# Euroopan unionin C 338/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.338.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 338 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta19. marraskuuta 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.338.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 338

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta19. marraskuuta 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | EURONESTIN parlamentaarinen yleiskokous |
| 2013/C 338/01 | Päätöslauselma itäisen Euroopan kumppanimaiden alueellisista turvallisuushaasteista | 1 |
| 2013/C 338/02 | Päätöslauselma itäisten kumppanuusmaiden kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamisesta EU:n taloudellisen alan lainsäädännön kanssa | 10 |
| 2013/C 338/03 | Päätöslauselma energiavarmuudesta energiamarkkinoiden yhteydessä sekä itäisen Euroopan kumppanimaiden ja EU:n jäsenvaltioiden välisestä yhdenmukaistamisesta | 15 |
| 2013/C 338/04 | Päätöslauselma köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisesta itäisissä kumppanimaissa | 24 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

EURONESTIN parlamentaarinen yleiskokous

2013/C 338/01

Päätöslauselma itäisen Euroopan kumppanimaiden alueellisista turvallisuushaasteista

1

2013/C 338/02

Päätöslauselma itäisten kumppanuusmaiden kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamisesta EU:n taloudellisen alan lainsäädännön kanssa

10

2013/C 338/03

Päätöslauselma energiavarmuudesta energiamarkkinoiden yhteydessä sekä itäisen Euroopan kumppanimaiden ja EU:n jäsenvaltioiden välisestä yhdenmukaistamisesta

15

2013/C 338/04

Päätöslauselma köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisesta itäisissä kumppanimaissa

24

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

EURONESTIN parlamentaarinen yleiskokous

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 338/1

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

itäisen Euroopan kumppanimaiden alueellisista turvallisuushaasteista

2013/C 338/01

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Prahassa 7. toukokuuta 2009 ja Varsovassa 29.–30. syyskuuta 2011 pidettyjen itäisen kumppanuuden huippukokousten päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Prahassa 7. toukokuuta 2009 ja Varsovassa 29.–30. syyskuuta 2011 pidettyjen itäisen kumppanuuden huippukokousten päätelmät,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 ja 49 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 8 ja 49 artiklan,

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 sovitun Euroopan naapuruuspolitiikan paketin ja Armeniaa, Azerbaidžania, Georgiaa, Moldovaa ja Ukrainaa koskevan vuoden 2012 edistymiskertomuksen ja toimenpidesuositukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 sovitun Euroopan naapuruuspolitiikan paketin ja Armeniaa, Azerbaidžania, Georgiaa, Moldovaa ja Ukrainaa koskevan vuoden 2012 edistymiskertomuksen ja toimenpidesuositukset,

| — | ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2013 antamat päätelmät itäisestä kumppanuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon neuvoston 18. helmikuuta 2013 antamat päätelmät itäisestä kumppanuudesta,

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2011 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvotteluista (P7_TA(2011)0514), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2011 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan parlamentin suosituksista neuvostolle, komissiolle ja Euroopan ulkosuhdehallinnolle EU:n ja Georgian välisen assosiaatiosopimuksen neuvotteluista (P7_TA(2011)0514),

| — | ottaa huomioon 22. lokakuuta 2009 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman demokratiakehityksestä EU:n ulkosuhteissa (P7_TA(2009)0056), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. lokakuuta 2009 hyväksytyn Euroopan parlamentin päätöslauselman demokratiakehityksestä EU:n ulkosuhteissa (P7_TA(2009)0056),

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 hyväksytyt Euroopan parlamentin päätöslauselmat ”Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta – itäinen ulottuvuus” sekä EU:n suhteista Armeniaan, Azerbaidžaniin, Valko-Venäjään, Georgiaan, Moldovan tasavaltaan ja Ukrainaan (P7_TA(2011)0153), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 hyväksytyt Euroopan parlamentin päätöslauselmat ”Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta – itäinen ulottuvuus” sekä EU:n suhteista Armeniaan, Azerbaidžaniin, Valko-Venäjään, Georgiaan, Moldovan tasavaltaan ja Ukrainaan (P7_TA(2011)0153),

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon 25. toukokuuta 2011 aiheesta ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” ja 20. maaliskuuta 2013 aiheesta ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon 25. toukokuuta 2011 aiheesta ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” ja 20. maaliskuuta 2013 aiheesta ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta”,

| — | ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kansalliset turvallisuusstrategiat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan turvallisuusstrategian ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kansalliset turvallisuusstrategiat,

| — | ottaa huomioon joulukuussa 2010 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Astanan julistuksen aiheesta ”Kohti turvallisuusyhteisöä” ja 7. joulukuuta 2012 tehdyn Etyjin ministerineuvoston päätöksen aiheesta ”Etyj Helsinki + 40 -prosessi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 2010 annetun Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) Astanan julistuksen aiheesta ”Kohti turvallisuusyhteisöä” ja 7. joulukuuta 2012 tehdyn Etyjin ministerineuvoston päätöksen aiheesta ”Etyj Helsinki + 40 -prosessi”,

| — | ottaa huomioon vuosien 2012–2013 monivuotisen maa- tai alueohjelman vakautusvälineen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuosien 2012–2013 monivuotisen maa- tai alueohjelman vakautusvälineen,

| — | ottaa huomioon valmistelut EU:n ja Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamiseksi sekä EU:n ja Armenian tasavallan, Azerbaidžanin tasavallan, Georgian ja Moldovan tasavallan välisiä uusia assosiaatiosopimuksia koskevissa kahdenvälisissä neuvotteluissa saavutetun edistyksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon valmistelut EU:n ja Ukrainan välisen assosiaatiosopimuksen allekirjoittamiseksi sekä EU:n ja Armenian tasavallan, Azerbaidžanin tasavallan, Georgian ja Moldovan tasavallan välisiä uusia assosiaatiosopimuksia koskevissa kahdenvälisissä neuvotteluissa saavutetun edistyksen,

| — | ottaa huomioon EURONESTin parlamentaarisessa edustajakokouksessa 3. huhtikuuta 2012 hyväksymänsä päätöslauselman demokratian tulevaisuuden haasteista sekä vapaista ja riippumattomista tiedotusvälineistä itäisissä kumppanimaissa ja EU:n jäsenvaltioissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EURONESTin parlamentaarisessa edustajakokouksessa 3. huhtikuuta 2012 hyväksymänsä päätöslauselman demokratian tulevaisuuden haasteista sekä vapaista ja riippumattomista tiedotusvälineistä itäisissä kumppanimaissa ja EU:n jäsenvaltioissa,

| A. | ottaa huomioon, että alueen kehityksen, vaurauden ja pitkäkestoisen vakauden ensisijaisena edellytyksenä toimivan rauhan varmistaminen ja turvallisuuden lisääminen Euroopan itäisissä naapurimaissa kuuluu sekä EU:n että sen itäisen Euroopan kumppanimaiden yhteisiin tärkeisiin etuihin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että alueen kehityksen, vaurauden ja pitkäkestoisen vakauden ensisijaisena edellytyksenä toimivan rauhan varmistaminen ja turvallisuuden lisääminen Euroopan itäisissä naapurimaissa kuuluu sekä EU:n että sen itäisen Euroopan kumppanimaiden yhteisiin tärkeisiin etuihin;

| B. | ottaa huomioon, että itäinen kumppanuus perustettiin Euroopan unionin ja sen itäisen Euroopan kumppaneiden yhteisenä hankkeena, jonka tärkeimpänä tavoitteena on vauhdittaa poliittista lähentymistä ja taloudellista yhdentymistä eriyttämisen, vastuullisuuden ja jaetun omistajuuden pohjalta; ottaa huomioon, että EU:lla ja sen itäisen Euroopan kumppaneilla on tällä hetkellä eritasoisia EU:n kanssa lähentymiseen liittyviä pyrkimyksiä, jotka vaihtelevat EU:n jäsenyyden tavoittelusta yhteistyön vahvistamiseen; ottaa huomioon, että EU tunnustaa tältä osin sen itäisen Euroopan kumppanimaiden pyrkimykset sen perusteella, millaisia nämä pyrkimykset ovat ja miten maat onnistuvat noudattamaan niistä seuraavia sitoumuksia, kuten esimerkiksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklaan perustuvia vaatimuksia; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että itäinen kumppanuus perustettiin Euroopan unionin ja sen itäisen Euroopan kumppaneiden yhteisenä hankkeena, jonka tärkeimpänä tavoitteena on vauhdittaa poliittista lähentymistä ja taloudellista yhdentymistä eriyttämisen, vastuullisuuden ja jaetun omistajuuden pohjalta; ottaa huomioon, että EU:lla ja sen itäisen Euroopan kumppaneilla on tällä hetkellä eritasoisia EU:n kanssa lähentymiseen liittyviä pyrkimyksiä, jotka vaihtelevat EU:n jäsenyyden tavoittelusta yhteistyön vahvistamiseen; ottaa huomioon, että EU tunnustaa tältä osin sen itäisen Euroopan kumppanimaiden pyrkimykset sen perusteella, millaisia nämä pyrkimykset ovat ja miten maat onnistuvat noudattamaan niistä seuraavia sitoumuksia, kuten esimerkiksi Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 49 artiklaan perustuvia vaatimuksia;

| C. | ottaa huomioon, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat tunnustavat, että epäonnistuminen demokratisointikehityksessä, alueelliset konfliktit, vaara joukkotuhoaseiden leviämisestä, laiton ase- ja ihmiskauppa, terrorismi ja järjestäytynyt rikollisuus ovat suurimpia uhkia ja alueellisia haasteita turvallisuudelle, vaikka näkemykset näistä ongelmista voivat poiketa toisistaan; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat tunnustavat, että epäonnistuminen demokratisointikehityksessä, alueelliset konfliktit, vaara joukkotuhoaseiden leviämisestä, laiton ase- ja ihmiskauppa, terrorismi ja järjestäytynyt rikollisuus ovat suurimpia uhkia ja alueellisia haasteita turvallisuudelle, vaikka näkemykset näistä ongelmista voivat poiketa toisistaan;

| D. | ottaa huomioon, että demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioittamista, hyvää hallintotapaa ja turvallisuutta koskevat tavoitteet liittyvät läheisesti toisiinsa; ottaa huomioon, että yhteiskunnallinen tyytymättömyys, köyhyys, eriarvoisuus, eturistiriidat, lahjonta ja lyhytnäköinen populismi voivat saada aikaa poliittisia myllerryksiä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että demokratiaa, ihmisoikeuksien kunnioittamista, hyvää hallintotapaa ja turvallisuutta koskevat tavoitteet liittyvät läheisesti toisiinsa; ottaa huomioon, että yhteiskunnallinen tyytymättömyys, köyhyys, eriarvoisuus, eturistiriidat, lahjonta ja lyhytnäköinen populismi voivat saada aikaa poliittisia myllerryksiä;

| E. | ottaa huomioon, että kylmän sodan aikaisten Eurooppaa jakaneiden rajojen häviämisen jälkeen on syntynyt uusia itäisen Euroopan aluetta jakavia rajaviivoja, jotka ovat muodostuneet pääasiassa ulkomailla lietsotun separatismin seurauksena alkaneiden ratkaisemattomien konfliktien vuoksi; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että kylmän sodan aikaisten Eurooppaa jakaneiden rajojen häviämisen jälkeen on syntynyt uusia itäisen Euroopan aluetta jakavia rajaviivoja, jotka ovat muodostuneet pääasiassa ulkomailla lietsotun separatismin seurauksena alkaneiden ratkaisemattomien konfliktien vuoksi;

| F. | ottaa huomioon, että itäisen Euroopan alueen sotilaallista tilannetta luonnehtii yleinen sotilaallisten voimavarojen epätasapainon lisääntyminen; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että itäisen Euroopan alueen sotilaallista tilannetta luonnehtii yleinen sotilaallisten voimavarojen epätasapainon lisääntyminen;

| G. | ottaa huomioon, että laajalle levinnyt laittomien aseiden salakuljetus ja säilyttäminen vaarantaa joidenkin itäisen Euroopan maiden ja alueiden turvallisuuden erityisesti sellaisten maiden osalta, jotka ovat osallisina ratkaisemattomissa konflikteissa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että laajalle levinnyt laittomien aseiden salakuljetus ja säilyttäminen vaarantaa joidenkin itäisen Euroopan maiden ja alueiden turvallisuuden erityisesti sellaisten maiden osalta, jotka ovat osallisina ratkaisemattomissa konflikteissa;

| H. | ottaa huomioon, että ratkaisemattomat konfliktit vaikeuttavat näiden maiden taloudellista, sosiaalista ja poliittista kehitystä ja alueellista yhteistyötä, vakautta ja turvallisuutta sekä vaarantavat demokratian kyseisissä maissa ja ovat este itäisen kumppanuuden täysimääräiselle toteuttamiselle; ottaa huomioon, että erityisesti itäisen kumppanuuden perustajajäsenten väliset konfliktit on ratkaistava rauhanomaisesti ja rakentavasti hyvien naapurisuhteiden hengen mukaisesti, jotta voidaan tasoittaa tietä aidosti tiiviimmälle yhteistyölle EU:n kanssa; ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden monenvälinen ulottuvuus voisi toimia lisäkeinona sovitteluun, keskinäiseen ymmärrykseen, luottamuksen rakentamiseen ja konfliktien ratkaisuun liittyvien ponnistelujen tehostamiseksi; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että ratkaisemattomat konfliktit vaikeuttavat näiden maiden taloudellista, sosiaalista ja poliittista kehitystä ja alueellista yhteistyötä, vakautta ja turvallisuutta sekä vaarantavat demokratian kyseisissä maissa ja ovat este itäisen kumppanuuden täysimääräiselle toteuttamiselle; ottaa huomioon, että erityisesti itäisen kumppanuuden perustajajäsenten väliset konfliktit on ratkaistava rauhanomaisesti ja rakentavasti hyvien naapurisuhteiden hengen mukaisesti, jotta voidaan tasoittaa tietä aidosti tiiviimmälle yhteistyölle EU:n kanssa; ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden monenvälinen ulottuvuus voisi toimia lisäkeinona sovitteluun, keskinäiseen ymmärrykseen, luottamuksen rakentamiseen ja konfliktien ratkaisuun liittyvien ponnistelujen tehostamiseksi;

| I. | ottaa huomioon, että EU:n eteläisten naapurimaiden arabikevään jälkeinen poliittinen kehitys on vienyt suurimman osan EU:n johtajien huomiosta ja että itäisen Euroopan naapurimaiden turvallisuuskysymyksiin liittyviin toimenpiteisiin on kiinnitetty vähemmän huomiota; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU:n eteläisten naapurimaiden arabikevään jälkeinen poliittinen kehitys on vienyt suurimman osan EU:n johtajien huomiosta ja että itäisen Euroopan naapurimaiden turvallisuuskysymyksiin liittyviin toimenpiteisiin on kiinnitetty vähemmän huomiota;

| J. | ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että osalla itäisen Euroopan kumppanimaista on yhteinen historiallinen perintö ja että ne pyrkivät luomaan naapuriensa kanssa luottamukseen perustuvat molempia osapuolia hyödyttävät suhteet, osa näistä maista kohdannut tiiviisti toisiinsa liittyviä konflikteja, jotka perustuvat neuvostoaikana lisääntyneeseen epäluottamukseen, kielellisiin ja kulttuurisiin eroihin ja poliittiseen kilpailuun; ottaa huomioon, että nämä konfliktit aiheuttavat epävakautta ja turvattomuutta sekä toimivat esteenä koko alueen poliittisille uudistuksille ja taloudelliselle kehitykselle; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että huolimatta siitä, että osalla itäisen Euroopan kumppanimaista on yhteinen historiallinen perintö ja että ne pyrkivät luomaan naapuriensa kanssa luottamukseen perustuvat molempia osapuolia hyödyttävät suhteet, osa näistä maista kohdannut tiiviisti toisiinsa liittyviä konflikteja, jotka perustuvat neuvostoaikana lisääntyneeseen epäluottamukseen, kielellisiin ja kulttuurisiin eroihin ja poliittiseen kilpailuun; ottaa huomioon, että nämä konfliktit aiheuttavat epävakautta ja turvattomuutta sekä toimivat esteenä koko alueen poliittisille uudistuksille ja taloudelliselle kehitykselle;

| K. | ottaa huomioon, että Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen itäisen Euroopan alueella syntyneet ratkaisemattomat konfliktit ovat johtaneet rajojen sulkemiseen, mikä on estänyt kansalaisia hyötymästä taloudellisesti ja sosiaalisesti ulkomaankaupasta ja vaikeuttanut pyrkimyksiä kulttuurien välisen vuoropuhelun ja kansalaisten välisen keskinäisen ymmärryksen kehittämiseksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että Neuvostoliiton romahtamisen jälkeen itäisen Euroopan alueella syntyneet ratkaisemattomat konfliktit ovat johtaneet rajojen sulkemiseen, mikä on estänyt kansalaisia hyötymästä taloudellisesti ja sosiaalisesti ulkomaankaupasta ja vaikeuttanut pyrkimyksiä kulttuurien välisen vuoropuhelun ja kansalaisten välisen keskinäisen ymmärryksen kehittämiseksi;

| L. | ottaa huomioon, että EU pyrkii ratkaisemaan aktiivisesti itäisen Euroopan alueen ratkaisemattomia konflikteja toimimalla yhtenä rauhaa ja turvallisuutta Georgiassa koskevien Geneven neuvottelujen puheenjohtajista ja osallistumalla tarkkailijana Transnistrian konfliktia käsitteleviin 5 + 2-neuvotteluihin, kun taas Ranska on yksi Vuoristo-Karabahin konfliktia käsittelevän Etyjin Minskin ryhmän kolmesta puheenjohtajamaasta; ottaa huomioon, että 25. toukokuuta 2011 annetussa yhteisessä tiedonannossa aiheesta ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” EU totesi pyrkivänsä tehostamaan osallistumistaan ratkaisemattomien konfliktien ratkaisuun lisäämällä erityisesti tukea nykyisille neuvottelumuodoille; ottaa huomioon, että eurooppalainen demokratiarahasto perustettiin viime vuonna nopean ja joustavan tuen tarjoamiseksi demokraattisten muutosten parissa työskenteleville toimijoille; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että EU pyrkii ratkaisemaan aktiivisesti itäisen Euroopan alueen ratkaisemattomia konflikteja toimimalla yhtenä rauhaa ja turvallisuutta Georgiassa koskevien Geneven neuvottelujen puheenjohtajista ja osallistumalla tarkkailijana Transnistrian konfliktia käsitteleviin 5 + 2-neuvotteluihin, kun taas Ranska on yksi Vuoristo-Karabahin konfliktia käsittelevän Etyjin Minskin ryhmän kolmesta puheenjohtajamaasta; ottaa huomioon, että 25. toukokuuta 2011 annetussa yhteisessä tiedonannossa aiheesta ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten” EU totesi pyrkivänsä tehostamaan osallistumistaan ratkaisemattomien konfliktien ratkaisuun lisäämällä erityisesti tukea nykyisille neuvottelumuodoille; ottaa huomioon, että eurooppalainen demokratiarahasto perustettiin viime vuonna nopean ja joustavan tuen tarjoamiseksi demokraattisten muutosten parissa työskenteleville toimijoille;

| M. | ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on tärkeä asianosainen pitkittyneissä konflikteissa, koska se miehittää Tshkinvalin ja Abhasian alueita Georgiassa, on sotilaallisesti läsnä Moldovan tasavaltaan kuuluvilla separatistialueilla ja toimii poliittisena ja taloudellisena vaikuttajana koko itäisen Euroopan alueella; ottaa huomioon, että EU toimii sen sijaan kentällä kahdessa EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alaisuudessa käynnistetyssä siviilioperaatiossa, jotka ovat EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Moldovan tasavallan ja Ukrainan rajalla (EUBAM Moldova/Ukraina) ja Euroopan unionin tarkkailuoperaatio Georgiassa (EUMM Georgia); |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että Venäjän federaatio on tärkeä asianosainen pitkittyneissä konflikteissa, koska se miehittää Tshkinvalin ja Abhasian alueita Georgiassa, on sotilaallisesti läsnä Moldovan tasavaltaan kuuluvilla separatistialueilla ja toimii poliittisena ja taloudellisena vaikuttajana koko itäisen Euroopan alueella; ottaa huomioon, että EU toimii sen sijaan kentällä kahdessa EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) alaisuudessa käynnistetyssä siviilioperaatiossa, jotka ovat EU:n rajavalvonnan avustusoperaatio Moldovan tasavallan ja Ukrainan rajalla (EUBAM Moldova/Ukraina) ja Euroopan unionin tarkkailuoperaatio Georgiassa (EUMM Georgia);

| N. | ottaa huomioon, että Ukraina ja Moldovan tasavalta ovat sitoutuneet kumppanuuteen EU:n kanssa EU:n YTTP:n yhteydessä; ottaa huomioon, että Ukraina on ainoa itäisen Euroopan kumppani, joka on tähän mennessä osallistunut EU:n YTTP:n toimiin ja operaatioihin Ukrainan asevoimien nopean osallistumisen mahdollistavan, EU:n kanssa tehdyn puitesopimuksen perusteella; ottaa huomioon, että EU ja Moldovan tasavalta ovat parhaillaan ratifioimassa samanlaista puitesopimusta; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Ukraina ja Moldovan tasavalta ovat sitoutuneet kumppanuuteen EU:n kanssa EU:n YTTP:n yhteydessä; ottaa huomioon, että Ukraina on ainoa itäisen Euroopan kumppani, joka on tähän mennessä osallistunut EU:n YTTP:n toimiin ja operaatioihin Ukrainan asevoimien nopean osallistumisen mahdollistavan, EU:n kanssa tehdyn puitesopimuksen perusteella; ottaa huomioon, että EU ja Moldovan tasavalta ovat parhaillaan ratifioimassa samanlaista puitesopimusta;

| O. | ottaa huomioon, että osa maista on hyötynyt ”enemmällä enemmän” -periaatteen soveltamisesta lisääntyneen taloudellisen tuen muodossa, mikä kuvastaa lisääntyneiden tuen myöntämisen ehtojen järjestelmällistä soveltamista ja uudistusten nopeutta kolmessa itäisen Euroopan kumppanimaassa; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että osa maista on hyötynyt ”enemmällä enemmän” -periaatteen soveltamisesta lisääntyneen taloudellisen tuen muodossa, mikä kuvastaa lisääntyneiden tuen myöntämisen ehtojen järjestelmällistä soveltamista ja uudistusten nopeutta kolmessa itäisen Euroopan kumppanimaassa;

| P. | ottaa huomioon, että itäisen Euroopan kumppanimaat ovat luoneet yhteisten etujen pohjalta pitkäkestoisen yhteistyön Pohjois-Atlantin liiton (Nato) kanssa; ottaa huomioon, että Naton suhteet Armenian tasavaltaan, Azerbaidžanin tasavaltaan, Georgiaan, Moldovan tasavaltaan ja Ukrainaan ovat edistäneet demokraattisia, institutionaalisia ja puolustukseen liittyviä uudistuksia kansallisella tasolla sekä lisänneet osallistumista Naton johtamiin rauhanturvaoperaatioihin; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että itäisen Euroopan kumppanimaat ovat luoneet yhteisten etujen pohjalta pitkäkestoisen yhteistyön Pohjois-Atlantin liiton (Nato) kanssa; ottaa huomioon, että Naton suhteet Armenian tasavaltaan, Azerbaidžanin tasavaltaan, Georgiaan, Moldovan tasavaltaan ja Ukrainaan ovat edistäneet demokraattisia, institutionaalisia ja puolustukseen liittyviä uudistuksia kansallisella tasolla sekä lisänneet osallistumista Naton johtamiin rauhanturvaoperaatioihin;

| Q. | ottaa huomioon, että kemiallisiin, biologisiin, radiologisiin ja ydinaineisiin liittyviä materiaaleja (CBRN), aseiden laitonta leviämistä ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevat uhat ovat yhä merkittävä alueellisen turvallisuuden huolenaihe kylmän sodan seurauksena jäljelle jääneiden ase- ja ammusvarastojen suuruuden vuoksi; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että kemiallisiin, biologisiin, radiologisiin ja ydinaineisiin liittyviä materiaaleja (CBRN), aseiden laitonta leviämistä ja järjestäytynyttä rikollisuutta koskevat uhat ovat yhä merkittävä alueellisen turvallisuuden huolenaihe kylmän sodan seurauksena jäljelle jääneiden ase- ja ammusvarastojen suuruuden vuoksi;

| R. | ottaa huomioon, että ratkaisemattomat alueelliset konfliktit, puolueettomuuden ja riippumattomuuden puute, oikeusjärjestelmän ja lainvalvontaelinten tehottomuus, sisäiset poliittiset kiistat ja yksityisten etujen ja yhteiskunnallisten asioiden sekoittuminen toimivat kasvualustana järjestäytyneelle rikollisuudelle; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että ratkaisemattomat alueelliset konfliktit, puolueettomuuden ja riippumattomuuden puute, oikeusjärjestelmän ja lainvalvontaelinten tehottomuus, sisäiset poliittiset kiistat ja yksityisten etujen ja yhteiskunnallisten asioiden sekoittuminen toimivat kasvualustana järjestäytyneelle rikollisuudelle;

| S. | ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden olisi tarjottava valtavat mahdollisuudet EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välisten yhteyksien luomiselle sekä kaikkia osapuolia hyödyttäviä tulevaisuudennäkymiä edistämällä ja kehittämällä tärkeitä toimintoja ja hankkeita erityisesti energiaturvallisuuden, energiavarojen lähteiden ja toimitusreittien monipuolistamisen (eteläinen käytävä) ja kaupan ja taloudellisen yhdentymisen aloilla, minkä olisi oltava yksi turvallisuuden ja rauhan edistämisen takaavista välineistä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden olisi tarjottava valtavat mahdollisuudet EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välisten yhteyksien luomiselle sekä kaikkia osapuolia hyödyttäviä tulevaisuudennäkymiä edistämällä ja kehittämällä tärkeitä toimintoja ja hankkeita erityisesti energiaturvallisuuden, energiavarojen lähteiden ja toimitusreittien monipuolistamisen (eteläinen käytävä) ja kaupan ja taloudellisen yhdentymisen aloilla, minkä olisi oltava yksi turvallisuuden ja rauhan edistämisen takaavista välineistä;

| T. | ottaa huomioon, että luonnonkatastrofit ja ihmisten aiheuttamat katastrofit on tunnustettu uhaksi koko itäisen Euroopan alueella, koska alue altis maanjäristyksille, äärimmäisille ilmasto-olosuhteille, tulvien ja kuivuuden kaltaisille hydrogeologisille onnettomuuksille sekä kaupunkeihin ja teollisuuteen liittyville onnettomuuksille; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että luonnonkatastrofit ja ihmisten aiheuttamat katastrofit on tunnustettu uhaksi koko itäisen Euroopan alueella, koska alue altis maanjäristyksille, äärimmäisille ilmasto-olosuhteille, tulvien ja kuivuuden kaltaisille hydrogeologisille onnettomuuksille sekä kaupunkeihin ja teollisuuteen liittyville onnettomuuksille;

| 1. | painottaa vakaata käsitystään siitä, että EU:lla ja itäisen Euroopan kumppanimailla on yhteinen poliittinen vastuu rauhan ja turvallisuuden edistämisestä koko Euroopan mantereella, pitkäkestoisten historiallisten jakolinjojen syrjäyttämisestä ja yhteisiin arvoihin keskittymisestä; |
| --- | --- |

1.

painottaa vakaata käsitystään siitä, että EU:lla ja itäisen Euroopan kumppanimailla on yhteinen poliittinen vastuu rauhan ja turvallisuuden edistämisestä koko Euroopan mantereella, pitkäkestoisten historiallisten jakolinjojen syrjäyttämisestä ja yhteisiin arvoihin keskittymisestä;

| 2. | katsoo, että itäisen Euroopan turvallisuushaasteet ovat seurausta epätasapainoisesta ja puutteellisesta demokratisoitumisesta, sisäisestä separatismista ja ulkoisista uhista, jotka edellyttävät yhteisiä toimia ja keskinäiseen kunnioitukseen ja kansallisten etujen suojeluun perustuvan yhteistyön tiivistämistä alueen maiden ja niiden naapurisuurvaltojen kanssa; |
| --- | --- |

2.

katsoo, että itäisen Euroopan turvallisuushaasteet ovat seurausta epätasapainoisesta ja puutteellisesta demokratisoitumisesta, sisäisestä separatismista ja ulkoisista uhista, jotka edellyttävät yhteisiä toimia ja keskinäiseen kunnioitukseen ja kansallisten etujen suojeluun perustuvan yhteistyön tiivistämistä alueen maiden ja niiden naapurisuurvaltojen kanssa;

| 3. | korostaa, että itäinen kumppanuus tarjoaa ainutlaatuisen monenvälisen foorumin alueellisia turvallisuuskysymyksiä koskevan vuoropuhelun ja yhteistyön tehostamiseksi sellaisten maiden muodostaman ryhmän kanssa, jotka ovat sitoutuneet vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, perusvapauksien ja oikeusvaltioperiaattein kaltaisten arvojen ja periaatteiden edistämiseen Varsovassa syyskuussa 2011 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

korostaa, että itäinen kumppanuus tarjoaa ainutlaatuisen monenvälisen foorumin alueellisia turvallisuuskysymyksiä koskevan vuoropuhelun ja yhteistyön tehostamiseksi sellaisten maiden muodostaman ryhmän kanssa, jotka ovat sitoutuneet vapauden, demokratian, ihmisoikeuksien kunnioittamisen, perusvapauksien ja oikeusvaltioperiaattein kaltaisten arvojen ja periaatteiden edistämiseen Varsovassa syyskuussa 2011 pidetyn itäisen kumppanuuden huippukokouksen yhteisen julistuksen mukaisesti;

| 4. | painottaa, että tuleva itäisen kumppanuuden Vilnan huippukokous tarjoaa parhaan mahdollisuuden korostaa eurooppalaista näkökulmaa kunnianhimoisimmille itäisen Euroopan kumppanimaille niiden EU:hun liittyvien pyrkimysten mukaisesti sekä nostaa esille näiden maiden sitoumus yhteisten eurooppalaisten arvojen ja periaatteiden edistämiseen; |
| --- | --- |

4.

painottaa, että tuleva itäisen kumppanuuden Vilnan huippukokous tarjoaa parhaan mahdollisuuden korostaa eurooppalaista näkökulmaa kunnianhimoisimmille itäisen Euroopan kumppanimaille niiden EU:hun liittyvien pyrkimysten mukaisesti sekä nostaa esille näiden maiden sitoumus yhteisten eurooppalaisten arvojen ja periaatteiden edistämiseen;

Yhteisen vakauden ja rauhan alueen rakentaminen demokratisointikehityksen ja taloudellisen ja sosiaalisen kehityksen haasteen ratkaisemisen avulla

| 5. | korostaa, että demokratian vahvistaminen, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeuksien, vähemmistöjen oikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, aidosti riippumaton ja tehokas oikeusjärjestelmä, valikoivan oikeudenkäytön torjunta ja vihapuheeseen ja muihin provosoiviin toimenpiteisiin perustuvien poliittisia vastustajia vastaan suunnattujen hyökkäysten kieltäminen ovat välttämättömiä toimenpiteitä sellaisten olosuhteiden luomiseksi, joita tarvitaan kestävän turvallisuustilanteen luomiseksi itäisen Euroopan alueella ja kansalaisten pitkäkestoisen luottamuksen rakentamiseksi valtion elimiin; kehottaa tältä osin itäisen Euroopan kumppanimaita parantamaan läpinäkyvyyttä, vastuullisuutta ja lainvalvontaelinten demokraattista valvontaa; korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen ja perustuslaillisen järjestyksen täydellinen kunnioittaminen ovat välttämättömiä vaalienjälkeisissä tilanteissa; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että demokratian vahvistaminen, oikeusvaltioperiaate, ihmisoikeuksien, vähemmistöjen oikeuksien ja perusvapauksien kunnioittaminen, aidosti riippumaton ja tehokas oikeusjärjestelmä, valikoivan oikeudenkäytön torjunta ja vihapuheeseen ja muihin provosoiviin toimenpiteisiin perustuvien poliittisia vastustajia vastaan suunnattujen hyökkäysten kieltäminen ovat välttämättömiä toimenpiteitä sellaisten olosuhteiden luomiseksi, joita tarvitaan kestävän turvallisuustilanteen luomiseksi itäisen Euroopan alueella ja kansalaisten pitkäkestoisen luottamuksen rakentamiseksi valtion elimiin; kehottaa tältä osin itäisen Euroopan kumppanimaita parantamaan läpinäkyvyyttä, vastuullisuutta ja lainvalvontaelinten demokraattista valvontaa; korostaa, että oikeusvaltioperiaatteen ja perustuslaillisen järjestyksen täydellinen kunnioittaminen ovat välttämättömiä vaalienjälkeisissä tilanteissa;

| 6. | katsoo, että valtion elinten uudistaminen demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti, sanan- ja mielipiteenvapauden tehostaminen sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja riippumattomuuden vahvistaminen luotettavien, vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalimenettelyjen takaamiseksi, vuoropuhelu opposition kanssa, oikeasti riippumaton oikeuslaitos, vallan väärinkäytön estäminen ja lahjonnan torjunta ovat välttämättömiä poliittisten konfliktien puhkeamisvaaran lieventämiseksi; katsoo, että hyvän hallintotavan ja demokraattisten päätöksentekomenettelyjen kehittäminen vaikuttaa myönteisellä tavalla poliittisiin päättäjiin yhteisöjen kanssa käytävien vuoropuhelujen ja turvallisuuskysymyksiin liittyvien valintojen osalta; |
| --- | --- |

6.

katsoo, että valtion elinten uudistaminen demokraattisten periaatteiden ja oikeusvaltioperiaatteen mukaisesti, sanan- ja mielipiteenvapauden tehostaminen sekä tiedotusvälineiden moniarvoisuuden ja riippumattomuuden vahvistaminen luotettavien, vapaiden ja oikeudenmukaisten vaalimenettelyjen takaamiseksi, vuoropuhelu opposition kanssa, oikeasti riippumaton oikeuslaitos, vallan väärinkäytön estäminen ja lahjonnan torjunta ovat välttämättömiä poliittisten konfliktien puhkeamisvaaran lieventämiseksi; katsoo, että hyvän hallintotavan ja demokraattisten päätöksentekomenettelyjen kehittäminen vaikuttaa myönteisellä tavalla poliittisiin päättäjiin yhteisöjen kanssa käytävien vuoropuhelujen ja turvallisuuskysymyksiin liittyvien valintojen osalta;

| 7. | suhtautuu myönteisesti Georgian äskettäin toteuttamiin perustuslakia koskeviin muutoksiin, joiden tavoitteena on parantaa täytäntöönpano- ja lainsäädäntövallan välistä tasapainoa; |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti Georgian äskettäin toteuttamiin perustuslakia koskeviin muutoksiin, joiden tavoitteena on parantaa täytäntöönpano- ja lainsäädäntövallan välistä tasapainoa;

| 8. | kehottaa hyväksymään kattavan syrjinnän vastaisen lainsäädännön; katsoo, että ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelu ovat eurooppalaisia ydinarvoja ja että kaikki näihin oikeuksiin kohdistuvat rikkomukset olisi estettävä, sillä ne voivat myös vaarantaa vakauden ja turvallisuuden; korostaa, että vapaa julkinen tila on olennainen osa vastuullista yhteiskuntaa ja ennakkoedellytys poliittisten konfliktien rauhanomaiselle ratkaisemiselle; tuomitsee siksi kaikki pyrkimykset toimittajien, toisinajattelijoiden, ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan jäsenten sananvapauden rajoittamiseksi; |
| --- | --- |

8.

kehottaa hyväksymään kattavan syrjinnän vastaisen lainsäädännön; katsoo, että ihmisoikeuksien ja vähemmistöjen oikeuksien suojelu ovat eurooppalaisia ydinarvoja ja että kaikki näihin oikeuksiin kohdistuvat rikkomukset olisi estettävä, sillä ne voivat myös vaarantaa vakauden ja turvallisuuden; korostaa, että vapaa julkinen tila on olennainen osa vastuullista yhteiskuntaa ja ennakkoedellytys poliittisten konfliktien rauhanomaiselle ratkaisemiselle; tuomitsee siksi kaikki pyrkimykset toimittajien, toisinajattelijoiden, ihmisoikeuksien puolustajien ja kansalaisyhteiskunnan jäsenten sananvapauden rajoittamiseksi;

| 9. | katsoo, että vahva ja elinvoimainen kansalaisyhteiskunta on avaintekijä, joka mahdollistaa demokraattisen edistyksen ja ihmisoikeuksien paremman suojan; kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita kumoamaan kohtuuttomat oikeudelliset ja hallinnolliset rajoitukset, joilla rajoitetaan yleismaailmallista kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, sekä varmistamaan, että ihmisoikeuksien puolustajat nauttivat täydellistä kansalais- ja oikeudellista suojaa ja että heitä ei syrjäytetä yhteiskunnassa; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että vahva ja elinvoimainen kansalaisyhteiskunta on avaintekijä, joka mahdollistaa demokraattisen edistyksen ja ihmisoikeuksien paremman suojan; kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita kumoamaan kohtuuttomat oikeudelliset ja hallinnolliset rajoitukset, joilla rajoitetaan yleismaailmallista kokoontumis- ja yhdistymisvapautta, sekä varmistamaan, että ihmisoikeuksien puolustajat nauttivat täydellistä kansalais- ja oikeudellista suojaa ja että heitä ei syrjäytetä yhteiskunnassa;

| 10. | kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita aloittamaan tai jatkamaan taloudellisia uudistuksia, joiden tavoitteena on suorittaa loppuun siirtyminen kohti hyvin toimivia ja kasvavia markkinatalouksia sekä luoda olosuhteet vaurastumiselle, kestävälle kehitykselle ja sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle; painottaa, että köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja eriarvoisuuden vähentäminen on välttämätöntä tällaisten uudistusten onnistumiselle ja niitä koskevan luottamuksen lisäämiselle sekä ääriliikkeiden ja radikaalien ryhmien kiihdyttämän yhteiskunnallisen levottomuuden riskien lieventämiselle; |
| --- | --- |

10.

kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita aloittamaan tai jatkamaan taloudellisia uudistuksia, joiden tavoitteena on suorittaa loppuun siirtyminen kohti hyvin toimivia ja kasvavia markkinatalouksia sekä luoda olosuhteet vaurastumiselle, kestävälle kehitykselle ja sosiaaliselle ja alueelliselle yhteenkuuluvuudelle; painottaa, että köyhyyden, sosiaalisen syrjäytymisen ja eriarvoisuuden vähentäminen on välttämätöntä tällaisten uudistusten onnistumiselle ja niitä koskevan luottamuksen lisäämiselle sekä ääriliikkeiden ja radikaalien ryhmien kiihdyttämän yhteiskunnallisen levottomuuden riskien lieventämiselle;

| 11. | kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita antamaan syksyllä 2013 Vilnassa järjestettävässä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa uutta pontta yhteisille ponnisteluille demokraattisten, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten edistämiselle itäisen Euroopan alueella; odottaa siksi, että EU ja neuvotteluissa merkittävästi edistyneet itäisen Euroopan kumppanimaat allekirjoittavat tai panevat alulle huippukokouksessa assosiaatiosopimukset, myös pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen osalta; kehottaa tältä osin kaikkia asiaankuuluvia kumppaneita osallistumaan varhaisessa vaiheessa keskusteluihin assosiaatiosopimusten alueellisesta soveltamisesta; |
| --- | --- |

11.

kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita antamaan syksyllä 2013 Vilnassa järjestettävässä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa uutta pontta yhteisille ponnisteluille demokraattisten, sosiaalisten ja taloudellisten uudistusten edistämiselle itäisen Euroopan alueella; odottaa siksi, että EU ja neuvotteluissa merkittävästi edistyneet itäisen Euroopan kumppanimaat allekirjoittavat tai panevat alulle huippukokouksessa assosiaatiosopimukset, myös pitkälle menevän ja laaja-alaisen vapaakauppa-alueen osalta; kehottaa tältä osin kaikkia asiaankuuluvia kumppaneita osallistumaan varhaisessa vaiheessa keskusteluihin assosiaatiosopimusten alueellisesta soveltamisesta;

| 12. | kannattaa keskinäiseen vastuullisuuteen ja ”enemmällä enemmän” -periaatteeseen perustuvaa ja itäisen Euroopan kumppanimaita koskevaa EU:n lähestymistapaa, jossa kannustetaan kumppaneita käynnistämään uudistuksia, joita tarvitaan itäisen Euroopan kumppanuuden yhteisten tavoitteiden saavuttamisessa ja poliittisen vakauden ja turvallisuuden varmistamisessa; panee merkille, että kuten 20. maaliskuuta 2013 annetussa komission varapuheenjohtajan/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisessä tiedonannossa ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta” on todettu, ”enemmällä enemmän” -periaate tarkoittaa, että EU:n poliittisia ratkaisuja on eriytettävä entistä enemmän kunkin kumppanin pyrkimysten ja suoritusten perusteella; |
| --- | --- |

12.

kannattaa keskinäiseen vastuullisuuteen ja ”enemmällä enemmän” -periaatteeseen perustuvaa ja itäisen Euroopan kumppanimaita koskevaa EU:n lähestymistapaa, jossa kannustetaan kumppaneita käynnistämään uudistuksia, joita tarvitaan itäisen Euroopan kumppanuuden yhteisten tavoitteiden saavuttamisessa ja poliittisen vakauden ja turvallisuuden varmistamisessa; panee merkille, että kuten 20. maaliskuuta 2013 annetussa komission varapuheenjohtajan/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisessä tiedonannossa ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta” on todettu, ”enemmällä enemmän” -periaate tarkoittaa, että EU:n poliittisia ratkaisuja on eriytettävä entistä enemmän kunkin kumppanin pyrkimysten ja suoritusten perusteella;

| 13. | ilmaisee huolensa itäisen Euroopan alueen sotilasvoimien vahvistamisesta, joka vie varoja taloudellisen ja inhimillisen kehityksen tuelta; suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat tarkistaisivat alueeseen liittyvää aseiden vientiä ja tuontia koskevat politiikkansa, jotta ne voisivat päästä sopimukseen konfliktialueiden aseistariisunnasta ja demilitarisoinnista ottamalla huomioon yksittäisten kumppanivaltioiden saavuttaman edistyksen demokratisointikehityksessä, instituutioiden kehittämisessä ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa; |
| --- | --- |

13.

ilmaisee huolensa itäisen Euroopan alueen sotilasvoimien vahvistamisesta, joka vie varoja taloudellisen ja inhimillisen kehityksen tuelta; suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat tarkistaisivat alueeseen liittyvää aseiden vientiä ja tuontia koskevat politiikkansa, jotta ne voisivat päästä sopimukseen konfliktialueiden aseistariisunnasta ja demilitarisoinnista ottamalla huomioon yksittäisten kumppanivaltioiden saavuttaman edistyksen demokratisointikehityksessä, instituutioiden kehittämisessä ja ihmisoikeuksien kunnioittamisessa;

| 14. | tunnustaa energiaturvallisuuden erityisen merkityksen itäisen Euroopan alueen yleiselle vakaudelle; kannattaa siksi sellaisen eteläisen kaasukäytävän kaltaisen turvallisen ja osallistavan energiainfrastruktuurin kehittämistä, jolla on myönteinen vaikutus alueen turvallisuudelle, taloudelliselle kehitykselle ja pitkäkestoiselle vakaudelle; |
| --- | --- |

14.

tunnustaa energiaturvallisuuden erityisen merkityksen itäisen Euroopan alueen yleiselle vakaudelle; kannattaa siksi sellaisen eteläisen kaasukäytävän kaltaisen turvallisen ja osallistavan energiainfrastruktuurin kehittämistä, jolla on myönteinen vaikutus alueen turvallisuudelle, taloudelliselle kehitykselle ja pitkäkestoiselle vakaudelle;

Osallistuminen pitkittyneiden konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen

| 15. | korostaa, että nykytilanteen säilyttäminen itäisen Euroopan alueen ratkaisemattomissa konflikteissa ei ole hyväksyttävää, sillä tilanteeseen liittyy jatkuva riski jännitteiden kärjistymisestä ja aseellisten selkkausten alkamisesta uudelleen; painottaa, että kilpavarustelu ainoastaan lisäisi entisestään uhkia alueelliselle turvallisuudelle; suhtautuu myönteisesti EU:n osallistumiseen, joka kuvastaa EU:n kattavaa lähestymistapaa tällä alueella ja jossa puututaan turvallisuuteen, oikeusvaltioperiaatteeseen ja siviilikriisinhallintaan liittyviin kysymyksiin; painottaa, että vakauden varmistaminen ja konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen on EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden yhteisten etujen mukaista, ja vaatii EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita edistämään ja kehittämään konfliktien ratkaisemista edistävää ympäristöä ja kannustaa ryhtymään tukeen liittyviin rauhanrakentamistoimenpiteisiin; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että nykytilanteen säilyttäminen itäisen Euroopan alueen ratkaisemattomissa konflikteissa ei ole hyväksyttävää, sillä tilanteeseen liittyy jatkuva riski jännitteiden kärjistymisestä ja aseellisten selkkausten alkamisesta uudelleen; painottaa, että kilpavarustelu ainoastaan lisäisi entisestään uhkia alueelliselle turvallisuudelle; suhtautuu myönteisesti EU:n osallistumiseen, joka kuvastaa EU:n kattavaa lähestymistapaa tällä alueella ja jossa puututaan turvallisuuteen, oikeusvaltioperiaatteeseen ja siviilikriisinhallintaan liittyviin kysymyksiin; painottaa, että vakauden varmistaminen ja konfliktien rauhanomainen ratkaiseminen on EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden yhteisten etujen mukaista, ja vaatii EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita edistämään ja kehittämään konfliktien ratkaisemista edistävää ympäristöä ja kannustaa ryhtymään tukeen liittyviin rauhanrakentamistoimenpiteisiin;

| 16. | korostaa, että EU on vastuussa konfliktien ratkaisemisen edistämisestä ja että sen olisi tuettava osapuolten välistä vuoropuhelua ja pantava täytäntöön ohjelmia ja työkaluja konfliktien muuntamiseksi; korostaa EU:n Etelä-Kaukasian ja Georgian kriisin erityisedustajan tehtävän merkitystä rauhanomaisen ratkaisun löytämisessä pitkittyneisiin konflikteihin ja kannattaa erityisedustajan tehtävän jatkamista 30. kesäkuuta 2013 jälkeen; kiittää EUBAM- ja EUMM-operaatioiden panosta turvallisuuden parantamisessa ja rajatylittävän luottamuksen rakentamisessa Moldovan tasavallassa ja Georgiassa; suosittaa, että EU jatkaisi EUBAM- ja EUMM-operaatioita ja tehostaisi niiden toimintaa; kehottaa kaikkia kyseessä olevia osapuolia jatkamaan yhteistyötä EU:n rahoittamana kansalaisyhteiskunnan ohjelmana toimivan ja marraskuussa 2012 toiseen vaiheeseen edenneen Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiseen rauhanomaisesti pyrkivän eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että EU on vastuussa konfliktien ratkaisemisen edistämisestä ja että sen olisi tuettava osapuolten välistä vuoropuhelua ja pantava täytäntöön ohjelmia ja työkaluja konfliktien muuntamiseksi; korostaa EU:n Etelä-Kaukasian ja Georgian kriisin erityisedustajan tehtävän merkitystä rauhanomaisen ratkaisun löytämisessä pitkittyneisiin konflikteihin ja kannattaa erityisedustajan tehtävän jatkamista 30. kesäkuuta 2013 jälkeen; kiittää EUBAM- ja EUMM-operaatioiden panosta turvallisuuden parantamisessa ja rajatylittävän luottamuksen rakentamisessa Moldovan tasavallassa ja Georgiassa; suosittaa, että EU jatkaisi EUBAM- ja EUMM-operaatioita ja tehostaisi niiden toimintaa; kehottaa kaikkia kyseessä olevia osapuolia jatkamaan yhteistyötä EU:n rahoittamana kansalaisyhteiskunnan ohjelmana toimivan ja marraskuussa 2012 toiseen vaiheeseen edenneen Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiseen rauhanomaisesti pyrkivän eurooppalaisen kumppanuuden puitteissa;

| 17. | panee merkille Venäjän federaation merkittävän aseman itäisen Euroopan alueella sen poliittisen ja taloudellisen vaikutusvallan ja kaikkiin pitkittyneisiin konflikteihin liittyvän suoran sotilaallisen osallistumisen vuoksi; kehottaa Venäjän viranomaisia käyttämään tätä vaikutusvaltaa rakentavasti ja kunnioittamaan täysin alueen maiden itsemääräämisoikeutta sekä pidättäytymään kaikista alueellisen vakauden vaarantavista toimista; muistuttaa, että jo kertaalleen sovittu Venäjän ulkomaisten sotilasjoukkojen vetäytyminen Moldovan tasavallasta ja Georgiasta irtaantuneilta alueilta olisi merkittävä edistysaskel näiden konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa; |
| --- | --- |

17.

panee merkille Venäjän federaation merkittävän aseman itäisen Euroopan alueella sen poliittisen ja taloudellisen vaikutusvallan ja kaikkiin pitkittyneisiin konflikteihin liittyvän suoran sotilaallisen osallistumisen vuoksi; kehottaa Venäjän viranomaisia käyttämään tätä vaikutusvaltaa rakentavasti ja kunnioittamaan täysin alueen maiden itsemääräämisoikeutta sekä pidättäytymään kaikista alueellisen vakauden vaarantavista toimista; muistuttaa, että jo kertaalleen sovittu Venäjän ulkomaisten sotilasjoukkojen vetäytyminen Moldovan tasavallasta ja Georgiasta irtaantuneilta alueilta olisi merkittävä edistysaskel näiden konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa;

| 18. | vaatii Venäjän federaatiota kunnioittamaan Georgian itsemääräämisoikeutta, alueellista koskemattomuutta ja sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuutta; vaatii tältä osin Venäjän federaatiota varmistamaan vuonna 2008 tehdyn tulitaukosopimuksen ehdottoman täytäntöönpanon, vetämään sotilasjoukkonsa Georgian alueilta, sallimaan EUMM-operaation esteettömän pääsyn Abhasian ja Tshinvalin alueille Georgiassa ja peruuttamaan päätöksensä tunnustaa näiden alueiden itsenäisyys Georgiasta; |
| --- | --- |

18.

vaatii Venäjän federaatiota kunnioittamaan Georgian itsemääräämisoikeutta, alueellista koskemattomuutta ja sen kansainvälisesti tunnustettujen rajojen loukkaamattomuutta; vaatii tältä osin Venäjän federaatiota varmistamaan vuonna 2008 tehdyn tulitaukosopimuksen ehdottoman täytäntöönpanon, vetämään sotilasjoukkonsa Georgian alueilta, sallimaan EUMM-operaation esteettömän pääsyn Abhasian ja Tshinvalin alueille Georgiassa ja peruuttamaan päätöksensä tunnustaa näiden alueiden itsenäisyys Georgiasta;

| 19. | vaatii Venäjän federaatiota noudattamaan Transnistrian aluetta koskevia sitoumuksiaan, joista se sopi liittyessään Euroopan neuvostoon vuonna 1996 ja Istanbulissa vuonna 1999 järjestetyssä Etyjin huippukokouksessa, ja suosittaa, että nykyiset Moldovan tasavallan alueella olevat rauhanturvajoukot korvattaisiin kansainvälisellä siviilioperaatiolla, jonka legitimiteetin Transnistrian konfliktin osapuolet tunnustavat; vaatii Venäjän viranomaisia pidättäytymään kaikista poliittisista ja diplomaattisista toimenpiteistä, jotka voivat häiritä konfliktin ratkaisemista ja estää myönteisten ja tuloksellisuuteen keskittyvien sopimusten tekemisen; |
| --- | --- |

19.

vaatii Venäjän federaatiota noudattamaan Transnistrian aluetta koskevia sitoumuksiaan, joista se sopi liittyessään Euroopan neuvostoon vuonna 1996 ja Istanbulissa vuonna 1999 järjestetyssä Etyjin huippukokouksessa, ja suosittaa, että nykyiset Moldovan tasavallan alueella olevat rauhanturvajoukot korvattaisiin kansainvälisellä siviilioperaatiolla, jonka legitimiteetin Transnistrian konfliktin osapuolet tunnustavat; vaatii Venäjän viranomaisia pidättäytymään kaikista poliittisista ja diplomaattisista toimenpiteistä, jotka voivat häiritä konfliktin ratkaisemista ja estää myönteisten ja tuloksellisuuteen keskittyvien sopimusten tekemisen;

| 20. | katsoo, että Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiselle ei ole muuta vaihtoehtoa kuin konfliktin rauhanomainen ratkaiseminen, ja ilmaisee täyden tukensa Madridin periaatteille; pitää valitettavana, että Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa, Helsingin päätösasiakirjassa ja Etyjin kehyksen yhteydessä vaalittujen kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti toimivan Etyjin Minskin ryhmän puheenjohtajien työ ei ole vielä tuottanut konkreettisia tuloksia ja kehottaa EU:ta vahvistamaan ja tehostamaan omaa osallistumistaan; vaatii kaikkia kyseessä olevia osapuolia lisäämään ponnistelujaan ja vahvistamaan sitoumuksiaan, sillä Etyjin Minskin-ryhmä ei ole vielä saavuttanut merkittävää edistystä yli kaksi vuosikymmentä sen perustamisen jälkeen; kehottaa konfliktin osapuolina olevaa Armeniaa ja Azerbaidžania toimimaan rakentavasti keskinäisissä neuvotteluissaan; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että Vuoristo-Karabahin konfliktin ratkaisemiselle ei ole muuta vaihtoehtoa kuin konfliktin rauhanomainen ratkaiseminen, ja ilmaisee täyden tukensa Madridin periaatteille; pitää valitettavana, että Yhdistyneiden kansakuntien peruskirjassa, Helsingin päätösasiakirjassa ja Etyjin kehyksen yhteydessä vaalittujen kansainvälisen oikeuden periaatteiden mukaisesti toimivan Etyjin Minskin ryhmän puheenjohtajien työ ei ole vielä tuottanut konkreettisia tuloksia ja kehottaa EU:ta vahvistamaan ja tehostamaan omaa osallistumistaan; vaatii kaikkia kyseessä olevia osapuolia lisäämään ponnistelujaan ja vahvistamaan sitoumuksiaan, sillä Etyjin Minskin-ryhmä ei ole vielä saavuttanut merkittävää edistystä yli kaksi vuosikymmentä sen perustamisen jälkeen; kehottaa konfliktin osapuolina olevaa Armeniaa ja Azerbaidžania toimimaan rakentavasti keskinäisissä neuvotteluissaan;

| 21. | kehottaa EU:ta lisäämään ponnistelujaan ja osallistumaan tiiviisti pitkittyneiden konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen liittyviin sovittelumenettelyihin niillä tavoin, joilla EU on jo mukana näissä menettelyissä; korostaa, että EU:n ennakoiva sovittelu konfliktien ratkaisemisessa on välttämätöntä itäisen Euroopan alueen turvallisuudelle ja pitkäkestoiselle vakaudelle ja ennakkoedellytys Euroopan naapuruuspolitiikan onnistumiselle; kehottaa EU:n Etelä-Kaukasian ja Georgian kriisin erityisedustajaa osallistumaan entistä enemmän Etelä-Kaukasian konfliktien ratkaisemiseen valmiuksien kehittämisen, osapuolten välisen yksimielisyyden, julkisten tuen vahvistamisen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämisen kaltaisten käytännöllisten toimenpiteiden avulla; |
| --- | --- |

21.

kehottaa EU:ta lisäämään ponnistelujaan ja osallistumaan tiiviisti pitkittyneiden konfliktien rauhanomaiseen ratkaisemiseen liittyviin sovittelumenettelyihin niillä tavoin, joilla EU on jo mukana näissä menettelyissä; korostaa, että EU:n ennakoiva sovittelu konfliktien ratkaisemisessa on välttämätöntä itäisen Euroopan alueen turvallisuudelle ja pitkäkestoiselle vakaudelle ja ennakkoedellytys Euroopan naapuruuspolitiikan onnistumiselle; kehottaa EU:n Etelä-Kaukasian ja Georgian kriisin erityisedustajaa osallistumaan entistä enemmän Etelä-Kaukasian konfliktien ratkaisemiseen valmiuksien kehittämisen, osapuolten välisen yksimielisyyden, julkisten tuen vahvistamisen ja kansalaisyhteiskunnan osallistumisen lisäämisen kaltaisten käytännöllisten toimenpiteiden avulla;

| 22. | vaatii kaikkia asiaankuuluvia osapuolia sitoutumaan ennakoivasti Transnistrian puolelle molempien osapuolten hyväksymän yhteistä tulevaisuutta koskevan näkemyksen edistämiseksi ja sopimaan sen mukaisesti konfliktin ratkaisemiseen liittyvistä peruskysymyksistä; suhtautuu tältä osin myönteisesti tammikuussa 2012 tehtyyn sopimukseen ”pienten askeleiden” lähestymistavasta, jolla pyritään ratkaisemaan tavallisten kansalaisten kannalta ensisijaisen tärkeitä käytännön kysymyksiä; |
| --- | --- |

22.

vaatii kaikkia asiaankuuluvia osapuolia sitoutumaan ennakoivasti Transnistrian puolelle molempien osapuolten hyväksymän yhteistä tulevaisuutta koskevan näkemyksen edistämiseksi ja sopimaan sen mukaisesti konfliktin ratkaisemiseen liittyvistä peruskysymyksistä; suhtautuu tältä osin myönteisesti tammikuussa 2012 tehtyyn sopimukseen ”pienten askeleiden” lähestymistavasta, jolla pyritään ratkaisemaan tavallisten kansalaisten kannalta ensisijaisen tärkeitä käytännön kysymyksiä;

| 23. | korostaa Euroopan parlamentin nykyistä pyrkimystä kannustaa määrittelemään Euroopan meriturvallisuusstrategia ja panee merkille, että tällainen strategia voisi olla hyödyllinen pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiseksi sillä edellytyksellä, että se sisältää kunnianhimoisen Mustaamerta koskevan toimintasuunnitelman; |
| --- | --- |

23.

korostaa Euroopan parlamentin nykyistä pyrkimystä kannustaa määrittelemään Euroopan meriturvallisuusstrategia ja panee merkille, että tällainen strategia voisi olla hyödyllinen pitkittyneiden konfliktien ratkaisemiseksi sillä edellytyksellä, että se sisältää kunnianhimoisen Mustaamerta koskevan toimintasuunnitelman;

| 24. | kehottaa EU:ta, itäisen Euroopan kumppaneita ja asiaankuuluvia alueellisia toimijoita tehostamaan poliittista vuoropuheluaan ehdottamalla luottamuksen rakentamiseen liittyviä toimenpiteitä itäisen Euroopan alueella, jotta voidaan laatia jaetut periaatteet ja toimintasuunnitelma turvallisuuden vahvistamiseksi ja konfliktien ratkaisemisen edistämiseksi; kehottaa tältä osin vuonna 2013 Etyjin puheenjohtajana toimivaa Ukrainaa panemaan täytäntöön kunnianhimoisen toimintaohjelman ja varmistamaan kaikkien itäisen Euroopan kumppanimaiden osallistumisen EU:n vuoropuhelufoorumeihin, kuten ihmisoikeusvuoropuheluun, jotta ratkaisemattomien konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa voidaan saavuttaa edistystä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa EU:ta, itäisen Euroopan kumppaneita ja asiaankuuluvia alueellisia toimijoita tehostamaan poliittista vuoropuheluaan ehdottamalla luottamuksen rakentamiseen liittyviä toimenpiteitä itäisen Euroopan alueella, jotta voidaan laatia jaetut periaatteet ja toimintasuunnitelma turvallisuuden vahvistamiseksi ja konfliktien ratkaisemisen edistämiseksi; kehottaa tältä osin vuonna 2013 Etyjin puheenjohtajana toimivaa Ukrainaa panemaan täytäntöön kunnianhimoisen toimintaohjelman ja varmistamaan kaikkien itäisen Euroopan kumppanimaiden osallistumisen EU:n vuoropuhelufoorumeihin, kuten ihmisoikeusvuoropuheluun, jotta ratkaisemattomien konfliktien rauhanomaisessa ratkaisemisessa voidaan saavuttaa edistystä;

| 25. | kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita kehittämään edelleen monenvälisiä alueellisia ohjelmia, ottamaan käyttöön alueellisen yhteistyön kannustimia ja tehostamaan luottamuksen rakentamista ja kansalaisten välisen luottamuksen edistämistä koskevia rajatylittäviä hankkeita, kiinnittämään erityistä huomiota konfliktien muuntamiseen liittyviin toimenpiteisiin ja osallistumaan konflikteista kärsivien alueiden jälleenrakentamiseen ja taloudelliseen ja sosiaaliseen kehittämiseen edistämällä kaupankäyntiä, matkailua ja investointeja; |
| --- | --- |

25.

kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita kehittämään edelleen monenvälisiä alueellisia ohjelmia, ottamaan käyttöön alueellisen yhteistyön kannustimia ja tehostamaan luottamuksen rakentamista ja kansalaisten välisen luottamuksen edistämistä koskevia rajatylittäviä hankkeita, kiinnittämään erityistä huomiota konfliktien muuntamiseen liittyviin toimenpiteisiin ja osallistumaan konflikteista kärsivien alueiden jälleenrakentamiseen ja taloudelliseen ja sosiaaliseen kehittämiseen edistämällä kaupankäyntiä, matkailua ja investointeja;

| 26. | korostaa, että kaupankäynnin, taloudellisen yhdentymisen ja infrastruktuurin kahdenvälinen kehittäminen itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä on tärkeää; |
| --- | --- |

26.

korostaa, että kaupankäynnin, taloudellisen yhdentymisen ja infrastruktuurin kahdenvälinen kehittäminen itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä on tärkeää;

| 27. | vaatii itäisen Euroopan kumppanimaita panemaan täytäntöön laadukkaita koulutusohjelmia, jotka auttavat etnisen, alueellisen ja uskonnollisen vihanpidon ja vihamielisyyden poistamisessa ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen vahvistamisessa; katsoo, että kulttuurien ja uskontojen välisiä vuoropuheluja olisi tehostettava edelleen, jotta voidaan edistää keskinäistä ymmärrystä, kunnioitusta ja suvaitsevaisuutta itäisen Euroopan kumppanimaissa; painottaa tältä osin sellaisen vahvan ja aktiivisen kansalaisyhteiskunnan merkitystä, jonka avulla voidaan vahvistaa tällaisia vuoropuheluja ja kehittää maiden ja konfliktien rajat ylittäviä henkilökohtaisia yhteyksiä; kehottaa itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumia osallistumaan aktiivisemmin tämän tavoitteen saavuttamiseen liittyvien itäisen kumppanuuden monenvälisten ja kahdenkeskisten toimintojen täytäntöönpanoon; |
| --- | --- |

27.

vaatii itäisen Euroopan kumppanimaita panemaan täytäntöön laadukkaita koulutusohjelmia, jotka auttavat etnisen, alueellisen ja uskonnollisen vihanpidon ja vihamielisyyden poistamisessa ja vähemmistöjen oikeuksien kunnioittamisen vahvistamisessa; katsoo, että kulttuurien ja uskontojen välisiä vuoropuheluja olisi tehostettava edelleen, jotta voidaan edistää keskinäistä ymmärrystä, kunnioitusta ja suvaitsevaisuutta itäisen Euroopan kumppanimaissa; painottaa tältä osin sellaisen vahvan ja aktiivisen kansalaisyhteiskunnan merkitystä, jonka avulla voidaan vahvistaa tällaisia vuoropuheluja ja kehittää maiden ja konfliktien rajat ylittäviä henkilökohtaisia yhteyksiä; kehottaa itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumia osallistumaan aktiivisemmin tämän tavoitteen saavuttamiseen liittyvien itäisen kumppanuuden monenvälisten ja kahdenkeskisten toimintojen täytäntöönpanoon;

| 28. | suosittaa, että itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumi käynnistäisi yhdessä Euroopan toimittajajärjestöjen kanssa mediakoulutusohjelmia, joiden avulla voitaisiin torjua keskinäistä vihamielisyyttä ja vihapuheita, ja varmistaisi ammatillisten vaatimusten noudattamisen kansojen välisistä suhteista raportoitaessa sekä pyytäisi apua riippumattomilta ajatushautomoilta, jotka tekevät yhteistyötä turvallisuuden, konfliktien ratkaisemisen ja ehkäisemisen varmistamiseen liittyvien mallien kehittämisessä; |
| --- | --- |

28.

suosittaa, että itäisen kumppanuuden kansalaisyhteiskuntafoorumi käynnistäisi yhdessä Euroopan toimittajajärjestöjen kanssa mediakoulutusohjelmia, joiden avulla voitaisiin torjua keskinäistä vihamielisyyttä ja vihapuheita, ja varmistaisi ammatillisten vaatimusten noudattamisen kansojen välisistä suhteista raportoitaessa sekä pyytäisi apua riippumattomilta ajatushautomoilta, jotka tekevät yhteistyötä turvallisuuden, konfliktien ratkaisemisen ja ehkäisemisen varmistamiseen liittyvien mallien kehittämisessä;

| 29. | toteaa, että kansalaisten tuntema epäluottamus ja turhautuminen voivat olla seurausta ratkaisemattomista konflikteista; suosittaa, että itäisen Euroopan kumppanimaiden valtion virkamiehet ja poliittiset johtajat pidättäytyisivät hyödyntämästä tällaisia julkisen mielipiteen suuntauksia käyttämällä niitä sisäisten poliittisten kampanjoiden välineinä, sillä tällainen toiminta voi vain lisätä vastakkainasettelua ja lisätä jännitteitä; |
| --- | --- |

29.

toteaa, että kansalaisten tuntema epäluottamus ja turhautuminen voivat olla seurausta ratkaisemattomista konflikteista; suosittaa, että itäisen Euroopan kumppanimaiden valtion virkamiehet ja poliittiset johtajat pidättäytyisivät hyödyntämästä tällaisia julkisen mielipiteen suuntauksia käyttämällä niitä sisäisten poliittisten kampanjoiden välineinä, sillä tällainen toiminta voi vain lisätä vastakkainasettelua ja lisätä jännitteitä;

Poliittisen ja sotilaallisen yhteistyön vahvistaminen alueellisten turvallisuusuhkien torjumiseksi

| 30. | korostaa, että kansainvälisillä järjestöillä ja kumppanuuksilla on merkittävä tehtävä alueellisten turvallisuusuhkien torjumisessa ja poliittisen ja sotilaallisen ulottuvuuden kattavan sekä yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan luomisessa turvallisuuden osalta; kehottaa siksi tiivistämään poliittista yhteistyötä Venäjän federaation kanssa, jotta alueellisiin turvallisuushaasteisiin ja myös pitkittyneisiin konflikteihin voidaan löytää kestävät ratkaisut; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että kansainvälisillä järjestöillä ja kumppanuuksilla on merkittävä tehtävä alueellisten turvallisuusuhkien torjumisessa ja poliittisen ja sotilaallisen ulottuvuuden kattavan sekä yhteistyöhön perustuvan lähestymistavan luomisessa turvallisuuden osalta; kehottaa siksi tiivistämään poliittista yhteistyötä Venäjän federaation kanssa, jotta alueellisiin turvallisuushaasteisiin ja myös pitkittyneisiin konflikteihin voidaan löytää kestävät ratkaisut;

| 31. | kehottaa kyseessä olevia EU:n jäsenvaltioita ja itäisen Euroopan kumppanimaita tehostamaan turvallisuuskysymyksiin liittyvää vuoropuhelua nykyisessä muodossaan EU:ssa, Naton Euro-atlanttisessa kumppanuusneuvostossa, Etyjissä ja Euroopan neuvostossa ja suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat koordinoisivat yhteistyötä, jotta ne voisivat työskennellä tehokkaammin kentällä, säästää resursseja ja luoda ohjelmia, jotka on räätälöity osallistuvien maiden yksittäisten tarpeiden mukaan; katsoo, että erityisesti EU:n ja Naton jäsenvaltioiden olisi yhdistettävä resurssinsa yhteistyön lujittamiseksi itäisen Euroopan kumppanimaiden kanssa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) ja Naton rauhankumppanuusohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

31.

kehottaa kyseessä olevia EU:n jäsenvaltioita ja itäisen Euroopan kumppanimaita tehostamaan turvallisuuskysymyksiin liittyvää vuoropuhelua nykyisessä muodossaan EU:ssa, Naton Euro-atlanttisessa kumppanuusneuvostossa, Etyjissä ja Euroopan neuvostossa ja suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat koordinoisivat yhteistyötä, jotta ne voisivat työskennellä tehokkaammin kentällä, säästää resursseja ja luoda ohjelmia, jotka on räätälöity osallistuvien maiden yksittäisten tarpeiden mukaan; katsoo, että erityisesti EU:n ja Naton jäsenvaltioiden olisi yhdistettävä resurssinsa yhteistyön lujittamiseksi itäisen Euroopan kumppanimaiden kanssa yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) ja Naton rauhankumppanuusohjelman puitteissa;

| 32. | tunnustaa EU:n, Ukrainan ja Moldovan tasavallan EU:n YTPP:n puitteissa tehdyn yhteistyön arvon ja saavutukset, jotka ovat auttaneet turvallisuussopimusten ja -kehysten laatimisessa EU:n johtamia operaatioita ja kriisinhallintaoperaatioita varten; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisella tavalla huomioon itäisen Euroopan kumppanimaiden pyrkimykset valmiuksiensa tehostamiseksi lisäämällä yhteistyön määrää YTPP:n puitteissa ja suosittelee tiivistämään yhteistyötä valmiuksien kehittämistä ja turvallisuus- ja puolustusalan kansallisen henkilöstön kouluttamista tukevien aloitteiden avulla; |
| --- | --- |

32.

tunnustaa EU:n, Ukrainan ja Moldovan tasavallan EU:n YTPP:n puitteissa tehdyn yhteistyön arvon ja saavutukset, jotka ovat auttaneet turvallisuussopimusten ja -kehysten laatimisessa EU:n johtamia operaatioita ja kriisinhallintaoperaatioita varten; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ottamaan asianmukaisella tavalla huomioon itäisen Euroopan kumppanimaiden pyrkimykset valmiuksiensa tehostamiseksi lisäämällä yhteistyön määrää YTPP:n puitteissa ja suosittelee tiivistämään yhteistyötä valmiuksien kehittämistä ja turvallisuus- ja puolustusalan kansallisen henkilöstön kouluttamista tukevien aloitteiden avulla;

| 33. | suhtautuu myönteisesti 7. joulukuuta 2012 tehtyyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ministerineuvoston päätökseen käynnistää ”Helsinki + 40 -prosessi” keinona tarjota poliittinen sysäys turvallisuusyhteisön ja Etyjin puitteissa tapahtuvan yhteistyön vahvistamista koskevan ja vuoteen 2015 ulottuvan strategisen tiekartan kehittämistä koskevan työn edistämiseksi Helsingin päätösasiakirjan allekirjoittamisen 40-vuotispäivän juhlistamista varten; |
| --- | --- |

33.

suhtautuu myönteisesti 7. joulukuuta 2012 tehtyyn Euroopan turvallisuus- ja yhteistyöjärjestön (Etyj) ministerineuvoston päätökseen käynnistää ”Helsinki + 40 -prosessi” keinona tarjota poliittinen sysäys turvallisuusyhteisön ja Etyjin puitteissa tapahtuvan yhteistyön vahvistamista koskevan ja vuoteen 2015 ulottuvan strategisen tiekartan kehittämistä koskevan työn edistämiseksi Helsingin päätösasiakirjan allekirjoittamisen 40-vuotispäivän juhlistamista varten;

| 34. | kannustaa EU:ta kehittämään yhdessä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja tärkeimpien kumppanien kanssa konfliktien jälkeistä jälleenrakennusta koskevat mallit, jotka voisivat toimia lisäkannustimina konfliktien ratkaisemisessa osoittamalla rauhanomaisen ratkaisun tarjoamat konkreettiset edut; |
| --- | --- |

34.

kannustaa EU:ta kehittämään yhdessä asiaankuuluvien kansainvälisten järjestöjen ja tärkeimpien kumppanien kanssa konfliktien jälkeistä jälleenrakennusta koskevat mallit, jotka voisivat toimia lisäkannustimina konfliktien ratkaisemisessa osoittamalla rauhanomaisen ratkaisun tarjoamat konkreettiset edut;

| 35. | korostaa, että aseistariisuntaan, asekaupan sääntelyyn, tavanomaisten aseiden valvontaan ja laittoman asekaupan torjuntaan liittyvää yhteistyötä on elävöitettävä ja laajennettava; suosittaa siksi EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita tarkistamaan, että ne noudattavat kansainvälisiä sopimuksia ja erityisesti sopimusta Euroopan tavanomaisten aseiden rajoittamisesta, ja lisäämään tukea yleismaailmalliselle asekauppaa sääntelevälle sopimukselle sekä osallistumaan vuoropuheluun, jonka tavoitteena on kehittää edelleen aseistariisuntaan ja aseiden valvontaan liittyvää yhteistyötä; korostaa, että kilpavarustelun hillitseminen on elintärkeää; |
| --- | --- |

35.

korostaa, että aseistariisuntaan, asekaupan sääntelyyn, tavanomaisten aseiden valvontaan ja laittoman asekaupan torjuntaan liittyvää yhteistyötä on elävöitettävä ja laajennettava; suosittaa siksi EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita tarkistamaan, että ne noudattavat kansainvälisiä sopimuksia ja erityisesti sopimusta Euroopan tavanomaisten aseiden rajoittamisesta, ja lisäämään tukea yleismaailmalliselle asekauppaa sääntelevälle sopimukselle sekä osallistumaan vuoropuheluun, jonka tavoitteena on kehittää edelleen aseistariisuntaan ja aseiden valvontaan liittyvää yhteistyötä; korostaa, että kilpavarustelun hillitseminen on elintärkeää;

| 36. | kehottaa EU:ta vahvistamaan yhteistyöohjelmia, joiden kohteena ovat itäisen Euroopan kumppanimaat ja joiden tavoitteena on lisätä niille myönnettävää EU:n vakautusvälineeseen liittyvää rahoitusta kemiallisista, biologisista, radiologisista ja ydinaineisiin liittyvistä materiaaleista ja joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvän teknologisen osaamisen leviämisestä aiheutuvien vaarojen lieventämiseksi; |
| --- | --- |

36.

kehottaa EU:ta vahvistamaan yhteistyöohjelmia, joiden kohteena ovat itäisen Euroopan kumppanimaat ja joiden tavoitteena on lisätä niille myönnettävää EU:n vakautusvälineeseen liittyvää rahoitusta kemiallisista, biologisista, radiologisista ja ydinaineisiin liittyvistä materiaaleista ja joukkotuhoaseiden ja niihin liittyvän teknologisen osaamisen leviämisestä aiheutuvien vaarojen lieventämiseksi;

| 37. | korostaa, että julkisviranomaisiin, oikeuslaitokseen ja lainvalvontaviranomaisiin kohdistuvat uudistukset ovat itäisen Euroopan kumppanimaissa välttämättömiä, jotta järjestäytyneen rikollisuuden, lahjonnan, rahanpesun ja terrorismin torjunnassa voidaan saavuttaa edistystä; kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita osallistumaan kunnianhimoiseen toimintasuunnitelmaan tai jatkamaan sen täytäntöönpanoa oikeuslaitoksen riippumattomuuden varmistamiseksi ja lisäämään yhteistyötä EU:n kanssa lainvalvonnan ja tullihallinnon aloilla, jotta yleisön luottamusta näihin laitoksiin voidaan lisätä; |
| --- | --- |

37.

korostaa, että julkisviranomaisiin, oikeuslaitokseen ja lainvalvontaviranomaisiin kohdistuvat uudistukset ovat itäisen Euroopan kumppanimaissa välttämättömiä, jotta järjestäytyneen rikollisuuden, lahjonnan, rahanpesun ja terrorismin torjunnassa voidaan saavuttaa edistystä; kehottaa itäisen Euroopan kumppanimaita osallistumaan kunnianhimoiseen toimintasuunnitelmaan tai jatkamaan sen täytäntöönpanoa oikeuslaitoksen riippumattomuuden varmistamiseksi ja lisäämään yhteistyötä EU:n kanssa lainvalvonnan ja tullihallinnon aloilla, jotta yleisön luottamusta näihin laitoksiin voidaan lisätä;

| 38. | kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita jatkamaan luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien katastrofien ehkäisemistä sekä niihin varautumista ja reagoimista koskevan itäisen kumppanuuden lippulaivahankkeen perustamista ja ulottamaan sen vuotta 2014 pidemmälle, kun otetaan huomioon, että tämän hankkeen yleisenä tavoitteena on edistää rauhaa, vakautta, turvallisuutta ja vaurautta itäisen Euroopan kumppanimaissa ja suojella alueen ympäristöä, kansalaisia, kulttuuriperintöä, varoja ja infrastruktuureja vahvistamalla näiden maiden luonnonkatastrofeihin ja ihmisten aiheuttamiin katastrofeihin liittyvää sietokykyä, valmistautumista ja selviytymiskykyä; |
| --- | --- |

38.

kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita jatkamaan luonnonkatastrofien ja ihmisten aiheuttamien katastrofien ehkäisemistä sekä niihin varautumista ja reagoimista koskevan itäisen kumppanuuden lippulaivahankkeen perustamista ja ulottamaan sen vuotta 2014 pidemmälle, kun otetaan huomioon, että tämän hankkeen yleisenä tavoitteena on edistää rauhaa, vakautta, turvallisuutta ja vaurautta itäisen Euroopan kumppanimaissa ja suojella alueen ympäristöä, kansalaisia, kulttuuriperintöä, varoja ja infrastruktuureja vahvistamalla näiden maiden luonnonkatastrofeihin ja ihmisten aiheuttamiin katastrofeihin liittyvää sietokykyä, valmistautumista ja selviytymiskykyä;

| 39. | korostaa energiaturvallisuuden merkitystä alueen turvallisuusympäristön muokkaamisessa; vaatii tekemään lisää töitä EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiamarkkinoiden yhdentämisessä ja toteaa jälleen eteläisen kaasukäytävän ja siihen liittyvien Kaspianmeren ja Mustanmeren energia-alan lippulaivahankkeiden merkityksen riippuvuuden vähentämiseksi markkinoita hallitsevien toimijoiden energiatuonnista sekä kehottaa EU:ta kehittämään ja edistämään sellaisen kaasutuotannon monipuolistamista, joka tiivistää EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välistä yhteistyötä ja välisiä yhteyksiä; |
| --- | --- |

39.

korostaa energiaturvallisuuden merkitystä alueen turvallisuusympäristön muokkaamisessa; vaatii tekemään lisää töitä EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiamarkkinoiden yhdentämisessä ja toteaa jälleen eteläisen kaasukäytävän ja siihen liittyvien Kaspianmeren ja Mustanmeren energia-alan lippulaivahankkeiden merkityksen riippuvuuden vähentämiseksi markkinoita hallitsevien toimijoiden energiatuonnista sekä kehottaa EU:ta kehittämään ja edistämään sellaisen kaasutuotannon monipuolistamista, joka tiivistää EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välistä yhteistyötä ja välisiä yhteyksiä;

| 40. | kehottaa tehostamaan alueellista yhteistyötä ja hyviä naapurisuhteita sekä auttamaan alueellisten synergioiden ja ratkaisujen löytämisessä itäisten naapurimaiden erityisiä maantieteellisiä, taloudellisia, turvallisuuteen liittyviä, ympäristöllisiä ja sosiaalisia haasteita varten ja myös EU:hun liittyvissä suhteissa; kehottaa siksi tiivistämään yhteistyötä koulutukseen, nuorisoon, siirtolaisuuteen, terveydenhuoltoon ja liikenteeseen liittyvien alakohtaisten politiikkojen osalta; |
| --- | --- |

40.

kehottaa tehostamaan alueellista yhteistyötä ja hyviä naapurisuhteita sekä auttamaan alueellisten synergioiden ja ratkaisujen löytämisessä itäisten naapurimaiden erityisiä maantieteellisiä, taloudellisia, turvallisuuteen liittyviä, ympäristöllisiä ja sosiaalisia haasteita varten ja myös EU:hun liittyvissä suhteissa; kehottaa siksi tiivistämään yhteistyötä koulutukseen, nuorisoon, siirtolaisuuteen, terveydenhuoltoon ja liikenteeseen liittyvien alakohtaisten politiikkojen osalta;

| 41. | suosittaa, että itäisen Euroopan kumppanimaat lisäisivät yhteistyötä alueen rajojen ja siirtolaisvirtojen hallitsemiseksi lähentämällä tai kehittämällä yhteisiä vaatimuksia EU:n kanssa ja torjumalla ihmiskauppaa sekä takaamalla samalla siirtolaisten oikeuksien kunnioittamisen; |
| --- | --- |

41.

suosittaa, että itäisen Euroopan kumppanimaat lisäisivät yhteistyötä alueen rajojen ja siirtolaisvirtojen hallitsemiseksi lähentämällä tai kehittämällä yhteisiä vaatimuksia EU:n kanssa ja torjumalla ihmiskauppaa sekä takaamalla samalla siirtolaisten oikeuksien kunnioittamisen;

| 42. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n erityisedustajalle Etelä-Kaukasiassa, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, itäisen Euroopan kumppanimaille ja Venäjän federaatiolle. |
| --- | --- |

42.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle/unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, EU:n erityisedustajalle Etelä-Kaukasiassa, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, EU:n jäsenvaltioiden hallituksille ja parlamenteille, itäisen Euroopan kumppanimaille ja Venäjän federaatiolle.

---

(1)  Sellaisena kuin se on annettuna Brysselissä 28. toukokuuta 2013.

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 338/10

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

itäisten kumppanuusmaiden kansallisen lainsäädännön yhdenmukaistamisesta EU:n taloudellisen alan lainsäädännön kanssa

2013/C 338/02

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN YLEISKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon komission ja varapuheenjohtajan/unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 25. toukokuuta 2011 antaman yhteisen julkilausuman ’Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten’ (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission ja varapuheenjohtajan/unionin ulko- ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan 25. toukokuuta 2011 antaman yhteisen julkilausuman ’Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten’ (COM(2011)0303),

| — | ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kehityksen vuodesta 2004 lähtien ja erityisesti komission kertomukset sen toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) kehityksen vuodesta 2004 lähtien ja erityisesti komission kertomukset sen toteuttamisessa saavutetusta edistymisestä,

| — | ottaa huomioon Armenian, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan kanssa yhteisesti hyväksytyt toimintasuunnitelmat ja Ukrainan kanssa tehdyn assosiaatio-ohjelman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Armenian, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan kanssa yhteisesti hyväksytyt toimintasuunnitelmat ja Ukrainan kanssa tehdyn assosiaatio-ohjelman,

| — | ottaa huomioon 13. joulukuuta 2010 pidetyn itäisen kumppanuuden maiden ulkoministereiden kokouksen päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. joulukuuta 2010 pidetyn itäisen kumppanuuden maiden ulkoministereiden kokouksen päätelmät,

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 kokoontuneen itäistä kumppanuutta käsitelleen Prahan huippukokouksen ja 29.–30. syyskuuta 2011 kokoontuneen itäistä kumppanuutta käsitelleen Varsovan huippukokouksen yhteiset lausumat, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 kokoontuneen itäistä kumppanuutta käsitelleen Prahan huippukokouksen ja 29.–30. syyskuuta 2011 kokoontuneen itäistä kumppanuutta käsitelleen Varsovan huippukokouksen yhteiset lausumat,

| — | ottaa huomioon eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä (ENPI) (2) koskevista yleisistä määräyksistä 24. lokakuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1638/2006 ja ottaa huomioon Euroopan komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antaman ehdotuksen Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta (ENI) (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon eurooppalaista naapuruuden ja kumppanuuden välinettä (ENPI) (2) koskevista yleisistä määräyksistä 24. lokakuuta 2006 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1638/2006 ja ottaa huomioon Euroopan komission Euroopan parlamentille ja neuvostolle antaman ehdotuksen Euroopan naapuruuspolitiikan rahoitusvälineen perustamisesta (ENI) (3),

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta 14. joulukuuta 2011 antaman päätöslauselman (4), Euroopan naapuruuspolitiikasta – itäisestä ulottuvuudesta 7. huhtikuuta 2011 antaman päätöslauselman (5) sekä itäisen kumppanuuden kauppaan liittyvistä näkökohdista 3. heinäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta 14. joulukuuta 2011 antaman päätöslauselman (4), Euroopan naapuruuspolitiikasta – itäisestä ulottuvuudesta 7. huhtikuuta 2011 antaman päätöslauselman (5) sekä itäisen kumppanuuden kauppaan liittyvistä näkökohdista 3. heinäkuuta 2012 antamansa päätöslauselman (6),

| — | ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen yleiskokouksen 3. huhtikuuta 2012 antaman päätöslauselman aiheesta ”EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välisistä kauppasopimuksista sekä pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista ja EU:n tuesta tällä alalla, mukaan luettuina pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet ja EU:n tuki tällä alalla”, jonka Euronestin parlamentaarisen yleiskokouksen taloudellista yhdentymistä, lainsäädännön lähentämistä ja EU:n politiikkojen yhdenmukaistamista käsittelevä pysyvä komitea on valmistellut, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen yleiskokouksen 3. huhtikuuta 2012 antaman päätöslauselman aiheesta ”EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välisistä kauppasopimuksista sekä pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista ja EU:n tuesta tällä alalla, mukaan luettuina pitkälle menevät ja laaja-alaiset vapaakauppa-alueet ja EU:n tuki tällä alalla”, jonka Euronestin parlamentaarisen yleiskokouksen taloudellista yhdentymistä, lainsäädännön lähentämistä ja EU:n politiikkojen yhdenmukaistamista käsittelevä pysyvä komitea on valmistellut,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 hyväksytyn perustamisasiakirjansa; |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 hyväksytyn perustamisasiakirjansa;

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä,

| A. | ottaa huomioon, että vaikka taloudellisen alan lainsäädännön lähentäminen ei ole itsetarkoitus, se on merkittävä askel kohti kaikkia itäisen kumppanuuden maita ja EU:ta hyödyttävää tehostettua taloudellista yhteistyötä; ottaa huomioon, että EU:n ja itäisen kumppanuusmaiden lainsäädännön ja sääntelyjärjestelmien, normien ja sertifiointimenettelyjen yhdenmukaistaminen edistää myös mainittujen maiden mukautumista EU:n normeihin ja arvoihin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että vaikka taloudellisen alan lainsäädännön lähentäminen ei ole itsetarkoitus, se on merkittävä askel kohti kaikkia itäisen kumppanuuden maita ja EU:ta hyödyttävää tehostettua taloudellista yhteistyötä; ottaa huomioon, että EU:n ja itäisen kumppanuusmaiden lainsäädännön ja sääntelyjärjestelmien, normien ja sertifiointimenettelyjen yhdenmukaistaminen edistää myös mainittujen maiden mukautumista EU:n normeihin ja arvoihin;

| B. | katsoo, että mukautuminen EU:n taloudellisiin standardeihin, jotka on kehitetty yksittäisten maiden yhteiset edut ja erityispiirteet huomioon ottaen, auttaa itäisen kumppanuuden maita saavuttamaan tavoitteet, joita ovat tasapainoinen ja kestävä talouskasvu, työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkea taso, taloudellinen ja sosiaalinen koheesio, korkeatasoiset ympäristönormit sekä kansalaisten elintason ja elämänlaadun parantaminen; katsoo, että edellä mainitulla luodaan myös olosuhteet, joissa voidaan tehostaa talouden kilpailukykyä, kannustaa investointeja, tukea kaupankäyntiä ja edistää vuonna 2012 Sopotin foorumissa ehdotetun itäisen kumppanuuden yritysfoorumin kehittämistä; |
| --- | --- |

B.

katsoo, että mukautuminen EU:n taloudellisiin standardeihin, jotka on kehitetty yksittäisten maiden yhteiset edut ja erityispiirteet huomioon ottaen, auttaa itäisen kumppanuuden maita saavuttamaan tavoitteet, joita ovat tasapainoinen ja kestävä talouskasvu, työllisyyden ja sosiaalisen suojelun korkea taso, taloudellinen ja sosiaalinen koheesio, korkeatasoiset ympäristönormit sekä kansalaisten elintason ja elämänlaadun parantaminen; katsoo, että edellä mainitulla luodaan myös olosuhteet, joissa voidaan tehostaa talouden kilpailukykyä, kannustaa investointeja, tukea kaupankäyntiä ja edistää vuonna 2012 Sopotin foorumissa ehdotetun itäisen kumppanuuden yritysfoorumin kehittämistä;

| C. | ottaa huomioon, että tietyillä aloilla lähentymistä ei voida toteuttaa vaiheittain, koska mainittuja aloja koskeva lainsäädäntö edustaa kokonaisuutta, jonka tietyn osan hyväksyminen ei olisi toimivaa ilman kokonaisuuden hyväksymistä; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että tietyillä aloilla lähentymistä ei voida toteuttaa vaiheittain, koska mainittuja aloja koskeva lainsäädäntö edustaa kokonaisuutta, jonka tietyn osan hyväksyminen ei olisi toimivaa ilman kokonaisuuden hyväksymistä;

| D. | ottaa huomioon, että lähentyminen on monimutkainen, dynaaminen ja vaiheittainen prosessi, joka edellyttää instituutioiden ja rakenteiden luomista ja mukauttamista ja johon sisältyy perustavaa laatua olevia muutoksia kansallisissa hallintojärjestelmissä, yksityisellä sektorilla ja kansalaisyhteiskunnassa; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että lähentyminen on monimutkainen, dynaaminen ja vaiheittainen prosessi, joka edellyttää instituutioiden ja rakenteiden luomista ja mukauttamista ja johon sisältyy perustavaa laatua olevia muutoksia kansallisissa hallintojärjestelmissä, yksityisellä sektorilla ja kansalaisyhteiskunnassa;

| E. | ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maat ovat eri vaiheissa suhteessa taloudelliseen lähentymiseen Euroopan unionin kanssa, ja että näin ollen niiden välillä on suuria eroja lainsäädännön mukauttamisessa ja kunkin maan yleisessä suhtautumisessa lähentymisprosessiin; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että itäisen kumppanuuden maat ovat eri vaiheissa suhteessa taloudelliseen lähentymiseen Euroopan unionin kanssa, ja että näin ollen niiden välillä on suuria eroja lainsäädännön mukauttamisessa ja kunkin maan yleisessä suhtautumisessa lähentymisprosessiin;

| F. | katsoo, että talouden sääntelyn lähentämisessä olisi soveltuvin osin edettävä samassa tahdissa pitkälle meneviä ja laaja-alaisia vapaakauppa-alueita koskevan sääntelyn lähentämisen kanssa; |
| --- | --- |

F.

katsoo, että talouden sääntelyn lähentämisessä olisi soveltuvin osin edettävä samassa tahdissa pitkälle meneviä ja laaja-alaisia vapaakauppa-alueita koskevan sääntelyn lähentämisen kanssa;

| G. | ottaa huomioon, että mainittu sääntelyn lähentäminen on avoin ja asteittainen prosessi, joka sisältää enenevän lähentymisen ja saattaa tulevaisuudessa johtaa yhdenmukaistamiseen; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että mainittu sääntelyn lähentäminen on avoin ja asteittainen prosessi, joka sisältää enenevän lähentymisen ja saattaa tulevaisuudessa johtaa yhdenmukaistamiseen;

Suunnittelu, sitoumukset ja täytäntöönpano itäisissä kumppanuusmaissa

| 1. | tunnustaa, että kumppanuus- ja yhteistyösopimusten puitteissa on jo pyritty edistymään sääntelyn lähentämisessä, ja kehottaa itäisiä kumppanuusmaita tehostamaan sääntelyn lähentämistä tulevien assosiaatiosopimusten yhteydessä; muistuttaa, että uusia taloudellista yhdentymistä syventäviä toimia voitaisiin toteuttaa ajoissa siten, että niillä edistetään EU:n itäisen kumppanuuden talousalueen kehittämistä Varsovassa pidetyssä itäisen kumppanuuden maiden huippukokouksessa hyväksytyn yhteisen julistuksen mukaisesti; |
| --- | --- |

1.

tunnustaa, että kumppanuus- ja yhteistyösopimusten puitteissa on jo pyritty edistymään sääntelyn lähentämisessä, ja kehottaa itäisiä kumppanuusmaita tehostamaan sääntelyn lähentämistä tulevien assosiaatiosopimusten yhteydessä; muistuttaa, että uusia taloudellista yhdentymistä syventäviä toimia voitaisiin toteuttaa ajoissa siten, että niillä edistetään EU:n itäisen kumppanuuden talousalueen kehittämistä Varsovassa pidetyssä itäisen kumppanuuden maiden huippukokouksessa hyväksytyn yhteisen julistuksen mukaisesti;

| 2. | pyytää, että kukin itäinen kumppanuusmaa, joka ei ole vielä hyväksynyt lainsäädännön lähentämistä koskevaa työsuunnitelmaa, hyväksyy suunnitelman ja sisällyttää siihen talouden alaa koskevan lainsäädännön lähentämistä koskevan luvun, johon sisältyvät sitoumukset perustuvat kunkin maan ja EU:n välisiä kahdenvälisiä suhteita koskeviin sopimuksiin sisältyviin sitoumuksiin; suosittelee, että laaditaan kokonaisvaltaiset lainsäädäntöstrategiat, jotka ovat asianomaisten maiden omien etujen ja ensisijaisten tavoitteiden mukaisia ja vastaavat niiden nykyistä sosiaalista, taloudellista ja poliittista todellisuutta; |
| --- | --- |

2.

pyytää, että kukin itäinen kumppanuusmaa, joka ei ole vielä hyväksynyt lainsäädännön lähentämistä koskevaa työsuunnitelmaa, hyväksyy suunnitelman ja sisällyttää siihen talouden alaa koskevan lainsäädännön lähentämistä koskevan luvun, johon sisältyvät sitoumukset perustuvat kunkin maan ja EU:n välisiä kahdenvälisiä suhteita koskeviin sopimuksiin sisältyviin sitoumuksiin; suosittelee, että laaditaan kokonaisvaltaiset lainsäädäntöstrategiat, jotka ovat asianomaisten maiden omien etujen ja ensisijaisten tavoitteiden mukaisia ja vastaavat niiden nykyistä sosiaalista, taloudellista ja poliittista todellisuutta;

| 3. | pyytää, että itäiset kumppanuusmaat määrittävät omat alakohtaiset ensisijaiset tavoitteensa ja niihin liittyvät keskeiset haasteet; kehottaa kumppanuusmaita ilmoittamaan lainsäädännön lähentämiseen liittyvistä erityisistä ongelmistaan ja laatimaan yhteistyössä EU:n kanssa mainittujen ongelmien ratkaisemista koskevia strategioita; kehottaa kumppanuusmaita ottamaan toisaalta huomioon EU:n suositukset, jotka koskevat kumppanuusmaiden erityisiä pyrkimyksiä vastata suuriin haasteisiin, jotka liittyvät kunkin kumppanuusmaan lainsäädännön lähentämiseen talouden alalla; |
| --- | --- |

3.

pyytää, että itäiset kumppanuusmaat määrittävät omat alakohtaiset ensisijaiset tavoitteensa ja niihin liittyvät keskeiset haasteet; kehottaa kumppanuusmaita ilmoittamaan lainsäädännön lähentämiseen liittyvistä erityisistä ongelmistaan ja laatimaan yhteistyössä EU:n kanssa mainittujen ongelmien ratkaisemista koskevia strategioita; kehottaa kumppanuusmaita ottamaan toisaalta huomioon EU:n suositukset, jotka koskevat kumppanuusmaiden erityisiä pyrkimyksiä vastata suuriin haasteisiin, jotka liittyvät kunkin kumppanuusmaan lainsäädännön lähentämiseen talouden alalla;

| 4. | pyytää, että itäiset kumppanuusmaat mukauttavat lainsäädännön lähentämisohjelmiensa kattavuuden ja etenemisen, jotta ne voivat vahvistaa vakauttaan ja taloudellisia uudistuksiaan; katsoo, että lainsäädännön lähentäminen on pitkän aikavälin tavoite, joka olisi yhteensovitettava kumppanuusmaiden taloudellisten tavoitteiden kanssa; |
| --- | --- |

4.

pyytää, että itäiset kumppanuusmaat mukauttavat lainsäädännön lähentämisohjelmiensa kattavuuden ja etenemisen, jotta ne voivat vahvistaa vakauttaan ja taloudellisia uudistuksiaan; katsoo, että lainsäädännön lähentäminen on pitkän aikavälin tavoite, joka olisi yhteensovitettava kumppanuusmaiden taloudellisten tavoitteiden kanssa;

| 5. | korostaa, että ilman välttämättömiä institutionaalisia muutoksia ja asianmukaista täytäntöönpanoa lainsäädännön lähentämien saattaisi rajoittua vain sääntöjen täytäntöönpanoon ja johtaa tehtyjen sitoumusten laiminlyöntiin; korostaa, että toivotun ja kaikkia hyödyttävän taloudellisen vaikutuksen saavuttamiseksi tarvitaan todellista – eikä vain muodollista – lähentämistä; |
| --- | --- |

5.

korostaa, että ilman välttämättömiä institutionaalisia muutoksia ja asianmukaista täytäntöönpanoa lainsäädännön lähentämien saattaisi rajoittua vain sääntöjen täytäntöönpanoon ja johtaa tehtyjen sitoumusten laiminlyöntiin; korostaa, että toivotun ja kaikkia hyödyttävän taloudellisen vaikutuksen saavuttamiseksi tarvitaan todellista – eikä vain muodollista – lähentämistä;

| 6. | tunnustaa, että itäisten kumppanuusmaiden suurimmat haasteet eivät niinkään liity lainsäädännön lähentämiseen vaan kunkin kumppanuusmaan hallinnon, oikeusjärjestelmän ja yhteiskunnan muutos- ja mukautumistoimenpiteisiin, joiden avulla kumppanuusmaat voivat varmistaa lainsäädäntönsä tehokkuuden ja asianmukaisen täytäntöönpanon; katsoo, että itäisten kumppanuusmaiden olisi luotava asianmukaiset järjestelyt mainitun lainsäädännön täytäntöönpanoa varten; korostaa, että tässä yhteydessä tarvitaan hallinnollisten valmiuksien kohdennettua kehittämistä, joka koskee kunkin maan hallintorakenteita, kansallista parlamenttia, oikeuslaitosta ja yksityistä sektoria; |
| --- | --- |

6.

tunnustaa, että itäisten kumppanuusmaiden suurimmat haasteet eivät niinkään liity lainsäädännön lähentämiseen vaan kunkin kumppanuusmaan hallinnon, oikeusjärjestelmän ja yhteiskunnan muutos- ja mukautumistoimenpiteisiin, joiden avulla kumppanuusmaat voivat varmistaa lainsäädäntönsä tehokkuuden ja asianmukaisen täytäntöönpanon; katsoo, että itäisten kumppanuusmaiden olisi luotava asianmukaiset järjestelyt mainitun lainsäädännön täytäntöönpanoa varten; korostaa, että tässä yhteydessä tarvitaan hallinnollisten valmiuksien kohdennettua kehittämistä, joka koskee kunkin maan hallintorakenteita, kansallista parlamenttia, oikeuslaitosta ja yksityistä sektoria;

| 7. | kehottaa tässä yhteydessä itäisiä kumppanuusmaita luomaan ja vahvistamaan asianmukaisia hallinto- ja organisaatiorakenteita, jotta voidaan varmistaa hyväksytyn lainsäädännön täytäntöönpanon ja sen valvonnan tehokkuus ja tarvittaessa ottaa käyttöön lähentymisprosessia edistävät koordinointi- ja seurantamekanismit; korostaa, että valvontaviranomaiset ovat lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta ratkaisevan tärkeässä asemassa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa tässä yhteydessä itäisiä kumppanuusmaita luomaan ja vahvistamaan asianmukaisia hallinto- ja organisaatiorakenteita, jotta voidaan varmistaa hyväksytyn lainsäädännön täytäntöönpanon ja sen valvonnan tehokkuus ja tarvittaessa ottaa käyttöön lähentymisprosessia edistävät koordinointi- ja seurantamekanismit; korostaa, että valvontaviranomaiset ovat lainsäädännön asianmukaisen täytäntöönpanon kannalta ratkaisevan tärkeässä asemassa;

| 8. | korostaa tämän prosessin yhteydessä oikeudellisten uudistusten ja korruption torjunnan merkitystä; muistuttaa, että hajautettuun talousjärjestelmään sisältyy muun muassa oikeusjärjestelmän moitteeton toiminta, joka takaa oikeussuojakeinojen kohtuullisen nopean saatavuuden sekä yksityisille kansalaisille että yksityisille oikeussubjekteille; |
| --- | --- |

8.

korostaa tämän prosessin yhteydessä oikeudellisten uudistusten ja korruption torjunnan merkitystä; muistuttaa, että hajautettuun talousjärjestelmään sisältyy muun muassa oikeusjärjestelmän moitteeton toiminta, joka takaa oikeussuojakeinojen kohtuullisen nopean saatavuuden sekä yksityisille kansalaisille että yksityisille oikeussubjekteille;

| 9. | korostaa viisumivapausprosessin merkitystä, koska sen lisäksi, että se edistää korkeimpien normien noudattamista itäisen kumppanuuden maissa, se edistää osaltaan myös liiketoimintakulttuurin uudistamista, mikä on välttämätöntä liiketoimintalainsäädännön lähentämisen yhteydessä; |
| --- | --- |

9.

korostaa viisumivapausprosessin merkitystä, koska sen lisäksi, että se edistää korkeimpien normien noudattamista itäisen kumppanuuden maissa, se edistää osaltaan myös liiketoimintakulttuurin uudistamista, mikä on välttämätöntä liiketoimintalainsäädännön lähentämisen yhteydessä;

| 10. | kehottaa itäisen kumppanuuden maita varmistamaan oikeusvarmuuden ja avoimuuden taloudellisten toimijoiden toimintaympäristössä luomalla oikeudellisten ja kaupallisten sääntöjen järjestelmän; |
| --- | --- |

10.

kehottaa itäisen kumppanuuden maita varmistamaan oikeusvarmuuden ja avoimuuden taloudellisten toimijoiden toimintaympäristössä luomalla oikeudellisten ja kaupallisten sääntöjen järjestelmän;

| 11. | kehottaa perustamaan yksityistä ja julkista sektoria koskevat erilliset tekniset ja ammatilliset valvontaelimet, jotka varmistavat muun muassa asiakohtaisen lainsäädännön soveltamisen seurannan ja taloudellisten prosessien siviilivalvonnan; panee tässä yhteydessä merkille sääntelyprosessin ja julkisten kuulemisten avoimuuden tarpeen sekä toiminnan tulosten säännöllisten vaikutusten arviointien ja riippumattomien arviointien tarpeen; |
| --- | --- |

11.

kehottaa perustamaan yksityistä ja julkista sektoria koskevat erilliset tekniset ja ammatilliset valvontaelimet, jotka varmistavat muun muassa asiakohtaisen lainsäädännön soveltamisen seurannan ja taloudellisten prosessien siviilivalvonnan; panee tässä yhteydessä merkille sääntelyprosessin ja julkisten kuulemisten avoimuuden tarpeen sekä toiminnan tulosten säännöllisten vaikutusten arviointien ja riippumattomien arviointien tarpeen;

| 12. | korostaa kansalaisyhteiskuntien ja kansalaisjärjestöjen merkitystä lainsäädännön lähentämisen tukemisessa ja katsoo, että EU:n olisi annettava edellä mainituille täysi tukensa välittämällä niille kokemuksia ja tietotaitoja sekä rahoitusapua; |
| --- | --- |

12.

korostaa kansalaisyhteiskuntien ja kansalaisjärjestöjen merkitystä lainsäädännön lähentämisen tukemisessa ja katsoo, että EU:n olisi annettava edellä mainituille täysi tukensa välittämällä niille kokemuksia ja tietotaitoja sekä rahoitusapua;

| 13. | korostaa taloudenaloja koskevan lainsäädännön lähentämisen sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä erityisesti tapauksissa, joissa taloudenaloja koskeva lainsäädäntö vaikuttaa sosiaali- ja ympäristöpolitiikan sekä kuluttajansuojan kaltaisiin aloihin; korostaa, että tarvitaan kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jonka yhteydessä otetaan huomioon tarve kouluttaa ammattitaitoisempaa työvoimaa, jolla on turvatut työoikeudet ja joka edistää taloudellisten uudistusten toteuttamista; |
| --- | --- |

13.

korostaa taloudenaloja koskevan lainsäädännön lähentämisen sosiaalisen ulottuvuuden merkitystä erityisesti tapauksissa, joissa taloudenaloja koskeva lainsäädäntö vaikuttaa sosiaali- ja ympäristöpolitiikan sekä kuluttajansuojan kaltaisiin aloihin; korostaa, että tarvitaan kokonaisvaltaisempaa lähestymistapaa, jonka yhteydessä otetaan huomioon tarve kouluttaa ammattitaitoisempaa työvoimaa, jolla on turvatut työoikeudet ja joka edistää taloudellisten uudistusten toteuttamista;

| 14. | pyytää, että EU ja itäiset kumppanuusmaat hyödyntävät asianmukaisesti itäisen kumppanuuden foorumia 2 (taloudellinen yhdentyminen ja lähentyminen EU:n politiikkojen kanssa), joka tuo lisäarvoa kahdenväliseen konsultaatioprosessiin ja luo mahdollisuuden vaihtaa tietoja ja parhaita käytänteitä; |
| --- | --- |

14.

pyytää, että EU ja itäiset kumppanuusmaat hyödyntävät asianmukaisesti itäisen kumppanuuden foorumia 2 (taloudellinen yhdentyminen ja lähentyminen EU:n politiikkojen kanssa), joka tuo lisäarvoa kahdenväliseen konsultaatioprosessiin ja luo mahdollisuuden vaihtaa tietoja ja parhaita käytänteitä;

| 15. | korostaa mainitun foorumin merkitystä prosessissa, joka koskee itäisen kumppanuuden maiden talouden alaa koskevan kansallisen lainsäädännön lähentämistä EU:n lainsäädäntöön; |
| --- | --- |

15.

korostaa mainitun foorumin merkitystä prosessissa, joka koskee itäisen kumppanuuden maiden talouden alaa koskevan kansallisen lainsäädännön lähentämistä EU:n lainsäädäntöön;

Talouden alan lainsäädännön lähentämistä koskeva EU:n kanta: taloudellinen ja tekninen tuki ja täytäntöönpanon seuranta

| 16. | kehottaa EU:ta lisäämään itäisen kumppanuuden maiden tukemisen määrärahoja vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä; pitää myönteisenä komission aikomusta kehittää itäisen kumppanuuden toisen sukupolven lippulaiva-aloitteita ja kehottaa hyväksymään Vilnan huippukokouksessa uusia ja näkyviä taloudellisen yhteistyön kehittämistä koskevia itäisen kumppanuuden aloitteita; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta lisäämään itäisen kumppanuuden maiden tukemisen määrärahoja vuosien 2014–2020 monivuotisessa rahoituskehyksessä; pitää myönteisenä komission aikomusta kehittää itäisen kumppanuuden toisen sukupolven lippulaiva-aloitteita ja kehottaa hyväksymään Vilnan huippukokouksessa uusia ja näkyviä taloudellisen yhteistyön kehittämistä koskevia itäisen kumppanuuden aloitteita;

| 17. | kehottaa komissiota tukemaan itäisen kumppanuuden maiden viisumipakon poistamiseen tähtäävää prosessia, mikä on välttämätön askel siirryttäessä kohti lopullista tavoitetta: viisumivapautta; |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota tukemaan itäisen kumppanuuden maiden viisumipakon poistamiseen tähtäävää prosessia, mikä on välttämätön askel siirryttäessä kohti lopullista tavoitetta: viisumivapautta;

| 18. | korostaa tarvetta varmistaa ”enemmällä enemmän” -periaatteen soveltaminen, koska se toimii tärkeänä välineenä, jonka myötä tunnustetaan itäisen kumppanuuden maiden edistyminen mukautumisessa EU:n normeihin ja arvoihin; |
| --- | --- |

18.

korostaa tarvetta varmistaa ”enemmällä enemmän” -periaatteen soveltaminen, koska se toimii tärkeänä välineenä, jonka myötä tunnustetaan itäisen kumppanuuden maiden edistyminen mukautumisessa EU:n normeihin ja arvoihin;

| 19. | katsoo, että vaikka jokainen itäisen kumppanuuden maa valitsee itse alakohtaiset ensisijaiset tavoitteensa, EU:n olisi suositeltava, mitä toimia olisi toteutettava ensimmäiseksi ja ehdotettava, mitä toimia kullakin alalla olisi ensimmäiseksi toteutettava siten, että lähtökohdaksi valitaan yhtiöoikeuden kaltaisten alojen toimiminen jokaisen nykyaikaisen talouden apuvälineenä; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että vaikka jokainen itäisen kumppanuuden maa valitsee itse alakohtaiset ensisijaiset tavoitteensa, EU:n olisi suositeltava, mitä toimia olisi toteutettava ensimmäiseksi ja ehdotettava, mitä toimia kullakin alalla olisi ensimmäiseksi toteutettava siten, että lähtökohdaksi valitaan yhtiöoikeuden kaltaisten alojen toimiminen jokaisen nykyaikaisen talouden apuvälineenä;

| 20. | kehottaa Euroopan unionia tukemaan itäisen kumppanuuden maita, kun ne suunnittelevat strategioita, jotka koskevat lainsäädännön asteittaista lähentämistä, tehokasta täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa sen suhteen, minkä alojen lainsäädäntöä lähennetään ja mitkä ovat täytäntöön panemiseksi tarvittavia edellytyksiä; korostaa, että toisaalta EU:n olisi otettava huomioon kunkin itäisen kumppanuuden maan erityiset taloudelliset olosuhteet varsinkin tapauksissa, joissa edellä mainitut saattavat vaikuttaa siihen, missä järjestyksessä kunkin maan lähentäminen olisi käynnistettävä; panee tässä yhteydessä merkille EU:n neuvoa-antavan ryhmän työn myönteiset tulokset ja kehottaa komissiota jatkamaan mainittua tukea yhteistyössä asianomaisten maiden ja kumppaneiden kanssa; |
| --- | --- |

20.

kehottaa Euroopan unionia tukemaan itäisen kumppanuuden maita, kun ne suunnittelevat strategioita, jotka koskevat lainsäädännön asteittaista lähentämistä, tehokasta täytäntöönpanoa ja täytäntöönpanon valvontaa sen suhteen, minkä alojen lainsäädäntöä lähennetään ja mitkä ovat täytäntöön panemiseksi tarvittavia edellytyksiä; korostaa, että toisaalta EU:n olisi otettava huomioon kunkin itäisen kumppanuuden maan erityiset taloudelliset olosuhteet varsinkin tapauksissa, joissa edellä mainitut saattavat vaikuttaa siihen, missä järjestyksessä kunkin maan lähentäminen olisi käynnistettävä; panee tässä yhteydessä merkille EU:n neuvoa-antavan ryhmän työn myönteiset tulokset ja kehottaa komissiota jatkamaan mainittua tukea yhteistyössä asianomaisten maiden ja kumppaneiden kanssa;

| 21. | toteaa, että nykyisen EU:n avun koordinointia on tehostettava; korostaa, että mainittua apua olisi vahvistettava, tarvittaessa täydennettävä ja yhdenmukaistettava; korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä jäsenvaltioiden antaman teknisen avun koordinoinnin tehostamiseen ja teknisen avun mahdollisuuksien hyödyntämiseen; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita – erityisesti lainsäädännön lähentämisen viimeksi toteuttaneita (uusimpia) jäsenvaltioita – antamaan asiantuntemukseensa ja hyviin käytäntöihinsä perustuvaa tukea; |
| --- | --- |

21.

toteaa, että nykyisen EU:n avun koordinointia on tehostettava; korostaa, että mainittua apua olisi vahvistettava, tarvittaessa täydennettävä ja yhdenmukaistettava; korostaa, että erityistä huomiota olisi kiinnitettävä jäsenvaltioiden antaman teknisen avun koordinoinnin tehostamiseen ja teknisen avun mahdollisuuksien hyödyntämiseen; kehottaa tässä yhteydessä jäsenvaltioita – erityisesti lainsäädännön lähentämisen viimeksi toteuttaneita (uusimpia) jäsenvaltioita – antamaan asiantuntemukseensa ja hyviin käytäntöihinsä perustuvaa tukea;

| 22. | suosittelee, että tulevaisuudessa perustetaan tiedonvaihtotoimisto (esimerkkinä komission perustama ja Phare-monimaaohjelman tukema toimisto); korostaa, että toimiston olisi edistettävä avun antamista, tietokannan luomista ja toimittava selvitysyhteisönä, joka välittää avun- ja neuvontapyynnöt asiantuntevalle taholle; |
| --- | --- |

22.

suosittelee, että tulevaisuudessa perustetaan tiedonvaihtotoimisto (esimerkkinä komission perustama ja Phare-monimaaohjelman tukema toimisto); korostaa, että toimiston olisi edistettävä avun antamista, tietokannan luomista ja toimittava selvitysyhteisönä, joka välittää avun- ja neuvontapyynnöt asiantuntevalle taholle;

| 23. | toteaa, että lainsäädännön lähentäminen olisi järjestettävä ja sitä olisi tuettava erityisellä ja räätälöidyllä teknisellä avulla; korostaa tarvetta ottaa huomioon, että lähentämisen tukemiseen käytettävät resurssit ovat rajallisia sekä EU:ssa että itäisen kumppanuuden maissa, ja että näin ollen resurssit olisi keskitettävä aloille, joilla niiden vaikutus on suurinta; |
| --- | --- |

23.

toteaa, että lainsäädännön lähentäminen olisi järjestettävä ja sitä olisi tuettava erityisellä ja räätälöidyllä teknisellä avulla; korostaa tarvetta ottaa huomioon, että lähentämisen tukemiseen käytettävät resurssit ovat rajallisia sekä EU:ssa että itäisen kumppanuuden maissa, ja että näin ollen resurssit olisi keskitettävä aloille, joilla niiden vaikutus on suurinta;

| 24. | kehottaa Euroopan unionia edelleen tukemaan itäisen kumppanuuden maiden instituutioiden valmiuksia valmistella tarvittavaa lainsäädäntöä; kehottaa käyttämään tässä yhteydessä tärkeitä EU:n välineitä, kuten teknistä apua ja tiedonvaihtoa koskevaa ohjelmaa (TAIEX), institutionaalisten rakenteiden kokonaisvaltaista kehittämisohjelmaa, ystävyyskaupunkiohjelmia ja muita vastaavia ohjelmia; edellyttää, että institutionaalisten rakenteiden kokonaisvaltaista kehittämisohjelmaa vahvistetaan uudessa rahoituskehyksessä; |
| --- | --- |

24.

kehottaa Euroopan unionia edelleen tukemaan itäisen kumppanuuden maiden instituutioiden valmiuksia valmistella tarvittavaa lainsäädäntöä; kehottaa käyttämään tässä yhteydessä tärkeitä EU:n välineitä, kuten teknistä apua ja tiedonvaihtoa koskevaa ohjelmaa (TAIEX), institutionaalisten rakenteiden kokonaisvaltaista kehittämisohjelmaa, ystävyyskaupunkiohjelmia ja muita vastaavia ohjelmia; edellyttää, että institutionaalisten rakenteiden kokonaisvaltaista kehittämisohjelmaa vahvistetaan uudessa rahoituskehyksessä;

| 25. | kehottaa unionia korostamaan lainsäädännön tehostamisen tarvetta, mahdollistamaan lukuisien etujen koitumisen asianomaisten yhteiskuntien hyödyksi ja varmistamaan yhdentymisen EU:n normien kanssa; korostaa näin ollen, että kun kansallinen lainsäädäntö on annettu, EU:n olisi varmistettava sen täytäntöönpano ja täytäntöönpanon valvonta; |
| --- | --- |

25.

kehottaa unionia korostamaan lainsäädännön tehostamisen tarvetta, mahdollistamaan lukuisien etujen koitumisen asianomaisten yhteiskuntien hyödyksi ja varmistamaan yhdentymisen EU:n normien kanssa; korostaa näin ollen, että kun kansallinen lainsäädäntö on annettu, EU:n olisi varmistettava sen täytäntöönpano ja täytäntöönpanon valvonta;

| 26. | toteaa, että lähentämistä olisi edistettävä ja erillisiä aloitteita voitaisiin esittää myös muilla talouteen liittyvillä aloilla kuten sosiaali- ja ympäristöpolitiikan aloilla; katsoo, että unionin olisi pyrittävä varmistamaan yhdennetympi lähestymistapa ja tunnustettava, että taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys ovat yhteydessä toisiinsa; |
| --- | --- |

26.

toteaa, että lähentämistä olisi edistettävä ja erillisiä aloitteita voitaisiin esittää myös muilla talouteen liittyvillä aloilla kuten sosiaali- ja ympäristöpolitiikan aloilla; katsoo, että unionin olisi pyrittävä varmistamaan yhdennetympi lähestymistapa ja tunnustettava, että taloudellinen ja yhteiskunnallinen kehitys ovat yhteydessä toisiinsa;

| 27. | kehottaa unionia valmistelemaan (esimerkiksi valkoisen kirjan muodossa) yksityiskohtaisia suosituksia siitä, miten itäisen kumppanuuden maiden olisi toteutettava lainsäädännön lähentäminen kullakin alalla; toteaa, että suositusten olisi oltava luonteeltaan tietoa ja neuvoja antavia; |
| --- | --- |

27.

kehottaa unionia valmistelemaan (esimerkiksi valkoisen kirjan muodossa) yksityiskohtaisia suosituksia siitä, miten itäisen kumppanuuden maiden olisi toteutettava lainsäädännön lähentäminen kullakin alalla; toteaa, että suositusten olisi oltava luonteeltaan tietoa ja neuvoja antavia;

| 28. | katsoo, että EU:n olisi otettava huomioon kunkin itäisen kumppanuusmaan erityiset olosuhteet ja kehitysvaihe suhteessa muiden itäisen kumppanuusmaiden kehitysvaiheeseen taloudellisen yhdentymisen, lainsäädännön yhdenmukaistamisen ja täytäntöönpanotoimien yhteydessä sekä valmius syvempään yhteistyöhön, ja suosittelee, että EU noudattaa maakohtaista lähestymistapaa ja ottaa huomioon kunkin itäisen kumppanuuden maan kannan ja intressit; |
| --- | --- |

28.

katsoo, että EU:n olisi otettava huomioon kunkin itäisen kumppanuusmaan erityiset olosuhteet ja kehitysvaihe suhteessa muiden itäisen kumppanuusmaiden kehitysvaiheeseen taloudellisen yhdentymisen, lainsäädännön yhdenmukaistamisen ja täytäntöönpanotoimien yhteydessä sekä valmius syvempään yhteistyöhön, ja suosittelee, että EU noudattaa maakohtaista lähestymistapaa ja ottaa huomioon kunkin itäisen kumppanuuden maan kannan ja intressit;

| 29. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä unionin jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

29.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä unionin jäsenvaltioiden ja itäisen kumppanuuden maiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Hyväksytty Brysselissä 28. toukokuuta 2013.

(2)  EUVL L 310, 9.11.2006, s. 1.

(3)  2011/0405(COD), 7.12.2011.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0576.

(5)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0153.

(6)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0276.

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 338/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 338/15

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

energiavarmuudesta energiamarkkinoiden yhteydessä sekä itäisen Euroopan kumppanimaiden ja EU:n jäsenvaltioiden välisestä yhdenmukaistamisesta

2013/C 338/03

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen 3. toukokuuta 2011 annetun perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen 3. toukokuuta 2011 annetun perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon 29.–30. syyskuuta 2011 Varsovassa pidetyssä itäistä kumppanuutta käsitelleessä huippukokouksessa annetut päätelmät, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29.–30. syyskuuta 2011 Varsovassa pidetyssä itäistä kumppanuutta käsitelleessä huippukokouksessa annetut päätelmät,

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2009 Prahassa pidetyssä eteläistä kaasukäytävää käsitelleessä huippukokouksessa annetun osanottajien julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2009 Prahassa pidetyssä eteläistä kaasukäytävää käsitelleessä huippukokouksessa annetun osanottajien julistuksen,

| — | ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman aiheesta ”Kohti uutta Euroopan energiastrategiaa kaudelle 2011–2020”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. marraskuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman aiheesta ”Kohti uutta Euroopan energiastrategiaa kaudelle 2011–2020”,

| — | ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman aiheesta ”Energiapoliittinen yhteistyö rajanaapureiden kanssa: strateginen lähestymistapa varmaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiahuoltoon”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. kesäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman aiheesta ”Energiapoliittinen yhteistyö rajanaapureiden kanssa: strateginen lähestymistapa varmaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiahuoltoon”,

| — | ottaa huomioon 11. syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n yhteisestä energiapolitiikasta (2007/2000(INI)), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. syyskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n yhteisestä energiapolitiikasta (2007/2000(INI)),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 24. marraskuuta 2011 antamat päätelmät EU:n energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin neuvoston 24. marraskuuta 2011 antamat päätelmät EU:n energiapolitiikan ulkoisen ulottuvuuden vahvistamisesta,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 15. toukokuuta 2012 antaman yhteisen tiedonannon ”Itäinen kumppanuus: etenemissuunnitelma syksyn 2013 huippukokousta edeltävää aikaa varten”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission 15. toukokuuta 2012 antaman yhteisen tiedonannon ”Itäinen kumppanuus: etenemissuunnitelma syksyn 2013 huippukokousta edeltävää aikaa varten”,

| — | ottaa huomioon komission 13. marraskuuta 2008 antaman tiedonannon toisesta strategisesta energiakatsauksesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon komission 13. marraskuuta 2008 antaman tiedonannon toisesta strategisesta energiakatsauksesta,

| — | ottaa huomioon 17. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten” sekä 5. heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. marraskuuta 2010 annetun komission tiedonannon ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten” sekä 5. heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen”,

| — | ottaa huomioon 7. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon energian toimitusvarmuudesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä – ”EU:n energiapolitiikka: yhteistyö rajanaapureiden kanssa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. syyskuuta 2011 annetun komission tiedonannon energian toimitusvarmuudesta ja kansainvälisestä yhteistyöstä – ”EU:n energiapolitiikka: yhteistyö rajanaapureiden kanssa”,

| — | ottaa huomioon 15. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Energian sisämarkkinat toimiviksi”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. marraskuuta 2012 annetun komission tiedonannon aiheesta ”Energian sisämarkkinat toimiviksi”,

| — | ottaa huomioon Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan energiaa koskevat kansalliset strategia-asiakirjat vuosiksi 2020 ja 2030, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Armenian, Azerbaidžanin, Valko-Venäjän, Georgian, Moldovan ja Ukrainan energiaa koskevat kansalliset strategia-asiakirjat vuosiksi 2020 ja 2030,

| — | ottaa huomioon itäisen kumppanuuden työohjelman vuosiksi 2012–2013 – energiavarmuutta koskeva aihekohtainen foorumi 3, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon itäisen kumppanuuden työohjelman vuosiksi 2012–2013 – energiavarmuutta koskeva aihekohtainen foorumi 3,

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman aiheesta ”Energiavarmuus, uusiutuva energia, energiatehokkuus ja energiainfrastruktuuri: kehitys itäisen Euroopan kumppanimaissa ja EU:n jäsenvaltioissa”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman aiheesta ”Energiavarmuus, uusiutuva energia, energiatehokkuus ja energiainfrastruktuuri: kehitys itäisen Euroopan kumppanimaissa ja EU:n jäsenvaltioissa”,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentille ja kansallisille parlamenteille annetun vuoden 2011 vuosikertomuksen energiayhteisön toimista sekä 19. syyskuuta 2012 annetun vuosikertomuksen unionin säännöstön täytäntöönpanosta energiayhteisön perustamissopimuksen nojalla, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentille ja kansallisille parlamenteille annetun vuoden 2011 vuosikertomuksen energiayhteisön toimista sekä 19. syyskuuta 2012 annetun vuosikertomuksen unionin säännöstön täytäntöönpanosta energiayhteisön perustamissopimuksen nojalla,

| A. | ottaa huomioon, että itäisellä kumppanuudella pyritään vahvistamaan energiavarmuutta tekemällä yhteistyötä, jotta varmistetaan pitkän ajanjakson vakaat ja varmat energiatoimitukset ja kuljetukset, myös paremmalla sääntelyllä sekä energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden lisääntyneen käytön avulla; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että itäisellä kumppanuudella pyritään vahvistamaan energiavarmuutta tekemällä yhteistyötä, jotta varmistetaan pitkän ajanjakson vakaat ja varmat energiatoimitukset ja kuljetukset, myös paremmalla sääntelyllä sekä energiatehokkuuden ja uusiutuvien energialähteiden lisääntyneen käytön avulla;

| B. | ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset energiaa ja ympäristöä koskevat haasteet edellyttävät yhteisten yhteistyöstrategioiden laatimista kansainvälisellä tasolla; ottaa huomioon, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat kohtaavat samat poliittiset haasteet energia-alan päästöjen vähentämiseksi sekä oikean tasapainon löytämiseksi nykyisten eri energialähteiden välillä, jotta varmistetaan luotettavat ja turvalliset toimitukset, ja energiakulutuksen järkeistämiseksi, erityisesti energiatehokkuutta lisäämällä; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että maailmanlaajuiset energiaa ja ympäristöä koskevat haasteet edellyttävät yhteisten yhteistyöstrategioiden laatimista kansainvälisellä tasolla; ottaa huomioon, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat kohtaavat samat poliittiset haasteet energia-alan päästöjen vähentämiseksi sekä oikean tasapainon löytämiseksi nykyisten eri energialähteiden välillä, jotta varmistetaan luotettavat ja turvalliset toimitukset, ja energiakulutuksen järkeistämiseksi, erityisesti energiatehokkuutta lisäämällä;

| C. | katsoo, että lainsäätäjien asema energiapolitiikan ja -sääntöjen sekä energiamarkkinoiden puite-edellytysten muovaamisessa on ratkaiseva, jotta omia resursseja käytettäisiin tehokkaasti ja varmistettaisiin näin energian kohtuullinen hinta, vähennettäisiin merkittävästi energian tuotannon ja kulutuksen vaikutuksia ilmastoon ja ympäristöön ja luotaisiin tasapuolisia kauppasuhteita; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että lainsäätäjien asema energiapolitiikan ja -sääntöjen sekä energiamarkkinoiden puite-edellytysten muovaamisessa on ratkaiseva, jotta omia resursseja käytettäisiin tehokkaasti ja varmistettaisiin näin energian kohtuullinen hinta, vähennettäisiin merkittävästi energian tuotannon ja kulutuksen vaikutuksia ilmastoon ja ympäristöön ja luotaisiin tasapuolisia kauppasuhteita;

| D. | toteaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat ovat tulevaisuudessa yhä riippuvaisempia toisistaan ja ovat käynnistäneet merkityksellisen vuoropuhelun itäisen kumppanuuden puitteissa energiapolitiikan kehittämisestä tuleviin energiatarpeisiin vastaamiseksi; toteaa, että EU:n ja kyseisten itäisen Euroopan kumppanimaiden välisiin tuleviin kahdenvälisiin assosiaatiosopimuksiin, myös sopimuksiin pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista, sisältyy merkittävä energiaosatekijä, jolla pyritään helpottamaan energiakauppaa; |
| --- | --- |

D.

toteaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat ovat tulevaisuudessa yhä riippuvaisempia toisistaan ja ovat käynnistäneet merkityksellisen vuoropuhelun itäisen kumppanuuden puitteissa energiapolitiikan kehittämisestä tuleviin energiatarpeisiin vastaamiseksi; toteaa, että EU:n ja kyseisten itäisen Euroopan kumppanimaiden välisiin tuleviin kahdenvälisiin assosiaatiosopimuksiin, myös sopimuksiin pitkälle menevistä ja laaja-alaisista vapaakauppa-alueista, sisältyy merkittävä energiaosatekijä, jolla pyritään helpottamaan energiakauppaa;

| E. | toteaa, että itäisen kumppanuuden alueellinen energiapoliittinen vuoropuhelu on voimistunut viime vuosina ja kattaa energiamarkkinoiden lähentymisen, energiatoimitusten ja -kuljetusten monipuolistamisen sekä kestävien energialähteiden kehittämisen ja yhteistä ja alueellista etua palvelevat infrastruktuurit; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että itäisen kumppanuuden alueellinen energiapoliittinen vuoropuhelu on voimistunut viime vuosina ja kattaa energiamarkkinoiden lähentymisen, energiatoimitusten ja -kuljetusten monipuolistamisen sekä kestävien energialähteiden kehittämisen ja yhteistä ja alueellista etua palvelevat infrastruktuurit;

| F. | toteaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiamarkkinat poikkeavat suuresti toisistaan eri valtioiden välillä, vaikka suurin osa on periytynyt ajalta, jolloin energiatoimitusten ja -jakelun julkisilla toimijoilla oli määräävä asema; toteaa, että poliittisiin valintoihin vaikuttavat energiakustannukset ja -resurssit voivat vaihdella dramaattisesti jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä; toteaa, että suurin osa itäisen Euroopan ja Etelä-Kaukasuksen valtioista oli energiataloutensa osalta sidoksissa entiseen Neuvostoliittoon ja että ne ovat edelleen öljyn ja kaasun kulutuksensa osalta suuresti riippuvaisia tuonnista Venäjän federaatiosta; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiamarkkinat poikkeavat suuresti toisistaan eri valtioiden välillä, vaikka suurin osa on periytynyt ajalta, jolloin energiatoimitusten ja -jakelun julkisilla toimijoilla oli määräävä asema; toteaa, että poliittisiin valintoihin vaikuttavat energiakustannukset ja -resurssit voivat vaihdella dramaattisesti jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä; toteaa, että suurin osa itäisen Euroopan ja Etelä-Kaukasuksen valtioista oli energiataloutensa osalta sidoksissa entiseen Neuvostoliittoon ja että ne ovat edelleen öljyn ja kaasun kulutuksensa osalta suuresti riippuvaisia tuonnista Venäjän federaatiosta;

| G. | toteaa, että energiamarkkinat monissa EU:n jäsenvaltioissa ja suurimmassa osassa itäisen Euroopan kumppanimaita ovat edelleen luonteeltaan keskittyneitä, niillä on hyvin rajallinen määrä energiatoimittajia sekä siirtoverkonhaltijoita ja jakeluverkonhaltijoita; toteaa, että politiikassa keskityttiin aiemmin voimakkaasti energiatarjonnan lisäämiseen eikä niinkään kysyntään; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että energiamarkkinat monissa EU:n jäsenvaltioissa ja suurimmassa osassa itäisen Euroopan kumppanimaita ovat edelleen luonteeltaan keskittyneitä, niillä on hyvin rajallinen määrä energiatoimittajia sekä siirtoverkonhaltijoita ja jakeluverkonhaltijoita; toteaa, että politiikassa keskityttiin aiemmin voimakkaasti energiatarjonnan lisäämiseen eikä niinkään kysyntään;

| H. | toteaa, että EU on asettanut tavoitteen täysin yhdennettyjen energian sisämarkkinoiden loppuunsaattamisesta vuoteen 2014 mennessä ja sitoutunut siihen keskeisenä välineenä yleisessä strategiassaan taloudellisen kilpailukykynsä vahvistamiseksi samalla kun siirrytään vähäpäästöiseen talouteen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että EU on asettanut tavoitteen täysin yhdennettyjen energian sisämarkkinoiden loppuunsaattamisesta vuoteen 2014 mennessä ja sitoutunut siihen keskeisenä välineenä yleisessä strategiassaan taloudellisen kilpailukykynsä vahvistamiseksi samalla kun siirrytään vähäpäästöiseen talouteen;

| I. | toteaa, että EU on sitoutunut sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapauttamiseen panemalla täytäntöön vuonna 2009 hyväksytyn EU:n kolmannen energia-alan lainsäädäntöpaketin, jossa keskeisiksi tekijöiksi katsotaan energiansiirto- ja energiantoimitusliiketoiminnan eriyttäminen sekä kolmannen osapuolen markkinoille pääsyn periaate, joka takaa kaasun ja sähkön toimittajien pääsyn siirtoverkkoon syrjimättömin edellytyksin; toteaa, että jäsenvaltiot ovat hyötyneet asteittain vapautetuista markkinoista energiakaupan kasvun myötä, ja energian tukkuhinnat ovat lähentyneet huolimatta edellä mainitun paketin täysimääräiseen täytäntöönpanoon kansainvälisellä ja kansallisella tasolla edelleen liittyvistä haasteista; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että EU on sitoutunut sähkö- ja kaasumarkkinoiden vapauttamiseen panemalla täytäntöön vuonna 2009 hyväksytyn EU:n kolmannen energia-alan lainsäädäntöpaketin, jossa keskeisiksi tekijöiksi katsotaan energiansiirto- ja energiantoimitusliiketoiminnan eriyttäminen sekä kolmannen osapuolen markkinoille pääsyn periaate, joka takaa kaasun ja sähkön toimittajien pääsyn siirtoverkkoon syrjimättömin edellytyksin; toteaa, että jäsenvaltiot ovat hyötyneet asteittain vapautetuista markkinoista energiakaupan kasvun myötä, ja energian tukkuhinnat ovat lähentyneet huolimatta edellä mainitun paketin täysimääräiseen täytäntöönpanoon kansainvälisellä ja kansallisella tasolla edelleen liittyvistä haasteista;

| J. | toteaa, että sääntely-yhteistyö ja lähentyminen ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan edetä energiamarkkinoiden yhdentämisessä ja yhteenliitännöissä ja kehittää EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välisiä kauppasuhteita oikeudenmukaisin ja luotettavin edellytyksin; toteaa, että Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinoiden teknisten ja toimintaa koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen edellyttää edelleen institutionaalista yhteistyötä; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että sääntely-yhteistyö ja lähentyminen ovat olennaisen tärkeitä, jotta voidaan edetä energiamarkkinoiden yhdentämisessä ja yhteenliitännöissä ja kehittää EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välisiä kauppasuhteita oikeudenmukaisin ja luotettavin edellytyksin; toteaa, että Euroopan sähkö- ja kaasumarkkinoiden teknisten ja toimintaa koskevien sääntöjen yhdenmukaistaminen edellyttää edelleen institutionaalista yhteistyötä;

| K. | toteaa, että energiaperuskirjasta tehty sopimus, jonka kaikki jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat ovat allekirjoittaneet, tarjoaa kansainvälisen foorumin energiayhteistyölle ja sillä on arvokas asema kansainvälisen oikeudellisen perustan luomisessa energiavarmuudelle avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden sekä kestävän kehityksen periaatteiden pohjalta; toteaa, että energiayhteistyösopimus muodostaa perustan täysin yhdennettyjen alueellisten energiamarkkinoiden perustamiselle, joilla edistetään kestävää kasvua ja investointeja EU:n ja yhdeksän Kaakkois-Euroopan ja itäisen Euroopan sopimuskumppanin kanssa; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että energiaperuskirjasta tehty sopimus, jonka kaikki jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat ovat allekirjoittaneet, tarjoaa kansainvälisen foorumin energiayhteistyölle ja sillä on arvokas asema kansainvälisen oikeudellisen perustan luomisessa energiavarmuudelle avointen ja kilpailukykyisten markkinoiden sekä kestävän kehityksen periaatteiden pohjalta; toteaa, että energiayhteistyösopimus muodostaa perustan täysin yhdennettyjen alueellisten energiamarkkinoiden perustamiselle, joilla edistetään kestävää kasvua ja investointeja EU:n ja yhdeksän Kaakkois-Euroopan ja itäisen Euroopan sopimuskumppanin kanssa;

| L. | toteaa, että eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä kaudelle 2007–2011 osoitettiin EU:n rahoitustukeen itäisen Euroopan kumppanimaille energia-alalla 271 miljoonan euron määrärahat, myös kansainvälisen energiayhteistyön Inogate-ohjelmaan sekä naapuruuspolitiikan investointirahastoon, ja tämä helpotti Euroopan investointipankin sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin lainojen myöntämistä strategisten energiainfrastruktuurien rakentamiseen; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että eurooppalaisesta naapuruuden ja kumppanuuden välineestä kaudelle 2007–2011 osoitettiin EU:n rahoitustukeen itäisen Euroopan kumppanimaille energia-alalla 271 miljoonan euron määrärahat, myös kansainvälisen energiayhteistyön Inogate-ohjelmaan sekä naapuruuspolitiikan investointirahastoon, ja tämä helpotti Euroopan investointipankin sekä Euroopan jälleenrakennus- ja kehityspankin lainojen myöntämistä strategisten energiainfrastruktuurien rakentamiseen;

| M. | toteaa, että itäisen Euroopan kaasuntuottajamaat etsivät turvallisia ja tehokkaita toimitusreittejä tuodakseen kaasua suoraan Eurooppaan, mikä saattaa pakottaa ne hyväksymään niiden geopoliittiseen tilanteeseen liittyviä suuria poliittisia riskejä, mutta edistää osaltaan alueen pitkän ajanjakson vakautta; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että itäisen Euroopan kaasuntuottajamaat etsivät turvallisia ja tehokkaita toimitusreittejä tuodakseen kaasua suoraan Eurooppaan, mikä saattaa pakottaa ne hyväksymään niiden geopoliittiseen tilanteeseen liittyviä suuria poliittisia riskejä, mutta edistää osaltaan alueen pitkän ajanjakson vakautta;

| N. | toteaa, että merkittävänä energiantuojana EU:n on monipuolistettava energian lähteitä ja toimitusreittejä; toteaa, että energiaa tuottavien itäisen Euroopan kumppanimaiden on monipuolistettava kuluttajavalikoimaansa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että merkittävänä energiantuojana EU:n on monipuolistettava energian lähteitä ja toimitusreittejä; toteaa, että energiaa tuottavien itäisen Euroopan kumppanimaiden on monipuolistettava kuluttajavalikoimaansa;

| O. | toteaa, että EU pyrkii edistämään kaasuntuotannon monipuolistamista, kehittämään pitkäaikaisia suhteita itäisen Euroopan alueen kaasuntuottajavaltioihin ja kauttakulkuvaltioihin sekä turvaamaan energiatoimitukset helpottamalla eteläisen kaasukäytävän käyttöönottoa, mikä yhdistäisi EU:n markkinat yhteen maailman suurimmista kaasuvarannoista; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että EU pyrkii edistämään kaasuntuotannon monipuolistamista, kehittämään pitkäaikaisia suhteita itäisen Euroopan alueen kaasuntuottajavaltioihin ja kauttakulkuvaltioihin sekä turvaamaan energiatoimitukset helpottamalla eteläisen kaasukäytävän käyttöönottoa, mikä yhdistäisi EU:n markkinat yhteen maailman suurimmista kaasuvarannoista;

Yhdenmukaisten lähestymistapojen soveltaminen EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiapolitiikkaan

| 1. | painottaa, että on tärkeää luoda EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa kestävät ja johdonmukaiset energiastrategiat, jotta voidaan siirtyä vähäpäästöisiin energiajärjestelmiin, joilla on rajallinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön, sekä edistää varmoja, kestäviä ja kohtuuhintaisia energiatoimituksia energian kuluttajien eduksi; |
| --- | --- |

1.

painottaa, että on tärkeää luoda EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa kestävät ja johdonmukaiset energiastrategiat, jotta voidaan siirtyä vähäpäästöisiin energiajärjestelmiin, joilla on rajallinen vaikutus ilmastoon ja ympäristöön, sekä edistää varmoja, kestäviä ja kohtuuhintaisia energiatoimituksia energian kuluttajien eduksi;

| 2. | kehottaa Euroopan unionin neuvostoa ja itäisen Euroopan kumppanimaiden hallituksia varmistamaan, että yhteistyö energiavarmuuden osalta määritetään selkeästi painopistealaksi itäisessä kumppanuudessa ja Euroopan naapuruuspolitiikassa ajanjaksolle 2014–2020; odottaa, että Vilnassa marraskuussa 2013 pidettävässä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa tarjotaan uutta puhtia energia-alan lisääntyneelle yhteistyölle kumppanuuden keskeisten aihepiirien mukaisesti kunnioittaen erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia sekä pyrkien poliittiseen lähentymiseen ja taloudelliseen yhdentymiseen sekä kansalaisten liikkuvuuteen; |
| --- | --- |

2.

kehottaa Euroopan unionin neuvostoa ja itäisen Euroopan kumppanimaiden hallituksia varmistamaan, että yhteistyö energiavarmuuden osalta määritetään selkeästi painopistealaksi itäisessä kumppanuudessa ja Euroopan naapuruuspolitiikassa ajanjaksolle 2014–2020; odottaa, että Vilnassa marraskuussa 2013 pidettävässä itäisen kumppanuuden huippukokouksessa tarjotaan uutta puhtia energia-alan lisääntyneelle yhteistyölle kumppanuuden keskeisten aihepiirien mukaisesti kunnioittaen erityisesti demokratiaa ja ihmisoikeuksia sekä pyrkien poliittiseen lähentymiseen ja taloudelliseen yhdentymiseen sekä kansalaisten liikkuvuuteen;

| 3. | kannattaa itäisen kumppanuuden energiavarmuutta käsittelevän foorumin tavoitteita ja pyrkimyksiä ja suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat toteuttavat toimia varmistaakseen tiiviimmän osallistumisen foorumiin ja hyödyntävät täysimääräisesti sen kehittyvää toimintaa Euroopan energiamarkkinoiden yhdentymisessä; rohkaisee EU:n jäsenvaltioita ja itäisen Euroopan kumppanimaita syventämään kumppanuuttaan määrittämällä yhteiset kannat kansainvälisillä foorumeilla, kuten Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevässä konferenssissa ja muissa energiaa ja ilmastoa tarkastelevissa kansainvälisissä elimissä; |
| --- | --- |

3.

kannattaa itäisen kumppanuuden energiavarmuutta käsittelevän foorumin tavoitteita ja pyrkimyksiä ja suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat toteuttavat toimia varmistaakseen tiiviimmän osallistumisen foorumiin ja hyödyntävät täysimääräisesti sen kehittyvää toimintaa Euroopan energiamarkkinoiden yhdentymisessä; rohkaisee EU:n jäsenvaltioita ja itäisen Euroopan kumppanimaita syventämään kumppanuuttaan määrittämällä yhteiset kannat kansainvälisillä foorumeilla, kuten Euroopan energiaperuskirjaa käsittelevässä konferenssissa ja muissa energiaa ja ilmastoa tarkastelevissa kansainvälisissä elimissä;

| 4. | katsoo, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa EU:n ulkosuhteissa johdonmukaisuus ja koherenssi keskeisten energiaa tuottavien valtioiden, kauttakulkuvaltioiden ja kuluttajavaltioiden osalta sekä kehittää koordinointia ja yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden energiatoimittajien välisiä sopimuksia koskevissa neuvotteluissa; |
| --- | --- |

4.

katsoo, että on ratkaisevan tärkeää varmistaa EU:n ulkosuhteissa johdonmukaisuus ja koherenssi keskeisten energiaa tuottavien valtioiden, kauttakulkuvaltioiden ja kuluttajavaltioiden osalta sekä kehittää koordinointia ja yhteistyötä jäsenvaltioiden kesken jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden energiatoimittajien välisiä sopimuksia koskevissa neuvotteluissa;

| 5. | kehottaa siksi lisäämään avoimuutta ja EU:n osallistumista jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä sopimuksia koskeviin neuvotteluihin, koska näillä sopimuksilla voi myös olla vaikutusta EU:n energian sisämarkkinoiden toimintaan; |
| --- | --- |

5.

kehottaa siksi lisäämään avoimuutta ja EU:n osallistumista jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä sopimuksia koskeviin neuvotteluihin, koska näillä sopimuksilla voi myös olla vaikutusta EU:n energian sisämarkkinoiden toimintaan;

| 6. | painottaa Euroopan unionin neuvoston 4. lokakuuta 2012 tekemää päätöstä mekanismin perustamisesta jäsenvaltioiden ja komission välistä tiedonvaihtoa varten hallitusten välisten energia-alan sopimusten osalta; katsoo, että päätöksellä edistetään osaltaan jäsenvaltioiden politiikkojen koordinointia sekä yhteisiä toimia ja solidaarisuutta; painottaa, että EU:n sekä itäisen Euroopan kumppanimaiden sisäisessä ja ulkoisessa energiapolitiikassa tarvitaan avoimuutta keskinäisen luottamukseen ja vastavuoroisuuteen perustuvan yhteistyöilmaston luomiseksi; |
| --- | --- |

6.

painottaa Euroopan unionin neuvoston 4. lokakuuta 2012 tekemää päätöstä mekanismin perustamisesta jäsenvaltioiden ja komission välistä tiedonvaihtoa varten hallitusten välisten energia-alan sopimusten osalta; katsoo, että päätöksellä edistetään osaltaan jäsenvaltioiden politiikkojen koordinointia sekä yhteisiä toimia ja solidaarisuutta; painottaa, että EU:n sekä itäisen Euroopan kumppanimaiden sisäisessä ja ulkoisessa energiapolitiikassa tarvitaan avoimuutta keskinäisen luottamukseen ja vastavuoroisuuteen perustuvan yhteistyöilmaston luomiseksi;

| 7. | on tietoinen EU:n ja Venäjän federaation perustaman varhaisvaroitusmekanismin merkityksestä, koska se takaa Venäjän EU:hun suuntautuvien energiatoimitusten mahdollisten riskien ja ongelmien varhaisen arvioinnin sekä nopean toiminnan hätätilanteessa; painottaa kuitenkin, että poliittisissa ja kaupallisissa riitatilanteissa ja teknisistä syistä mahdollisista katkoksista energiatoimituksissa olisi tiedotettava ennen kuin ne tapahtuvat; suosittaa, että EU ja Venäjän federaatio sitoutuvat vuoropuheluun, jolla pyritään laajentamaan samanlaisia mekanismeja itäisen Euroopan kumppanimaihin sekä luomaan yhteiset puitteet keskinäiselle avulle, solidaarisuudelle ja riitojenratkaisulle tilanteissa, joissa kriisi voi uhata energiatoimituksia yhteen tai useampaan jäsenvaltioon tai itäisen Euroopan kumppanimaihin; |
| --- | --- |

7.

on tietoinen EU:n ja Venäjän federaation perustaman varhaisvaroitusmekanismin merkityksestä, koska se takaa Venäjän EU:hun suuntautuvien energiatoimitusten mahdollisten riskien ja ongelmien varhaisen arvioinnin sekä nopean toiminnan hätätilanteessa; painottaa kuitenkin, että poliittisissa ja kaupallisissa riitatilanteissa ja teknisistä syistä mahdollisista katkoksista energiatoimituksissa olisi tiedotettava ennen kuin ne tapahtuvat; suosittaa, että EU ja Venäjän federaatio sitoutuvat vuoropuheluun, jolla pyritään laajentamaan samanlaisia mekanismeja itäisen Euroopan kumppanimaihin sekä luomaan yhteiset puitteet keskinäiselle avulle, solidaarisuudelle ja riitojenratkaisulle tilanteissa, joissa kriisi voi uhata energiatoimituksia yhteen tai useampaan jäsenvaltioon tai itäisen Euroopan kumppanimaihin;

Entistä avoimempien ja yhdenmukaistettujen alueellisten energiamarkkinoiden kehittäminen

| 8. | painottaa, että avoimien ja yhdennettyjen energiamarkkinoiden kehittäminen EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kesken on taloudellisesti hyödyllistä ja ratkaisevan tärkeää niiden poliittisten siteiden, taloudellisen yhdentymisen sekä solidaarisuuden vahvistamisessa itäisessä kumppanuudessa; painottaa tämän osalta, että rajojen avaamisella itäisen Euroopan alueen kumppanimaiden kesken olisi merkittävä vaikutus alueelliseen talouteen ja energiamarkkinoihin ja se tarjoaisi erityisesti lisää mahdollisuuksia energiansiirroille ja kaupalle; |
| --- | --- |

8.

painottaa, että avoimien ja yhdennettyjen energiamarkkinoiden kehittäminen EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kesken on taloudellisesti hyödyllistä ja ratkaisevan tärkeää niiden poliittisten siteiden, taloudellisen yhdentymisen sekä solidaarisuuden vahvistamisessa itäisessä kumppanuudessa; painottaa tämän osalta, että rajojen avaamisella itäisen Euroopan alueen kumppanimaiden kesken olisi merkittävä vaikutus alueelliseen talouteen ja energiamarkkinoihin ja se tarjoaisi erityisesti lisää mahdollisuuksia energiansiirroille ja kaupalle;

| 9. | katsoo, että EU:n ulkoisen energiapolitiikan olisi perustuttava solidaarisuuden, avoimuuden, toissijaisuuden, kestävyyden ja yhteistyön periaatteisiin sekä vastavuoroisuuteen, sääntöihin perustuvaan toimintatapaan markkinoilla ja EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden väliseen koordinointiin ja että siinä olisi edistettävä näitä periaatteita; painottaa, että tarvitaan koordinoituja yhteisiä toimia energiavarmuuden, avoimuuden sekä uusien kuljetuskäytävien luomisen aloilla; |
| --- | --- |

9.

katsoo, että EU:n ulkoisen energiapolitiikan olisi perustuttava solidaarisuuden, avoimuuden, toissijaisuuden, kestävyyden ja yhteistyön periaatteisiin sekä vastavuoroisuuteen, sääntöihin perustuvaan toimintatapaan markkinoilla ja EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden väliseen koordinointiin ja että siinä olisi edistettävä näitä periaatteita; painottaa, että tarvitaan koordinoituja yhteisiä toimia energiavarmuuden, avoimuuden sekä uusien kuljetuskäytävien luomisen aloilla;

| 10. | painottaa, että tehokkaiden energiamarkkinoiden luominen samalla kun siirrytään vähäpäästöiseen talouteen edellyttää laajoja investointeja tuotanto-, siirto- ja jakeluinfrastruktuureihin vuoden 2050 ilmastoa ja energiaa koskevien tavoitteiden mukaisesti; uskoo, että julkiset ja yksityiset sijoittajat rahoittavat pitkän ajanjakson hankkeita, jos energiamarkkinoilla voidaan luottaa vakaisiin, avoimiin ja yhdenmukaisiin sääntöihin, jotka takaavat oikeudenmukaisen kilpailun ja kuluttajien suuremmat vaikutusmahdollisuudet, jotta näillä on aktiivinen rooli toimittajien ja energiatoimitusten muodon valinnassa; |
| --- | --- |

10.

painottaa, että tehokkaiden energiamarkkinoiden luominen samalla kun siirrytään vähäpäästöiseen talouteen edellyttää laajoja investointeja tuotanto-, siirto- ja jakeluinfrastruktuureihin vuoden 2050 ilmastoa ja energiaa koskevien tavoitteiden mukaisesti; uskoo, että julkiset ja yksityiset sijoittajat rahoittavat pitkän ajanjakson hankkeita, jos energiamarkkinoilla voidaan luottaa vakaisiin, avoimiin ja yhdenmukaisiin sääntöihin, jotka takaavat oikeudenmukaisen kilpailun ja kuluttajien suuremmat vaikutusmahdollisuudet, jotta näillä on aktiivinen rooli toimittajien ja energiatoimitusten muodon valinnassa;

| 11. | uskoo vahvasti, että energiamarkkinoiden sääntöjen yhdenmukaistaminen EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa on ratkaisevaa, jotta rohkaistaan kilpailua ja innovointia, lievennetään määräävän aseman väärinkäytön riskiä energiatoimitusten ja -jakelun markkinoilla, helpotetaan rajat ylittävää kauppaa ja kehitetään yhteensopivia menettelyjä, joiden avulla energiayhtiöt voivat toimia kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

11.

uskoo vahvasti, että energiamarkkinoiden sääntöjen yhdenmukaistaminen EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa on ratkaisevaa, jotta rohkaistaan kilpailua ja innovointia, lievennetään määräävän aseman väärinkäytön riskiä energiatoimitusten ja -jakelun markkinoilla, helpotetaan rajat ylittävää kauppaa ja kehitetään yhteensopivia menettelyjä, joiden avulla energiayhtiöt voivat toimia kansainvälisellä tasolla;

| 12. | katsoo, että kansallisten energiamarkkinoiden vapauttaminen itäisen Euroopan kumppanimaissa onnistuu vain asteittain toteutettuna ja että välittömänä tavoitteena on oltava energia-alan julkisten sidosryhmien järkevän ja avoimen hallinnon takaaminen; |
| --- | --- |

12.

katsoo, että kansallisten energiamarkkinoiden vapauttaminen itäisen Euroopan kumppanimaissa onnistuu vain asteittain toteutettuna ja että välittömänä tavoitteena on oltava energia-alan julkisten sidosryhmien järkevän ja avoimen hallinnon takaaminen;

| 13. | painottaa, että hyvin toimivat kilpailukykyiset markkinat saavat aikaan energian hinnat, jotka vastaavat energian tuotannon, siirron ja jakelun kustannuksia; on tietoinen energiapolitiikan ympäristöä koskevasta ja sosiaalisesta ulottuvuudesta; suosittaa, että taataan haavoittuvien kuluttajaryhmien kuluttajansuoja ja kohtuulliset energiahinnat; |
| --- | --- |

13.

painottaa, että hyvin toimivat kilpailukykyiset markkinat saavat aikaan energian hinnat, jotka vastaavat energian tuotannon, siirron ja jakelun kustannuksia; on tietoinen energiapolitiikan ympäristöä koskevasta ja sosiaalisesta ulottuvuudesta; suosittaa, että taataan haavoittuvien kuluttajaryhmien kuluttajansuoja ja kohtuulliset energiahinnat;

| 14. | tukee voimakkaasti EU:n tavoitetta uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattamisesta 20 prosenttiin energian kulutuksesta vuoteen 2020 mennessä; painottaa tämän osalta, että energiamarkkinoiden avautumisen ja niiden yhdentymisen tukemisen olisi helpotettava suuresti uusiutuvaa energiaa tuottavien uusien toimijoiden osallistumista; |
| --- | --- |

14.

tukee voimakkaasti EU:n tavoitetta uusiutuvien energialähteiden osuuden kasvattamisesta 20 prosenttiin energian kulutuksesta vuoteen 2020 mennessä; painottaa tämän osalta, että energiamarkkinoiden avautumisen ja niiden yhdentymisen tukemisen olisi helpotettava suuresti uusiutuvaa energiaa tuottavien uusien toimijoiden osallistumista;

| 15. | uskoo uusiutuvien energialähteiden kehittyvän taloudellisesti yhä kilpailukykyisemmiksi; katsoo, että vakaa tai vähintäänkin ennakoitavissa oleva sääntelykehys sekä kilpailu ovat omiaan houkuttelemaan investointeja uusiutuvan energian alalle; kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita edelleen jakamaan kokemuksiaan ja vahvistamaan poliittista vuoropuheluaan uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiskeinoista yhteisten ja johdonmukaisten lähestymistapojen pohjalta ilman että valtioiden talousarvioihin kohdistuu tarpeetonta taakkaa; suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat helpottavat uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian kaupan etuuskohtelua, myös direktiivissä 2009/28/EY säädetyin mekanismein ja edellytyksin; |
| --- | --- |

15.

uskoo uusiutuvien energialähteiden kehittyvän taloudellisesti yhä kilpailukykyisemmiksi; katsoo, että vakaa tai vähintäänkin ennakoitavissa oleva sääntelykehys sekä kilpailu ovat omiaan houkuttelemaan investointeja uusiutuvan energian alalle; kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita edelleen jakamaan kokemuksiaan ja vahvistamaan poliittista vuoropuheluaan uusiutuvien energialähteiden käytön edistämiskeinoista yhteisten ja johdonmukaisten lähestymistapojen pohjalta ilman että valtioiden talousarvioihin kohdistuu tarpeetonta taakkaa; suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat helpottavat uusiutuvista energialähteistä tuotetun energian kaupan etuuskohtelua, myös direktiivissä 2009/28/EY säädetyin mekanismein ja edellytyksin;

| 16. | painottaa EU:n energiatehokkuuslainsäädännön täytäntöönpanon valtavaa potentiaalia talouskasvun ja ympäristövaikutusten osalta; painottaa tämän osalta energian sääntelykehyksen merkitystä moottorina, joka edistää markkinoiden muotoutumista kohti energiatehokkaampia tuotteita ja palveluita, kuljetuskeinoja ja rakennuksia samalla kun saadaan aikaan muutoksia kansalaisten ja yritysten energiankulutuskäyttäytymisessä; suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat kehittävät energiatehokkuusstrategioita, joissa on realistiset tavoitteet energiansäästön osalta sekä energiatehokkuutta koskevan sääntelykehyksen täytäntöönpanon osalta; |
| --- | --- |

16.

painottaa EU:n energiatehokkuuslainsäädännön täytäntöönpanon valtavaa potentiaalia talouskasvun ja ympäristövaikutusten osalta; painottaa tämän osalta energian sääntelykehyksen merkitystä moottorina, joka edistää markkinoiden muotoutumista kohti energiatehokkaampia tuotteita ja palveluita, kuljetuskeinoja ja rakennuksia samalla kun saadaan aikaan muutoksia kansalaisten ja yritysten energiankulutuskäyttäytymisessä; suosittaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat kehittävät energiatehokkuusstrategioita, joissa on realistiset tavoitteet energiansäästön osalta sekä energiatehokkuutta koskevan sääntelykehyksen täytäntöönpanon osalta;

| 17. | suosittaa, että valtiontuki energia-alalle keskitettäisiin energiatehokkuushankkeisiin, strategisten energiainfrastruktuurien rakentamiseen, uusien kestävien teknologioiden ja uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja olemassa olevien parantamiseen sekä energiatehokkuuden lisäämiseen; katsoo, että energiatoimitusten varmuutta koskevien julkisen palvelun velvoitteiden on oltava avoimia energia-alan sidosryhmille ja toimijoille; |
| --- | --- |

17.

suosittaa, että valtiontuki energia-alalle keskitettäisiin energiatehokkuushankkeisiin, strategisten energiainfrastruktuurien rakentamiseen, uusien kestävien teknologioiden ja uusiutuvien energialähteiden kehittämiseen ja olemassa olevien parantamiseen sekä energiatehokkuuden lisäämiseen; katsoo, että energiatoimitusten varmuutta koskevien julkisen palvelun velvoitteiden on oltava avoimia energia-alan sidosryhmille ja toimijoille;

| 18. | painottaa, että EU:n ja kyseisten itäisen Euroopan kumppanimaiden on varmistettava, että niiden energia-alan yhteistyö tulevien assosiaatiosopimusten yhteydessä on EU:n sisämarkkinasääntöjen mukaista, jotta energia-alan toimijoille voidaan tarjota varma ja vakaa sääntely-ympäristö tulevaisuudessa; |
| --- | --- |

18.

painottaa, että EU:n ja kyseisten itäisen Euroopan kumppanimaiden on varmistettava, että niiden energia-alan yhteistyö tulevien assosiaatiosopimusten yhteydessä on EU:n sisämarkkinasääntöjen mukaista, jotta energia-alan toimijoille voidaan tarjota varma ja vakaa sääntely-ympäristö tulevaisuudessa;

| 19. | on tietoinen energiayhteisösopimuksen merkityksestä, koska sillä luodaan perusta täysin yhdennettyjen alueellisten energiamarkkinoiden pitkäaikaiselle muodostamiselle EU:n sekä sen kaakkoiseurooppalaisten ja eteläisten naapurien välille; painottaa itäisen Euroopan alueen kasvavaa mielenkiintoa energiayhteisöä kohtaan, kuten Moldovan ja Ukrainan liittyminen sopimukseen vuosina 2010 ja 2011 sekä Armenian ja Georgian liittyminen tarkkailijoiksi osoittaa; katsoo, että EU:n yhteistyötä Armenian ja Georgian kanssa sekä Azerbaidžanin ja Valko-Venäjän kanssa on kehitettävä energiayhteisösopimuksen tavoitteiden mukaisesti sekä keskinäisen edun ja yksittäisten valtioiden erityispiirteiden pohjalta; |
| --- | --- |

19.

on tietoinen energiayhteisösopimuksen merkityksestä, koska sillä luodaan perusta täysin yhdennettyjen alueellisten energiamarkkinoiden pitkäaikaiselle muodostamiselle EU:n sekä sen kaakkoiseurooppalaisten ja eteläisten naapurien välille; painottaa itäisen Euroopan alueen kasvavaa mielenkiintoa energiayhteisöä kohtaan, kuten Moldovan ja Ukrainan liittyminen sopimukseen vuosina 2010 ja 2011 sekä Armenian ja Georgian liittyminen tarkkailijoiksi osoittaa; katsoo, että EU:n yhteistyötä Armenian ja Georgian kanssa sekä Azerbaidžanin ja Valko-Venäjän kanssa on kehitettävä energiayhteisösopimuksen tavoitteiden mukaisesti sekä keskinäisen edun ja yksittäisten valtioiden erityispiirteiden pohjalta;

| 20. | suosittaa energiayhteisön toiminnan jatkamista vuoden 2016 jälkeen ja sen yhteistyökehyksen vahvistamista laatimalla operatiivinen etenemissuunnitelma yhteisön osapuolien energia-alojen nykyaikaistamiseksi, energiamarkkinasääntöjen yhdenmukaistamiseksi edelleen sekä energiayhteisön päätöksenteko- ja organisaatiorakenteiden mukauttamiseksi tulevaisuuden haasteita varten; |
| --- | --- |

20.

suosittaa energiayhteisön toiminnan jatkamista vuoden 2016 jälkeen ja sen yhteistyökehyksen vahvistamista laatimalla operatiivinen etenemissuunnitelma yhteisön osapuolien energia-alojen nykyaikaistamiseksi, energiamarkkinasääntöjen yhdenmukaistamiseksi edelleen sekä energiayhteisön päätöksenteko- ja organisaatiorakenteiden mukauttamiseksi tulevaisuuden haasteita varten;

| 21. | painottaa, että yhteisön osapuolet ovat sitoutuneet EU:n säännöstön täytäntöönpanoon sähkömarkkinoiden, uusiutuvan energian, toimitusvarmuuden, energiatehokkuuden sekä EU:n kolmannen energian lainsäädäntöpaketin osalta; katsoo, että osapuolten olisi pyrittävä lähentämään energia-alan sääntelyään EU:n standardeihin ja normeihin sekä varmistamaan, että kolmansien osapuolten kanssa tehtävät uudet kahdenväliset sopimukset ovat niiden sopimusvelvoitteiden mukaisia; |
| --- | --- |

21.

painottaa, että yhteisön osapuolet ovat sitoutuneet EU:n säännöstön täytäntöönpanoon sähkömarkkinoiden, uusiutuvan energian, toimitusvarmuuden, energiatehokkuuden sekä EU:n kolmannen energian lainsäädäntöpaketin osalta; katsoo, että osapuolten olisi pyrittävä lähentämään energia-alan sääntelyään EU:n standardeihin ja normeihin sekä varmistamaan, että kolmansien osapuolten kanssa tehtävät uudet kahdenväliset sopimukset ovat niiden sopimusvelvoitteiden mukaisia;

| 22. | tunnustaa EU:n lainsäädännöllisen ja teknisen tuen merkityksen sen auttaessa itäisen Euroopan kumppanimaita panemaan täytäntöön uudistuksia, joilla pyritään lähentymään EU:n standardeja ja sääntöjä; kehottaa EU:ta säilyttämään tällaiseen tukeen saatavilla olevan rahoitusavun tason nykyisellään tulevassa eurooppalaisessa naapuruuden välineessä ajanjaksolle 2014–2020; |
| --- | --- |

22.

tunnustaa EU:n lainsäädännöllisen ja teknisen tuen merkityksen sen auttaessa itäisen Euroopan kumppanimaita panemaan täytäntöön uudistuksia, joilla pyritään lähentymään EU:n standardeja ja sääntöjä; kehottaa EU:ta säilyttämään tällaiseen tukeen saatavilla olevan rahoitusavun tason nykyisellään tulevassa eurooppalaisessa naapuruuden välineessä ajanjaksolle 2014–2020;

| 23. | painottaa tarvetta kehittää edelleen kokemusten vaihtoa ja asiantuntijayhteisöjen verkostoitumista EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä sääntelypolitiikan ja käytäntöjen osalta; on tämän osalta tyytyväinen siihen, että 23. marraskuuta 2012 perustettiin energiayhteisön kilpailuverkosto, jonka tarkoituksena on toimia foorumina yhteistyön ja kokemusten vaihdon edistämiselle kilpailupolitiikan, lainsäädännön sekä EU:n kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon osalta energiayhteisössä; on tyytyväinen aloitteeseen vuotuisten asiantuntijaseminaarien järjestämisestä Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen energian toimitusvarmuutta käsittelevän valiokunnan alaisuudessa; |
| --- | --- |

23.

painottaa tarvetta kehittää edelleen kokemusten vaihtoa ja asiantuntijayhteisöjen verkostoitumista EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden välillä sääntelypolitiikan ja käytäntöjen osalta; on tämän osalta tyytyväinen siihen, että 23. marraskuuta 2012 perustettiin energiayhteisön kilpailuverkosto, jonka tarkoituksena on toimia foorumina yhteistyön ja kokemusten vaihdon edistämiselle kilpailupolitiikan, lainsäädännön sekä EU:n kilpailulainsäädännön täytäntöönpanon osalta energiayhteisössä; on tyytyväinen aloitteeseen vuotuisten asiantuntijaseminaarien järjestämisestä Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen energian toimitusvarmuutta käsittelevän valiokunnan alaisuudessa;

| 24. | panee merkille saavutukset ja edistymisen itäisen kumppanuuden energiaa koskevan lippulaiva-aloitteen täytäntöönpanossa, jossa ensisijaisiin tavoitteisiin sisältyy sähkömarkkinoiden lähentymisen edistäminen; on tietoinen itäisen Euroopan kumppanimaiden sähkömarkkinoiden kehityksen erilaisista kypsyysasteista ja suosittaa lisätoimien toteuttamista sähkömarkkinoiden vapauttamisen edistämiseksi; |
| --- | --- |

24.

panee merkille saavutukset ja edistymisen itäisen kumppanuuden energiaa koskevan lippulaiva-aloitteen täytäntöönpanossa, jossa ensisijaisiin tavoitteisiin sisältyy sähkömarkkinoiden lähentymisen edistäminen; on tietoinen itäisen Euroopan kumppanimaiden sähkömarkkinoiden kehityksen erilaisista kypsyysasteista ja suosittaa lisätoimien toteuttamista sähkömarkkinoiden vapauttamisen edistämiseksi;

| 25. | painottaa kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten aseman ja riippumattomuuden edistämisen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kansallisia sääntelyviranomaisia lisäämään yhteistyötään kehittämällä yhteisiä koulutusohjelmia ja säännöllistä vaihtoa energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston ja energia-alan sääntelyviranomaisten alueellisen yhdistyksen kanssa; |
| --- | --- |

25.

painottaa kansallisten energia-alan sääntelyviranomaisten aseman ja riippumattomuuden edistämisen merkitystä; kehottaa jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kansallisia sääntelyviranomaisia lisäämään yhteistyötään kehittämällä yhteisiä koulutusohjelmia ja säännöllistä vaihtoa energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyöviraston ja energia-alan sääntelyviranomaisten alueellisen yhdistyksen kanssa;

| 26. | on tyytyväinen kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen toimiin, kun itäisen Euroopan kumppanimaiden 48 allekirjoittajakaupunkia on sitoutunut panemaan täytäntöön kestävää energiapolitiikkaa, jotta saavutettaisiin tai ylitettäisiin EU:n tavoite hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä lisääntyneen energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian kehittämisen avulla; painottaa paikallisviranomaisten ratkaisevaa asemaa energian tuottajina ja sääntelijöinä markkinoiden muutosten edistämisessä kaupunkisuunnittelun ja liikkuvuuden, rakennusten energiatehokkuuden sekä hajautettujen ja uusiutuvien energialähteiden edistämisen aloilla; suosittaa kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen toimien ja EU:n sille osoittaman tuen tehostamista, koska sitä voidaan hyödyntää foorumina kokemusten vaihdolle ja monitasoisen hallinnon välineenä itäisessä kumppanuudessa; |
| --- | --- |

26.

on tyytyväinen kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen toimiin, kun itäisen Euroopan kumppanimaiden 48 allekirjoittajakaupunkia on sitoutunut panemaan täytäntöön kestävää energiapolitiikkaa, jotta saavutettaisiin tai ylitettäisiin EU:n tavoite hiilidioksidipäästöjen vähentämisestä 20 prosentilla vuoteen 2020 mennessä lisääntyneen energiatehokkuuden ja uusiutuvan energian kehittämisen avulla; painottaa paikallisviranomaisten ratkaisevaa asemaa energian tuottajina ja sääntelijöinä markkinoiden muutosten edistämisessä kaupunkisuunnittelun ja liikkuvuuden, rakennusten energiatehokkuuden sekä hajautettujen ja uusiutuvien energialähteiden edistämisen aloilla; suosittaa kaupunginjohtajien ilmastosopimuksen toimien ja EU:n sille osoittaman tuen tehostamista, koska sitä voidaan hyödyntää foorumina kokemusten vaihdolle ja monitasoisen hallinnon välineenä itäisessä kumppanuudessa;

| 27. | katsoo, että epätavanomaisten hiilivetyjen, erityisesti liuskekaasun, hyödyntämisen maailmanlaajuisella edistämisellä voi olla suuri vaikutus energiamarkkinoihin EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa; suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat sitoutuvat itäisen kumppanuuden energiavarmuutta koskevan foorumin yhteydessä vaihtamaan tietoja ja asiantuntemusta muihin kuin perinteisiin kaasuihin sovellettavan politiikan ja sääntelyn osalta Euroopassa sekä jakamaan parhaita käytäntöjä ihmisen terveyden, ilmaston ja ympäristön suojelun varmistamiseksi; |
| --- | --- |

27.

katsoo, että epätavanomaisten hiilivetyjen, erityisesti liuskekaasun, hyödyntämisen maailmanlaajuisella edistämisellä voi olla suuri vaikutus energiamarkkinoihin EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa; suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat sitoutuvat itäisen kumppanuuden energiavarmuutta koskevan foorumin yhteydessä vaihtamaan tietoja ja asiantuntemusta muihin kuin perinteisiin kaasuihin sovellettavan politiikan ja sääntelyn osalta Euroopassa sekä jakamaan parhaita käytäntöjä ihmisen terveyden, ilmaston ja ympäristön suojelun varmistamiseksi;

| 28. | painottaa tarvetta varmistaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat noudattavat ympäristönsuojelun ja turvallisuuden korkeimpia standardeja energiainfrastruktuurien rakentamisessa ja käytössä; kehottaa tämän osalta EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita kehittämään edelleen yhteistyötään ydinturvallisuuden sääntelykehyksen vahvistamiseksi; |
| --- | --- |

28.

painottaa tarvetta varmistaa, että EU:n jäsenvaltiot ja itäisen Euroopan kumppanimaat noudattavat ympäristönsuojelun ja turvallisuuden korkeimpia standardeja energiainfrastruktuurien rakentamisessa ja käytössä; kehottaa tämän osalta EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita kehittämään edelleen yhteistyötään ydinturvallisuuden sääntelykehyksen vahvistamiseksi;

| 29. | suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat varmistavat toimintojensa synergian itäisen kumppanuuden, energiayhteisön, Mustanmeren synergian, Bakun aloitteen ja kansainvälisen energiayhteistyön Inogate-ohjelman puitteissa; |
| --- | --- |

29.

suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat varmistavat toimintojensa synergian itäisen kumppanuuden, energiayhteisön, Mustanmeren synergian, Bakun aloitteen ja kansainvälisen energiayhteistyön Inogate-ohjelman puitteissa;

| 30. | korostaa EU:lle ja itäisen Euroopan kumppanimaille koituvia mahdollisia yhteisiä etuja eteläisen kaasukäytävän täysimääräisestä käyttöönotosta sekä monipuolistamispolitiikan myönteistä vaikutusta, kun energian hinnoista tulee EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa kilpailukykyisempiä ja riippuvuus markkinoilla määräävässä asemassa olevien toimittajien tuontienergiasta vähenee; |
| --- | --- |

30.

korostaa EU:lle ja itäisen Euroopan kumppanimaille koituvia mahdollisia yhteisiä etuja eteläisen kaasukäytävän täysimääräisestä käyttöönotosta sekä monipuolistamispolitiikan myönteistä vaikutusta, kun energian hinnoista tulee EU:ssa ja itäisen Euroopan kumppanimaissa kilpailukykyisempiä ja riippuvuus markkinoilla määräävässä asemassa olevien toimittajien tuontienergiasta vähenee;

Yhdentyneiden ja yhteenliitettyjen energiaverkkojen vahvistaminen

| 31. | painottaa, että EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden väliset energian yhteenliitäntävalmiudet ovat riittämättömät ja edelleen merkittävä este kilpailukykyisten yhdennettyjen markkinoiden kehittämiselle niin sähkön, öljyn kuin kaasunkin aloilla; |
| --- | --- |

31.

painottaa, että EU:n jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden väliset energian yhteenliitäntävalmiudet ovat riittämättömät ja edelleen merkittävä este kilpailukykyisten yhdennettyjen markkinoiden kehittämiselle niin sähkön, öljyn kuin kaasunkin aloilla;

| 32. | panee merkille, että voimakasta riippuvuutta markkinoilla määräävässä asemassa olevien toimittajien tuonnista voidaan käyttää ulkopoliittisen painostuksen välineenä; painottaa tämän osalta, että toimittajien ja toimitusreittien monipuolistaminen on kiireesti tarpeen geopoliittisen riippumattomuuden vahvistamiseksi ja todellisen kilpailun takaamiseksi EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kaasu- ja öljylähteiden välillä; |
| --- | --- |

32.

panee merkille, että voimakasta riippuvuutta markkinoilla määräävässä asemassa olevien toimittajien tuonnista voidaan käyttää ulkopoliittisen painostuksen välineenä; painottaa tämän osalta, että toimittajien ja toimitusreittien monipuolistaminen on kiireesti tarpeen geopoliittisen riippumattomuuden vahvistamiseksi ja todellisen kilpailun takaamiseksi EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden kaasu- ja öljylähteiden välillä;

| 33. | katsoo, että markkinoilla ja yksityisillä sijoittajilla olisi oltava ensisijainen vastuu tulevien verkostojen ja infrastruktuurien rahoituksen varmistamisesta, ja julkisilla investoinneilla olisi rohkaistava yksityistä rahoitusta; |
| --- | --- |

33.

katsoo, että markkinoilla ja yksityisillä sijoittajilla olisi oltava ensisijainen vastuu tulevien verkostojen ja infrastruktuurien rahoituksen varmistamisesta, ja julkisilla investoinneilla olisi rohkaistava yksityistä rahoitusta;

| 34. | on tietoinen turvallisen ja luotettavan jatkuvan energiatoimituksen tarpeesta ajankohtaisena haasteena; painottaa, että luotettavat energiapalvelut ovat osa maailmanlaajuista vaurautta ja tarjoavat mahdollisuuden parantaa elinoloja, tehostaa teollisuuden tuottavuutta ja kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla sekä vauhdittaa talouskasvua ja uusien työpaikkojen luomista; |
| --- | --- |

34.

on tietoinen turvallisen ja luotettavan jatkuvan energiatoimituksen tarpeesta ajankohtaisena haasteena; painottaa, että luotettavat energiapalvelut ovat osa maailmanlaajuista vaurautta ja tarjoavat mahdollisuuden parantaa elinoloja, tehostaa teollisuuden tuottavuutta ja kilpailukykyä maailmanlaajuisilla markkinoilla sekä vauhdittaa talouskasvua ja uusien työpaikkojen luomista;

| 35. | on tyytyväinen komission ehdotukseen asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta uutena yhdennettynä välineenä EU:n liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurien painopisteinvestointeja varten; korostaa tarvetta ottaa täysimääräisesti huomioon itäisen kumppanuuden ulottuvuus suunniteltaessa EU:n energiainfrastruktuurien painopisteitä; |
| --- | --- |

35.

on tyytyväinen komission ehdotukseen asetukseksi Verkkojen Eurooppa -välineen perustamisesta uutena yhdennettynä välineenä EU:n liikenne-, energia- ja televiestintäinfrastruktuurien painopisteinvestointeja varten; korostaa tarvetta ottaa täysimääräisesti huomioon itäisen kumppanuuden ulottuvuus suunniteltaessa EU:n energiainfrastruktuurien painopisteitä;

| 36. | kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita tehostamaan poliittista vuoropuheluaan yhteisten painopisteiden määrittämiseksi energian toimituslähteiden ja -reittien monipuolistamisessa; suosittaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiainfrastruktuurien suunnitteluun sisällytetään kauttakulkukäytävien, erityisesti eteläisen kaasukäytävän kehittäminen sekä Kaspianmeren alueen energiankuljetushankkeet ja nykyisten kauttakulkukäytävien vahvistaminen tai laajentaminen; |
| --- | --- |

36.

kehottaa EU:ta ja itäisen Euroopan kumppanimaita tehostamaan poliittista vuoropuheluaan yhteisten painopisteiden määrittämiseksi energian toimituslähteiden ja -reittien monipuolistamisessa; suosittaa, että EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden energiainfrastruktuurien suunnitteluun sisällytetään kauttakulkukäytävien, erityisesti eteläisen kaasukäytävän kehittäminen sekä Kaspianmeren alueen energiankuljetushankkeet ja nykyisten kauttakulkukäytävien vahvistaminen tai laajentaminen;

| 37. | painottaa, että Kaspianmeren öljy- ja kaasukäytävän ja eteläisen kaasukäytävän kehittäminen sekä Bakun, Tbilisin ja Ceyhanin välisen ja Bakun ja Supsan välisen kaasuputken kehittäminen edelleen yhdistäisivät Keski-Aasian maat Eurooppaan niin taloudellisesti kuin poliittisesti samalla kun tarjotaan itäisen Euroopan valtioille mahdollisuuksia luotettavina kauttakulkukumppaneina; |
| --- | --- |

37.

painottaa, että Kaspianmeren öljy- ja kaasukäytävän ja eteläisen kaasukäytävän kehittäminen sekä Bakun, Tbilisin ja Ceyhanin välisen ja Bakun ja Supsan välisen kaasuputken kehittäminen edelleen yhdistäisivät Keski-Aasian maat Eurooppaan niin taloudellisesti kuin poliittisesti samalla kun tarjotaan itäisen Euroopan valtioille mahdollisuuksia luotettavina kauttakulkukumppaneina;

| 38. | korostaa Mustanmeren alueen merkitystä EU:n kaasun toimituslähteiden ja -reittien monipuolistamisessa sekä sen geostrategiseen sijaintiin perustuvaa uusiutuvan energian potentiaalia; panee merkille eteläisen kaasukäytävän kehittämisen suuren merkityksen, jota komissio korosti tiedonannossaan aiheesta ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten”; suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat edistävät energiankuljetushankkeiden ja kuljetusinfrastruktuurien kehittämistä; |
| --- | --- |

38.

korostaa Mustanmeren alueen merkitystä EU:n kaasun toimituslähteiden ja -reittien monipuolistamisessa sekä sen geostrategiseen sijaintiin perustuvaa uusiutuvan energian potentiaalia; panee merkille eteläisen kaasukäytävän kehittämisen suuren merkityksen, jota komissio korosti tiedonannossaan aiheesta ”Energiainfrastruktuurien painopisteet vuodelle 2020 ja sen jälkeen – Suunnitelma integroitua eurooppalaista energiaverkkoa varten”; suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat edistävät energiankuljetushankkeiden ja kuljetusinfrastruktuurien kehittämistä;

| 39. | suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat edistävät hankkeita, joilla pyritään nykyaikaistamaan kaasunsiirtoinfrastruktuureja vastakkaisvirtaussiirron avulla; |
| --- | --- |

39.

suosittaa, että EU ja itäisen Euroopan kumppanimaat edistävät hankkeita, joilla pyritään nykyaikaistamaan kaasunsiirtoinfrastruktuureja vastakkaisvirtaussiirron avulla;

| 40. | painottaa, että tehokkaan sähkönsiirron uudet infrastruktuurit, joissa hyödynnetään erityisesti älykkäiden verkkojen ja mittarien kaltaista uutta teknologiaa, ovat keskeinen tekijä yhdennetyn sähköverkon kehittämisessä ja energiatehokkuuden lisäämisessä; |
| --- | --- |

40.

painottaa, että tehokkaan sähkönsiirron uudet infrastruktuurit, joissa hyödynnetään erityisesti älykkäiden verkkojen ja mittarien kaltaista uutta teknologiaa, ovat keskeinen tekijä yhdennetyn sähköverkon kehittämisessä ja energiatehokkuuden lisäämisessä;

| 41. | painottaa tarvetta vahvistaa EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden tutkimusyhteistyötä energian tuotannon, siirron ja varastoinnin alalla; |
| --- | --- |

41.

painottaa tarvetta vahvistaa EU:n ja itäisen Euroopan kumppanimaiden tutkimusyhteistyötä energian tuotannon, siirron ja varastoinnin alalla;

| 42. | kehottaa komissiota, energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER), sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaista verkostoa (Sähkö-ENTSO) ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaista verkostoa (Kaasu-ENTSO) tehostamaan yhteistyötään sekä ottamaan itäisen Euroopan kumppanimaiden vastaavanlaiset toimijat mukaan kehittämään verkkosääntöjä ja yhteentoimivuussääntöjä sähkön ja kaasun siirtoinfrastruktuureja varten; |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota, energia-alan sääntelyviranomaisten yhteistyövirastoa (ACER), sähkön siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaista verkostoa (Sähkö-ENTSO) ja kaasun siirtoverkonhaltijoiden eurooppalaista verkostoa (Kaasu-ENTSO) tehostamaan yhteistyötään sekä ottamaan itäisen Euroopan kumppanimaiden vastaavanlaiset toimijat mukaan kehittämään verkkosääntöjä ja yhteentoimivuussääntöjä sähkön ja kaasun siirtoinfrastruktuureja varten;

| 43. | painottaa Sähkö-ENTSOn ratkaisevaa asemaa EU:n sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan ja rajat ylittävän kaupan tukemisessa, koska se parantaa Euroopan sähkönsiirtoverkon hallinnointia; rohkaisee Moldovaa ja Ukrainaa jatkamaan sähkönsiirtovalmiuksiensa kehittämistä tavoitteena liittää niiden sähköverkot eurooppalaisiin verkkoihin ja liittyä Sähkö-ENTSOon; |
| --- | --- |

43.

painottaa Sähkö-ENTSOn ratkaisevaa asemaa EU:n sisämarkkinoiden sujuvan toiminnan ja rajat ylittävän kaupan tukemisessa, koska se parantaa Euroopan sähkönsiirtoverkon hallinnointia; rohkaisee Moldovaa ja Ukrainaa jatkamaan sähkönsiirtovalmiuksiensa kehittämistä tavoitteena liittää niiden sähköverkot eurooppalaisiin verkkoihin ja liittyä Sähkö-ENTSOon;

| 44. | toteaa, että uusiutuvien lähteiden kehittämiseen liittyy haasteita nykyisille verkkoinfrastruktuureille, koska joidenkin uusiutuvien lähteiden tuottaman energian määrä vaihtelee lukuisilla eri tuotantopaikoilla; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen Euroopan kumppanimaita rohkaisemaan hyvin suunniteltuja investointeja uusiutuvan energian asianmukaiseen infrastruktuuriin, jotta helpotetaan niiden yhdentymistä markkinoille ja edistetään uusien innovatiivisten sähkön siirto- ja varastointivalmiuksien luomiseen liittyvää tutkimustoimintaa; |
| --- | --- |

44.

toteaa, että uusiutuvien lähteiden kehittämiseen liittyy haasteita nykyisille verkkoinfrastruktuureille, koska joidenkin uusiutuvien lähteiden tuottaman energian määrä vaihtelee lukuisilla eri tuotantopaikoilla; kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja itäisen Euroopan kumppanimaita rohkaisemaan hyvin suunniteltuja investointeja uusiutuvan energian asianmukaiseen infrastruktuuriin, jotta helpotetaan niiden yhdentymistä markkinoille ja edistetään uusien innovatiivisten sähkön siirto- ja varastointivalmiuksien luomiseen liittyvää tutkimustoimintaa;

| 45. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

45.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle, jäsenvaltioiden ja itäisen Euroopan kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Siinä muodossa kuin se hyväksyttiin Brysselissä Belgiassa 28. toukokuuta 2013.

---

| 19.11.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 338/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 338/24

---

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumisesta itäisissä kumppanimaissa

2013/C 338/04

EURONESTIN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS, joka

| — | ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 pidetyn itäistä kumppanuutta koskeneen Prahan huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. toukokuuta 2009 pidetyn itäistä kumppanuutta koskeneen Prahan huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 29.–30. syyskuuta 2011 pidetyn itäistä kumppanuutta koskeneen Varsovan huippukokouksen yhteisen julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29.–30. syyskuuta 2011 pidetyn itäistä kumppanuutta koskeneen Varsovan huippukokouksen yhteisen julkilausuman,

| — | ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. toukokuuta 2011 laaditun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen perustamisasiakirjan,

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 ja 49 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 8 ja 49 artiklan,

| — | ottaa huomioon Lissabonissa allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Lissabonissa allekirjoitetun Lissabonin sopimuksen Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen muuttamisesta,

| — | ottaa huomioon 3. joulukuuta 2008 annetun komission tiedonannon parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Itäinen kumppanuus” (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. joulukuuta 2008 annetun komission tiedonannon parlamentille ja neuvostolle aiheesta ”Itäinen kumppanuus” (COM(2008)0823),

| — | ottaa huomioon 25. toukokuuta 2011 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. toukokuuta 2011 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Uusi strategia muutostilassa olevia naapurimaita varten”,

| — | ottaa huomioon vahvasta Euroopan naapuruuspolitiikasta 5. joulukuuta 2007 ja Euroopan naapuruuspolitiikan lujittamisesta 4. joulukuuta 2006 annetut komission tiedonannot sekä 12. toukokuuta 2004 annetun komission tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikka – strategia-asiakirja” ja 1. maaliskuuta 2003 annetun komission tiedonannon ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vahvasta Euroopan naapuruuspolitiikasta 5. joulukuuta 2007 ja Euroopan naapuruuspolitiikan lujittamisesta 4. joulukuuta 2006 annetut komission tiedonannot sekä 12. toukokuuta 2004 annetun komission tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikka – strategia-asiakirja” ja 1. maaliskuuta 2003 annetun komission tiedonannon ”Laajempi Eurooppa ja naapuruus: uusi kehys suhteille EU:n itäisiin ja eteläisiin naapureihin”,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Itäinen kumppanuus: etenemissuunnitelma syksyn 2013 huippukokousta edeltävää aikaa varten”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Itäinen kumppanuus: etenemissuunnitelma syksyn 2013 huippukokousta edeltävää aikaa varten”,

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen” (JOIN(2012)14), siihen liittyvän Euroopan naapuruuspolitiikan alueellista täytäntöönpanoa vuonna 2011 koskevan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Implementation of the European Neighbourhood Policy in 2011 Regional Report: Eastern partnership” sekä Armeniaa, Azerbaidžania, Georgiaa, Ukrainaa ja Moldovan tasavaltaa koskevat vuoden 2011 maakohtaiset edistymiskertomukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2012 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Uudistetun Euroopan naapuruuspolitiikan lupausten lunastaminen” (JOIN(2012)14), siihen liittyvän Euroopan naapuruuspolitiikan alueellista täytäntöönpanoa vuonna 2011 koskevan yhteisen valmisteluasiakirjan ”Implementation of the European Neighbourhood Policy in 2011 Regional Report: Eastern partnership” sekä Armeniaa, Azerbaidžania, Georgiaa, Ukrainaa ja Moldovan tasavaltaa koskevat vuoden 2011 maakohtaiset edistymiskertomukset,

| — | ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. maaliskuuta 2013 annetun unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission yhteisen tiedonannon ”Euroopan naapuruuspolitiikka: kohti vahvempaa kumppanuutta”,

| — | ottaa huomioon parhaillaan käynnissä olevat kahdenväliset assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut EU:n ja Armenian, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan tasavallan välillä sekä EU:n ja Valko-Venäjän vuonna 1995 allekirjoitetun mutta ratifioimattoman kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon parhaillaan käynnissä olevat kahdenväliset assosiaatiosopimusta koskevat neuvottelut EU:n ja Armenian, Azerbaidžanin, Georgian ja Moldovan tasavallan välillä sekä EU:n ja Valko-Venäjän vuonna 1995 allekirjoitetun mutta ratifioimattoman kumppanuus- ja yhteistyösopimuksen,

| — | ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmat päätöslauselmat Euroopan naapuruuspolitiikan itäisestä ulottuvuudesta sekä Armeniasta, Azerbaidžanista, Valko-Venäjästä, Georgiasta, Moldovan tasavallasta ja Ukrainasta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan parlamentin aiemmat päätöslauselmat Euroopan naapuruuspolitiikan itäisestä ulottuvuudesta sekä Armeniasta, Azerbaidžanista, Valko-Venäjästä, Georgiasta, Moldovan tasavallasta ja Ukrainasta,

| — | ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Euroopan unionin naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelu – itäinen ulottuvuus” (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman ”Euroopan unionin naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelu – itäinen ulottuvuus” (2),

| — | ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta (3), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. joulukuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan naapuruuspolitiikan uudelleentarkastelusta (3),

| — | ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman itäisen kumppanuuden kauppaan liittyvistä näkökohdista (4) |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. heinäkuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman itäisen kumppanuuden kauppaan liittyvistä näkökohdista (4)

| — | ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan vahvistamisesta itäisissä kumppanuusmaissa, myös hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöstä sekä kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisäämiseen tähtäävistä aloitteista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 3. huhtikuuta 2012 annetun Euronestin parlamentaarisen edustajakokouksen päätöslauselman kansalaisyhteiskunnan vahvistamisesta itäisissä kumppanuusmaissa, myös hallituksen ja kansalaisyhteiskunnan yhteistyöstä sekä kansalaisyhteiskunnan vaikutusvallan lisäämiseen tähtäävistä aloitteista,

| — | ottaa huomioon syyskuussa 2000 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhatjulistuksen ja 19. lokakuuta 2010 vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman ”Keeping the promise: Achieving the Millenium Development Goals”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon syyskuussa 2000 hyväksytyn Yhdistyneiden kansakuntien vuosituhatjulistuksen ja 19. lokakuuta 2010 vuosituhattavoitteiden saavuttamisesta annetun Yhdistyneiden kansakuntien yleiskokouksen päätöslauselman ”Keeping the promise: Achieving the Millenium Development Goals”,

| — | ottaa huomioon Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden toteuttamisen Euroopan unionissa vuonna 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan teemavuoden toteuttamisen Euroopan unionissa vuonna 2010,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä,

| A. | toteaa, että köyhyydellä tarkoitetaan ihmisarvoiseen elämään tarvittavien tulojen ja aineellisten edellytysten puutetta, riittämättömiä mahdollisuuksia käyttää peruspalveluja, kuten terveydenhuolto-, asumis- ja koulutuspalveluja, sekä syrjäytymistä työmarkkinoilta; toteaa, että sosiaalisen syrjäytymisen käsite on merkitykseltään laajempi ja että se on usein suoraan yhteydessä köyhyyteen; |
| --- | --- |

A.

toteaa, että köyhyydellä tarkoitetaan ihmisarvoiseen elämään tarvittavien tulojen ja aineellisten edellytysten puutetta, riittämättömiä mahdollisuuksia käyttää peruspalveluja, kuten terveydenhuolto-, asumis- ja koulutuspalveluja, sekä syrjäytymistä työmarkkinoilta; toteaa, että sosiaalisen syrjäytymisen käsite on merkitykseltään laajempi ja että se on usein suoraan yhteydessä köyhyyteen;

| B. | toteaa, että itäinen kumppanuus on Euroopan naapuruuspolitiikan erityisulottuvuus ja että se käynnistettiin tukemaan itäisen Euroopan kumppanimaita niiden pyrkimyksissä toteuttaa kestäviä uudistuksia, jotta voitaisiin vauhdittaa maiden poliittista assosioitumista ja taloudellista yhdentymistä EU:n kanssa; |
| --- | --- |

B.

toteaa, että itäinen kumppanuus on Euroopan naapuruuspolitiikan erityisulottuvuus ja että se käynnistettiin tukemaan itäisen Euroopan kumppanimaita niiden pyrkimyksissä toteuttaa kestäviä uudistuksia, jotta voitaisiin vauhdittaa maiden poliittista assosioitumista ja taloudellista yhdentymistä EU:n kanssa;

| C. | toteaa, että 29.–30. syyskuuta 2011 Varsovassa järjestetyssä toisessa itäistä kumppanuutta koskevassa huippukokouksessa Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan tasavallan ja Ukrainan valtion- ja hallitusten päämiehet ja edustajat sekä Euroopan unionin edustajat vahvistivat sitoutumisensa itäisen kumppanuuden tavoitteisiin ja täytäntöönpanon jatkamiseen; |
| --- | --- |

C.

toteaa, että 29.–30. syyskuuta 2011 Varsovassa järjestetyssä toisessa itäistä kumppanuutta koskevassa huippukokouksessa Armenian, Azerbaidžanin, Georgian, Moldovan tasavallan ja Ukrainan valtion- ja hallitusten päämiehet ja edustajat sekä Euroopan unionin edustajat vahvistivat sitoutumisensa itäisen kumppanuuden tavoitteisiin ja täytäntöönpanon jatkamiseen;

| D. | katsoo, että Euroopan unionin kanssa tehtävien assosiaatiosopimusten ja etenkin pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten allekirjoittaminen loisi uusia mahdollisuuksia yrittäjille, kansainväliselle kaupalle ja markkinoiden kehittymiselle; |
| --- | --- |

D.

katsoo, että Euroopan unionin kanssa tehtävien assosiaatiosopimusten ja etenkin pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten allekirjoittaminen loisi uusia mahdollisuuksia yrittäjille, kansainväliselle kaupalle ja markkinoiden kehittymiselle;

| E. | toteaa, että entisen Neuvostoliiton alueen maissa, itäiset kumppanimaat mukaan lukien, julkisen talouden uudistaminen markkinatalouden periaatteiden mukaisesti on johtanut merkittäviin menoleikkauksiin terveysalaa ja koulutusta koskevissa ja muissa sosiaalisissa ohjelmissa, minkä vuoksi köyhyys on lisääntynyt voimakkaasti; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että entisen Neuvostoliiton alueen maissa, itäiset kumppanimaat mukaan lukien, julkisen talouden uudistaminen markkinatalouden periaatteiden mukaisesti on johtanut merkittäviin menoleikkauksiin terveysalaa ja koulutusta koskevissa ja muissa sosiaalisissa ohjelmissa, minkä vuoksi köyhyys on lisääntynyt voimakkaasti;

| F. | toteaa, että komission Armeniaa, Azerbaidžania, Georgiaa, Moldovan tasavaltaa ja Ukrainaa koskevien vuoden 2011 maakohtaisten kertomusten mukaan useissa kyseisistä maista yli 30 prosenttia väestöstä eli kansallisen köyhyysrajan alapuolella; |
| --- | --- |

F.

toteaa, että komission Armeniaa, Azerbaidžania, Georgiaa, Moldovan tasavaltaa ja Ukrainaa koskevien vuoden 2011 maakohtaisten kertomusten mukaan useissa kyseisistä maista yli 30 prosenttia väestöstä eli kansallisen köyhyysrajan alapuolella;

| G. | toteaa, että maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin myötä köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet muun muassa itäisissä kumppanimaissa ja että eniten ovat kärsineet heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten vanhukset ja vammaiset; |
| --- | --- |

G.

toteaa, että maailmanlaajuisen rahoitus- ja talouskriisin myötä köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen ovat lisääntyneet muun muassa itäisissä kumppanimaissa ja että eniten ovat kärsineet heikoimmassa asemassa olevat ryhmät, kuten vanhukset ja vammaiset;

| H. | toteaa, että aliravitsemus jää yhä usein tunnistamatta ja havaitsematta ja että sen käsitteleminen on yhä usein puutteellista; toteaa myös, että aliravitsemus on itäisissä kumppanimaissa suoraan yhteydessä köyhyystasoon ja sosiaaliseen syrjäytymiseen; |
| --- | --- |

H.

toteaa, että aliravitsemus jää yhä usein tunnistamatta ja havaitsematta ja että sen käsitteleminen on yhä usein puutteellista; toteaa myös, että aliravitsemus on itäisissä kumppanimaissa suoraan yhteydessä köyhyystasoon ja sosiaaliseen syrjäytymiseen;

| I. | toteaa, että aliravitsemuksella on pitkäkestoisia haittavaikutuksia ja että se haittaa ihmisten ja etenkin lasten tervettä kehittymistä ja tuotteliaisuutta läpi elämän aiheuttamalla oppimis- ja muistihäiriöitä, heikentämällä älykkyysosamäärää ja koulusaavutuksia sekä aiheuttamalla lapsuus- ja nuoruusiän käytösongelmia; |
| --- | --- |

I.

toteaa, että aliravitsemuksella on pitkäkestoisia haittavaikutuksia ja että se haittaa ihmisten ja etenkin lasten tervettä kehittymistä ja tuotteliaisuutta läpi elämän aiheuttamalla oppimis- ja muistihäiriöitä, heikentämällä älykkyysosamäärää ja koulusaavutuksia sekä aiheuttamalla lapsuus- ja nuoruusiän käytösongelmia;

| J. | toteaa, että epädemokraattisissa maissa äärimmäinen köyhyys voi johtaa ihmisarvon vakavaan loukkaamiseen, syrjäytymiseen, syrjintään ja ihmisoikeusloukkauksiin; |
| --- | --- |

J.

toteaa, että epädemokraattisissa maissa äärimmäinen köyhyys voi johtaa ihmisarvon vakavaan loukkaamiseen, syrjäytymiseen, syrjintään ja ihmisoikeusloukkauksiin;

| K. | toteaa, että lapsiköyhyys voi johtaa syrjäytymiseen ja haittaa myöhemmin työmarkkinoille pääsyä ja yhteiskuntaelämään osallistumista; |
| --- | --- |

K.

toteaa, että lapsiköyhyys voi johtaa syrjäytymiseen ja haittaa myöhemmin työmarkkinoille pääsyä ja yhteiskuntaelämään osallistumista;

| L. | toteaa, että itäisten kumppanimaiden väestö ikääntyy ja että suurten ikäluokkien eläköityminen on merkittävä haaste uudistusten tehokkuuden, talouden vakauden ja talouskasvun kannalta; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että itäisten kumppanimaiden väestö ikääntyy ja että suurten ikäluokkien eläköityminen on merkittävä haaste uudistusten tehokkuuden, talouden vakauden ja talouskasvun kannalta;

| M. | toteaa, että vaikka kukin itäinen kumppanimaa torjuu köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä eri tavalla, maiden on toteutettava jatkuvia uudistuksia pysyäkseen kilpailukykyisinä, luodakseen uusia työpaikkoja ja torjuakseen köyhyyttä; |
| --- | --- |

M.

toteaa, että vaikka kukin itäinen kumppanimaa torjuu köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä eri tavalla, maiden on toteutettava jatkuvia uudistuksia pysyäkseen kilpailukykyisinä, luodakseen uusia työpaikkoja ja torjuakseen köyhyyttä;

| N. | katsoo, että itäisen kumppanuuden olisi perustuttava pidemmälle menevään EU:n ja sen kumppanien taloudelliseen integraatioon sekä kaupan ja investointien vapauttamisen tukemiseen itäisissä kumppanuusmaissa ja että tavoitteena olisi oltava pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden verkoston luominen; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että itäisen kumppanuuden olisi perustuttava pidemmälle menevään EU:n ja sen kumppanien taloudelliseen integraatioon sekä kaupan ja investointien vapauttamisen tukemiseen itäisissä kumppanuusmaissa ja että tavoitteena olisi oltava pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppa-alueiden verkoston luominen;

| O. | toteaa, että itäisen kumppanuuden puitteissa tehtävällä yhteistyöllä pyritään saamaan aikaan myönteisiä vaikutuksia tarjoamalla foorumi, jolla keskustellaan, etsitään yhteisiä kantoja aikamme maailmanlaajuisiin haasteisiin esimerkiksi talouden, kaupan sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan osalta ja vahvistetaan yhteyksiä niin alueen maiden ja EU:n välillä kuin itäisten kumppanimaiden kesken; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että itäisen kumppanuuden puitteissa tehtävällä yhteistyöllä pyritään saamaan aikaan myönteisiä vaikutuksia tarjoamalla foorumi, jolla keskustellaan, etsitään yhteisiä kantoja aikamme maailmanlaajuisiin haasteisiin esimerkiksi talouden, kaupan sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan osalta ja vahvistetaan yhteyksiä niin alueen maiden ja EU:n välillä kuin itäisten kumppanimaiden kesken;

| P. | toteaa, että köyhyyden vähentämisen kannalta on välttämätöntä edistää kauppaa, työmarkkinoille pääsyä, sairaanhoitoa ja perussosiaalipalveluja; |
| --- | --- |

P.

toteaa, että köyhyyden vähentämisen kannalta on välttämätöntä edistää kauppaa, työmarkkinoille pääsyä, sairaanhoitoa ja perussosiaalipalveluja;

| Q. | ottaa huomioon, että sosiaalipalvelut ja erityisesti lasten ja vanhusten sekä muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta naiset ja miehet voivat osallistua yhtäläisesti työmarkkinoille ja koulutukseen; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että sosiaalipalvelut ja erityisesti lasten ja vanhusten sekä muiden huollettavien hoitopalvelujen saatavuus ovat olennaisen tärkeitä, jotta naiset ja miehet voivat osallistua yhtäläisesti työmarkkinoille ja koulutukseen;

| R. | toteaa, että rauhallisemmat, turvallisemmat, vakaammat ja konflikteista vapaat alueet edistäisivät maiden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, poistaisivat alueellisen yhteistyön esteitä ja tarjoaisivat mahdollisuuksia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan itäisissä kumppanimaissa; |
| --- | --- |

R.

toteaa, että rauhallisemmat, turvallisemmat, vakaammat ja konflikteista vapaat alueet edistäisivät maiden taloudellista ja yhteiskunnallista kehitystä, poistaisivat alueellisen yhteistyön esteitä ja tarjoaisivat mahdollisuuksia köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan itäisissä kumppanimaissa;

| S. | toteaa, että uudella Euroopan naapuruuspolitiikalla pyritään tukemaan osallistavaa talouskehitystä, jotta EU:n naapurit voivat käydä kauppaa, investoida ja kasvattaa talouttaan kestävällä tavalla ja samalla vähentää sosiaalista ja alueellista epätasa-arvoa ja köyhyyttä, luoda väestölle uusia työpaikkoja ja parantaa elintasoa; |
| --- | --- |

S.

toteaa, että uudella Euroopan naapuruuspolitiikalla pyritään tukemaan osallistavaa talouskehitystä, jotta EU:n naapurit voivat käydä kauppaa, investoida ja kasvattaa talouttaan kestävällä tavalla ja samalla vähentää sosiaalista ja alueellista epätasa-arvoa ja köyhyyttä, luoda väestölle uusia työpaikkoja ja parantaa elintasoa;

Poliittinen sitoutuminen köyhyyden vähentämiseen

| 1. | kehottaa jokaista itäistä kumppanimaata harkitsemaan selkeiden ja kunnianhimoisten tavoitteiden asettamista köyhyyden vähentämisen alalla; |
| --- | --- |

1.

kehottaa jokaista itäistä kumppanimaata harkitsemaan selkeiden ja kunnianhimoisten tavoitteiden asettamista köyhyyden vähentämisen alalla;

| 2. | kehottaa jokaista itäistä kumppanimaata varmistamaan, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osoitetaan riittävästi määrärahoja tai muita resursseja ja että resurssien hyödyntämisestä tehdään asianomaisille sidosryhmille helpompaa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosille 2014–2020 varataan riittävästi varoja EU:n ulkoiseen toimintaan ja erityisesti itäisen kumppanuuden ohjelmille; |
| --- | --- |

2.

kehottaa jokaista itäistä kumppanimaata varmistamaan, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaan osoitetaan riittävästi määrärahoja tai muita resursseja ja että resurssien hyödyntämisestä tehdään asianomaisille sidosryhmille helpompaa; kehottaa EU:n jäsenvaltioita varmistamaan, että seuraavassa monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosille 2014–2020 varataan riittävästi varoja EU:n ulkoiseen toimintaan ja erityisesti itäisen kumppanuuden ohjelmille;

| 3. | kannustaa kaikkia itäisiä kumppanimaita hyödyntämään rahoitusvälineitä täysimääräisesti sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi ja keskittymään erityisesti torjumaan köyhyyttä kaupungeissa ja maaseudulla; |
| --- | --- |

3.

kannustaa kaikkia itäisiä kumppanimaita hyödyntämään rahoitusvälineitä täysimääräisesti sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden tukemiseksi ja keskittymään erityisesti torjumaan köyhyyttä kaupungeissa ja maaseudulla;

| 4. | korostaa tarvetta edistää sukupuolten tasa-arvoa ja naisten taloudellista itsenäisyyttä ja painottaa erityisesti vanhempien naisten suurempaa köyhyysriskiä, sillä sukupuolten välinen palkkaero ja sen myötä myös sukupuolten väliset erot eläkkeissä ovat yhä suurin syy siihen, että naiset joutuvat elämänsä loppupuolella köyhyysrajan alapuolelle yksinhuoltajien, vammaisten naisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten tavoin; |
| --- | --- |

4.

korostaa tarvetta edistää sukupuolten tasa-arvoa ja naisten taloudellista itsenäisyyttä ja painottaa erityisesti vanhempien naisten suurempaa köyhyysriskiä, sillä sukupuolten välinen palkkaero ja sen myötä myös sukupuolten väliset erot eläkkeissä ovat yhä suurin syy siihen, että naiset joutuvat elämänsä loppupuolella köyhyysrajan alapuolelle yksinhuoltajien, vammaisten naisten ja etnisiin vähemmistöihin kuuluvien naisten tavoin;

| 5. | painottaa, että itäisten kumppanimaiden taloudellinen kilpailukyky ja hyvinvointi riippuvat tulevaisuudessa ratkaisevasti maiden kyvystä hyödyntää täysimääräisesti työvoimaresurssejaan, mikä edellyttää myös naisten laajempaa osallistumista työmarkkinoille; |
| --- | --- |

5.

painottaa, että itäisten kumppanimaiden taloudellinen kilpailukyky ja hyvinvointi riippuvat tulevaisuudessa ratkaisevasti maiden kyvystä hyödyntää täysimääräisesti työvoimaresurssejaan, mikä edellyttää myös naisten laajempaa osallistumista työmarkkinoille;

| 6. | painottaa, että on tärkeää torjua vammaisten köyhyyttä varmistamalla heille tasavertainen pääsy työmarkkinoille, poistamalla esteitä heidän mahdollisuuksiltaan käyttää oikeuksiaan täysimääräisesti, kehittämällä heidän tarpeitaan vastaavia palveluja ja varmistamalla heille tasavertainen pääsy nykyaikaiseen sairaanhoitoon; |
| --- | --- |

6.

painottaa, että on tärkeää torjua vammaisten köyhyyttä varmistamalla heille tasavertainen pääsy työmarkkinoille, poistamalla esteitä heidän mahdollisuuksiltaan käyttää oikeuksiaan täysimääräisesti, kehittämällä heidän tarpeitaan vastaavia palveluja ja varmistamalla heille tasavertainen pääsy nykyaikaiseen sairaanhoitoon;

| 7. | kehottaa itäisiä kumppanimaita täysimääräisesti sitoutumaan poistamaan aliravitsemusta, jolla on terveyden kannalta kauaskantoisia seurauksia ja joka lisää yksilöille ja yhteiskunnalle aiheutuvia hoitokuluja ja -taakkaa; |
| --- | --- |

7.

kehottaa itäisiä kumppanimaita täysimääräisesti sitoutumaan poistamaan aliravitsemusta, jolla on terveyden kannalta kauaskantoisia seurauksia ja joka lisää yksilöille ja yhteiskunnalle aiheutuvia hoitokuluja ja -taakkaa;

| 8. | kehottaa Euroopan unionia kannustamaan itäisiä kumppanimaita puuttumaan lasten aliravitsemukseen ja aktiivisesti vähentämään alle viisivuotiaiden lasten kasvun hidastumista ja näivettymistä käynnistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joihin yhdistyy myös yritysten yhteiskuntavastuu; painottaa, että kyseisiä toimintatapoja tuetaan 12. maaliskuuta 2013 annetussa komission tiedonannossa ”Ulkomaan avulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” ja että niillä saavutetaan suoraa yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä sekä vaikutetaan terveyskuluihin pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan unionia kannustamaan itäisiä kumppanimaita puuttumaan lasten aliravitsemukseen ja aktiivisesti vähentämään alle viisivuotiaiden lasten kasvun hidastumista ja näivettymistä käynnistämällä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksia, joihin yhdistyy myös yritysten yhteiskuntavastuu; painottaa, että kyseisiä toimintatapoja tuetaan 12. maaliskuuta 2013 annetussa komission tiedonannossa ”Ulkomaan avulla parannusta äitien ja lasten ravitsemukseen: EU:n toimintakehys” ja että niillä saavutetaan suoraa yhteiskunnallista ja taloudellista hyötyä sekä vaikutetaan terveyskuluihin pitkällä aikavälillä;

Köyhyyden torjunta taloudellisen kehityksen, kaupan ja alueellisen yhdentymisen avulla

| 9. | korostaa, että kauppa on yksi tehokkaimmista tavoista edistää talouskasvua ja keskeinen osa kestävää kehitystä sekä taloudellisten ja sosiaalisten olojen parantamista itäisissä kumppanimaissa; |
| --- | --- |

9.

korostaa, että kauppa on yksi tehokkaimmista tavoista edistää talouskasvua ja keskeinen osa kestävää kehitystä sekä taloudellisten ja sosiaalisten olojen parantamista itäisissä kumppanimaissa;

| 10. | panee merkille, että taloudellinen kehitys, kaupan helpottaminen ja itäisten kumppanimaiden integroiminen maailmantalouteen on tärkeää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan kannalta; toteaa, että vapaakauppajärjestelmään osallistuvat maat ovat nauttineet suuresta talouskasvusta ja kehittyneet köyhyyskriteereillä mitattuna; |
| --- | --- |

10.

panee merkille, että taloudellinen kehitys, kaupan helpottaminen ja itäisten kumppanimaiden integroiminen maailmantalouteen on tärkeää köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan kannalta; toteaa, että vapaakauppajärjestelmään osallistuvat maat ovat nauttineet suuresta talouskasvusta ja kehittyneet köyhyyskriteereillä mitattuna;

| 11. | kannustaa itäisiä kumppanimaita alueelliseen yhdentymiseen kehittämällä alueellisia markkinoitaan neuvottelemalla ja solmimalla alueellisia sopimuksia ja kahdenvälisiä sopimuksia Euroopan unionin kanssa; |
| --- | --- |

11.

kannustaa itäisiä kumppanimaita alueelliseen yhdentymiseen kehittämällä alueellisia markkinoitaan neuvottelemalla ja solmimalla alueellisia sopimuksia ja kahdenvälisiä sopimuksia Euroopan unionin kanssa;

| 12. | korostaa assosiaatiosopimuksia koskevien neuvottelujen ja pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten merkitystä oleellisena keinona vauhdittaa kaupan vapauttamista ja poistaa kaupan esteitä itäisissä kumppanimaissa ja siten myös keinona torjua köyhyyttä tehokkaalla ja kestävällä tavalla; |
| --- | --- |

12.

korostaa assosiaatiosopimuksia koskevien neuvottelujen ja pitkälle menevien ja laaja-alaisten vapaakauppasopimusten merkitystä oleellisena keinona vauhdittaa kaupan vapauttamista ja poistaa kaupan esteitä itäisissä kumppanimaissa ja siten myös keinona torjua köyhyyttä tehokkaalla ja kestävällä tavalla;

| 13. | kehottaa jokaista itäistä kumppanimaata sisällyttämään kaupan kehitysstrategioihinsa, sillä se on tärkeä taloudellinen tekijä, joka edistää köyhyyden vähentämistä tukemalla alueellista yhdentymistä ja yhteistyötä ja talouden tehokasta hallintaa sekä kehittämällä inhimillistä pääomaa, edistämällä työelämän perusnormeja ja parantamalla markkinoille pääsyä (etenkin maaseudulla asuvan väestön osalta); |
| --- | --- |

13.

kehottaa jokaista itäistä kumppanimaata sisällyttämään kaupan kehitysstrategioihinsa, sillä se on tärkeä taloudellinen tekijä, joka edistää köyhyyden vähentämistä tukemalla alueellista yhdentymistä ja yhteistyötä ja talouden tehokasta hallintaa sekä kehittämällä inhimillistä pääomaa, edistämällä työelämän perusnormeja ja parantamalla markkinoille pääsyä (etenkin maaseudulla asuvan väestön osalta);

| 14. | huomauttaa, että poistamalla kaupan esteitä ja toteuttamalla kansallisia uudistuksia edistettäisiin merkittävästi kestävää taloudellista kehitystä sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa; korostaa, että alueellisen yhdentymisen vaikuttavuus paranee, kun yhteistyö ylittää rajat ja laajenee pidemmälle meneväksi yhdentymiseksi maailmantalouteen; |
| --- | --- |

14.

huomauttaa, että poistamalla kaupan esteitä ja toteuttamalla kansallisia uudistuksia edistettäisiin merkittävästi kestävää taloudellista kehitystä sekä köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa; korostaa, että alueellisen yhdentymisen vaikuttavuus paranee, kun yhteistyö ylittää rajat ja laajenee pidemmälle meneväksi yhdentymiseksi maailmantalouteen;

| 15. | panee tyytyväisenä merkille useimpien itäisten kumppanimaiden sitoutumisen Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksiin, jotka tarjoavat perustan uskottaville kansallisille kauppapolitiikoille ja kannustavat parantamaan kauppaa koskevaa lainsäädännöllistä ja institutionaalista ympäristöä; |
| --- | --- |

15.

panee tyytyväisenä merkille useimpien itäisten kumppanimaiden sitoutumisen Maailman kauppajärjestön (WTO) sopimuksiin, jotka tarjoavat perustan uskottaville kansallisille kauppapolitiikoille ja kannustavat parantamaan kauppaa koskevaa lainsäädännöllistä ja institutionaalista ympäristöä;

| 16. | pyytää Euroopan unionia ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tukemaan itäisiä kumppanimaita niiden pyrkimyksissä uudistaa ja parantaa kaupan valmiuksia lisäämällä teknistä ja taloudellista apua ja pyytää komissiota pohtimaan, miten tavoitteet voidaan saavuttaa; |
| --- | --- |

16.

pyytää Euroopan unionia ja Euroopan ulkosuhdehallintoa tukemaan itäisiä kumppanimaita niiden pyrkimyksissä uudistaa ja parantaa kaupan valmiuksia lisäämällä teknistä ja taloudellista apua ja pyytää komissiota pohtimaan, miten tavoitteet voidaan saavuttaa;

| 17. | korostaa, että kauppapoliittisten uudistusten luonteessa olisi otettava huomioon kunkin itäisen kumppanimaan omat erityisolosuhteet ja että niiden pitäisi perustua kansalliseen vuoropuheluun, johon osallistuvat hallitus, yksityinen sektori sekä työvoiman ja kansalaisyhteiskunnan edustajat; korostaa myös, että kauppapoliittisiin uudistuksiin olisi liityttävä makrotaloudellisia ja institutionaalisia uudistuksia, joilla edistetään kasvua ja henkilöresurssien kehittämistä; |
| --- | --- |

17.

korostaa, että kauppapoliittisten uudistusten luonteessa olisi otettava huomioon kunkin itäisen kumppanimaan omat erityisolosuhteet ja että niiden pitäisi perustua kansalliseen vuoropuheluun, johon osallistuvat hallitus, yksityinen sektori sekä työvoiman ja kansalaisyhteiskunnan edustajat; korostaa myös, että kauppapoliittisiin uudistuksiin olisi liityttävä makrotaloudellisia ja institutionaalisia uudistuksia, joilla edistetään kasvua ja henkilöresurssien kehittämistä;

| 18. | tukee monialaisia lähestymistapoja, joilla mahdollistetaan toimet useilla asiaan liittyvillä politiikan aloilla, kuten työllisyys-, koulutus-, terveys-, nuoriso- ja asuntopolitiikan sekä sosiaalisen suojelun alalla; |
| --- | --- |

18.

tukee monialaisia lähestymistapoja, joilla mahdollistetaan toimet useilla asiaan liittyvillä politiikan aloilla, kuten työllisyys-, koulutus-, terveys-, nuoriso- ja asuntopolitiikan sekä sosiaalisen suojelun alalla;

Köyhyyden torjunta työllisyyden, sosiaalipalvelujen ja koulutuksen avulla

| 19. | huomauttaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on nojattava kasvuun ja työllisyyteen sekä nykyaikaiseen ja tehokkaaseen sosiaalisen suojelun politiikkaan; huomauttaa, että Eurofoundin elämänlaatututkimukset (5) ovat osoittaneet, että sosiaalipalvelujen tarjoaminen ja kehittäminen on yksi tärkeimmistä tavoista parantaa väestön elämänlaatua, varmistaa täysi osallistuminen yhteiskunnalliseen toimintaan ja mahdollistaa sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus; |
| --- | --- |

19.

huomauttaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on nojattava kasvuun ja työllisyyteen sekä nykyaikaiseen ja tehokkaaseen sosiaalisen suojelun politiikkaan; huomauttaa, että Eurofoundin elämänlaatututkimukset (5) ovat osoittaneet, että sosiaalipalvelujen tarjoaminen ja kehittäminen on yksi tärkeimmistä tavoista parantaa väestön elämänlaatua, varmistaa täysi osallistuminen yhteiskunnalliseen toimintaan ja mahdollistaa sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus;

| 20. | katsoo, että sosiaalipalveluihin sisältyvät sekä lakisääteiset että täydentävät sosiaaliturvajärjestelmät ja yleisesti saatavilla olevat palvelut, joita tarjotaan suoraan henkilölle ja joilla pyritään parantamaan kaikkien elämänlaatua; katsoo, että niillä on ennaltaehkäisevä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta luova merkitys ja että niillä toteutetaan perusoikeudet; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että sosiaalipalveluihin sisältyvät sekä lakisääteiset että täydentävät sosiaaliturvajärjestelmät ja yleisesti saatavilla olevat palvelut, joita tarjotaan suoraan henkilölle ja joilla pyritään parantamaan kaikkien elämänlaatua; katsoo, että niillä on ennaltaehkäisevä ja sosiaalista yhteenkuuluvuutta ja osallisuutta luova merkitys ja että niillä toteutetaan perusoikeudet;

| 21. | kehottaa itäisiä kumppanimaita edistämään helposti saatavilla olevia, kohtuuhintaisia ja laadukkaita sosiaalipalveluja ja varmistamaan niiden syrjimättömän saatavuuden sukupuolesta, tuloista, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä, seksuaalisesta suuntautumisesta tai työllisyydestä riippumatta; |
| --- | --- |

21.

kehottaa itäisiä kumppanimaita edistämään helposti saatavilla olevia, kohtuuhintaisia ja laadukkaita sosiaalipalveluja ja varmistamaan niiden syrjimättömän saatavuuden sukupuolesta, tuloista, rodusta tai etnisestä alkuperästä, uskonnosta tai vakaumuksesta, vammaisuudesta, iästä, seksuaalisesta suuntautumisesta tai työllisyydestä riippumatta;

| 22. | pitää työttömyyttä yhtenä merkittävimmistä syistä työikäisen väestön köyhyyteen itäisissä kumppanimaissa ja painottaa siksi, että kaikissa asiaan kuuluvissa politiikoissa pitäisi keskittyä ensisijaisesti työpaikkojen kestävään luomiseen; korostaa tarvetta antaa ihmisille riittävä koulutus ja osaaminen, jotta he voivat hankkia kilpailukykyisiä työpaikkoja; |
| --- | --- |

22.

pitää työttömyyttä yhtenä merkittävimmistä syistä työikäisen väestön köyhyyteen itäisissä kumppanimaissa ja painottaa siksi, että kaikissa asiaan kuuluvissa politiikoissa pitäisi keskittyä ensisijaisesti työpaikkojen kestävään luomiseen; korostaa tarvetta antaa ihmisille riittävä koulutus ja osaaminen, jotta he voivat hankkia kilpailukykyisiä työpaikkoja;

| 23. | korostaa, että vanhempien työllisyyden edistäminen on keskeinen osa lapsiköyhyyden torjuntaa, sillä köyhyys on usein periytyvää; kannustaa hyväksymään toimenpiteitä, joilla parannetaan vanhempien mahdollisuuksia saada koulutusta ja erityistutkintoja, tuetaan vanhempia työmarkkinoille pääsyssä tai niille palaamisessa työuran katkoksen jälkeen ja tarjotaan vanhemmille joustavat työaikoja ja lomia koskevat ehdot; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että vanhempien työllisyyden edistäminen on keskeinen osa lapsiköyhyyden torjuntaa, sillä köyhyys on usein periytyvää; kannustaa hyväksymään toimenpiteitä, joilla parannetaan vanhempien mahdollisuuksia saada koulutusta ja erityistutkintoja, tuetaan vanhempia työmarkkinoille pääsyssä tai niille palaamisessa työuran katkoksen jälkeen ja tarjotaan vanhemmille joustavat työaikoja ja lomia koskevat ehdot;

| 24. | pyytää hallituksia tukemaan sellaisten kotitalouksien toimeentuloa, joissa on lapsia, tarjoamalla verovähennyksiä, lapsilisiä, rahaetuuksia, koulutusta, lastenhoitoa ja asumistukea perheille, joilla on erityistarpeita (perheet, joissa on useita lapsia tai vammaisia lapsia, yksinhuoltajien perheet, sijaisperheet); kehottaa EU:ta edistämään työ- ja sosiaalilainsäädännön normeja suhteissaan kumppaniensa kanssa; |
| --- | --- |

24.

pyytää hallituksia tukemaan sellaisten kotitalouksien toimeentuloa, joissa on lapsia, tarjoamalla verovähennyksiä, lapsilisiä, rahaetuuksia, koulutusta, lastenhoitoa ja asumistukea perheille, joilla on erityistarpeita (perheet, joissa on useita lapsia tai vammaisia lapsia, yksinhuoltajien perheet, sijaisperheet); kehottaa EU:ta edistämään työ- ja sosiaalilainsäädännön normeja suhteissaan kumppaniensa kanssa;

| 25. | kehottaa torjumaan nuorten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä parantamalla koulutuspalveluja etenkin huonossa asemassa olevilla alueilla, uudistamalla esiopetuksen ja kouluopetuksen infrastruktuuria ja hyödyntämällä arkioppimisen ja epämuodollisen osallistumisen keinoja; |
| --- | --- |

25.

kehottaa torjumaan nuorten köyhyyttä ja sosiaalista syrjäytymistä parantamalla koulutuspalveluja etenkin huonossa asemassa olevilla alueilla, uudistamalla esiopetuksen ja kouluopetuksen infrastruktuuria ja hyödyntämällä arkioppimisen ja epämuodollisen osallistumisen keinoja;

| 26. | kehottaa EU:ta käynnistämään ja kehittämään oppilaille ja opetushenkilökunnalle suunnattuja vaihto- ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia parantamalla yliopistojen, koulutuslaitosten, nuorisojärjestöjen ja yritysten välistä synergiaa; korostaa, että on tärkeää mukauttaa taidot vastaamaan työmarkkinoita ja siten mahdollistaa siirtyminen älykkääseen, kestävään ja osallistavaan talouteen; korostaa, että on välttämätöntä parantaa nuorten valmiuksia löytää työpaikka heitä kiinnostavalta alalta ja parantaa heidän tietojaan ihmisoikeuksista, sukupuolipolitiikasta sekä lasten ja vammaisten suojelusta; |
| --- | --- |

26.

kehottaa EU:ta käynnistämään ja kehittämään oppilaille ja opetushenkilökunnalle suunnattuja vaihto- ja ammatillisen koulutuksen ohjelmia parantamalla yliopistojen, koulutuslaitosten, nuorisojärjestöjen ja yritysten välistä synergiaa; korostaa, että on tärkeää mukauttaa taidot vastaamaan työmarkkinoita ja siten mahdollistaa siirtyminen älykkääseen, kestävään ja osallistavaan talouteen; korostaa, että on välttämätöntä parantaa nuorten valmiuksia löytää työpaikka heitä kiinnostavalta alalta ja parantaa heidän tietojaan ihmisoikeuksista, sukupuolipolitiikasta sekä lasten ja vammaisten suojelusta;

| 27. | huomauttaa, että nuorten naisten työnsaannin erityisten esteiden poistamisen on oltava keskeinen osa nuorisotyöttömyyttä koskevaa asteittaista lähestymistapaa; kehottaa itäisiä kumppanimaita keskittymään strategioihin, joiden puitteissa koulutuspolitiikka yhdistetään nuoriin naisiin kohdennettuihin työllistämistoimiin; |
| --- | --- |

27.

huomauttaa, että nuorten naisten työnsaannin erityisten esteiden poistamisen on oltava keskeinen osa nuorisotyöttömyyttä koskevaa asteittaista lähestymistapaa; kehottaa itäisiä kumppanimaita keskittymään strategioihin, joiden puitteissa koulutuspolitiikka yhdistetään nuoriin naisiin kohdennettuihin työllistämistoimiin;

| 28. | korostaa, että viisumimenettelyjen helpottaminen ja liikkuvuusohjelmat antavat itäisten kumppanimaiden nuorille paremmat mahdollisuudet hankkia koulutusta ulkomailla ja vaihtaa kokemuksia; kehottaa komissiota antamaan itäisille kumppanimaille teknistä ja rahoitusapua korkeakoulujen tutkintojen ja standardien lähentämiseksi eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen; |
| --- | --- |

28.

korostaa, että viisumimenettelyjen helpottaminen ja liikkuvuusohjelmat antavat itäisten kumppanimaiden nuorille paremmat mahdollisuudet hankkia koulutusta ulkomailla ja vaihtaa kokemuksia; kehottaa komissiota antamaan itäisille kumppanimaille teknistä ja rahoitusapua korkeakoulujen tutkintojen ja standardien lähentämiseksi eurooppalaiseen korkeakoulutusalueeseen;

| 29. | kehottaa Euroopan unionia kannustamaan itäisiä kumppanimaita tarjoamaan nuorille heidän opintojensa aikana mahdollisuuksia käytännön harjoitteluun, työharjoitteluun ja oppisopimuskoulutukseen, mikä antaisi heille työkokemusta ja siten parantaisi heidän työllistettävyyttään; kehottaa itäisten kumppanimaiden hallituksia vahvistamaan lainsäädännön tasolla taloudellisia mekanismeja, joilla pyritään kannustamaan työnantajia palkkaamaan tutkinnon suorittaneita heidän ensimmäisiin työpaikkoihinsa ja tarjoamaan ammatillisten oppilaitosten ja korkeakoulujen oppilaille ja opiskelijoille mahdollisuuksia käytännön harjoitteluun ja työharjoitteluun; |
| --- | --- |

29.

kehottaa Euroopan unionia kannustamaan itäisiä kumppanimaita tarjoamaan nuorille heidän opintojensa aikana mahdollisuuksia käytännön harjoitteluun, työharjoitteluun ja oppisopimuskoulutukseen, mikä antaisi heille työkokemusta ja siten parantaisi heidän työllistettävyyttään; kehottaa itäisten kumppanimaiden hallituksia vahvistamaan lainsäädännön tasolla taloudellisia mekanismeja, joilla pyritään kannustamaan työnantajia palkkaamaan tutkinnon suorittaneita heidän ensimmäisiin työpaikkoihinsa ja tarjoamaan ammatillisten oppilaitosten ja korkeakoulujen oppilaille ja opiskelijoille mahdollisuuksia käytännön harjoitteluun ja työharjoitteluun;

Köyhyyden torjunta pk-yritysten kehittämistä helpottamalla

| 30. | painottaa, että olennaisin toimenpide nuorisoköyhyyden vähentämiseksi on nuorten työllisyyden edistäminen ja uusien työpaikkojen luominen parantamalla pk-yritysten liiketoimintaympäristöä; pitää yrittäjätietouden ja yrittäjyystaitojen kehittämistä hyvin suunniteltujen ja toteutettujen kansallisten strategioiden kulmakivenä; |
| --- | --- |

30.

painottaa, että olennaisin toimenpide nuorisoköyhyyden vähentämiseksi on nuorten työllisyyden edistäminen ja uusien työpaikkojen luominen parantamalla pk-yritysten liiketoimintaympäristöä; pitää yrittäjätietouden ja yrittäjyystaitojen kehittämistä hyvin suunniteltujen ja toteutettujen kansallisten strategioiden kulmakivenä;

| 31. | huomauttaa, että naisyrittäjyys on tärkeä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen keino; kehottaa sen vuoksi itäisiä kumppanimaita edistämään naisyrittäjyyttä, rahoituksensaantia sekä mentorointijärjestelmien ja koulutusohjelmien laajempaa tarjontaa; |
| --- | --- |

31.

huomauttaa, että naisyrittäjyys on tärkeä talouskasvun ja työpaikkojen luomisen keino; kehottaa sen vuoksi itäisiä kumppanimaita edistämään naisyrittäjyyttä, rahoituksensaantia sekä mentorointijärjestelmien ja koulutusohjelmien laajempaa tarjontaa;

| 32. | kehottaa itäisiä kumppanimaita poistamaan pk-yritysten kehittämisen esteet, kuten vääristyneen ja vilpillisen kilpailun ja monopolit, torjumaan korruptiota pk-yritysten rekisteröinnistä, verotuksesta, puhtaanapidosta, kiinteistörekisteristä ja tulliasioista vastaavien viranomaisten ja muiden valvontaelinten keskuudessa sekä helpottamaan pankkiluoton saamista, jota usein vaikeuttavat erityisen korkeat korot ja monimutkaiset menettelyt; |
| --- | --- |

32.

kehottaa itäisiä kumppanimaita poistamaan pk-yritysten kehittämisen esteet, kuten vääristyneen ja vilpillisen kilpailun ja monopolit, torjumaan korruptiota pk-yritysten rekisteröinnistä, verotuksesta, puhtaanapidosta, kiinteistörekisteristä ja tulliasioista vastaavien viranomaisten ja muiden valvontaelinten keskuudessa sekä helpottamaan pankkiluoton saamista, jota usein vaikeuttavat erityisen korkeat korot ja monimutkaiset menettelyt;

| 33. | korostaa, että alueellinen yhdentyminen on yksi keskeisistä kaupankäynnin kasvun tekijöistä ja että se kannustaa terveen politiikan harjoittamiseen esimerkiksi standardien, henkisen omaisuuden suojaamisen ja sosiaalisen suojelun aloilla; painottaa, että kaupan valmiuksia on parannettava hyödyntämällä muuta kauppaan liittyvää kehitysapua, kuten alakohtaisia politiikkoja ja veropolitiikkaa, joilla kehitetään investointiympäristöä, sekä antamalla yksityisen sektorin kehittämiseen soveltuvaa tukea erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille; kannattaa alueellisten markkinoiden ja instituutioiden kehittämistä itäisissä kumppanimaissa etenkin EU:n kanssa tehtävien kahdenvälisten ja alueellisten sopimusten neuvottelun, solmimisen ja täytäntöönpanon avulla; |
| --- | --- |

33.

korostaa, että alueellinen yhdentyminen on yksi keskeisistä kaupankäynnin kasvun tekijöistä ja että se kannustaa terveen politiikan harjoittamiseen esimerkiksi standardien, henkisen omaisuuden suojaamisen ja sosiaalisen suojelun aloilla; painottaa, että kaupan valmiuksia on parannettava hyödyntämällä muuta kauppaan liittyvää kehitysapua, kuten alakohtaisia politiikkoja ja veropolitiikkaa, joilla kehitetään investointiympäristöä, sekä antamalla yksityisen sektorin kehittämiseen soveltuvaa tukea erityisesti pienille ja keskisuurille yrityksille; kannattaa alueellisten markkinoiden ja instituutioiden kehittämistä itäisissä kumppanimaissa etenkin EU:n kanssa tehtävien kahdenvälisten ja alueellisten sopimusten neuvottelun, solmimisen ja täytäntöönpanon avulla;

Eläkejärjestelmät

| 34. | katsoo, että eläkejärjestelmien uudistamisen olisi itäisissä kumppanimaissa oltava köyhyyden poistamista koskevan asialistan kärkipäässä; korostaa tarvetta varmistaa, että eläkeläiset saavat eläkkeistään turvallisen ja riittävän toimeentulon; painottaa, että eläkejärjestelmien uudistamisen olisi vastattava yhteiskunnan ja työmarkkinoiden muuttuvia tarpeita; |
| --- | --- |

34.

katsoo, että eläkejärjestelmien uudistamisen olisi itäisissä kumppanimaissa oltava köyhyyden poistamista koskevan asialistan kärkipäässä; korostaa tarvetta varmistaa, että eläkeläiset saavat eläkkeistään turvallisen ja riittävän toimeentulon; painottaa, että eläkejärjestelmien uudistamisen olisi vastattava yhteiskunnan ja työmarkkinoiden muuttuvia tarpeita;

| 35. | huomauttaa, että itäisten kumppanimaiden kansalliset poliittiset päättäjät ovat vastuussa eläkejärjestelmistä; esittää, että eläkejärjestelmien tulisi käytännössä estää eläkeläisten köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen antamalla heille eläkeaikana kohtuullisen elintason; |
| --- | --- |

35.

huomauttaa, että itäisten kumppanimaiden kansalliset poliittiset päättäjät ovat vastuussa eläkejärjestelmistä; esittää, että eläkejärjestelmien tulisi käytännössä estää eläkeläisten köyhyys ja sosiaalinen syrjäytyminen antamalla heille eläkeaikana kohtuullisen elintason;

| 36. | katsoo, että eläkejärjestelmiä olisi tarkasteltava uudelleen, jotta ne olisivat taloudellisesti kestäviä sekä yhdenmukaisia eläkejärjestelyjen ja veroetuuksien kanssa; |
| --- | --- |

36.

katsoo, että eläkejärjestelmiä olisi tarkasteltava uudelleen, jotta ne olisivat taloudellisesti kestäviä sekä yhdenmukaisia eläkejärjestelyjen ja veroetuuksien kanssa;

Terveydenhuolto

| 37. | panee merkille, että terveydenhuoltojärjestelmien kehittäminen on ratkaiseva osa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa; |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että terveydenhuoltojärjestelmien kehittäminen on ratkaiseva osa köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjuntaa;

| 38. | vaatii, että sairauteen liittyvää köyhyysriskiä pienennetään luomalla laadukas terveydenhuoltojärjestelmä, joka on kaikille avoin ja taloudellisesti kestävä ja jossa huomioidaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien ja yksilöiden tarpeet ja ongelmat; |
| --- | --- |

38.

vaatii, että sairauteen liittyvää köyhyysriskiä pienennetään luomalla laadukas terveydenhuoltojärjestelmä, joka on kaikille avoin ja taloudellisesti kestävä ja jossa huomioidaan kaikkein heikoimmassa asemassa olevien ryhmien ja yksilöiden tarpeet ja ongelmat;

| 39. | on huolissaan siitä, ettei suuri yleisö tiedosta aliravitsemuksen olevan merkittävä uhka kansanterveydelle; korostaa, että aliravitsemusta on torjuttava kaikilla tasoilla niin hallitusten, terveydenhuollon ja sosiaalialan toimijoiden, asiantuntijoiden kuin ihmisten itsensä toimesta; |
| --- | --- |

39.

on huolissaan siitä, ettei suuri yleisö tiedosta aliravitsemuksen olevan merkittävä uhka kansanterveydelle; korostaa, että aliravitsemusta on torjuttava kaikilla tasoilla niin hallitusten, terveydenhuollon ja sosiaalialan toimijoiden, asiantuntijoiden kuin ihmisten itsensä toimesta;

| 40. | kehottaa itäisiä kumppanimaita luomaan tarvittavia mekanismeja, politiikkoja ja ohjelmia, jotta ne voivat varmistaa, että aliravitsemuksen ehkäiseminen ja hallinta juurtuvat osaksi kaikkia kliinisiä ja hoitopuitteita; |
| --- | --- |

40.

kehottaa itäisiä kumppanimaita luomaan tarvittavia mekanismeja, politiikkoja ja ohjelmia, jotta ne voivat varmistaa, että aliravitsemuksen ehkäiseminen ja hallinta juurtuvat osaksi kaikkia kliinisiä ja hoitopuitteita;

| 41. | kehottaa itäisiä kumppanimaita lisäämään pyrkimyksiään ehkäistä sukupuolitauteja ja edistää ehkäisemistä koskevia ohjelmia; palauttaa mieliin, että hepatiitti B -rokote on osoittautunut hyvin toimivaksi ja pienentänyt rokotettujen lasten kroonisen sairastumisen asteen alle yhteen prosenttiin kaikkialla maailmassa; toteaa, että HIV-tartunta johtaa usein sosiaaliseen syrjäytymiseen; vaatii siksi asianomaisten maiden hallituksia kehittämään aktiivisia HIV:n ehkäisemistä ja hoitamista koskevia politiikkoja sekä tiedotuskampanjoita taudin tarttumisesta ja ennaltaehkäisystä; |
| --- | --- |

41.

kehottaa itäisiä kumppanimaita lisäämään pyrkimyksiään ehkäistä sukupuolitauteja ja edistää ehkäisemistä koskevia ohjelmia; palauttaa mieliin, että hepatiitti B -rokote on osoittautunut hyvin toimivaksi ja pienentänyt rokotettujen lasten kroonisen sairastumisen asteen alle yhteen prosenttiin kaikkialla maailmassa; toteaa, että HIV-tartunta johtaa usein sosiaaliseen syrjäytymiseen; vaatii siksi asianomaisten maiden hallituksia kehittämään aktiivisia HIV:n ehkäisemistä ja hoitamista koskevia politiikkoja sekä tiedotuskampanjoita taudin tarttumisesta ja ennaltaehkäisystä;

| 42. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille. |
| --- | --- |

42.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman Euroopan parlamentin puhemiehelle, neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, Euroopan ulkosuhdehallinnolle sekä jäsenvaltioiden ja itäisten kumppanimaiden hallituksille ja parlamenteille.

---

(1)  Siinä muodossa kuin se hyväksyttiin Brysselissä 28. toukokuuta 2013.

(2)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0153.

(3)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2011)0576.

(4)  Hyväksytyt tekstit, P7_TA(2012)0276.

(5)  Eurofoundin elämänlaatututkimukset http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm

---