämän kalastuslisenssin nojalla toimivia kolmansien maiden kalastusaluksia ilmoittamaan VMS-tietojaan Ghanan toimivaltaisille viranomaisille. Ghana ei myöskään vaadi sen talousvyöhykkeellä toimivia ulkomaisia aluksia hankkimaan Ghanasta kalastuslisenssiä. Komissio katsoo, että tällaisissa olosuhteissa Ghana rannikkovaltiona ei pysty varmistamaan vesillänsä toimivien kolmansien maiden kalastusalusten tehokasta seurantaa ja valvontaa, sillä VMS-järjestelmää pidetään yleismaailmallisesti luotettavana välineenä kalastustoiminnan seurannassa. Tälle analyysille tuo vahvistuksen toistuva LIS-kalastustoiminta, josta raportoidaan Ghanan kolmelta viime vuodelta toimittamissa seuranta-, valvonta- ja tarkkailuraporteissa. Näistä virallisista raporteista käy eritoten ilmi, että Ghanan viranomaiset usein ottavat kiinni ghanalaisia teollisia tai puoliteollisia aluksia tai asettavat niille seuraamuksia, koska ne ovat kalastaneet laittomasti alueilla, jotka on varattu pienimuotoiseen kalastukseen (alle 30 metrin syvyiset alueet). Tässä yhteydessä komissio katsoo, että se seikka, ettei Ghana valvo ja seuraa merialueillaan toimivia aluksia, luo suotuisat edellytykset LIS-kalastustoimintaan Ghanan talousvyöhykkeellä.

| (113) | Samaan tapaan toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana komissio havaitsi, ettei kalastustoiminnan seurannasta, valvonnasta ja tarkkailusta Ghanan talousvyöhykkeellä vastaavalla Ghanan toimivaltaisella viranomaisella ole keinoja toteuttaa operaatioita ja tarkastuksia merellä. Kalastuskomissio on täysin riippuvainen Ghanan laivaston logistisista keinoista ja partioaluksista. Lisäksi komissio havaitsi, että kalastuskomission ja Ghanan laivaston välinen koordinaatio ja yhteistyö on riittämätöntä varmistamaan Ghanan talousvyöhykkeellä harjoitettujen kalastustoimintojen tehokas seuranta, valvonta ja tarkkailu. Komissio katsoo, että tämä keinojen puuttuminen toimia merellä vaarantaa kaikki täytäntöönpanotoimet ja luo suotuisat edellytykset harjoittaa todennettua LIS-kalastustoimintaa Ghanan talousvyöhykkeellä. |
| --- | --- |

(113)

Samaan tapaan toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana komissio havaitsi, ettei kalastustoiminnan seurannasta, valvonnasta ja tarkkailusta Ghanan talousvyöhykkeellä vastaavalla Ghanan toimivaltaisella viranomaisella ole keinoja toteuttaa operaatioita ja tarkastuksia merellä. Kalastuskomissio on täysin riippuvainen Ghanan laivaston logistisista keinoista ja partioaluksista. Lisäksi komissio havaitsi, että kalastuskomission ja Ghanan laivaston välinen koordinaatio ja yhteistyö on riittämätöntä varmistamaan Ghanan talousvyöhykkeellä harjoitettujen kalastustoimintojen tehokas seuranta, valvonta ja tarkkailu. Komissio katsoo, että tämä keinojen puuttuminen toimia merellä vaarantaa kaikki täytäntöönpanotoimet ja luo suotuisat edellytykset harjoittaa todennettua LIS-kalastustoimintaa Ghanan talousvyöhykkeellä.

| (114) | Komissio havaitsi tuntuvaa epätasapainoa Ghanan vesillä toimivien teollisten alusten kalastustoimien seurantaa ja valvontaa koskevien Ghanan hallinnollisten valmiuksien ja Ghanan talousvyöhykkeellä kalastuslisenssin saaneiden teollisten alusten lukumäärän välillä (Ghanan talousvyöhykkeellä saa toimia 117 teollista alusta ja sen lisäksi 12 000 pienimuotoista kalastusta harjoittavaa alusta). Tämä tilanne vahvistaa sen, että verrattuna Ghanan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä harjoitettavan kalastustoiminnan määrään Ghanalla on riittämättömät täytäntöönpanovalmiudet. Lisäksi komissio havaitsi, ettei Ghana ole hyväksynyt kansallista kalastuksenhoitosuunnitelmaa, joka perustuisi YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 artiklan 2 kohdan ja 62 artiklan 4 kohdan mukaisiin parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin tietoihin. |
| --- | --- |

(114)

Komissio havaitsi tuntuvaa epätasapainoa Ghanan vesillä toimivien teollisten alusten kalastustoimien seurantaa ja valvontaa koskevien Ghanan hallinnollisten valmiuksien ja Ghanan talousvyöhykkeellä kalastuslisenssin saaneiden teollisten alusten lukumäärän välillä (Ghanan talousvyöhykkeellä saa toimia 117 teollista alusta ja sen lisäksi 12 000 pienimuotoista kalastusta harjoittavaa alusta). Tämä tilanne vahvistaa sen, että verrattuna Ghanan lainkäyttövaltaan kuuluvilla vesillä harjoitettavan kalastustoiminnan määrään Ghanalla on riittämättömät täytäntöönpanovalmiudet. Lisäksi komissio havaitsi, ettei Ghana ole hyväksynyt kansallista kalastuksenhoitosuunnitelmaa, joka perustuisi YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 artiklan 2 kohdan ja 62 artiklan 4 kohdan mukaisiin parhaisiin käytettävissä oleviin tieteellisiin tietoihin.

| (115) | Johdanto-osan 111–113 kappaleessa kuvattujen tosiseikkojen perusteella komissio katsoo, että Ghana on rannikkovaltiona laiminlyönyt sille YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 artiklan 2 kohdan ja 62 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuuluvat velvoitteet, sillä mainittujen kohtien mukaan rannikkovaltion on edistettävä elollisten luonnonvarojen parhaan mahdollisen hyödyntämisen periaatetta talousvyöhykkeellään erityisesti – ottaen huomioon parhaan tieteellisen näytön – varmistamalla asianmukaisilla säilyttämis- ja hoitotoimenpiteillä elollisten luonnonvarojen säilymisen ja välttämällä liiallista hyödyntämistä. |
| --- | --- |

(115)

Johdanto-osan 111–113 kappaleessa kuvattujen tosiseikkojen perusteella komissio katsoo, että Ghana on rannikkovaltiona laiminlyönyt sille YK:n merioikeusyleissopimuksen 61 artiklan 2 kohdan ja 62 artiklan 1 kohdan mukaisesti kuuluvat velvoitteet, sillä mainittujen kohtien mukaan rannikkovaltion on edistettävä elollisten luonnonvarojen parhaan mahdollisen hyödyntämisen periaatetta talousvyöhykkeellään erityisesti – ottaen huomioon parhaan tieteellisen näytön – varmistamalla asianmukaisilla säilyttämis- ja hoitotoimenpiteillä elollisten luonnonvarojen säilymisen ja välttämällä liiallista hyödyntämistä.

| (116) | Komissio on tarkastellut Ghanan lipun alla vuoteen 2013 asti purjehtineiden alusten toistuvasti harjoittamaa LIS-kalastusta ottaen huomioon kyseisen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteet, laajuuden ja vakavuuden. |
| --- | --- |

(116)

Komissio on tarkastellut Ghanan lipun alla vuoteen 2013 asti purjehtineiden alusten toistuvasti harjoittamaa LIS-kalastusta ottaen huomioon kyseisen LIS-kalastuksen historian, tyypin, olosuhteet, laajuuden ja vakavuuden.

| (117) | Tältä osin olisi pantava merkille, että Ghana on yksilöity useaan otteeseen ICCAT:n kirjelmissä vuosina 2011–2013, koska se ei ole täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut isosilmätonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevien suositusten 09-01, 10-01 ja 11-01 mukaisia velvollisuuksiaan. ICCAT:n alueella toimiva Ghanan laivasto ei ole useaan vuoteen noudattanut ICCAT:n asettamia isosilmätonnikalan saalisrajoituksia, eikä Ghana ole toteuttanut tehokkaita toimia korjatakseen tilanteen, jossa isosilmätonnikalaa liikakalastetaan järjestelmällisesti. Ghana ei noudata ICCAT:n suositusten mukaisesti jaettuja isosilmätonnikalan saalisrajoituksia. Vaikka komissio toteaa, että Ghana on edistynyt isosilmätonnikalan viime vuosien liikakalastuksen hyvittämisessä, se panee merkille, että Ghana on ainoastaan estänyt teollisen kalastuskapasiteettinsa kasvun muttei ole toteuttanut toimenpiteitä kapasiteettia vähentääkseen ja täyttääkseen näin edellä mainitut ICCAT:n suositukset. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että tämä Ghanan tonnikalalaivaston jatkuva liikakapasiteetti ICCAT:n alueella ja siitä johtuva isosilmätonnikalan liikakalastustilanne (erityisesti vuosina 2008, 2009 ja 2010) on rakenteellinen merkki Ghanan tonnikalalaivaston ICCAT:n alueella harjoittamasta LIS-kalastustoiminnasta ja on vastoin elollisten luonnonvarojen hyödyntämistä koskevan YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan yleisiä edellytyksiä. |
| --- | --- |

(117)

Tältä osin olisi pantava merkille, että Ghana on yksilöity useaan otteeseen ICCAT:n kirjelmissä vuosina 2011–2013, koska se ei ole täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut isosilmätonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevien suositusten 09-01, 10-01 ja 11-01 mukaisia velvollisuuksiaan. ICCAT:n alueella toimiva Ghanan laivasto ei ole useaan vuoteen noudattanut ICCAT:n asettamia isosilmätonnikalan saalisrajoituksia, eikä Ghana ole toteuttanut tehokkaita toimia korjatakseen tilanteen, jossa isosilmätonnikalaa liikakalastetaan järjestelmällisesti. Ghana ei noudata ICCAT:n suositusten mukaisesti jaettuja isosilmätonnikalan saalisrajoituksia. Vaikka komissio toteaa, että Ghana on edistynyt isosilmätonnikalan viime vuosien liikakalastuksen hyvittämisessä, se panee merkille, että Ghana on ainoastaan estänyt teollisen kalastuskapasiteettinsa kasvun muttei ole toteuttanut toimenpiteitä kapasiteettia vähentääkseen ja täyttääkseen näin edellä mainitut ICCAT:n suositukset. Tässä yhteydessä komissio katsoo, että tämä Ghanan tonnikalalaivaston jatkuva liikakapasiteetti ICCAT:n alueella ja siitä johtuva isosilmätonnikalan liikakalastustilanne (erityisesti vuosina 2008, 2009 ja 2010) on rakenteellinen merkki Ghanan tonnikalalaivaston ICCAT:n alueella harjoittamasta LIS-kalastustoiminnasta ja on vastoin elollisten luonnonvarojen hyödyntämistä koskevan YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan yleisiä edellytyksiä.

| (118) | Ghanan viranomaisten nykyisten valmiuksien suhteen olisi todettava, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (23) mukaan Ghanan inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 135). Tämä käy ilmi myös kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (24) liitteestä II, jossa Ghana listataan alhaisen tulotason maaksi. |
| --- | --- |

(118)

Ghanan viranomaisten nykyisten valmiuksien suhteen olisi todettava, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (23) mukaan Ghanan inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 135). Tämä käy ilmi myös kehitysyhteistyön rahoitusvälineen perustamisesta 18 päivänä joulukuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1905/2006 (24) liitteestä II, jossa Ghana listataan alhaisen tulotason maaksi.

| (119) | Sen estämättä, mitä johdanto-osan 117 kappaleessa todetaan, on pantava merkille, että toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana saatujen tietojen perusteella voidaan katsoa, että Ghanan viranomaisilla on Ghanan oikeudellisen kehyksen antamat riittävät toimivaltuudet mutta järjestelmästä puuttuvat ennen kaikkea tarvittavat hallinnolliset ja organisatoriset rakenteet, jotka helpottaisivat viranomaisten lakisääteisten tehtävien hoitamista. Tämä tilanne voidaan myös katsoa tekijäksi, joka heikentää toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia. |
| --- | --- |

(119)

Sen estämättä, mitä johdanto-osan 117 kappaleessa todetaan, on pantava merkille, että toukokuussa 2013 tehdyn tarkastuskäynnin aikana saatujen tietojen perusteella voidaan katsoa, että Ghanan viranomaisilla on Ghanan oikeudellisen kehyksen antamat riittävät toimivaltuudet mutta järjestelmästä puuttuvat ennen kaikkea tarvittavat hallinnolliset ja organisatoriset rakenteet, jotka helpottaisivat viranomaisten lakisääteisten tehtävien hoitamista. Tämä tilanne voidaan myös katsoa tekijäksi, joka heikentää toimivaltaisten viranomaisten valmiuksia toimia yhteistyössä muiden maiden kanssa ja toteuttaa täytäntöönpanotoimia.

| (120) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla todeta, että Ghana on laiminlyönyt sille lippu- ja rannikkovaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat, yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(120)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 5 kohdan nojalla todeta, että Ghana on laiminlyönyt sille lippu- ja rannikkovaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat, yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuudet.

5.3   Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

| (121) | Ghana on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen. Se on allekirjoittanut satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen vuonna 2010. Lisäksi Ghana on ICCAT:n sopimuspuoli. Ghana on myös alialueellisen neuvoa-antavan kalastusalan elimen FCWC:n jäsen. |
| --- | --- |

(121)

Ghana on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen. Se on allekirjoittanut satamavaltion toimenpiteitä koskevan FAO:n sopimuksen vuonna 2010. Lisäksi Ghana on ICCAT:n sopimuspuoli. Ghana on myös alialueellisen neuvoa-antavan kalastusalan elimen FCWC:n jäsen.

| (122) | Komissio analysoi kaikki tiedot siitä, miten Ghana on noudattanut FCWC:n määräyksiä. LIS-kalastusta FCWC:n jäsenvaltioiden merialueilla koskeva FCWC:n alueellinen toimintasuunnitelma (FCWC RPOA) hyväksyttiin joulukuussa 2009. FCWC:n LIS-työryhmän kokoonnuttua huhtikuussa 2010 hyväksyttiin tiettyjä kansallisella tasolla toteutettavia toimia, erityisesti alusten rekisteröintimenetelmät, FCWC:n jäsenvaltioiden välinen yhteistyö tietoisuuden lisäämiseksi, satamavaltioiden toimenpiteitä koskeva sopimus ja luettelo teollisista aluksista, jotka on hyväksytty jokaisessa FCWC:n jäsenvaltiossa (25). Lisäksi FCWC:n ensimmäisessä ministerikonferenssissa joulukuussa 2009 päätettiin laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa käsittelevässä Accran julkilausumassa, että kaikki FCWC:n jäsenvaltiot noudattavat kansainvälistä toimintasuunnitelmaa täysipainoisesti. |
| --- | --- |

(122)

Komissio analysoi kaikki tiedot siitä, miten Ghana on noudattanut FCWC:n määräyksiä. LIS-kalastusta FCWC:n jäsenvaltioiden merialueilla koskeva FCWC:n alueellinen toimintasuunnitelma (FCWC RPOA) hyväksyttiin joulukuussa 2009. FCWC:n LIS-työryhmän kokoonnuttua huhtikuussa 2010 hyväksyttiin tiettyjä kansallisella tasolla toteutettavia toimia, erityisesti alusten rekisteröintimenetelmät, FCWC:n jäsenvaltioiden välinen yhteistyö tietoisuuden lisäämiseksi, satamavaltioiden toimenpiteitä koskeva sopimus ja luettelo teollisista aluksista, jotka on hyväksytty jokaisessa FCWC:n jäsenvaltiossa (25). Lisäksi FCWC:n ensimmäisessä ministerikonferenssissa joulukuussa 2009 päätettiin laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa käsittelevässä Accran julkilausumassa, että kaikki FCWC:n jäsenvaltiot noudattavat kansainvälistä toimintasuunnitelmaa täysipainoisesti.

| (123) | Ghana ei ole toteuttanut toimia FCWC:n alueellisen toimintasuunnitelman tai FCWC:n LIS-työryhmän ensimmäisen kokouksen suositusten panemiseksi täytäntöön. |
| --- | --- |

(123)

Ghana ei ole toteuttanut toimia FCWC:n alueellisen toimintasuunnitelman tai FCWC:n LIS-työryhmän ensimmäisen kokouksen suositusten panemiseksi täytäntöön.

| (124) | Komissio analysoi kaikki tiedot, joita pidetään merkityksellisinä arvioitaessa, onko Ghana noudattanut velvollisuuksiaan ICCAT:n sopimuspuolena. |
| --- | --- |

(124)

Komissio analysoi kaikki tiedot, joita pidetään merkityksellisinä arvioitaessa, onko Ghana noudattanut velvollisuuksiaan ICCAT:n sopimuspuolena.

| (125) | Muistutetaan, että ICCAT lähetti Ghanalle yksilöintikirjeen joka koski sen puutteellista raportointia vuonna 2010 (26). Kyseisessä kirjeessä Ghana yksilöitiin kauppaan liittyvistä toimenpiteistä annetun ICCAT:n suosituksen 06-13 mukaisesti, koska se ei ollut täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annetun ICCAT:n suosituksen 05-09 mukaisia velvollisuuksiaan. Samaisessa kirjeessä ICCAT korosti, ettei Ghana ollut toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja määräajoissa, mukaan lukien seuraavat: tiedot tehtävästä I ja tehtävästä II, vaatimustenmukaisuustaulukot, tiedot tonnikalaa pitkälläsiimalla pyytävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteistä. ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolensa suosituksen 08-01 tosiasiallisesta täytäntöönpanosta, erityisesti siitä, että Ghana oli liikakalastanut huomattavia määriä isosilmätonnikalaa kolmen peräkkäisen vuoden aikana. ICCAT:n sihteeristö myös korosti, että vaikka suosituksessa 09-01 mukautettiin isosilmätonnikalan vuoden 2010 saalisrajaa Ghanan osalta erityisesti EU:lta tehdyllä siirrolla, Ghanan oli suosituksen 08-01 mukaisesti hyvitettävä vuoden 2008 liikakalastus vuonna 2009 ja/tai vuonna 2010. Lisäksi Ghanan edellytettiin käsittelevän tätä seikkaa suosituksen 09-01 mukaisesti vaaditussa toimintasuunnitelmassa. Sitä pyydettiin myös tarkastelemaan uudelleen ICCAT:n vaatimuksiin liittyviä tietojenkeruu- ja raportointimenetelmiä. |
| --- | --- |

(125)

Muistutetaan, että ICCAT lähetti Ghanalle yksilöintikirjeen joka koski sen puutteellista raportointia vuonna 2010 (26). Kyseisessä kirjeessä Ghana yksilöitiin kauppaan liittyvistä toimenpiteistä annetun ICCAT:n suosituksen 06-13 mukaisesti, koska se ei ollut täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annetun ICCAT:n suosituksen 05-09 mukaisia velvollisuuksiaan. Samaisessa kirjeessä ICCAT korosti, ettei Ghana ollut toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja määräajoissa, mukaan lukien seuraavat: tiedot tehtävästä I ja tehtävästä II, vaatimustenmukaisuustaulukot, tiedot tonnikalaa pitkälläsiimalla pyytävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteistä. ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolensa suosituksen 08-01 tosiasiallisesta täytäntöönpanosta, erityisesti siitä, että Ghana oli liikakalastanut huomattavia määriä isosilmätonnikalaa kolmen peräkkäisen vuoden aikana. ICCAT:n sihteeristö myös korosti, että vaikka suosituksessa 09-01 mukautettiin isosilmätonnikalan vuoden 2010 saalisrajaa Ghanan osalta erityisesti EU:lta tehdyllä siirrolla, Ghanan oli suosituksen 08-01 mukaisesti hyvitettävä vuoden 2008 liikakalastus vuonna 2009 ja/tai vuonna 2010. Lisäksi Ghanan edellytettiin käsittelevän tätä seikkaa suosituksen 09-01 mukaisesti vaaditussa toimintasuunnitelmassa. Sitä pyydettiin myös tarkastelemaan uudelleen ICCAT:n vaatimuksiin liittyviä tietojenkeruu- ja raportointimenetelmiä.

| (126) | Vuonna 2011 Ghanalle osoitetussa ICCAT:n yksilöintikirjeessä (27) ICCAT päätti pitää kauppaan liittyvistä toimenpiteistä annetun suosituksen 06-03 mukaisen yksilöinnin voimassa. Ghana ei edelleenkään täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annettua ICCAT:n suositusta 05-09 eikä isosilmätonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevan suosituksen muuttamisesta annettua suositusta (suositus 09-01). Samaisessa kirjeessä ICCAT korosti, ettei Ghana ollut vieläkään toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja määräajoissa, mukaan lukien seuraavat: tiedot tehtävästä I (laivaston ominaisuudet), sisäisiä toimia koskeva raportti yli 20 metriä pitkien alusten osalta, tiedot tonnikalaa pitkälläsiimalla pyytävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteistä ja ICCAT:n tilastointiasiakirjaohjelmaa koskevat raportit. ICCAT:n sihteeristö ilmaisi myös huolestumisensa siitä, ettei Ghana ollut toteuttanut tehokkaita toimia valvoakseen, että Atlantin isosilmätonnikalaa pyydetään suosituksissa 08-01 ja 09-01 asetetuissa rajoissa, ja siitä, että suosituksessa 04-01 kuvattuja kapasiteettirajoituksia oli mahdollisesti rikottu. Ghanaa kannustettiin jälleen kerran tarkastelemaan uudelleen ICCAT:n vaatimuksiin liittyviä tietojenkeruu- ja raportointimenetelmiä. Sitä pyydettiin toimittamaan ICCAT:n sihteeristölle alustava suunnitelma tietojen toimittamisen parantamisesta, mukaan lukien erityisesti tiedot seurantaohjelmista, tarkkailijaohjelmista, satamatarkastuksista ja pienimuotoista kalastusta koskevista näytteenotto-ohjelmista sen varmistamiseksi, että Ghana täyttää kaikki sitä koskevat ICCAT:n raportointivaatimukset asianomaisissa määräajoissa. Sitä pyydettiin toimittamaan ICCAT:n sihteeristölle myös alustava kiintiönhyvityssuunnitelma Ghanan harjoittamassa isosilmätonnikalan kalastuksessa ottaen huomioon isosilmätonnikalan osalta vuonna 2010 toteutetut toimenpiteet ja laivastokapasiteettia koskevat tiedot. |
| --- | --- |

(126)

Vuonna 2011 Ghanalle osoitetussa ICCAT:n yksilöintikirjeessä (27) ICCAT päätti pitää kauppaan liittyvistä toimenpiteistä annetun suosituksen 06-03 mukaisen yksilöinnin voimassa. Ghana ei edelleenkään täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annettua ICCAT:n suositusta 05-09 eikä isosilmätonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevan suosituksen muuttamisesta annettua suositusta (suositus 09-01). Samaisessa kirjeessä ICCAT korosti, ettei Ghana ollut vieläkään toimittanut kaikkia tarvittavia tietoja ja raportteja määräajoissa, mukaan lukien seuraavat: tiedot tehtävästä I (laivaston ominaisuudet), sisäisiä toimia koskeva raportti yli 20 metriä pitkien alusten osalta, tiedot tonnikalaa pitkälläsiimalla pyytävien suurten tonnikala-alusten hallinnointitoimenpiteistä ja ICCAT:n tilastointiasiakirjaohjelmaa koskevat raportit. ICCAT:n sihteeristö ilmaisi myös huolestumisensa siitä, ettei Ghana ollut toteuttanut tehokkaita toimia valvoakseen, että Atlantin isosilmätonnikalaa pyydetään suosituksissa 08-01 ja 09-01 asetetuissa rajoissa, ja siitä, että suosituksessa 04-01 kuvattuja kapasiteettirajoituksia oli mahdollisesti rikottu. Ghanaa kannustettiin jälleen kerran tarkastelemaan uudelleen ICCAT:n vaatimuksiin liittyviä tietojenkeruu- ja raportointimenetelmiä. Sitä pyydettiin toimittamaan ICCAT:n sihteeristölle alustava suunnitelma tietojen toimittamisen parantamisesta, mukaan lukien erityisesti tiedot seurantaohjelmista, tarkkailijaohjelmista, satamatarkastuksista ja pienimuotoista kalastusta koskevista näytteenotto-ohjelmista sen varmistamiseksi, että Ghana täyttää kaikki sitä koskevat ICCAT:n raportointivaatimukset asianomaisissa määräajoissa. Sitä pyydettiin toimittamaan ICCAT:n sihteeristölle myös alustava kiintiönhyvityssuunnitelma Ghanan harjoittamassa isosilmätonnikalan kalastuksessa ottaen huomioon isosilmätonnikalan osalta vuonna 2010 toteutetut toimenpiteet ja laivastokapasiteettia koskevat tiedot.

| (127) | ICCAT:n vuonna 2012 antamassa kirjelmässä (28) katsottiin, ettei Ghana täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annetun ICCAT:n suosituksen 05-09 mukaisesti sille kuuluvia velvollisuuksia eikä isosilmätonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevaa ICCAT:n suositusta 04-01. Samaisessa kirjelmässä ICCAT korosti, ettei Ghana vieläkään ollut toimittanut tehtävän I mukaisia tietoja laivaston ominaisuuksista (lomake ST01) eikä sisäisiä toimia koskevaa raporttia yli 20 metriä pitkien alusten osalta. Vaatimustenmukaisuustaulukot toimitettiin määräajan jälkeen. Samoin käsiteltiin eteläisen miekkakalan suosituksen 09-03 vastaista liikakalastusta. Siltä osin, ettei Ghana ole noudattanut isosilmätonnikalaa koskevia ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, Ghanaa pyydettiin korjaamaan nämä puutteet ja erityisesti toteuttamaan seuraavat toimet: toteuttamaan tehokkaat toimenpiteet, joilla estetään ghanalaisten kurenuotta-alusten merellä tekemät jälleenlaivaukset; noudattamaan suositusten 09-01 (29), 10-01 (30) ja 11-01 (31) mukaisia laivastokapasiteettia koskevia määräyksiä; panemaan täytäntöön suosituksessa 11-01 esitetty isosilmätonnikalan liikakalastuksen hyvityssuunnitelma; toimimaan yhteistyössä Norsunluurannikon kanssa kyseisen maan tarkastaessa Ghanan lipun alla purjehtivia aluksia Abidjanin satamassa. |
| --- | --- |

(127)

ICCAT:n vuonna 2012 antamassa kirjelmässä (28) katsottiin, ettei Ghana täysipainoisesti ja tehokkaasti noudattanut tilastollisten raportointivelvoitteiden noudattamisesta annetun ICCAT:n suosituksen 05-09 mukaisesti sille kuuluvia velvollisuuksia eikä isosilmätonnikalan monivuotista säilyttämis- ja hoito-ohjelmaa koskevaa ICCAT:n suositusta 04-01. Samaisessa kirjelmässä ICCAT korosti, ettei Ghana vieläkään ollut toimittanut tehtävän I mukaisia tietoja laivaston ominaisuuksista (lomake ST01) eikä sisäisiä toimia koskevaa raporttia yli 20 metriä pitkien alusten osalta. Vaatimustenmukaisuustaulukot toimitettiin määräajan jälkeen. Samoin käsiteltiin eteläisen miekkakalan suosituksen 09-03 vastaista liikakalastusta. Siltä osin, ettei Ghana ole noudattanut isosilmätonnikalaa koskevia ICCAT:n säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä, Ghanaa pyydettiin korjaamaan nämä puutteet ja erityisesti toteuttamaan seuraavat toimet: toteuttamaan tehokkaat toimenpiteet, joilla estetään ghanalaisten kurenuotta-alusten merellä tekemät jälleenlaivaukset; noudattamaan suositusten 09-01 (29), 10-01 (30) ja 11-01 (31) mukaisia laivastokapasiteettia koskevia määräyksiä; panemaan täytäntöön suosituksessa 11-01 esitetty isosilmätonnikalan liikakalastuksen hyvityssuunnitelma; toimimaan yhteistyössä Norsunluurannikon kanssa kyseisen maan tarkastaessa Ghanan lipun alla purjehtivia aluksia Abidjanin satamassa.

| (128) | ICCAT:n vuonna 2013 antamassa kirjelmässä (32) ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolestumisensa siitä, ettei Ghana toteuttanut riittäviä toimia pannakseen täytäntöön isosilmätonnikalan ja keltaevätonnikalan monivuotisesta säilyttämis- ja hoito-ohjelmasta annetun ICCAT:n suosituksen 11-01 täysipainoisesti. ICCAT katsoi, että Ghana oli edistynyt isosilmätonnikalan edellisvuosien liikakalastuksen hyvittämisessä, mutta pyysi Ghanaa jatkamaan toimiaan, jotta se panisi täysipainoisesti täytäntöön sovellettavat alusrajoitukset ja tonnikalan pyyntisuunnitelmansa sekä ilmoittaisi saaliit suosituksen 11-01 mukaisesti. |
| --- | --- |

(128)

ICCAT:n vuonna 2013 antamassa kirjelmässä (32) ICCAT:n sihteeristö ilmaisi huolestumisensa siitä, ettei Ghana toteuttanut riittäviä toimia pannakseen täytäntöön isosilmätonnikalan ja keltaevätonnikalan monivuotisesta säilyttämis- ja hoito-ohjelmasta annetun ICCAT:n suosituksen 11-01 täysipainoisesti. ICCAT katsoi, että Ghana oli edistynyt isosilmätonnikalan edellisvuosien liikakalastuksen hyvittämisessä, mutta pyysi Ghanaa jatkamaan toimiaan, jotta se panisi täysipainoisesti täytäntöön sovellettavat alusrajoitukset ja tonnikalan pyyntisuunnitelmansa sekä ilmoittaisi saaliit suosituksen 11-01 mukaisesti.

| (129) | Komission tarkastusyksikköjen havaitsemien tietoelementtien suhteen komissio lisäksi ilmoitti 23 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä ICCAT:n sihteeristölle tietoelementeistä, jotka saattaisivat merkitä, ettei Ghana mahdollisesti ole noudattanut vaatimusten noudattamista koskevien tietojen tarkastelu- ja raportointimenettelystä annettua ICCAT:n suositusta 08-09. ICCAT:n sihteeristö ilmoitti Ghanalle 30 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (33) siitä, ettei seuraavia ICCAT:n suosituksia mahdollisesti ollut noudatettu: ICCAT:n suositus 12-06 jälleenlaivauksesta merellä, ICCAT:n suositus 11-16 pääsysopimuksesta ja ICCAT:n suositus 03-14 VMS-tietojen toimittamisesta. Ghanaa kehotettiin toimittamaan ICCAT:lle niiden tutkimusten tulokset, joita toteutettaisiin kyseisten noudattamatta jättämistä koskevien havaintojen vuoksi, ja tiedot toimista, joita toteutettaisiin näiden vaatimusten noudattamiseen liittyvien huolenaiheiden poistamiseksi. |
| --- | --- |

(129)

Komission tarkastusyksikköjen havaitsemien tietoelementtien suhteen komissio lisäksi ilmoitti 23 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä ICCAT:n sihteeristölle tietoelementeistä, jotka saattaisivat merkitä, ettei Ghana mahdollisesti ole noudattanut vaatimusten noudattamista koskevien tietojen tarkastelu- ja raportointimenettelystä annettua ICCAT:n suositusta 08-09. ICCAT:n sihteeristö ilmoitti Ghanalle 30 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä (33) siitä, ettei seuraavia ICCAT:n suosituksia mahdollisesti ollut noudatettu: ICCAT:n suositus 12-06 jälleenlaivauksesta merellä, ICCAT:n suositus 11-16 pääsysopimuksesta ja ICCAT:n suositus 03-14 VMS-tietojen toimittamisesta. Ghanaa kehotettiin toimittamaan ICCAT:lle niiden tutkimusten tulokset, joita toteutettaisiin kyseisten noudattamatta jättämistä koskevien havaintojen vuoksi, ja tiedot toimista, joita toteutettaisiin näiden vaatimusten noudattamiseen liittyvien huolenaiheiden poistamiseksi.

| (130) | Lisäksi joitakin seikkoja paljastui komission Ghanassa touko- ja heinäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana. ICCAT:n alueella toimivissa aluksissa on oltava VMS-laitteet (ICCAT:n suosituksen 03-14 mukaisesti), mutta VMS-signaalin havaittiin puuttuvan tai katkeilevan kalastuskausien aikana ajanjaksolla, joka ulottui lokakuuhun 2012 saakka. VMS-järjestelmän toiminnallisten valmiuksien osalta kävi ilmi, että Ghana oli pyrkinyt parantamaan seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmäänsä perustamalla VMS-keskuksen. Toimilla ei kuitenkaan puututa VMS-järjestelmässä havaittuihin ongelmiin riittävässä määrin. |
| --- | --- |

(130)

Lisäksi joitakin seikkoja paljastui komission Ghanassa touko- ja heinäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana. ICCAT:n alueella toimivissa aluksissa on oltava VMS-laitteet (ICCAT:n suosituksen 03-14 mukaisesti), mutta VMS-signaalin havaittiin puuttuvan tai katkeilevan kalastuskausien aikana ajanjaksolla, joka ulottui lokakuuhun 2012 saakka. VMS-järjestelmän toiminnallisten valmiuksien osalta kävi ilmi, että Ghana oli pyrkinyt parantamaan seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmäänsä perustamalla VMS-keskuksen. Toimilla ei kuitenkaan puututa VMS-järjestelmässä havaittuihin ongelmiin riittävässä määrin.

| (131) | Ghanalaisilla aluksilla olevaa VMS-järjestelmää ei käytetä asianmukaisesti tarkastamaan, ovatko kalastustoimet kalastuslisenssien mukaisia vai eivät. Järjestelmästä puuttuvat sen toiminnan kannalta tarpeelliset hallinnolliset ja organisatoriset menettelyt ja resurssit: suuntaviivoja ei ole laadittu eikä asennuksesta annettu pysyviä ohjeita; järjestelmä ei pysty näyttämään samassa ympäristössä VMS-tietoja ja muita paikkatietojen lähteitä; järjestelmä ei ota huomioon kalastuskieltoalueita. VMS-tietoihin pääsee käsiksi vain seuranta-, valvonta- ja tarkkailuosasto, eli muut Ghanan yksiköt, mukaan lukien saalistodistusten antamisesta vastaavat muut hallinnolliset yksiköt (sekä Accrassa että Temassa) eivät saa näitä tietoja käyttöönsä. |
| --- | --- |

(131)

Ghanalaisilla aluksilla olevaa VMS-järjestelmää ei käytetä asianmukaisesti tarkastamaan, ovatko kalastustoimet kalastuslisenssien mukaisia vai eivät. Järjestelmästä puuttuvat sen toiminnan kannalta tarpeelliset hallinnolliset ja organisatoriset menettelyt ja resurssit: suuntaviivoja ei ole laadittu eikä asennuksesta annettu pysyviä ohjeita; järjestelmä ei pysty näyttämään samassa ympäristössä VMS-tietoja ja muita paikkatietojen lähteitä; järjestelmä ei ota huomioon kalastuskieltoalueita. VMS-tietoihin pääsee käsiksi vain seuranta-, valvonta- ja tarkkailuosasto, eli muut Ghanan yksiköt, mukaan lukien saalistodistusten antamisesta vastaavat muut hallinnolliset yksiköt (sekä Accrassa että Temassa) eivät saa näitä tietoja käyttöönsä.

| (132) | Vaikka ICCAT:n sihteeristö totesi vuonna 2011, että Ghana oli edistynyt maan kalastustoiminnan läpinäkyvyydessä, se mainitsi kaksi keskeistä ja merkittävää huolenaihetta: toimivaa VMS-järjestelmää ei ole, ja ghanalaiset kurenuotta-alukset harjoittavat jatkuvasti laitonta tonnikalan jälleenlaivausta merellä. |
| --- | --- |

(132)

Vaikka ICCAT:n sihteeristö totesi vuonna 2011, että Ghana oli edistynyt maan kalastustoiminnan läpinäkyvyydessä, se mainitsi kaksi keskeistä ja merkittävää huolenaihetta: toimivaa VMS-järjestelmää ei ole, ja ghanalaiset kurenuotta-alukset harjoittavat jatkuvasti laitonta tonnikalan jälleenlaivausta merellä.

| (133) | Ghana sai vuonna 2012 ICCAT:n sihteeristöltä yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla hieman rahallista tukea, jotta se voisi ottaa käyttöön uuden VMS-järjestelmän ja näin noudattaa ICCAT:n sääntöjä VMS-tietojen ilmoittamisesta. Järjestelmä on ollut toiminnassa 1 päivästä lokakuuta 2012 lähtien. Yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisen asteittaisen käyttöönottovaiheen aikana (helmikuusta lokakuuhun 2012) Ghanan viranomaiset eivät kuitenkaan asettaneet ICCAT:n alueella toimiville ghanalaisille kalastusaluksille velvoitteita ilmoittaa sijaintinsa päivittäin, mikä on vastoin VMS-järjestelmää koskevaa ICCAT:n suositusta 03-14 ja Ghanan vuoden 2010 kansallisen kalastusasetuksen 47 §:ää. |
| --- | --- |

(133)

Ghana sai vuonna 2012 ICCAT:n sihteeristöltä yhteisymmärryspöytäkirjan nojalla hieman rahallista tukea, jotta se voisi ottaa käyttöön uuden VMS-järjestelmän ja näin noudattaa ICCAT:n sääntöjä VMS-tietojen ilmoittamisesta. Järjestelmä on ollut toiminnassa 1 päivästä lokakuuta 2012 lähtien. Yhteisymmärryspöytäkirjan mukaisen asteittaisen käyttöönottovaiheen aikana (helmikuusta lokakuuhun 2012) Ghanan viranomaiset eivät kuitenkaan asettaneet ICCAT:n alueella toimiville ghanalaisille kalastusaluksille velvoitteita ilmoittaa sijaintinsa päivittäin, mikä on vastoin VMS-järjestelmää koskevaa ICCAT:n suositusta 03-14 ja Ghanan vuoden 2010 kansallisen kalastusasetuksen 47 §:ää.

| (134) | Lisäksi seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmä ja Ghanan perustama VMS-keskus kattavat vain Ghanan oman laivaston. Aluksella oleva VMS-laite ei ole ennakkoedellytyksenä, jotta kolmannen maan alus voi saada ghanalaisen kalastuslisenssin. Ghanan viranomaiset eivät näin ollen saa vesillään toimivien kolmansien maiden alusten VMS-tietoja, mikä luo suotuisat edellytykset harjoittaa LIS-kalastustoimintaa Ghanan talousvyöhykkeellä. Ghana ei ole toimittanut ICCAT:n sihteeristölle raporttia yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanon tuloksista VMS-järjestelmän asennuksen osalta. |
| --- | --- |

(134)

Lisäksi seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmä ja Ghanan perustama VMS-keskus kattavat vain Ghanan oman laivaston. Aluksella oleva VMS-laite ei ole ennakkoedellytyksenä, jotta kolmannen maan alus voi saada ghanalaisen kalastuslisenssin. Ghanan viranomaiset eivät näin ollen saa vesillään toimivien kolmansien maiden alusten VMS-tietoja, mikä luo suotuisat edellytykset harjoittaa LIS-kalastustoimintaa Ghanan talousvyöhykkeellä. Ghana ei ole toimittanut ICCAT:n sihteeristölle raporttia yhteisymmärryspöytäkirjan täytäntöönpanon tuloksista VMS-järjestelmän asennuksen osalta.

| (135) | Valtuutettujen tarkkailijoiden järjestelmän ollessa kyseessä Ghana ei täysipainoisesti noudata kalastusalusten tieteellisiä tarkkailijoita koskevan ohjelman vähimmäisvaatimuksista annetun ICCAT:n suosituksen 10-10 mukaista tarkkailijajärjestelmää. |
| --- | --- |

(135)

Valtuutettujen tarkkailijoiden järjestelmän ollessa kyseessä Ghana ei täysipainoisesti noudata kalastusalusten tieteellisiä tarkkailijoita koskevan ohjelman vähimmäisvaatimuksista annetun ICCAT:n suosituksen 10-10 mukaista tarkkailijajärjestelmää.

| (136) | ICCAT:n suosituksen 97-10 mukaisen ICCAT:n satamatarkastusjärjestelmän täytäntöönpanon osalta voidaan todeta, että vaikka Ghanan oikeudellisessa kehyksessä säädetään viranomaisten riittävistä valtuuksista täyttää velvollisuutensa, Ghanan kalastustarkastajien kokemuksen ja koulutuksen puutteen vuoksi ICCAT:n satamatarkastusjärjestelmää ei panna Ghanassa täytäntöön tai täytäntöönpanoa ei valvota. |
| --- | --- |

(136)

ICCAT:n suosituksen 97-10 mukaisen ICCAT:n satamatarkastusjärjestelmän täytäntöönpanon osalta voidaan todeta, että vaikka Ghanan oikeudellisessa kehyksessä säädetään viranomaisten riittävistä valtuuksista täyttää velvollisuutensa, Ghanan kalastustarkastajien kokemuksen ja koulutuksen puutteen vuoksi ICCAT:n satamatarkastusjärjestelmää ei panna Ghanassa täytäntöön tai täytäntöönpanoa ei valvota.

| (137) | Ghana ei ole myöskään havainnut sitä, että sen lipun alla purjehtivat alukset rikkovat toistuvasti ICCAT:n suosituksia, kun kyseessä ovat laittomat jälleenlaivaukset merellä ja ilman lisenssiä tapahtuva kalastustoiminta naapurimaiden talousvyöhykkeillä. Henkilöstön puutteellisen koulutuksen, satamatarkastusjärjestelmän puuttumisen sekä tarkastuksia koskevien suuntaviivojen ja käsikirjojen puuttumisen vuoksi satamissa tehtävät tarkastukset ovat usein laadultaan hyvin huonoja ja tehottomia. Tarkkailijat eivät ole tietoisia ICCAT:n säännöistä. Kalastustarkastajat ovat riippuvaisia tarkastuksen kohteena olevien talouden toimijoiden antamista tiedoista ja tarjoamasta logistiikasta. Nämä puutteet vaikuttavat siihen, ettei Ghana kykene täyttämään jälleenlaivausohjelmasta annetun ICCAT:n suosituksen 06-11 mukaisia velvollisuuksiaan. |
| --- | --- |

(137)

Ghana ei ole myöskään havainnut sitä, että sen lipun alla purjehtivat alukset rikkovat toistuvasti ICCAT:n suosituksia, kun kyseessä ovat laittomat jälleenlaivaukset merellä ja ilman lisenssiä tapahtuva kalastustoiminta naapurimaiden talousvyöhykkeillä. Henkilöstön puutteellisen koulutuksen, satamatarkastusjärjestelmän puuttumisen sekä tarkastuksia koskevien suuntaviivojen ja käsikirjojen puuttumisen vuoksi satamissa tehtävät tarkastukset ovat usein laadultaan hyvin huonoja ja tehottomia. Tarkkailijat eivät ole tietoisia ICCAT:n säännöistä. Kalastustarkastajat ovat riippuvaisia tarkastuksen kohteena olevien talouden toimijoiden antamista tiedoista ja tarjoamasta logistiikasta. Nämä puutteet vaikuttavat siihen, ettei Ghana kykene täyttämään jälleenlaivausohjelmasta annetun ICCAT:n suosituksen 06-11 mukaisia velvollisuuksiaan.

| (138) | Komission vuosina 2009–2012 tekemien tarkastuskäyntien aikana paljastui samaan tapaan, että useat ghanalaiset rahtialukset ja tonnikala-alukset eivät noudata ICCAT:n suositusta 06-11. Ghanan viranomaiset varmentavat saalistodistuksia, joihin liittyy merellä tehtyjä kiellettyjä jälleenlaivauksia ja jotka molemmat asianomaisten alusten päälliköt ovat allekirjoittaneet. Kuten johdanto-osan 126 kappaleessa kuvataan, ICCAT:n sihteeristö nimenomaisesti muistutti Ghanaa 21 päivänä helmikuuta 2012 lähettämällä kirjelmällään, että se toteuttaisi tosiasialliset täytäntöönpanotoimenpiteet, joilla estetään ghanalaisten kurenuotta-alusten merellä tekemät jällenlaivaukset. Kuten johdanto-osan 128 kappaleessa kuvataan, ICCAT:n sihteeristö ilmoitti Ghanalle 30 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä siitä, ettei jälleenlaivauksesta merellä annettua ICCAT:n suositusta 12-06 mahdollisesti ollut noudatettu. |
| --- | --- |

(138)

Komission vuosina 2009–2012 tekemien tarkastuskäyntien aikana paljastui samaan tapaan, että useat ghanalaiset rahtialukset ja tonnikala-alukset eivät noudata ICCAT:n suositusta 06-11. Ghanan viranomaiset varmentavat saalistodistuksia, joihin liittyy merellä tehtyjä kiellettyjä jälleenlaivauksia ja jotka molemmat asianomaisten alusten päälliköt ovat allekirjoittaneet. Kuten johdanto-osan 126 kappaleessa kuvataan, ICCAT:n sihteeristö nimenomaisesti muistutti Ghanaa 21 päivänä helmikuuta 2012 lähettämällä kirjelmällään, että se toteuttaisi tosiasialliset täytäntöönpanotoimenpiteet, joilla estetään ghanalaisten kurenuotta-alusten merellä tekemät jällenlaivaukset. Kuten johdanto-osan 128 kappaleessa kuvataan, ICCAT:n sihteeristö ilmoitti Ghanalle 30 päivänä huhtikuuta 2013 päivätyllä kirjeellä siitä, ettei jälleenlaivauksesta merellä annettua ICCAT:n suositusta 12-06 mahdollisesti ollut noudatettu.

| (139) | Sen lisäksi, että ICCAT lähetti 21 päivänä helmikuuta 2012 kirjelmän, jossa kehotettiin korjaamaan puutteet laivastokapasiteettia koskevien määräysten noudattamisessa (suositukset 09-01, 10-01 ja 11-01), komissio arvioi toukokuussa 2013 tekemänsä tarkastusmatkan aikana Ghanan laivastokapasiteetin vähentämistä. Kuten Ghanan merenkulkuviranomainen myönsi, kalastuskapasiteetin kasvu oli ainoastaan estetty mutta kapasiteettia ei ollut vähennetty. Merenkulkuviranomainen hyväksyy romutettujen tai Ghanan rekisteristä poistettujen alusten kapasiteetin korvaamisen muttei rekisteröi uusia tonnikala-aluksia Ghanan lipun alle. Tässä suhteessa Ghana ei ole ottanut käyttöön tehokkaita toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin tämän kapasiteetin tosiasiallinen vähentäminen, joten isosilmätonnikalan liikakalastuksen riskiä ei ole lievennetty. |
| --- | --- |

(139)

Sen lisäksi, että ICCAT lähetti 21 päivänä helmikuuta 2012 kirjelmän, jossa kehotettiin korjaamaan puutteet laivastokapasiteettia koskevien määräysten noudattamisessa (suositukset 09-01, 10-01 ja 11-01), komissio arvioi toukokuussa 2013 tekemänsä tarkastusmatkan aikana Ghanan laivastokapasiteetin vähentämistä. Kuten Ghanan merenkulkuviranomainen myönsi, kalastuskapasiteetin kasvu oli ainoastaan estetty mutta kapasiteettia ei ollut vähennetty. Merenkulkuviranomainen hyväksyy romutettujen tai Ghanan rekisteristä poistettujen alusten kapasiteetin korvaamisen muttei rekisteröi uusia tonnikala-aluksia Ghanan lipun alle. Tässä suhteessa Ghana ei ole ottanut käyttöön tehokkaita toimenpiteitä, joilla varmistettaisiin tämän kapasiteetin tosiasiallinen vähentäminen, joten isosilmätonnikalan liikakalastuksen riskiä ei ole lievennetty.

| (140) | Komission touko- ja heinäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana paljastuneet puutteet ja saadut lisätiedot, kuten johdanto-osan 129–138 todetaan, tarjoavat näytön siitä, ettei Ghana ole noudattanut sille YK:n merioikeusyleissopimuksen 62, 94 ja 118 artiklan mukaisesti lippu- ja rannikkovaltiona kuuluvia velvollisuuksiaan. |
| --- | --- |

(140)

Komission touko- ja heinäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana paljastuneet puutteet ja saadut lisätiedot, kuten johdanto-osan 129–138 todetaan, tarjoavat näytön siitä, ettei Ghana ole noudattanut sille YK:n merioikeusyleissopimuksen 62, 94 ja 118 artiklan mukaisesti lippu- ja rannikkovaltiona kuuluvia velvollisuuksiaan.

| (141) | Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa kuvataan, Ghana ei noudata sille YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan 4 kohdan e alakohdan mukaisesti rannikkovaltiona kuuluvia velvollisuuksia, joiden mukaisesti sen olisi vaadittava merialueillaan toimivia kalastusaluksia ilmoittamaan VMS-tietonsa. Tällaiset kansallisen oikeudellisen kehyksen puutteet eivät myöskään ole linjassa LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan 3 alakohdan kanssa, sillä kyseisen alakohdan mukaan valtioiden on seurattava, valvottava ja tarkkailtava kalastusta aina lähtösatamasta purkauspaikan kautta lopulliseen määränpäähän saakka ottamalla muun muassa käyttöön alusten seurantajärjestelmä (VMS) noudattaen asiaa koskevia kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä standardeja, mukaan luettuna vaatimus, jonka mukaan niiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla aluksilla on oltava VMS-järjestelmä. |
| --- | --- |

(141)

Kuten johdanto-osan 133 kappaleessa kuvataan, Ghana ei noudata sille YK:n merioikeusyleissopimuksen 62 artiklan 4 kohdan e alakohdan mukaisesti rannikkovaltiona kuuluvia velvollisuuksia, joiden mukaisesti sen olisi vaadittava merialueillaan toimivia kalastusaluksia ilmoittamaan VMS-tietonsa. Tällaiset kansallisen oikeudellisen kehyksen puutteet eivät myöskään ole linjassa LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdan 3 alakohdan kanssa, sillä kyseisen alakohdan mukaan valtioiden on seurattava, valvottava ja tarkkailtava kalastusta aina lähtösatamasta purkauspaikan kautta lopulliseen määränpäähän saakka ottamalla muun muassa käyttöön alusten seurantajärjestelmä (VMS) noudattaen asiaa koskevia kansallisia, alueellisia ja kansainvälisiä standardeja, mukaan luettuna vaatimus, jonka mukaan niiden lainkäyttövaltaan kuuluvilla aluksilla on oltava VMS-järjestelmä.

| (142) | Johdanto-osan 129–138 kappaleessa tarkoitetut tapahtumat heikentävät Ghanan kykyä täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytykset, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. |
| --- | --- |

(142)

Johdanto-osan 129–138 kappaleessa tarkoitetut tapahtumat heikentävät Ghanan kykyä täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytykset, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden.

| (143) | Komission tarkastusmatkojen aikana havaitut seikat paljastavat lisäksi, ettei Ghanan alusten rekisteröintiin soveltamissa menettelyissä oteta huomioon aluksen ja sen omistajien aiempaa osallistumista LIS-toimintaan. Tällainen lähestymistapa ei ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan vaatimusten mukainen. |
| --- | --- |

(143)

Komission tarkastusmatkojen aikana havaitut seikat paljastavat lisäksi, ettei Ghanan alusten rekisteröintiin soveltamissa menettelyissä oteta huomioon aluksen ja sen omistajien aiempaa osallistumista LIS-toimintaan. Tällainen lähestymistapa ei ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan vaatimusten mukainen.

| (144) | Lisäksi se, ettei toimiteta säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä koskevia tietoja, tilastotietoja, alusluetteloita ja vaatimustenmukaisuustaulukoita, heikentää Ghanan kykyä täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklan mukaiset velvollisuutensa, sillä kyseisessä artiklassa määrätään valtioiden velvollisuudesta toimia yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden alalla. |
| --- | --- |

(144)

Lisäksi se, ettei toimiteta säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä koskevia tietoja, tilastotietoja, alusluetteloita ja vaatimustenmukaisuustaulukoita, heikentää Ghanan kykyä täyttää YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklan mukaiset velvollisuutensa, sillä kyseisessä artiklassa määrätään valtioiden velvollisuudesta toimia yhteistyössä aavan meren alueiden elollisten luonnonvarojen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden alalla.

| (145) | Komissio analysoi kaikki tiedot, jotka katsottiin tarpeelliseksi arvioitaessa Ghanan mahdollista toimintaa tai tietojen jättämistä toimittamatta, joka on saattanut heikentää sovellettavien lakien, asetusten tai kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehoa. |
| --- | --- |

(145)

Komissio analysoi kaikki tiedot, jotka katsottiin tarpeelliseksi arvioitaessa Ghanan mahdollista toimintaa tai tietojen jättämistä toimittamatta, joka on saattanut heikentää sovellettavien lakien, asetusten tai kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden tehoa.

| (146) | Tältä osin olisi pantava merkille, että Ghanan oikeudellisessa kehyksessä säädetään valvontatoimenpiteistä, esimerkiksi vuoden 2010 kalastusasetuksessa säädetään Ghanan kalastusalusten velvoitteesta saada ennakkolupa ennen kalastustoimien aloittamista vierailla vesillä. Tässä suhteessa komissio havaitsi, että kansallisen oikeudellisen kehyksen vastaisesti Ghanan viranomaiset eivät olleet täyttäneet kyseisiä velvollisuuksia, minkä vuoksi LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien ja asetusten teho heikkeni vuosina 2010, 2011 ja 2012. |
| --- | --- |

(146)

Tältä osin olisi pantava merkille, että Ghanan oikeudellisessa kehyksessä säädetään valvontatoimenpiteistä, esimerkiksi vuoden 2010 kalastusasetuksessa säädetään Ghanan kalastusalusten velvoitteesta saada ennakkolupa ennen kalastustoimien aloittamista vierailla vesillä. Tässä suhteessa komissio havaitsi, että kansallisen oikeudellisen kehyksen vastaisesti Ghanan viranomaiset eivät olleet täyttäneet kyseisiä velvollisuuksia, minkä vuoksi LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien ja asetusten teho heikkeni vuosina 2010, 2011 ja 2012.

| (147) | Samaan tapaan komissio havaitsi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana, ettei Ghana ollut pannut täytäntöön vuoden 2002 kalastuslain 94 §:ää, jossa säädetään kalastuksen seuranta-, valvonta-, tarkkailu- ja täytäntöönpanoyksikön perustamisesta ja kaikkien asianomaisten valtion virastojen osallistumisesta. Vuoden 2002 kalastuslain 95 §:n nojalla Ghanan laivaston, ilmavoimien ja vedentutkimuslaitoksen henkilöstön jäseniä voidaan nimittää kalastuslakien ja -asetusten täytäntöönpanossa valtuutetuiksi virkamiehiksi. Tältä osin komissio totesi, ettei Ghana ollut pannut näitä säännöksiä täytäntöön, minkä seurauksena LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien ja asetusten teho heikkeni. |
| --- | --- |

(147)

Samaan tapaan komissio havaitsi toukokuussa 2013 tehdyn tarkastusmatkan aikana, ettei Ghana ollut pannut täytäntöön vuoden 2002 kalastuslain 94 §:ää, jossa säädetään kalastuksen seuranta-, valvonta-, tarkkailu- ja täytäntöönpanoyksikön perustamisesta ja kaikkien asianomaisten valtion virastojen osallistumisesta. Vuoden 2002 kalastuslain 95 §:n nojalla Ghanan laivaston, ilmavoimien ja vedentutkimuslaitoksen henkilöstön jäseniä voidaan nimittää kalastuslakien ja -asetusten täytäntöönpanossa valtuutetuiksi virkamiehiksi. Tältä osin komissio totesi, ettei Ghana ollut pannut näitä säännöksiä täytäntöön, minkä seurauksena LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien ja asetusten teho heikkeni.

| (148) | Komissio totesi toukokuussa 2013 tekemänsä tarkastusmatkan aikana, ettei Ghana ollut ennen 1 päivää lokakuuta 2012 koskaan velvoittanut ICCAT:n alueella toimivia tonnikala-aluksiaan ilmoittamaan maantieteellistä sijaintiaan, mikä on vastoin ICCAT:n suosituksessa 03-14 olevassa 3, 4 ja 5 kohdassa määrättyjä, Ghanalle ICCAT:n sopimuspuolena kuuluvia velvollisuuksia. Näin tehdessään Ghana oli jättänyt panematta vuoden 2010 kalastusasetuksen 42, 47, 48 ja 49 §:n säännökset täytäntöön. Tältä osin komissio totesi, että Ghana oli kansallisen oikeudellisen kehyksen vastaisesti jättänyt panematta nämä säännökset täytäntöön, minkä seurauksena LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien, asetusten ja kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden teho heikkeni. |
| --- | --- |

(148)

Komissio totesi toukokuussa 2013 tekemänsä tarkastusmatkan aikana, ettei Ghana ollut ennen 1 päivää lokakuuta 2012 koskaan velvoittanut ICCAT:n alueella toimivia tonnikala-aluksiaan ilmoittamaan maantieteellistä sijaintiaan, mikä on vastoin ICCAT:n suosituksessa 03-14 olevassa 3, 4 ja 5 kohdassa määrättyjä, Ghanalle ICCAT:n sopimuspuolena kuuluvia velvollisuuksia. Näin tehdessään Ghana oli jättänyt panematta vuoden 2010 kalastusasetuksen 42, 47, 48 ja 49 §:n säännökset täytäntöön. Tältä osin komissio totesi, että Ghana oli kansallisen oikeudellisen kehyksen vastaisesti jättänyt panematta nämä säännökset täytäntöön, minkä seurauksena LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien, asetusten ja kansainvälisten säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden teho heikkeni.

| (149) | Komissio myös havaitsi toukokuussa 2013 tekemänsä tarkastuskäynnin aikana, ettei Ghana ollut pannut vuoden 2002 kalastuslain 42 §:ää eikä vuoden 2010 kalastusasetuksen 1 §:ää täytäntöön. Kyseisissä pykälissä säädetään velvoitteesta hyväksyä kansallinen kalastuksenhoito- ja kehityssuunnitelma. Ghanan lakien ja asetusten mukaan kyseisen suunnitelman pitäisi perustua parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin tietoihin, varmistaa kalavarojen paras mahdollinen käyttö välttäen näin liikakalastus sekä oltava hyvän hoidon periaatteiden mukainen. Tältä osin komissio totesi, että Ghana oli kyseisen kansallisen oikeudellisen kehyksen vastaisesti jättänyt panematta nämä säännökset täytäntöön, minkä seurauksena LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien ja asetusten teho heikkeni. |
| --- | --- |

(149)

Komissio myös havaitsi toukokuussa 2013 tekemänsä tarkastuskäynnin aikana, ettei Ghana ollut pannut vuoden 2002 kalastuslain 42 §:ää eikä vuoden 2010 kalastusasetuksen 1 §:ää täytäntöön. Kyseisissä pykälissä säädetään velvoitteesta hyväksyä kansallinen kalastuksenhoito- ja kehityssuunnitelma. Ghanan lakien ja asetusten mukaan kyseisen suunnitelman pitäisi perustua parhaisiin saatavilla oleviin tieteellisiin tietoihin, varmistaa kalavarojen paras mahdollinen käyttö välttäen näin liikakalastus sekä oltava hyvän hoidon periaatteiden mukainen. Tältä osin komissio totesi, että Ghana oli kyseisen kansallisen oikeudellisen kehyksen vastaisesti jättänyt panematta nämä säännökset täytäntöön, minkä seurauksena LIS-kalastuksen torjuntaa koskevien sovellettavien lakien ja asetusten teho heikkeni.

| (150) | Lisäksi on syytä huomauttaa, että Ghana myös mainittiin NMFS:n raportissa (34). Ghanan todettiin laiminlyövän kalastusalustensa hallinnoinnin, sillä hallinnoinnissa olisi noudatettava ICCAT:n hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä ja eritoten suosituksia 05-09, 11-01, 04-01 ja 06-11. Lisäksi NMFS on huolissaan Ghanan valmiuksista täyttää ICCAT:n vaatimukset kapasiteettirajoituksista ja panna täytäntöön ja tehokkaasti valvoa kieltoja, joka koskevat merellä tehtäviä jälleenlaivauksia. NMFS katsoo myös, että Ghanan on edistyttävä ICCAT:n suositusten noudattamisessa panemalla täytäntöön sovittu isosilmätonnikalan liikakalastusta koskeva hyvityssuunnitelma ja parantamalla tiedonkeruuta. Lisäksi NMFS kehottaa Ghanaa parantamaan saalisarvioiden tarkkuutta, jotta ICCAT pystyy paremmin arvioimaan isosilmätonnikalan kantoja. |
| --- | --- |

(150)

Lisäksi on syytä huomauttaa, että Ghana myös mainittiin NMFS:n raportissa (34). Ghanan todettiin laiminlyövän kalastusalustensa hallinnoinnin, sillä hallinnoinnissa olisi noudatettava ICCAT:n hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä ja eritoten suosituksia 05-09, 11-01, 04-01 ja 06-11. Lisäksi NMFS on huolissaan Ghanan valmiuksista täyttää ICCAT:n vaatimukset kapasiteettirajoituksista ja panna täytäntöön ja tehokkaasti valvoa kieltoja, joka koskevat merellä tehtäviä jälleenlaivauksia. NMFS katsoo myös, että Ghanan on edistyttävä ICCAT:n suositusten noudattamisessa panemalla täytäntöön sovittu isosilmätonnikalan liikakalastusta koskeva hyvityssuunnitelma ja parantamalla tiedonkeruuta. Lisäksi NMFS kehottaa Ghanaa parantamaan saalisarvioiden tarkkuutta, jotta ICCAT pystyy paremmin arvioimaan isosilmätonnikalan kantoja.

| (151) | Ghana ei ole pannut kansainvälisiä välineitä täytäntöön LIS-suunnitelman 10 kohdassa esitettyjen suositusten mukaisesti, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita pitämään ensisijaisena YK:n kalakantasopimuksen ratifiointia, hyväksymistä tai siihen liittymistä. Komissio katsoo, että Ghanan tapauksessa kyseinen suositus on erityisen tärkeä, sillä Ghanalla on suuri kalastusaluslaivasto, joka kalastaa laajasti vaeltavia kalalajeja (lähinnä tonnikalaa ICCAT:n alueella). |
| --- | --- |

(151)

Ghana ei ole pannut kansainvälisiä välineitä täytäntöön LIS-suunnitelman 10 kohdassa esitettyjen suositusten mukaisesti, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita pitämään ensisijaisena YK:n kalakantasopimuksen ratifiointia, hyväksymistä tai siihen liittymistä. Komissio katsoo, että Ghanan tapauksessa kyseinen suositus on erityisen tärkeä, sillä Ghanalla on suuri kalastusaluslaivasto, joka kalastaa laajasti vaeltavia kalalajeja (lähinnä tonnikalaa ICCAT:n alueella).

| (152) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla todeta, että Ghana on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(152)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan nojalla todeta, että Ghana on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvollisuudet.

5.4   Kehitysmaiden erityisrajoitteet

| (153) | Muistutettakoon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (35) mukaan Ghanan inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 135). Lisäksi on syytä muistaa, että Ghana luokitellaan asetuksessa (EY) N:o 1905/2006 alhaisen tulotason maaksi. Ghanan luokituksen perusteella komissio analysoi, voisivatko komission kokoamat tiedot olla yhteydessä Ghanan erityisrajoitteisiin kehitysmaana. |
| --- | --- |

(153)

Muistutettakoon, että YK:n inhimillisen kehityksen indeksin (35) mukaan Ghanan inhimillisen kehityksen katsotaan olevan keskitasoa (186 maan joukossa sijalla 135). Lisäksi on syytä muistaa, että Ghana luokitellaan asetuksessa (EY) N:o 1905/2006 alhaisen tulotason maaksi. Ghanan luokituksen perusteella komissio analysoi, voisivatko komission kokoamat tiedot olla yhteydessä Ghanan erityisrajoitteisiin kehitysmaana.

| (154) | Vaikka valvonnan ja seurannan alalla voi yleisesti esiintyä erityisiä rajoituksia valmiuksissa, Ghanan kehitystasosta johtuvilla erityisrajoitteilla ei voida perustella sellaisten erityissäännösten puuttumista kansallisesta oikeudellisesta kehyksestä, jotka liittyvät kansainväliseen välineeseen LIS-kalastustoiminnan torjumiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. Kyseisillä rajoituksilla ei myöskään voida perustella sitä, ettei Ghana ole pannut tosiasiallisesti täytäntöön kansallista lainsäädäntöä asettaakseen seuraamuksia LIS-kalastukseen liittyvistä rikkomuksista. Vaikuttaa myös siltä, että kansainvälisten sääntöjen laiminlyöminen johtuu ennen kaikkea kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön puutteesta sekä kansallisten sääntöjen ja kansainvälisen lainsäädännön tehottomasta täytäntöönpanosta. Lopuksi todetaan, että Ghanan kehitystaso ylittää muiden kyseisellä alueella sijaitsevien maiden kehitystason, minkä vuoksi loogisena seurauksena on, että Ghana on useita muita Afrikan maita paremmassa asemassa, jotta se voi täyttää sille lippu-, rannikko-, satama- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet. |
| --- | --- |

(154)

Vaikka valvonnan ja seurannan alalla voi yleisesti esiintyä erityisiä rajoituksia valmiuksissa, Ghanan kehitystasosta johtuvilla erityisrajoitteilla ei voida perustella sellaisten erityissäännösten puuttumista kansallisesta oikeudellisesta kehyksestä, jotka liittyvät kansainväliseen välineeseen LIS-kalastustoiminnan torjumiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. Kyseisillä rajoituksilla ei myöskään voida perustella sitä, ettei Ghana ole pannut tosiasiallisesti täytäntöön kansallista lainsäädäntöä asettaakseen seuraamuksia LIS-kalastukseen liittyvistä rikkomuksista. Vaikuttaa myös siltä, että kansainvälisten sääntöjen laiminlyöminen johtuu ennen kaikkea kansallisten viranomaisten välisen yhteistyön puutteesta sekä kansallisten sääntöjen ja kansainvälisen lainsäädännön tehottomasta täytäntöönpanosta. Lopuksi todetaan, että Ghanan kehitystaso ylittää muiden kyseisellä alueella sijaitsevien maiden kehitystason, minkä vuoksi loogisena seurauksena on, että Ghana on useita muita Afrikan maita paremmassa asemassa, jotta se voi täyttää sille lippu-, rannikko-, satama- tai markkinavaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat velvollisuudet.

| (155) | Lisäksi on syytä todeta, että unioni on jo rahoittanut Ghanalle annettavaa teknistä erityistukea LIS-kalastuksen torjumiseksi (36). Ei ole näyttöä siitä, että Ghana olisi ottanut annetut neuvot huomioon korjatakseen havaitut puutteet. |
| --- | --- |

(155)

Lisäksi on syytä todeta, että unioni on jo rahoittanut Ghanalle annettavaa teknistä erityistukea LIS-kalastuksen torjumiseksi (36). Ei ole näyttöä siitä, että Ghana olisi ottanut annetut neuvot huomioon korjatakseen havaitut puutteet.

| (156) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei tässä tapauksessa ole merkityksellisiä kehitykseen liittyviä rajoituksia. Kun otetaan huomioon Ghanan osalta todettujen puutteiden luonne, maan kehitystasolla ei voida puolustella tai muutoin perustella Ghanan yleistä suorituskykyä kalastusalalla lippu- tai rannikkovaltiona eikä maan riittämättömiä toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi. |
| --- | --- |

(156)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei tässä tapauksessa ole merkityksellisiä kehitykseen liittyviä rajoituksia. Kun otetaan huomioon Ghanan osalta todettujen puutteiden luonne, maan kehitystasolla ei voida puolustella tai muutoin perustella Ghanan yleistä suorituskykyä kalastusalalla lippu- tai rannikkovaltiona eikä maan riittämättömiä toimia LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi.

| (157) | Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei Ghanan kehitystaso ole vaikuttanut haitallisesti sen kalastusalan kehityksen nykytilaan ja yleiseen suorituskykyyn. |
| --- | --- |

(157)

Tämän päätöksen tässä jaksossa selitetty tilanne, kaikki komission kokoamat tietoelementit ja kyseisen maan antamat ilmoitukset huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei Ghanan kehitystaso ole vaikuttanut haitallisesti sen kalastusalan kehityksen nykytilaan ja yleiseen suorituskykyyn.

6.   MENETTELY CURAÇAON SUHTEEN

| (158) | Curaçao oli osa Alankomaiden Antilleja (Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) ennen 10 päivää lokakuuta 2010. Alankomaiden Antilleja ei enää ole olemassa 10 päivästä lokakuuta 2010 lähtien. Komissio hyväksyi Alankomaiden Antillien lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 12 päivänä helmikuuta 2010. Curaçao antoi toimivaltaiset viranomaisensa tiedoksi LIS-asetuksen soveltamiseksi 28 päivänä maaliskuuta 2011. |
| --- | --- |

(158)

Curaçao oli osa Alankomaiden Antilleja (Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius ja Saba) ennen 10 päivää lokakuuta 2010. Alankomaiden Antilleja ei enää ole olemassa 10 päivästä lokakuuta 2010 lähtien. Komissio hyväksyi Alankomaiden Antillien lippuvaltiona tekemän ilmoituksen 12 päivänä helmikuuta 2010. Curaçao antoi toimivaltaiset viranomaisensa tiedoksi LIS-asetuksen soveltamiseksi 28 päivänä maaliskuuta 2011.

| (159) | LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 4–8 päivänä maaliskuuta 2013 Curaçaoon tarkastuskäynnin Euroopan kalastuksenvalvontaviraston tuella. |
| --- | --- |

(159)

LIS-asetuksen 20 artiklan 4 kohdassa tarkoitetun hallinnollisen yhteistyön puitteissa komissio teki 4–8 päivänä maaliskuuta 2013 Curaçaoon tarkastuskäynnin Euroopan kalastuksenvalvontaviraston tuella.

| (160) | Tarkastuskäynnillä pyrittiin todentamaan tiedot, jotka liittyivät Curaçaon järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Curaçao on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa ja noudattaakseen vaatimuksia ja seikkoja, jotka liittyvät unionin saalistodistusjärjestelmän täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

(160)

Tarkastuskäynnillä pyrittiin todentamaan tiedot, jotka liittyivät Curaçaon järjestelyihin niiden lakien ja asetusten sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden soveltamista, valvontaa ja täytäntöönpanoa varten, joita sen kalastusalusten on noudatettava, sekä toimenpiteisiin, joita Curaçao on toteuttanut täyttääkseen LIS-kalastuksen torjuntaa koskevat velvollisuutensa ja noudattaakseen vaatimuksia ja seikkoja, jotka liittyvät unionin saalistodistusjärjestelmän täytäntöönpanoon.

| (161) | Raportti tarkastusmatkasta toimitettiin Curaçaon edustajille 8 päivänä maaliskuuta 2013. |
| --- | --- |

(161)

Raportti tarkastusmatkasta toimitettiin Curaçaon edustajille 8 päivänä maaliskuuta 2013.

| (162) | Komissio teki Curaçaoon uuden tarkastusmatkan 3–6 päivänä kesäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(162)

Komissio teki Curaçaoon uuden tarkastusmatkan 3–6 päivänä kesäkuuta 2013.

| (163) | Komissio toimitti 5 päivänä kesäkuuta 2013 kirjalliset huomiot maan tilanteesta. |
| --- | --- |

(163)

Komissio toimitti 5 päivänä kesäkuuta 2013 kirjalliset huomiot maan tilanteesta.

| (164) | Curaçao toimitti huomautuksensa kirjeellä, joka vastaanotettiin 31 päivänä heinäkuuta 2013. |
| --- | --- |

(164)

Curaçao toimitti huomautuksensa kirjeellä, joka vastaanotettiin 31 päivänä heinäkuuta 2013.

| (165) | Curaçao on ICCAT:n yhteistyötä tekevä ulkojäsen. Curaçao on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen. |
| --- | --- |

(165)

Curaçao on ICCAT:n yhteistyötä tekevä ulkojäsen. Curaçao on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen.

| (166) | Arvioidakseen, miten Curaçao on noudattanut YK:n merioikeusyleissopimuksen ja ICCAT-yleissopimuksen mukaisia kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona, komissio haki ja analysoi kaikki kyseistä arviointia varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot. |
| --- | --- |

(166)

Arvioidakseen, miten Curaçao on noudattanut YK:n merioikeusyleissopimuksen ja ICCAT-yleissopimuksen mukaisia kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona, komissio haki ja analysoi kaikki kyseistä arviointia varten tarpeellisiksi katsomansa tiedot.

| (167) | Tässä komissio käytti saatavilla olevia alueellisten kalastusjärjestöjen, tässä tapauksessa ICCAT:n, julkaisemia tietoja. Arvioidessaan, miten Curaçao on noudattanut kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona, sekä Curaçaon suoriutumista alueellisten kalastusjärjestöjen sääntöjen noudattamisessa komissio on myös ottanut huomioon Curaçaon aikomuksen kehittää kansainvälistä kalastustaan ja tulla ICCAT:n täysjäseneksi. Maa kertoi tästä aikomuksestaan komission kesäkuussa 2013 tekemän tarkastusmatkan aikana. |
| --- | --- |

(167)

Tässä komissio käytti saatavilla olevia alueellisten kalastusjärjestöjen, tässä tapauksessa ICCAT:n, julkaisemia tietoja. Arvioidessaan, miten Curaçao on noudattanut kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltiona, sekä Curaçaon suoriutumista alueellisten kalastusjärjestöjen sääntöjen noudattamisessa komissio on myös ottanut huomioon Curaçaon aikomuksen kehittää kansainvälistä kalastustaan ja tulla ICCAT:n täysjäseneksi. Maa kertoi tästä aikomuksestaan komission kesäkuussa 2013 tekemän tarkastusmatkan aikana.

7.   CURAÇAON TOTEAMINEN MAHDOLLISESTI YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMAKSI KOLMANNEKSI MAAKSI

| (168) | Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Curaçaon velvollisuuksia lippu-, satama- tai rannikkovaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat. |
| --- | --- |

(168)

Komissio analysoi LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan mukaisesti Curaçaon velvollisuuksia lippu-, satama- tai rannikkovaltiona. Kyseistä tarkastelua varten komissio otti huomioon LIS-asetuksen 31 artiklan 4–7 kohdassa luetellut muuttujat.

7.1   LIS-alusten ja LIS-kauppavirtojen toistuvuus (LIS-asetuksen 31 artiklan 4 kohdan a alakohta)

| (169) | Curaçaon lipun alla purjehtivien LIS-alusten osalta voidaan todeta, että alueellisten kalastusjärjestöjen alusluetteloista saatujen tietojen perusteella tällaisia aluksia ei esiinny tilapäisissä eikä lopullisissa LIS-luetteloissa, eikä ole olemassa mitään sellaista näyttöä Curaçaon lipun alla aiemmin purjehtineista LIS-aluksista, jonka avulla komissio voisi analysoida Curaçaon toimintaa toistuvan LIS-kalastustoiminnan suhteen. On kuitenkin aiheellista todeta, että komission saamien tietojen mukaan kaksi Curaçaon lipun alla purjehtivaa alusta on harjoittanut useaan otteeseen oletettua LIS-toimintaa. Japanin ja Uuden-Seelannin hallitukset ilmoittivat nimittäin vuonna 2011 taloudellisen kehityksen ministeriölle, että Curaçaon lipun alla purjehtiva alus pyysi pohjalla eläviä hailajeja syvänveden verkoilla alueella, joka kuuluu aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Etelä-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen (SPRFMO) soveltamisalaan. Syvänmeren verkkojen käyttö kiellettiin kyseisellä alueella toimenpiteillä, joista sovittiin ehdotetun Eteläisen Tyynenmeren alueellisen kalastusjärjestön perustamisesta käytyjen kansainvälisten neuvottelujen vuoden 2009 loppuasiakirjassa (’loppuasiakirja’) (37). Curaçao oli myös varmentanut kyseisen aluksen saalistodistukset mainitulla ajanjaksolla. Curaçao on käynnistänyt kyseisen aluksen osalta tutkintamenettelyn ja toteuttanut varotoimenpiteitä lopettaakseen sen SPRFMO-yleissopimusalueella harjoittaman kalastustoiminnan. Alukselle ei kuitenkaan asetettu seuraamuksia. Yhteenvetona voidaan todeta, että toimimalla edellä kuvatulla tavalla Curaçao rikkoi YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 ja 118 artiklaa. |
| --- | --- |

(169)

Curaçaon lipun alla purjehtivien LIS-alusten osalta voidaan todeta, että alueellisten kalastusjärjestöjen alusluetteloista saatujen tietojen perusteella tällaisia aluksia ei esiinny tilapäisissä eikä lopullisissa LIS-luetteloissa, eikä ole olemassa mitään sellaista näyttöä Curaçaon lipun alla aiemmin purjehtineista LIS-aluksista, jonka avulla komissio voisi analysoida Curaçaon toimintaa toistuvan LIS-kalastustoiminnan suhteen. On kuitenkin aiheellista todeta, että komission saamien tietojen mukaan kaksi Curaçaon lipun alla purjehtivaa alusta on harjoittanut useaan otteeseen oletettua LIS-toimintaa. Japanin ja Uuden-Seelannin hallitukset ilmoittivat nimittäin vuonna 2011 taloudellisen kehityksen ministeriölle, että Curaçaon lipun alla purjehtiva alus pyysi pohjalla eläviä hailajeja syvänveden verkoilla alueella, joka kuuluu aavan meren kalavarojen säilyttämistä ja hoitoa Etelä-Tyynellämerellä koskevan yleissopimuksen (SPRFMO) soveltamisalaan. Syvänmeren verkkojen käyttö kiellettiin kyseisellä alueella toimenpiteillä, joista sovittiin ehdotetun Eteläisen Tyynenmeren alueellisen kalastusjärjestön perustamisesta käytyjen kansainvälisten neuvottelujen vuoden 2009 loppuasiakirjassa (’loppuasiakirja’) (37). Curaçao oli myös varmentanut kyseisen aluksen saalistodistukset mainitulla ajanjaksolla. Curaçao on käynnistänyt kyseisen aluksen osalta tutkintamenettelyn ja toteuttanut varotoimenpiteitä lopettaakseen sen SPRFMO-yleissopimusalueella harjoittaman kalastustoiminnan. Alukselle ei kuitenkaan asetettu seuraamuksia. Yhteenvetona voidaan todeta, että toimimalla edellä kuvatulla tavalla Curaçao rikkoi YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 ja 118 artiklaa.

7.2   Yhteistyön ja täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 5 kohta)

| (170) | Komissio arvioi, onko Curaçao tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä LIS-kalastuksesta vastaavien toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, jotta rikkojat eivät saa hyväkseen tällaisesta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä. |
| --- | --- |

(170)

Komissio arvioi, onko Curaçao tosiasiallisesti toteuttanut täytäntöönpanotoimenpiteitä LIS-kalastuksesta vastaavien toimijoiden osalta ja onko määrätty riittävän ankaria seuraamuksia, jotta rikkojat eivät saa hyväkseen tällaisesta toiminnasta aiheutuvaa hyötyä.

| (171) | Komission maalis- ja kesäkuussa 2013 Curaçaossa tekemien tarkastusmatkojen aikana havaittiin useita tekijöitä, jotka osoittavat, ettei Curaçao ole noudattanut velvollisuuksiaan lippuvaltiona. Lippuvaltion tehtäviin sisältyy erityisesti velvollisuus käyttää tehokkaasti lainkäyttö- ja valvontavaltaa lippuvaltion lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden hallinnollisissa, teknisissä ja yhteiskunnallisissa seikoissa, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklassa ja LIS-toimintasuunnitelmassa määrätään. Edellä mainittujen komission tarkastusmatkojen aikana havaittiin huomattavia ongelmia kalastusalaan ja laivaston hallinnointijärjestelmään liittyvissä Curaçaon valmiuksissa seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimenpiteiden ja -menettelyjen laadun osalta. |
| --- | --- |

(171)

Komission maalis- ja kesäkuussa 2013 Curaçaossa tekemien tarkastusmatkojen aikana havaittiin useita tekijöitä, jotka osoittavat, ettei Curaçao ole noudattanut velvollisuuksiaan lippuvaltiona. Lippuvaltion tehtäviin sisältyy erityisesti velvollisuus käyttää tehokkaasti lainkäyttö- ja valvontavaltaa lippuvaltion lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden hallinnollisissa, teknisissä ja yhteiskunnallisissa seikoissa, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklassa ja LIS-toimintasuunnitelmassa määrätään. Edellä mainittujen komission tarkastusmatkojen aikana havaittiin huomattavia ongelmia kalastusalaan ja laivaston hallinnointijärjestelmään liittyvissä Curaçaon valmiuksissa seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimenpiteiden ja -menettelyjen laadun osalta.

| (172) | Ensinnäkin komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana havaittiin, että LIS-toiminnan vastainen seuraamusjärjestelmä on riittämätön, eikä seuraamuksilla varmisteta vaatimusten noudattamista, ehkäistä rikkomisia missä ne sitten tapahtuvatkin eikä viedä rikkojilta laittomasta toiminnasta saatavia hyötyjä. |
| --- | --- |

(172)

Ensinnäkin komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana havaittiin, että LIS-toiminnan vastainen seuraamusjärjestelmä on riittämätön, eikä seuraamuksilla varmisteta vaatimusten noudattamista, ehkäistä rikkomisia missä ne sitten tapahtuvatkin eikä viedä rikkojilta laittomasta toiminnasta saatavia hyötyjä.

| (173) | Toiseksi tarkastuskäynnit paljastivat huomattavia puutteita Curaçaon soveltamassa jäljitysjärjestelmässä. Erilaisten paikalla tehtyjen asiakirjatarkastusten aikana todettiin, etteivät Curaçaon viranomaiset ole asemassa, jossa ne voisivat varmistaa jäljitettävyyden kalastustoimien kaikissa eri vaiheissa: saaliit, jälleenlaivaukset, purkamiset, kuljetukset, vienti ja kaupankäynti. |
| --- | --- |

(173)

Toiseksi tarkastuskäynnit paljastivat huomattavia puutteita Curaçaon soveltamassa jäljitysjärjestelmässä. Erilaisten paikalla tehtyjen asiakirjatarkastusten aikana todettiin, etteivät Curaçaon viranomaiset ole asemassa, jossa ne voisivat varmistaa jäljitettävyyden kalastustoimien kaikissa eri vaiheissa: saaliit, jälleenlaivaukset, purkamiset, kuljetukset, vienti ja kaupankäynti.

| (174) | Kolmanneksi tavassa, jolla Curaçao valvoo avomerellä toimivaa laivastoa, on tuntuvia puutteita. Laivaston ja sen saamien saaliiden valvonnasta vastaa taloudellisen kehityksen ministeriö, joka vastaa myös kalastuslisenssien myöntämisestä, keskeyttämisestä ja peruuttamisesta. Curaçaolla ei ole kalastuksenseurantakeskusta. Kun otetaan huomioon avomerellä toimivan Curaçaon laivaston tekniset ominaisuudet, voidaan todeta, että Curaçaon valmiuksissa valvoa avomerellä toimivan laivastonsa käyttäytymistä sekä velvollisuuksien ja sääntöjen täyttämistä on huomattavia heikkouksia hallinnollisessa, organisatorisessa ja teknisessä mielessä. Vaikka Curaçaon kurenuotta-aluksilla on nykyaikaiset viestintävälineet, taloudellisen kehityksen ministeriöön asennetun VMS-ohjelmiston rajalliset toiminnot yhdistettynä siihen seikkaan, että tiedonkeruu perustuu paperiversioihin, ei mahdollista sitä, että toimitetuille tiedoille tehtäisiin tarvittavat tarkastukset. |
| --- | --- |

(174)

Kolmanneksi tavassa, jolla Curaçao valvoo avomerellä toimivaa laivastoa, on tuntuvia puutteita. Laivaston ja sen saamien saaliiden valvonnasta vastaa taloudellisen kehityksen ministeriö, joka vastaa myös kalastuslisenssien myöntämisestä, keskeyttämisestä ja peruuttamisesta. Curaçaolla ei ole kalastuksenseurantakeskusta. Kun otetaan huomioon avomerellä toimivan Curaçaon laivaston tekniset ominaisuudet, voidaan todeta, että Curaçaon valmiuksissa valvoa avomerellä toimivan laivastonsa käyttäytymistä sekä velvollisuuksien ja sääntöjen täyttämistä on huomattavia heikkouksia hallinnollisessa, organisatorisessa ja teknisessä mielessä. Vaikka Curaçaon kurenuotta-aluksilla on nykyaikaiset viestintävälineet, taloudellisen kehityksen ministeriöön asennetun VMS-ohjelmiston rajalliset toiminnot yhdistettynä siihen seikkaan, että tiedonkeruu perustuu paperiversioihin, ei mahdollista sitä, että toimitetuille tiedoille tehtäisiin tarvittavat tarkastukset.

| (175) | Neljänneksi Curaçaon viranomaiset eivät varmista saatujen VMS-tietojen jatkuvaa seurantaa. Teknisten ja operatiivisten heikkouksien osalta voidaan todeta, että VMS-tietojen lukemiseksi ja keräämiseksi käytettävässä ohjelmistossa on rajalliset toiminnot. Tukialuksilla on VMS-järjestelmä, ja niiden on lähetettävä tiedot järjestelmällisesti. Myös rahtialuksilla on VMS-järjestelmä, mutta niiden on lähetettävä tiedot vain, kun ne kuljettavat kalaa. |
| --- | --- |

(175)

Neljänneksi Curaçaon viranomaiset eivät varmista saatujen VMS-tietojen jatkuvaa seurantaa. Teknisten ja operatiivisten heikkouksien osalta voidaan todeta, että VMS-tietojen lukemiseksi ja keräämiseksi käytettävässä ohjelmistossa on rajalliset toiminnot. Tukialuksilla on VMS-järjestelmä, ja niiden on lähetettävä tiedot järjestelmällisesti. Myös rahtialuksilla on VMS-järjestelmä, mutta niiden on lähetettävä tiedot vain, kun ne kuljettavat kalaa.

| (176) | Viidenneksi komissio havaitsi maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemiensä tarkastuskäyntien aikana, ettei tietojen ilmoittamiseen liittyvä koordinaatio ja yhteistyö Curaçaon lipun alla purjehtivien, avomerellä toimivien alusten ja Curaçaon toimivaltaisten viranomaisten välillä ole riittävää varmistamaan kalastustoiminnan tehokas seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmä. Tämä seikka osoittaa, ettei Curaçao ole lippuvaltiona pystynyt seuraamaan ja valvomaan laivastonsa kalastustoimintaa eikä harjoittamaan lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen nähden, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklassa määrätään. Curaçaon toteuttamat seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimet eivät myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdassa esitettyjä suosituksia, joissa neuvotaan lippuvaltioita varmistamaan kalastustoiminnan kattava ja tehokas seuranta, valvonta ja tarkkailu. |
| --- | --- |

(176)

Viidenneksi komissio havaitsi maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemiensä tarkastuskäyntien aikana, ettei tietojen ilmoittamiseen liittyvä koordinaatio ja yhteistyö Curaçaon lipun alla purjehtivien, avomerellä toimivien alusten ja Curaçaon toimivaltaisten viranomaisten välillä ole riittävää varmistamaan kalastustoiminnan tehokas seuranta-, valvonta- ja tarkkailujärjestelmä. Tämä seikka osoittaa, ettei Curaçao ole lippuvaltiona pystynyt seuraamaan ja valvomaan laivastonsa kalastustoimintaa eikä harjoittamaan lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen nähden, kuten YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklassa määrätään. Curaçaon toteuttamat seuranta-, valvonta- ja tarkkailutoimet eivät myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 24 kohdassa esitettyjä suosituksia, joissa neuvotaan lippuvaltioita varmistamaan kalastustoiminnan kattava ja tehokas seuranta, valvonta ja tarkkailu.

| (177) | Kuudenneksi riittämättömät henkilöstöresurssit, alusten lähettämien tietojen täsmällisyyden päivittäisten todennusten puuttuminen sekä se, ettei taloudellisen kehityksen ministeriön virkamiesten käytössä olevissa suuntaviivoissa tai menettelykäsikirjoissa mainita erityisiä todennuskäytäntöjä eikä kohdennettuja todennuksia, merkitsevät, että Curaçao rikkoo kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippuvaltiona, kun erityisesti otetaan huomioon YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artikla. Curaçao ei ole myöskään noudattanut LIS-toimintasuunnitelman suosituksia, erityisesti 34 kohtaa. |
| --- | --- |

(177)

Kuudenneksi riittämättömät henkilöstöresurssit, alusten lähettämien tietojen täsmällisyyden päivittäisten todennusten puuttuminen sekä se, ettei taloudellisen kehityksen ministeriön virkamiesten käytössä olevissa suuntaviivoissa tai menettelykäsikirjoissa mainita erityisiä todennuskäytäntöjä eikä kohdennettuja todennuksia, merkitsevät, että Curaçao rikkoo kansainvälisiä velvollisuuksiaan lippuvaltiona, kun erityisesti otetaan huomioon YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artikla. Curaçao ei ole myöskään noudattanut LIS-toimintasuunnitelman suosituksia, erityisesti 34 kohtaa.

| (178) | Ottaen huomioon johdanto-osan 173–176 kappaleessa kuvattu tilanne Curaçao ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytykset, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden. |
| --- | --- |

(178)

Ottaen huomioon johdanto-osan 173–176 kappaleessa kuvattu tilanne Curaçao ei pystynyt osoittamaan täyttävänsä YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan 2 kohdan b alakohdan edellytykset, joiden mukaan lippuvaltion tulee harjoittaa valtionsisäisen lainsäädäntönsä mukaista lainkäyttövaltaa jokaiseen lippunsa alla purjehtivaan alukseen, sen päällikköön, muuhun päällystöön ja miehistöön nähden.

| (179) | Curaçao ei ole myöskään noudattanut YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklasta johtuvia kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteitaan. Kyseisessä artiklassa määrätään valtioiden yhteistyöstä elollisten luonnonvarojen säilyttämisessä ja hoidossa. Curaçaolla ei nimittäin ole virallista pysyvää kalastuksenseurantakeskusta, joka toimisi yhteyspisteenä, mikä haittaa vakavasti tehokasta yhteistyötä sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka ovat mukana Curaçaon alusten tekemissä tonnikalalajien jälleenlaivauksissa ja purkamisissa. |
| --- | --- |

(179)

Curaçao ei ole myöskään noudattanut YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 artiklasta johtuvia kansainvälisiä oikeudellisia velvoitteitaan. Kyseisessä artiklassa määrätään valtioiden yhteistyöstä elollisten luonnonvarojen säilyttämisessä ja hoidossa. Curaçaolla ei nimittäin ole virallista pysyvää kalastuksenseurantakeskusta, joka toimisi yhteyspisteenä, mikä haittaa vakavasti tehokasta yhteistyötä sellaisten kolmansien maiden kanssa, jotka ovat mukana Curaçaon alusten tekemissä tonnikalalajien jälleenlaivauksissa ja purkamisissa.

| (180) | Sen vuoksi Curaçao ei ole pystynyt osoittamaan, että se toimii yhteistyössä ja koordinoi toimintaansa muiden valtioiden kanssa LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi tavalla, josta määrätään LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa, erityisesti 28 kohdan 6 alakohdassa, jossa todetaan, että valtioiden olisi kehitettävä yhteistyömekanismeja, jotka muun muassa mahdollistavat nopean reagoinnin LIS-kalastukseen. |
| --- | --- |

(180)

Sen vuoksi Curaçao ei ole pystynyt osoittamaan, että se toimii yhteistyössä ja koordinoi toimintaansa muiden valtioiden kanssa LIS-kalastuksen ehkäisemiseksi, estämiseksi ja poistamiseksi tavalla, josta määrätään LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa, erityisesti 28 kohdan 6 alakohdassa, jossa todetaan, että valtioiden olisi kehitettävä yhteistyömekanismeja, jotka muun muassa mahdollistavat nopean reagoinnin LIS-kalastukseen.

| (181) | Saalistodistusjärjestelmän osalta havaittiin komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana, että saalistodistusten varmennuksen hallinnointijärjestelmässä on Curaçaossa joitakin porsaanreikiä. Curaçao varmentaa saalistodistukset ilman, että viranomaiset tekisivät tiedoille paikalla todellisia todennuksia ja tarkastuksia, mikä on vastoin ICCAT:n suosituksen 09-11 (38) vaatimuksia. Lisäksi todettiin, etteivät Curaçaon viranomaiset tee lainkaan yhteistyötä purkamisvaltioiden kanssa (esimeriksi Norsunluurannikko, Senegal, Ghana). Saalistodistusjärjestelmä perustuu yksinomaisesti asiakirjatarkastuksiin. Alusten liikkeitä merellä pystytään seuraamaan VMS-järjestelmällä mutta perusjärjestelmässä, jolla alusten liikkeitä seurataan, ei pystytä keräämään historiallisia tietoja eikä antamaan varoituksia. Nämä tosiseikat osoittavat, ettei Curaçao ole noudattanut YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 ja 119 artiklassa vahvistettuja sääntöjä. |
| --- | --- |

(181)

Saalistodistusjärjestelmän osalta havaittiin komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana, että saalistodistusten varmennuksen hallinnointijärjestelmässä on Curaçaossa joitakin porsaanreikiä. Curaçao varmentaa saalistodistukset ilman, että viranomaiset tekisivät tiedoille paikalla todellisia todennuksia ja tarkastuksia, mikä on vastoin ICCAT:n suosituksen 09-11 (38) vaatimuksia. Lisäksi todettiin, etteivät Curaçaon viranomaiset tee lainkaan yhteistyötä purkamisvaltioiden kanssa (esimeriksi Norsunluurannikko, Senegal, Ghana). Saalistodistusjärjestelmä perustuu yksinomaisesti asiakirjatarkastuksiin. Alusten liikkeitä merellä pystytään seuraamaan VMS-järjestelmällä mutta perusjärjestelmässä, jolla alusten liikkeitä seurataan, ei pystytä keräämään historiallisia tietoja eikä antamaan varoituksia. Nämä tosiseikat osoittavat, ettei Curaçao ole noudattanut YK:n merioikeusyleissopimuksen 118 ja 119 artiklassa vahvistettuja sääntöjä.

| (182) | Saalistodistusten varmennuksessa ei ole käytössä muita valvontakeinoja kuin VMS. Näin ollen Curaçaon viranomaiset luottavat yksinomaan toimijoiden raportointiin, kun kyseessä ovat alukset, jotka kalastavat koko ajan Curaçaon vesien ulkopuolella ja purkavat tai jälleenlaivaavat suurimman osan saaliista Norsunluurannikolla tai Angolassa. Purkamis- tai jälleenlaivaussatamissa ei tehdä lainkaan tarkastuksia. Purkamis- tai jälleenlaivausvaltioiden kanssa ei myöskään tehdä yhteistyötä. |
| --- | --- |

(182)

Saalistodistusten varmennuksessa ei ole käytössä muita valvontakeinoja kuin VMS. Näin ollen Curaçaon viranomaiset luottavat yksinomaan toimijoiden raportointiin, kun kyseessä ovat alukset, jotka kalastavat koko ajan Curaçaon vesien ulkopuolella ja purkavat tai jälleenlaivaavat suurimman osan saaliista Norsunluurannikolla tai Angolassa. Purkamis- tai jälleenlaivaussatamissa ei tehdä lainkaan tarkastuksia. Purkamis- tai jälleenlaivausvaltioiden kanssa ei myöskään tehdä yhteistyötä.

| (183) | Curaçao ei ole ottanut käyttöön saaliiden ilmoitusjärjestelmää, jolla varmistettaisiin kaikkien saaliiden reaaliaikainen kirjaaminen, eikä se ole ottanut käyttöön sähköistä kalastuspäiväkirjajärjestelmää. Se ei ole näin ollen varmistanut täysipainoista valvontaa ja jäljitettävyyttä eikä tehokkaita VMS-tietojen, purkamisten, purkamistietojen ja jälleenlaivausten ristiintarkastuksia. Näin ollen Curaçaon toiminta tässä asiassa ei vastaa LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa esitettyjä suosituksia. |
| --- | --- |

(183)

Curaçao ei ole ottanut käyttöön saaliiden ilmoitusjärjestelmää, jolla varmistettaisiin kaikkien saaliiden reaaliaikainen kirjaaminen, eikä se ole ottanut käyttöön sähköistä kalastuspäiväkirjajärjestelmää. Se ei ole näin ollen varmistanut täysipainoista valvontaa ja jäljitettävyyttä eikä tehokkaita VMS-tietojen, purkamisten, purkamistietojen ja jälleenlaivausten ristiintarkastuksia. Näin ollen Curaçaon toiminta tässä asiassa ei vastaa LIS-toimintasuunnitelman 28 kohdassa esitettyjä suosituksia.

| (184) | Avomeren kalastuksesta 7 päivänä lokakuuta 2010 annettu kansallinen säädös (Landsbesluit visserij op volle zee – PB No 109) on Curaçaossa kalastusalan perussäädös, jota sovelletaan kansainväliseen kalastusalaan. Vuoden 2010 kansallisessa säädöksessä määrätään kansainvälisestä lisenssijärjestelmästä. Säädös sisältää säännöksiä jälleenlaivauksista, raportointivelvollisuuksista ja VMS-järjestelmästä. |
| --- | --- |

(184)

Avomeren kalastuksesta 7 päivänä lokakuuta 2010 annettu kansallinen säädös (Landsbesluit visserij op volle zee – PB No 109) on Curaçaossa kalastusalan perussäädös, jota sovelletaan kansainväliseen kalastusalaan. Vuoden 2010 kansallisessa säädöksessä määrätään kansainvälisestä lisenssijärjestelmästä. Säädös sisältää säännöksiä jälleenlaivauksista, raportointivelvollisuuksista ja VMS-järjestelmästä.

| (185) | Vuonna 1991 annettu kansallinen kalastussäädös (Visserijlandsverordening) on kansallinen kalastusalan perussäädös, jossa vahvistetaan kalastusta koskevat säännöt Curaçaon alueellisilla vesillä ja kalastusvyöhykkeellä. |
| --- | --- |

(185)

Vuonna 1991 annettu kansallinen kalastussäädös (Visserijlandsverordening) on kansallinen kalastusalan perussäädös, jossa vahvistetaan kalastusta koskevat säännöt Curaçaon alueellisilla vesillä ja kalastusvyöhykkeellä.

| (186) | Curaçaon oikeudellisen ja hallinnollisen kehyksen osalta komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemät tarkastuskäynnit paljastivat puutteita Curaçaon nykyisissä rakenteissa ja järjestelmissä. Curaçao ei ole eritoten perustanut rikkomus- ja seuraamusrekisteriä, joka helpottaisi alusten omistajien aiempien LIS-toimien todennusprosessia. Hallinnollisten seuraamusten ja sakkojen yleinen taso ei ole riittävä, eikä seuraamusjärjestelmä siten ole johdonmukainen eikä varoittava. Curaçaon antamien tietojen mukaan maan lainsäädännössä ei ole hallinnollisen täytäntöönpanon mahdollistavia toimenpiteitä. Näin ollen ei ole mahdollista asettaa hallinnollista sakkoa henkilöille, jotka syyllistyvät LIS-rikkomuksiin, eikä Curaçaon hallitus pysty toteuttamaan ennalta ehkäiseviä ja täytäntöönpanon varmistavia toimenpiteitä. Toimimalla edellä kuvatulla tavalla Curaçao on laiminlyönyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan noudattamisen. |
| --- | --- |

(186)

Curaçaon oikeudellisen ja hallinnollisen kehyksen osalta komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemät tarkastuskäynnit paljastivat puutteita Curaçaon nykyisissä rakenteissa ja järjestelmissä. Curaçao ei ole eritoten perustanut rikkomus- ja seuraamusrekisteriä, joka helpottaisi alusten omistajien aiempien LIS-toimien todennusprosessia. Hallinnollisten seuraamusten ja sakkojen yleinen taso ei ole riittävä, eikä seuraamusjärjestelmä siten ole johdonmukainen eikä varoittava. Curaçaon antamien tietojen mukaan maan lainsäädännössä ei ole hallinnollisen täytäntöönpanon mahdollistavia toimenpiteitä. Näin ollen ei ole mahdollista asettaa hallinnollista sakkoa henkilöille, jotka syyllistyvät LIS-rikkomuksiin, eikä Curaçaon hallitus pysty toteuttamaan ennalta ehkäiseviä ja täytäntöönpanon varmistavia toimenpiteitä. Toimimalla edellä kuvatulla tavalla Curaçao on laiminlyönyt YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan noudattamisen.

| (187) | Komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana ja Curaçaon toimitettua tietoja komissio havaitsi, että vaikka Curaçaon oikeudellisessa ja hallinnollisessa kehyksessä oli todettu olevan puutteita, Curaçaon toimivaltaiset viranomaiset eivät ryhtyneet toimiin käynnistääkseen tarvittavat menettelyt LIS-kalastusta koskevien menettelysääntöjen hyväksymiseksi ja Curaçaon kalastuslainsäädännön tarkistamiseksi. |
| --- | --- |

(187)

Komission maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemien tarkastuskäyntien aikana ja Curaçaon toimitettua tietoja komissio havaitsi, että vaikka Curaçaon oikeudellisessa ja hallinnollisessa kehyksessä oli todettu olevan puutteita, Curaçaon toimivaltaiset viranomaiset eivät ryhtyneet toimiin käynnistääkseen tarvittavat menettelyt LIS-kalastusta koskevien menettelysääntöjen hyväksymiseksi ja Curaçaon kalastuslainsäädännön tarkistamiseksi.

| (188) | Näin ollen komission keräämät todisteet osoittavat, ettei Curaçaon toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ole LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät tällaisesta kalastuksesta saadun hyödyn. |
| --- | --- |

(188)

Näin ollen komission keräämät todisteet osoittavat, ettei Curaçaon toiminta tosiasiallisten täytäntöönpanotoimenpiteiden suhteen ole LIS-toimintasuunnitelman 21 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita varmistamaan, että LIS-kalastuksesta aluksille määrättävät seuraamukset ovat riittävän ankaria, jotta ne todella ehkäisevät ja estävät LIS-kalastusta ja saavat sen loppumaan sekä vievät tällaisesta kalastuksesta saadun hyödyn.

| (189) | Curaçaon viranomaisten nykyisten valmiuksien suhteen voidaan todeta, ettei Curaçaon kehitystasosta anneta tietoja YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä. Maailmanpankin soveltaman maailman kehitysindikaattorin (39) mukaan Curaçao on kuitenkin korkean tulotason maa. Maan tilanne huomioon ottaen katsotaan, ettei Curaçaon toimivaltaisten viranomaisten nykyisiä valmiuksia ole tarpeen analysoida. |
| --- | --- |

(189)

Curaçaon viranomaisten nykyisten valmiuksien suhteen voidaan todeta, ettei Curaçaon kehitystasosta anneta tietoja YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä. Maailmanpankin soveltaman maailman kehitysindikaattorin (39) mukaan Curaçao on kuitenkin korkean tulotason maa. Maan tilanne huomioon ottaen katsotaan, ettei Curaçaon toimivaltaisten viranomaisten nykyisiä valmiuksia ole tarpeen analysoida.

| (190) | Maalis- ja kesäkuussa 2013 tehtyjen komission tarkastuskäyntien aikana kerättyjen tietojen perusteella ei voida todeta, että Curaçaon viranomaisilta puuttuisi taloudellisia varoja. Pikemminkin niiltä puuttuu tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen toimintaympäristö ja tehtävienhoitovaltuutukset. Lisäksi olisi korostettava, että komissio on kehitysmaiden erityisvaatimuksia koskevien LIS-toimintasuunnitelman 85 ja 86 kohdan suositusten mukaisesti avustanut Curaçaoa EU:n LIS-asetuksen soveltamisessa komission rahoittaman erityisen teknisen avun ohjelman välityksellä (40). |
| --- | --- |

(190)

Maalis- ja kesäkuussa 2013 tehtyjen komission tarkastuskäyntien aikana kerättyjen tietojen perusteella ei voida todeta, että Curaçaon viranomaisilta puuttuisi taloudellisia varoja. Pikemminkin niiltä puuttuu tarvittava oikeudellinen ja hallinnollinen toimintaympäristö ja tehtävienhoitovaltuutukset. Lisäksi olisi korostettava, että komissio on kehitysmaiden erityisvaatimuksia koskevien LIS-toimintasuunnitelman 85 ja 86 kohdan suositusten mukaisesti avustanut Curaçaoa EU:n LIS-asetuksen soveltamisessa komission rahoittaman erityisen teknisen avun ohjelman välityksellä (40).

| (191) | Kaikkien edellä mainittujen seikkojen perusteella todetaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 5 kohdan b ja d alakohdan mukaisesti, että Curaçao on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat, yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuutensa. |
| --- | --- |

(191)

Kaikkien edellä mainittujen seikkojen perusteella todetaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 kohdan ja 31 artiklan 5 kohdan b ja d alakohdan mukaisesti, että Curaçao on laiminlyönyt sille lippuvaltiona kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat, yhteistyö- ja täytäntöönpanotoimiin liittyvät velvollisuutensa.

7.3   Kansainvälisten sääntöjen täytäntöönpanon laiminlyönti (LIS-asetuksen 31 artiklan 6 kohta)

| (192) | Curaçao on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen. Curaçao on lisäksi ICCAT:n yhteistyötä tekevä muu kuin sopimuspuoli 17 päivästä marraskuuta 2010 lähtien. |
| --- | --- |

(192)

Curaçao on ratifioinut YK:n merioikeusyleissopimuksen. Curaçao on lisäksi ICCAT:n yhteistyötä tekevä muu kuin sopimuspuoli 17 päivästä marraskuuta 2010 lähtien.

| (193) | Sen selventämiseksi, miten Curaçao panee täytäntöön kansainvälisiä sääntöjä, on aiheellista huomauttaa, että Alankomaiden kuningaskunta ratifioi YK:n merioikeusyleissopimuksen Alankomaiden Antillien puolesta vuonna 2007 ja että kaikki Alankomaiden Antillien ennen 10 päivää lokakuuta 2010 hyväksymät oikeudelliset välineet ovat voimassa Curaçaossa. |
| --- | --- |

(193)

Sen selventämiseksi, miten Curaçao panee täytäntöön kansainvälisiä sääntöjä, on aiheellista huomauttaa, että Alankomaiden kuningaskunta ratifioi YK:n merioikeusyleissopimuksen Alankomaiden Antillien puolesta vuonna 2007 ja että kaikki Alankomaiden Antillien ennen 10 päivää lokakuuta 2010 hyväksymät oikeudelliset välineet ovat voimassa Curaçaossa.

| (194) | Komissio analysoi kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Curaçaon asemaan ICCAT:n yhteistyötä tekevänä muuna kuin sopimuspuolena. Lisäksi komissio analysoi kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Curaçaon suostumukseen soveltaa ICCAT:n hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä. |
| --- | --- |

(194)

Komissio analysoi kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Curaçaon asemaan ICCAT:n yhteistyötä tekevänä muuna kuin sopimuspuolena. Lisäksi komissio analysoi kaikki merkityksellisiksi katsotut tiedot, jotka liittyvät Curaçaon suostumukseen soveltaa ICCAT:n hyväksymiä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä.

| (195) | Komissio analysoi kaikki ICCAT:lta saadut tiedot vaatimusten täyttämisestä. Sitä varten komissio käytti ICCAT:n vaatimustenmukaisuustaulukoita (41). |
| --- | --- |

(195)

Komissio analysoi kaikki ICCAT:lta saadut tiedot vaatimusten täyttämisestä. Sitä varten komissio käytti ICCAT:n vaatimustenmukaisuustaulukoita (41).

| (196) | Vaatimusten noudattamista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden osalta käsittelevä ICCAT:n komitea (Conservation and Management Measures Compliance Committee, COC) totesi vuoden 2012 osalta, ettei Curaçao ollut noudattanut velvoitettaan toimittaa raportit, tilastotiedot ja muut tiedot oikea-aikaisesti ICCAT:lle. COC:n kokousraportissa tiivistelmämuodossa olevissa vaatimustenmukaisuustaulukoissa (42) Curaçaon todettiin toimittaneet myöhässä tai epätäydellisinä seuraavat asiakirjat: tehtävän I mukaiset tiedot laivaston ominaisuuksista (vuotuiset raportit/tilastotiedot); sisäiset toimet (yli 20 m pitkät alukset) säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden osalta; tiedot pääsysopimuksista; jälleenlaivausraportti; vaatimustenmukaisuustaulukot kiintiöistä ja saalisrajoituksista. Edellä mainitut ICCAT:n sääntöjen ja suositusten (lähinnä ICCAT:n suosituksen 11-12) laiminlyönnit yhdessä tämän päätöksen 7.1 ja 7.2 kohdassa esille tuotujen muiden seikkojen kanssa osoittavat, että Curaçao on lippuvaltiona täyttänyt puutteellisesti velvollisuutensa, jotka koskevat hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä ja joista määrätään YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 ja 118 artiklassa. |
| --- | --- |

(196)

Vaatimusten noudattamista säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden osalta käsittelevä ICCAT:n komitea (Conservation and Management Measures Compliance Committee, COC) totesi vuoden 2012 osalta, ettei Curaçao ollut noudattanut velvoitettaan toimittaa raportit, tilastotiedot ja muut tiedot oikea-aikaisesti ICCAT:lle. COC:n kokousraportissa tiivistelmämuodossa olevissa vaatimustenmukaisuustaulukoissa (42) Curaçaon todettiin toimittaneet myöhässä tai epätäydellisinä seuraavat asiakirjat: tehtävän I mukaiset tiedot laivaston ominaisuuksista (vuotuiset raportit/tilastotiedot); sisäiset toimet (yli 20 m pitkät alukset) säilyttämis- ja hoitotoimenpiteiden osalta; tiedot pääsysopimuksista; jälleenlaivausraportti; vaatimustenmukaisuustaulukot kiintiöistä ja saalisrajoituksista. Edellä mainitut ICCAT:n sääntöjen ja suositusten (lähinnä ICCAT:n suosituksen 11-12) laiminlyönnit yhdessä tämän päätöksen 7.1 ja 7.2 kohdassa esille tuotujen muiden seikkojen kanssa osoittavat, että Curaçao on lippuvaltiona täyttänyt puutteellisesti velvollisuutensa, jotka koskevat hoito- ja säilyttämistoimenpiteitä ja joista määrätään YK:n merioikeusyleissopimuksen 117 ja 118 artiklassa.

| (197) | Laivastopolitiikan osalta komissio totesi, että kaikki Curaçaon teolliset alukset ovat ulkomaisten omistajien omistuksessa ja että Curaçao pystyy ainoastaan yksilöimään aluksen todellisen omistajan ja edunsaajan. Komissio katsoo, etteivät tiedot alusten todellisista omistajista ja edunsaajista ole riittävä todiste lippuvaltion ja alusten välisen todellisen yhteyden olemassaolosta, ja katsoo, ettei kyseinen tilanne vastaa YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 artiklassa vahvistettuja alusten kansalaisuutta koskevia määräyksiä. |
| --- | --- |

(197)

Laivastopolitiikan osalta komissio totesi, että kaikki Curaçaon teolliset alukset ovat ulkomaisten omistajien omistuksessa ja että Curaçao pystyy ainoastaan yksilöimään aluksen todellisen omistajan ja edunsaajan. Komissio katsoo, etteivät tiedot alusten todellisista omistajista ja edunsaajista ole riittävä todiste lippuvaltion ja alusten välisen todellisen yhteyden olemassaolosta, ja katsoo, ettei kyseinen tilanne vastaa YK:n merioikeusyleissopimuksen 91 artiklassa vahvistettuja alusten kansalaisuutta koskevia määräyksiä.

| (198) | Maalis- ja kesäkuussa 2013 tehtyjen tarkastusmatkojen aikana saatujen tietojen perusteella todetaan lisäksi, että avomerellä toimivien kalastusalusten rekisteröinnistä vastaa yksi viranomainen (Curaçaon merenkulkuviranomainen (Maritime Authority of Curacao, MAC)), kun taas samaan aikaan kaiken hallinnoinnin ja seurannan hoitaa toinen viranomainen (taloudellisen kehityksen ministeriö (Ministry of Economic Development, MED)). Tällainen tehtävänjako edellyttäisi toimivaltaisten viranomaisten välistä tiivistä koordinointia ja yhteistyötä. Komissio totesi maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemiensä tarkastusmatkojen aikana, ettei tällaista yhteistyötä harjoiteta kyseisten viranomaisten (MAC ja MED) välillä. Komission edellä mainittujen tarkastusmatkojen aikana havaitut seikat paljastavat myös, ettei Curaçaon alusten rekisteröintiin soveltamissa menettelyissä oteta huomioon aluksen ja sen omistajien aiempaa osallistumista LIS-toimintaan. Todettiin, etteivät Curaçaon toimivaltaiset viranomaiset aluksen rekisteröinnin yhteydessä millään lailla tarkasta aluksen historiaa tai mahdollista osallistumista LIS-toimintaan. Tämä merkitsee, että Curaçao on laiminlyönyt ICCAT:n suosituksessa 05-07 vahvistetut alusten rekisteröintiä tai lipun alle ottamista koskevat vaatimukset, eikä tämä ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan mukaista. Curaçaon toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 36 ja 38 kohtaa, joissa neuvotaan lippuvaltioita välttämään sellaisten alusten ottamista lippunsa alle, jotka ovat aiemmin laiminlyöneet velvollisuuksien noudattamisen, ja kehotetaan lippuvaltioita huolehtimaan siitä, etteivät alukset pääse kirjautumaan uudestaan niiden lipun alle, koska ne eivät ole noudattaneet säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä taikka kansallisella, alueellisella tai maailmanlaajuisella tasolla vahvistettuja säännöksiä. Curaçaon edellä kuvattu toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei ole myöskään LIS-toimintasuunnitelman 39 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita toteuttamaan kaikki mahdolliset toimet, mukaan lukien kalastukseen tarvittavan luvan epääminen alukselta ja kyseisen valtion lipun alla purjehtimisen kieltäminen, jotta estettäisiin aluksia vaihtamasta koko ajan lippua. Tällä tarkoitetaan sitä, että alus vaihtaa toistuvasti ja nopeasti lippuvaltiota välttääkseen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä tai -määräyksiä. |
| --- | --- |

(198)

Maalis- ja kesäkuussa 2013 tehtyjen tarkastusmatkojen aikana saatujen tietojen perusteella todetaan lisäksi, että avomerellä toimivien kalastusalusten rekisteröinnistä vastaa yksi viranomainen (Curaçaon merenkulkuviranomainen (Maritime Authority of Curacao, MAC)), kun taas samaan aikaan kaiken hallinnoinnin ja seurannan hoitaa toinen viranomainen (taloudellisen kehityksen ministeriö (Ministry of Economic Development, MED)). Tällainen tehtävänjako edellyttäisi toimivaltaisten viranomaisten välistä tiivistä koordinointia ja yhteistyötä. Komissio totesi maalis- ja kesäkuussa 2013 tekemiensä tarkastusmatkojen aikana, ettei tällaista yhteistyötä harjoiteta kyseisten viranomaisten (MAC ja MED) välillä. Komission edellä mainittujen tarkastusmatkojen aikana havaitut seikat paljastavat myös, ettei Curaçaon alusten rekisteröintiin soveltamissa menettelyissä oteta huomioon aluksen ja sen omistajien aiempaa osallistumista LIS-toimintaan. Todettiin, etteivät Curaçaon toimivaltaiset viranomaiset aluksen rekisteröinnin yhteydessä millään lailla tarkasta aluksen historiaa tai mahdollista osallistumista LIS-toimintaan. Tämä merkitsee, että Curaçao on laiminlyönyt ICCAT:n suosituksessa 05-07 vahvistetut alusten rekisteröintiä tai lipun alle ottamista koskevat vaatimukset, eikä tämä ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan mukaista. Curaçaon toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei myöskään vastaa LIS-toimintasuunnitelman 36 ja 38 kohtaa, joissa neuvotaan lippuvaltioita välttämään sellaisten alusten ottamista lippunsa alle, jotka ovat aiemmin laiminlyöneet velvollisuuksien noudattamisen, ja kehotetaan lippuvaltioita huolehtimaan siitä, etteivät alukset pääse kirjautumaan uudestaan niiden lipun alle, koska ne eivät ole noudattaneet säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä taikka kansallisella, alueellisella tai maailmanlaajuisella tasolla vahvistettuja säännöksiä. Curaçaon edellä kuvattu toiminta kalastusalusten rekisteröinnissä ei ole myöskään LIS-toimintasuunnitelman 39 kohdan suositusten mukaista, sillä kyseisessä kohdassa neuvotaan valtioita toteuttamaan kaikki mahdolliset toimet, mukaan lukien kalastukseen tarvittavan luvan epääminen alukselta ja kyseisen valtion lipun alla purjehtimisen kieltäminen, jotta estettäisiin aluksia vaihtamasta koko ajan lippua. Tällä tarkoitetaan sitä, että alus vaihtaa toistuvasti ja nopeasti lippuvaltiota välttääkseen säilyttämis- ja hoitotoimenpiteitä tai -määräyksiä.

| (199) | Edellä esitetyn lisäksi Curaçaolla on kansallisen rekisterin ohella myös bareboat-rekisteri (ilman miehistöä rahdatut alukset), joka mahdollistaa jonkin muun valtion lipun alla purjehtivien alusten väliaikaisen purjehtimisen Curaçaon lipun alla. On aiheellista todeta, että Curaçaon viranomaiset yksinkertaisesti ilmoittavat asiasta toiselle lippuvaltiolle, jos muu kuin curaçaolainen alus rekisteröityy Curaçaon bareboat-rekisteriin. Tällaisissa tapauksissa Curaçaon viranomaiset eivät tee toimijoille ja/tai alusten todellisille omistajille ja edunsaajille muita todennuksia. Olisi myös pantava merkille, että joissakin tapauksissa jokin toinen maa (Filippiinit) on rekisteröinyt Curaçaon lipun alla purjehtivan aluksen ICCAT:ssa ilmoittamatta asiasta Curaçaon viranomaisille. Yhteenvetona voidaan todeta, ettei tällainen Curaçaon noudattama käytäntö ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan mukainen, sillä kyseisessä artiklassa määrätään lippuvaltioiden velvollisuuksista niiden lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden. Tässä yhteydessä on todettava, että kansainvälinen kuljetustyöläisten liitto (ITF) pitää Curaçaoa mukavuuslippumaana (43). |
| --- | --- |

(199)

Edellä esitetyn lisäksi Curaçaolla on kansallisen rekisterin ohella myös bareboat-rekisteri (ilman miehistöä rahdatut alukset), joka mahdollistaa jonkin muun valtion lipun alla purjehtivien alusten väliaikaisen purjehtimisen Curaçaon lipun alla. On aiheellista todeta, että Curaçaon viranomaiset yksinkertaisesti ilmoittavat asiasta toiselle lippuvaltiolle, jos muu kuin curaçaolainen alus rekisteröityy Curaçaon bareboat-rekisteriin. Tällaisissa tapauksissa Curaçaon viranomaiset eivät tee toimijoille ja/tai alusten todellisille omistajille ja edunsaajille muita todennuksia. Olisi myös pantava merkille, että joissakin tapauksissa jokin toinen maa (Filippiinit) on rekisteröinyt Curaçaon lipun alla purjehtivan aluksen ICCAT:ssa ilmoittamatta asiasta Curaçaon viranomaisille. Yhteenvetona voidaan todeta, ettei tällainen Curaçaon noudattama käytäntö ole YK:n merioikeusyleissopimuksen 94 artiklan mukainen, sillä kyseisessä artiklassa määrätään lippuvaltioiden velvollisuuksista niiden lipun alla purjehtiviin aluksiin nähden. Tässä yhteydessä on todettava, että kansainvälinen kuljetustyöläisten liitto (ITF) pitää Curaçaoa mukavuuslippumaana (43).

| (200) | Olisi myös pantava merkille, ettei Curaçao ole laatinut kansallista toimintasuunnitelmaa LIS-kalastuksen torjumiseksi, mikä on vastoin LIS-toimintasuunnitelman 25–27 kohdassa esitettyjä suosituksia. |
| --- | --- |

(200)

Olisi myös pantava merkille, ettei Curaçao ole laatinut kansallista toimintasuunnitelmaa LIS-kalastuksen torjumiseksi, mikä on vastoin LIS-toimintasuunnitelman 25–27 kohdassa esitettyjä suosituksia.

| (201) | Kaikkien edellä mainittujen seikkojen perusteella todetaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti, että Curaçao on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvollisuudet. |
| --- | --- |

(201)

Kaikkien edellä mainittujen seikkojen perusteella todetaan LIS-asetuksen 31 artiklan 3 ja 6 kohdan mukaisesti, että Curaçao on laiminlyönyt sille kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat kansainvälisiin sääntöihin, asetuksiin sekä säilyttämis- ja hoitotoimenpiteisiin liittyvät velvollisuudet.

7.4   Kehitysmaiden erityisrajoitteet

| (202) | Muistutetaan mieleen, ettei Curaçaoa ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1905/2006 liitteessä II, jossa valtiot luetellaan niiden kehitystason mukaan, eikä Curaçaon kehitystasosta ole tietoja YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä. Sitä vastoin Maailmanpankin soveltaman vuoden 2013 maailman kehitysindikaattorin (44) mukaan Curaçao on korkean tulotason maa. |
| --- | --- |

(202)

Muistutetaan mieleen, ettei Curaçaoa ole lueteltu asetuksen (EY) N:o 1905/2006 liitteessä II, jossa valtiot luetellaan niiden kehitystason mukaan, eikä Curaçaon kehitystasosta ole tietoja YK:n inhimillisen kehityksen indeksissä. Sitä vastoin Maailmanpankin soveltaman vuoden 2013 maailman kehitysindikaattorin (44) mukaan Curaçao on korkean tulotason maa.

| (203) | Kun huomioon otetaan tarkastusmatkojen tulokset ja Curaçaoa koskeva Maailmanpankin soveltama maailman kehitysindikaattori, Curaçaoa ei voida pitää maana, jolla on suoraan kehitystasostaan johtuvia erityisrajoitteita. Ei ole esitetty pitäviä todisteita sen olettamuksen tueksi, että niiden velvollisuuksien laiminlyönti, jotka kansainvälisen oikeuden mukaan Curaçaolle kuuluvat, johtuisi maan puutteellisesta kehityksestä. Ei ole myöskään konkreettista näyttöä siitä, että kalastustoiminnan seurannan, valvonnan ja tarkkailun alalla todetut puutteet johtuisivat infrastruktuuriin liittyvien ja muiden valmiuksien vajavaisuudesta. |
| --- | --- |

(203)

Kun huomioon otetaan tarkastusmatkojen tulokset ja Curaçaoa koskeva Maailmanpankin soveltama maailman kehitysindikaattori, Curaçaoa ei voida pitää maana, jolla on suoraan kehitystasostaan johtuvia erityisrajoitteita. Ei ole esitetty pitäviä todisteita sen olettamuksen tueksi, että niiden velvollisuuksien laiminlyönti, jotka kansainvälisen oikeuden mukaan Curaçaolle kuuluvat, johtuisi maan puutteellisesta kehityksestä. Ei ole myöskään konkreettista näyttöä siitä, että kalastustoiminnan seurannan, valvonnan ja tarkkailun alalla todetut puutteet johtuisivat infrastruktuuriin liittyvien ja muiden valmiuksien vajavaisuudesta.

| (204) | Lisäksi on syytä todeta, että komissio on vuonna 2011 jo rahoittanut Curaçaolle annettavaa teknistä tukea LIS-kalastuksen torjumiseksi (45). Ei ole näyttöä siitä, että Curaçao olisi ottanut annetut neuvot huomioon korjatakseen havaitut puutteet. |
| --- | --- |

(204)

Lisäksi on syytä todeta, että komissio on vuonna 2011 jo rahoittanut Curaçaolle annettavaa teknistä tukea LIS-kalastuksen torjumiseksi (45). Ei ole näyttöä siitä, että Curaçao olisi ottanut annetut neuvot huomioon korjatakseen havaitut puutteet.

| (205) | Kaikki edellä mainitut seikat huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei Curaçaon kehitystaso ole vaikuttanut haitallisesti sen kalastusalan kehityksen nykytilaan ja yleiseen suorituskykyyn. |
| --- | --- |

(205)

Kaikki edellä mainitut seikat huomioon ottaen voidaan LIS-asetuksen 31 artiklan 7 kohdan nojalla todeta, ettei Curaçaon kehitystaso ole vaikuttanut haitallisesti sen kalastusalan kehityksen nykytilaan ja yleiseen suorituskykyyn.

8.   YHTEISTYÖHÖN OSALLISTUMATTOMIEN KOLMANSIEN MAIDEN MAHDOLLISTA YKSILÖIMISTÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT

| (206) | Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät sen suhteen, että Curaçao, Ghana ja Korea ovat laiminlyöneet niille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltioina kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet, kyseisille maille olisi LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti ilmoitettava mahdollisuudesta, että ne yksilöidään kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön. |
| --- | --- |

(206)

Ottaen huomioon edellä esitetyt päätelmät sen suhteen, että Curaçao, Ghana ja Korea ovat laiminlyöneet niille lippu-, satama-, rannikko- tai markkinavaltioina kansainvälisen oikeuden mukaan kuuluvat LIS-kalastuksen ehkäisemistä, estämistä ja poistamista koskevat velvollisuudet, kyseisille maille olisi LIS-asetuksen 32 artiklan mukaisesti ilmoitettava mahdollisuudesta, että ne yksilöidään kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan LIS-kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön.

| (207) | LIS-asetuksen 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission olisi ilmoitettava Curaçaolle, Ghanalle ja Korealle siitä mahdollisuudesta, että ne yksilöidään yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi. Komission olisi toteutettava Curaçaoon, Ghanaan ja Koreaan nähden myös kaikki LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa kyseiset maat voivat antaa ilmoitukseen kirjallisen vastauksensa ja korjata tilanteen. |
| --- | --- |

(207)

LIS-asetuksen 32 artiklan 1 kohdan mukaisesti komission olisi ilmoitettava Curaçaolle, Ghanalle ja Korealle siitä mahdollisuudesta, että ne yksilöidään yhteistyöhön osallistumattomiksi kolmansiksi maiksi. Komission olisi toteutettava Curaçaoon, Ghanaan ja Koreaan nähden myös kaikki LIS-asetuksen 32 artiklassa säädetyt toimenpiteet. Moitteettoman hallinnon varmistamiseksi olisi vahvistettava määräaika, jonka kuluessa kyseiset maat voivat antaa ilmoitukseen kirjallisen vastauksensa ja korjata tilanteen.

| (208) | Lisäksi olisi todettava, että Curaçaolle, Ghanalle ja Korealle osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että ne todetaan maiksi, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi tämän päätöksen mukaisesti, ei rajoita komissiota tai neuvostoa toteuttamasta myöhemmin toimia yhteistyöhön osallistumattomien maiden yksilöimiseksi ja niitä koskevan luettelon laatimiseksi eikä automaattisesti johda tällaisiin toimiin, |
| --- | --- |

(208)

Lisäksi olisi todettava, että Curaçaolle, Ghanalle ja Korealle osoitettu ilmoitus mahdollisuudesta, että ne todetaan maiksi, jotka komissio katsoo yhteistyöhön osallistumattomiksi tämän päätöksen mukaisesti, ei rajoita komissiota tai neuvostoa toteuttamasta myöhemmin toimia yhteistyöhön osallistumattomien maiden yksilöimiseksi ja niitä koskevan luettelon laatimiseksi eikä automaattisesti johda tällaisiin toimiin,

ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:

Ainoa artikla

Ilmoitetaan täten Curaçaolle, Ghanan tasavallalle ja Korean tasavallalle, että ne saatetaan todeta kolmansiksi maiksi, joiden komissio ei katso osallistuvan laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen torjuntaa koskevaan yhteistyöhön.

Tehty Brysselissä 26 päivänä marraskuuta 2013.

Komission puolesta

Maria DAMANAKI

Komission jäsen

---

(1)  EUVL L 286, 29.10.2008, s. 1.

1

(2)  Markkinavaltiota koskevien toimenpiteiden ja vastaavien toimenpiteiden osalta ks. laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen estämistä, vastustamista ja poistamista koskevan FAO:n kansainvälisen toimintasuunnitelman 65–76 kohta ja FAO:n vuonna 1995 hyväksymän vastuullisen kalastuksen säännöstön 11 artiklan 2 kohta.

2

(3)  QIA:n kirje, päivätty 12. heinäkuuta 2011.

3

(4)  OECD:n raportti ”Ownership and Control of Ships”, internetosoite http://www.oecd.org/dataoecd/53/9/17846120.pdf

4

(5)  FAO:n kalastusosaston tutkimusraportti ”Comprehensive record of fishing vessels, refrigerated transport vessels, supply vessels and beneficial ownership”, maaliskuu 2010 (internetosoite ftp://ftp.fao.org/FI/DOCUMENT/global_record/eims_272369.pdf) ja LIS-toimintasuunnitelman 18 kohta.

5

(6)  Korea on allekirjoittanut kalastussopimuksen 13 maan kanssa (Venäjä, Japani, Kiina, Tuvalu, Salomonsaaret, Kiribati, Papua-Uusi-Guinea, Cookinsaaret, Ranska, Iran, Australia, Mauritania ja Ecuador).

6

(7)  NMFS:n raportti, s. 24.

7

(8)  Tiedot internetsivulta http://hdr.undp.org/en/statistics/

8

(9)  CCAMLR, raportti suojelukomission 13. kokouksesta, Australia, Hobart, 24.10–4.11.2011, CCAMLR-XXX, 9.12–9.28 kohta.

9

(10)  Vaatimusten noudattamista käsittelevän komitean Korean osalta laatima IOTC:n vaatimustenmukaisuusraportti, CoC:n 8. istunto, 14.–16. maaliskuuta 2011, IOTC-2011-S15-CoC25Rev1[E].

10

(11)  IOTC:n vaatimustenmukaisuusraportti, 10. maaliskuuta 2012, IOTC-2012-CoC09-CR14_Rev1[E].

11

(12)  IOTC:n kiertokirje, 12. helmikuuta 2013.

12

(13)  ICCAT:n yksilöintikirje, 4. maaliskuuta 2010, ICCAT:n kiertokirje nro 590, 4. maaliskuuta 2010.

13

(14)  ICCAT:n yksilöintikirje, 18. tammikuuta 2011, ICCAT:n kiertokirje nro 173, 18. tammikuuta 2011.

14

(15)  ICCAT:n kirjelmä, 21. helmikuuta 2012, ICCAT:n kiertokirje nro 636, 21. helmikuuta 2012.

15

(16)  ICCAT:n kirjelmä, 11. helmikuuta 2013, ICCAT:n kiertokirje nro 610, 11. helmikuuta 2013.

16

(17)  Katso alaviite 8.

17

(18)  Markkinavaltiota koskevien toimenpiteiden ja vastaavien toimenpiteiden osalta ks. laittoman, ilmoittamattoman ja sääntelemättömän kalastuksen estämistä, vastustamista ja poistamista koskevan FAO:n kansainvälisen toimintasuunnitelman 65–76 kohta ja FAO:n vuonna 1995 hyväksymän vastuullisen kalastuksen säännöstön 11 artiklan 2 kohta.

18

(19)  Tiedot saatu internetosoitteesta http://www.nmfs.noaa.gov/ia/iuu/msra_page/2013_biennial_report_to_congress__jan_11__2013__final.pdf

19

(20)  Tiedot saatu internetosoitteesta http://www.neafc.org/mcs/iuu/blist ja http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/search

20

(21)  Jälleenlaivausohjelman vahvistavan ICCAT:n suosituksen 06-11 mukaan kaikki tonnikalan ja tonnikalan lähilajien jälleenlaivaustoimet ICCAT:n yleissopimusalueella on tehtävä satamissa.

21

(22)  ICCAT:n suositus 03-14 VMS-järjestelmän perustamisen vähimmäisvaatimuksista ICCAT:n yleissopimusalueella.

22

(23)  Katso alaviite 8.

23

(24)  EUVL L 378, 27.12.2006, s. 41.

24

(25)  Merkitykselliset tiedot saatu FCWC:n verkkosivulta http://www.fcwc-fish.org/

25

(26)  ICCAT:n kirje, 4. maaliskuuta 2010, ICCAT:n kiertokirje nro 592, 4. maaliskuuta 2010.

26

(27)  ICCAT:n kirje, 18. tammikuuta 2011, ICCAT:n kiertokirje nro 174, 18. tammikuuta 2011.

27

(28)  ICCAT:n kirje, 21. helmikuuta 2012, ICCAT:n kiertokirje nro 634, 21. helmikuuta 2012.

28

(29)  ICCAT:n suositus 09-01 isosilmätonnikalan monivuotisesta säilyttämis- ja hoito-ohjelmasta.

29

(30)  ICCAT:n suositus 10-01 isosilmätonnikalan monivuotisesta säilyttämis- ja hoito-ohjelmasta.

30

(31)  ICCAT:n suositus 11-01 isosilmätonnikalan ja keltaevätonnikalan monivuotisesta säilyttämis- ja hoito-ohjelmasta.

31

(32)  ICCAT:n kirje, 11. helmikuuta 2013, ICCAT:n kiertokirje nro 609, 11. helmikuuta 2013.

32

(33)  ICCAT:n kirje, 30. huhtikuuta 2013, ICCAT:n kiertokirje nro 2104, 30. huhtikuuta 2013.

33

(34)  NMFS:n raportti, s. 23.

34

(35)  Katso alaviite 8.

35

(36)  Kehitysmaiden tukeminen näiden pyrkiessä panemaan täytäntöön laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä (LIS) kalastuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1005/2008, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

36

(37)  Tiedot saatu internetosoitteesta: http://www.southpacificrfmo.org/assets/Convention-and-Final-Act/2272942-v1-SPRFMOSignedFinalAct.pdf

37

(38)  ICCAT:n suositus 09-11: ICCAT:n suositus tonnikalasaaliiden dokumentointiohjelmaa koskevan ICCAT:n suosituksen 08-12 muuttamiseksi.

38

(39)  Tiedot saatu internetosoitteesta: http://data.worldbank.org/country/CW. Näitä tietoja käytettiin sen sijaan, että olisi käytetty YK:n inhimillisen kehityksen indeksiä ja asetusta (EY) N:o 1905/2006, sillä Curaçaoa ei mainita niissä.

39

(40)  Kehitysmaiden tukeminen näiden pyrkiessä panemaan täytäntöön laittomasta, ilmoittamattomasta ja sääntelemättömästä (LIS) kalastuksesta annetun asetuksen (EY) N:o 1005/2008, EuropeAid/129609/C/SER/Multi, 13.–27. kesäkuuta 2011.

40

(41)  Liitteen 10 lisäys 3, ICCAT:n 18. erityiskokouksen pöytäkirja tammikuulta 2013, raportti kaksivuotiskaudelta 2012–2013, OSA I (2012), nidos 1.

41

(42)  Katso alaviite 41.

42

(43)  Tiedot saatu internetosoitteesta: http://www.itfglobal.org/flags-convenience/flags-convenien-183.cfm

43

(44)  Tiedot saatu internetosoitteesta: http://data.worldbank.org/country/CW

44

(45)  Katso alaviite 40.

45

---

V Ilmoitukset

KILPAILUPOLITIIKAN TOTEUTTAMISEEN LIITTYVÄT MENETTELYT

Euroopan komissio

| 27.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/50

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 346/04

| 1. | Komissio vastaanotti 18 päivänä marraskuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys Ackermans & van Haaren NV (AvH) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan koko belgialaiseen yritykseen Aannemingsmaatschappij CFE NV (CFE) ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 18 päivänä marraskuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla belgialainen yritys Ackermans & van Haaren NV (AvH) hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan koko belgialaiseen yritykseen Aannemingsmaatschappij CFE NV (CFE) ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | AvH: monialainen holdingyritys, joka on julkinen osakeyhtiö ja toimii seuraavilla aloilla: ruoppaus ja laivanrakennus, rakentaminen, yksityispankkipalvelut, kiinteistöala, vapaa-ajan ja vanhustenhoidon palvelut, energiavarat, tieto- ja viestintäteknologia, tekniikka, vähittäiskauppa ja jakelu, media ja painatuspalvelut sekä investointirahastot, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

AvH: monialainen holdingyritys, joka on julkinen osakeyhtiö ja toimii seuraavilla aloilla: ruoppaus ja laivanrakennus, rakentaminen, yksityispankkipalvelut, kiinteistöala, vapaa-ajan ja vanhustenhoidon palvelut, energiavarat, tieto- ja viestintäteknologia, tekniikka, vähittäiskauppa ja jakelu, media ja painatuspalvelut sekä investointirahastot,

| — | CFE: monialainen konserni, joka on julkinen osakeyhtiö ja toimii seuraavilla aloilla: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusurakat, rakentaminen, kiinteistöala, ruoppaus ja laivanrakennus, rauta- ja maanteiden infrastruktuuri, palvelusektorille suunnatut LVI-laitteet ja saniteettitilat, sähkö- ja LVI-huolto sekä savukäsittelyt. |
| --- | --- |

—

CFE: monialainen konserni, joka on julkinen osakeyhtiö ja toimii seuraavilla aloilla: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusurakat, rakentaminen, kiinteistöala, ruoppaus ja laivanrakennus, rauta- ja maanteiden infrastruktuuri, palvelusektorille suunnatut LVI-laitteet ja saniteettitilat, sähkö- ja LVI-huolto sekä savukäsittelyt.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 27.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/52

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV)

Yksinkertaistettuun menettelyyn mahdollisesti soveltuva asia

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 346/05

| 1. | Komissio vastaanotti 18 päivänä marraskuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla espanjalaisen yrityksen Corporación Gestamp S.L. määräysvallassa oleva espanjalainen yritys Gestamp Eolica S.L. ja espanjalainen yritys Banco Santander SA hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa espanjalaisessa yhteisyrityksessä ostamalla osakkeita. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 18 päivänä marraskuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla espanjalaisen yrityksen Corporación Gestamp S.L. määräysvallassa oleva espanjalainen yritys Gestamp Eolica S.L. ja espanjalainen yritys Banco Santander SA hankkivat sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yhteisen määräysvallan äskettäin perustetussa espanjalaisessa yhteisyrityksessä ostamalla osakkeita.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Gestamp Eolica: tuulivoimalaitosten kehittäminen, rahoittaminen, rakentaminen ja hallinnointi maailmanlaajuisesti, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Gestamp Eolica: tuulivoimalaitosten kehittäminen, rahoittaminen, rakentaminen ja hallinnointi maailmanlaajuisesti,

| — | Banco Santander: maailmanlaajuisesti toimivien pankkien ja rahoitusyritysten muodostaman kansainvälisen ryhmän holdingyhtiö, |
| --- | --- |

—

Banco Santander: maailmanlaajuisesti toimivien pankkien ja rahoitusyritysten muodostaman kansainvälisen ryhmän holdingyhtiö,

| — | yhteisyritys: tuuliteknologiaan perustuvien energiahankkeiden toteuttaminen Euroopassa. |
| --- | --- |

—

yhteisyritys: tuuliteknologiaan perustuvien energiahankkeiden toteuttaminen Euroopassa.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. Asia soveltuu mahdollisesti käsiteltäväksi menettelyssä, joka on esitetty komission tiedonannossa yksinkertaistetusta menettelystä tiettyjen keskittymien käsittelemiseksi neuvoston EY:n sulautuma-asetuksen (2) nojalla.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

(2)  EUVL C 56, 5.3.2005, s. 32 (”tiedonanto yksinkertaistetusta menettelystä”).

---

| 27.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 346/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 346/53

---

Ennakkoilmoitus yrityskeskittymästä

(Asia COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach)

(ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)

2013/C 346/06

| 1. | Komissio vastaanotti 19 päivänä marraskuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla bahamalainen yritys Renova Industries Ltd. (Renova) hankkii kokonaan omistamansa välillisen tytäryrityksen Venetos Holding AG:n kautta hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan sveitsiläisessä yrityksessä Schmolz + Bickenbach AG (S+B) osakkeenomistajien sopimuksella. |
| --- | --- |

1.

Komissio vastaanotti 19 päivänä marraskuuta 2013 neuvoston asetuksen (EY) N:o 139/2004 (1) 4 artiklan mukaisen ilmoituksen ehdotetusta yrityskeskittymästä, jolla bahamalainen yritys Renova Industries Ltd. (Renova) hankkii kokonaan omistamansa välillisen tytäryrityksen Venetos Holding AG:n kautta hankkii sulautuma-asetuksen 3 artiklan 1 kohdan b alakohdassa tarkoitetun yksinomaisen määräysvallan sveitsiläisessä yrityksessä Schmolz + Bickenbach AG (S+B) osakkeenomistajien sopimuksella.

| 2. | Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:






  — | Renova: yksityinen yrityskonserni, johon kuuluvat omaisuudenhoitoyritykset ja suoraan arvopapereihin sijoittavat rahastot omistavat ja hoitavat omaisuuseriä Venäjällä, Euroopassa, Etelä-Afrikassa ja Yhdysvalloissa mm. metalli-, kaivos- ja koneenrakennusteollisuuden, rakennussuunnittelun, energiateollisuuden, televiestinnän, nanoteknologian, yleishyödyllisten palvelujen ja rahoituksen aloilla, |
| --- | --- | --- |

2.

Kyseisten yritysten liiketoiminnan sisältö on seuraava:

—

Renova: yksityinen yrityskonserni, johon kuuluvat omaisuudenhoitoyritykset ja suoraan arvopapereihin sijoittavat rahastot omistavat ja hoitavat omaisuuseriä Venäjällä, Euroopassa, Etelä-Afrikassa ja Yhdysvalloissa mm. metalli-, kaivos- ja koneenrakennusteollisuuden, rakennussuunnittelun, energiateollisuuden, televiestinnän, nanoteknologian, yleishyödyllisten palvelujen ja rahoituksen aloilla,

| — | S+B: pitkien erikoisterästuotteiden, esimerkiksi kone- ja automaattiteräksen, ruostumattoman teräksen ja työkaluteräksen valmistus, jalostus ja jakelu. |
| --- | --- |

—

S+B: pitkien erikoisterästuotteiden, esimerkiksi kone- ja automaattiteräksen, ruostumattoman teräksen ja työkaluteräksen valmistus, jalostus ja jakelu.

| 3. | Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin. |
| --- | --- |

3.

Komissio katsoo alustavan tarkastelun perusteella, että ilmoitettu keskittymä voi kuulua EY:n sulautuma-asetuksen soveltamisalaan. Asiaa koskeva lopullinen päätös tehdään kuitenkin vasta myöhemmin.

| 4. | Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.
  Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach seuraavaan osoitteeseen:





  Euroopan komissio |
| --- | --- |
| Kilpailun PO (DG COMP) |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komissio pyytää kolmansia osapuolia esittämään ehdotettua toimenpidettä koskevat huomautuksensa.

Huomautusten on oltava komissiolla 10 päivän kuluessa tämän ilmoituksen julkaisupäivästä. Huomautukset voidaan lähettää komissiolle faksilla (+32 22964301), sähköpostitse osoitteeseen COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu tai postitse viitteellä COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach seuraavaan osoitteeseen:

Euroopan komissio

Kilpailun PO (DG COMP)

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  EUVL L 24, 29.1.2004, s. 1 (”EY:n sulautuma-asetus”).

---