# Az Európai Unió C 346/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.346.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 346 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. november 27. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.346.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 346

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. november 27.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 346/01 | Euroátváltási árfolyamok | 1 |
| 2013/C 346/02 | A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 26.) a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országnak tekintett harmadik országok azonosításáról | 2 |
| 2013/C 346/03 | A Bizottság határozata (2013. november 26.) a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről | 26 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 346/01

Euroátváltási árfolyamok

1

2013/C 346/02

A Bizottság végrehajtási határozata (2013. november 26.) a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országnak tekintett harmadik országok azonosításáról

2

2013/C 346/03

A Bizottság határozata (2013. november 26.) a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről

26

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2013/C 346/04 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 50 |
| 2013/C 346/05 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 52 |
| 2013/C 346/06 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach) (
  1
  ) | 53 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2013/C 346/04

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

50

2013/C 346/05

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV) – Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

52

2013/C 346/06

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach) (
  1
  )

1

53

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/1

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2013. november 26.

2013/C 346/01

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3547 |
| JPY | Japán yen | 137,34 |
| DKK | Dán korona | 7,4585 |
| GBP | Angol font | 0,83830 |
| SEK | Svéd korona | 8,8942 |
| CHF | Svájci frank | 1,2312 |
| ISK | Izlandi korona | |
| NOK | Norvég korona | 8,2685 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 27,329 |
| HUF | Magyar forint | 298,72 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7030 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,1987 |
| RON | Román lej | 4,4448 |
| TRY | Török líra | 2,7280 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,4861 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4258 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,5022 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6528 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,6965 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 437,19 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 13,7028 |
| CNY | Kínai renminbi | 8,2530 |
| HRK | Horvát kuna | 7,6455 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 935,30 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,3625 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 59,271 |
| RUB | Orosz rubel | 44,6620 |
| THB | Thaiföldi baht | 43,463 |
| BRL | Brazil real | 3,1139 |
| MXN | Mexikói peso | 17,7212 |
| INR | Indiai rúpia | 84,6470 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3547

JPY

Japán yen

137,34

DKK

Dán korona

7,4585

GBP

Angol font

0,83830

SEK

Svéd korona

8,8942

CHF

Svájci frank

1,2312

ISK

Izlandi korona

NOK

Norvég korona

8,2685

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

27,329

HUF

Magyar forint

298,72

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7030

PLN

Lengyel zloty

4,1987

RON

Román lej

4,4448

TRY

Török líra

2,7280

AUD

Ausztrál dollár

1,4861

CAD

Kanadai dollár

1,4258

HKD

Hongkongi dollár

10,5022

NZD

Új-zélandi dollár

1,6528

SGD

Szingapúri dollár

1,6965

KRW

Dél-Koreai won

1 437,19

ZAR

Dél-Afrikai rand

13,7028

CNY

Kínai renminbi

8,2530

HRK

Horvát kuna

7,6455

IDR

Indonéz rúpia

15 935,30

MYR

Maláj ringgit

4,3625

PHP

Fülöp-szigeteki peso

59,271

RUB

Orosz rubel

44,6620

THB

Thaiföldi baht

43,463

BRL

Brazil real

3,1139

MXN

Mexikói peso

17,7212

INR

Indiai rúpia

84,6470

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/2

---

A BIZOTTSÁG VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2013. november 26.)

a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országnak tekintett harmadik országok azonosításáról

2013/C 346/02

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 31. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő országok listájának összeállításával, a nem együttműködő országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő országok listájának összeállításával, a nem együttműködő országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárást.

| (3) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében az Európai Bizottság azonosíthatja azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik országot akkor azonosíthatnak nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a lobogó, a kikötő, a forgalomba hozatal szerinti vagy a parti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében az Európai Bizottság azonosíthatja azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik országot akkor azonosíthatnak nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a lobogó, a kikötő, a forgalomba hozatal szerinti vagy a parti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (4) | A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(4)

A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul.

| (5) | Az IUU-rendelet 33. cikkével összhangban a Tanács összeállíthatja a nem együttműködő országok listáját. Az IUU-rendelet 38. cikkében ismertetett intézkedéseket ezekre az országokra kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Az IUU-rendelet 33. cikkével összhangban a Tanács összeállíthatja a nem együttműködő országok listáját. Az IUU-rendelet 38. cikkében ismertetett intézkedéseket ezekre az országokra kell alkalmazni.

| (6) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti harmadik országok kötelesek értesíteni a Bizottságot azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(6)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti harmadik országok kötelesek értesíteni a Bizottságot azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell.

| (7) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(7)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal.

| (8) | A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkének, valamint a 2012. november 15-i bizottsági határozatnak megfelelően nyolc olyan harmadik országot értesített, amelyet a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett. |
| --- | --- |

(8)

A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkének, valamint a 2012. november 15-i bizottsági határozatnak megfelelően nyolc olyan harmadik országot értesített, amelyet a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett.

| (9) | 2012. november 15-i határozatába a Bizottság belefoglalta az ilyen előzetes azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényekre és megfontolásokra vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(9)

2012. november 15-i határozatába a Bizottság belefoglalta az ilyen előzetes azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényekre és megfontolásokra vonatkozó információkat.

| (10) | Ugyancsak 2012. november 15-én a Bizottság külön levélben értesítette a nyolc harmadik országot arról a tényről, hogy mérlegeli a nem együttműködő harmadik országként való azonosításuk lehetőségét. A levelekhez mellékelte a 2012. november 15-i határozatot. |
| --- | --- |

(10)

Ugyancsak 2012. november 15-én a Bizottság külön levélben értesítette a nyolc harmadik országot arról a tényről, hogy mérlegeli a nem együttműködő harmadik országként való azonosításuk lehetőségét. A levelekhez mellékelte a 2012. november 15-i határozatot.

| (11) | A Bizottság az említett levelekben kiemelte, hogy – az IUU-rendelet 31. és 33. cikkének megfelelően – a nem együttműködő harmadik országként való azonosítás, valamint a nem együttműködő harmadik országok listájára történő hivatalos felvételre irányuló javaslat elkerülése érdekében felkéri az érintett harmadik országokat arra, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozatban megállapított hiányosságok orvoslása érdekében a Bizottsággal szoros együttműködésben dolgozzanak ki és hajtsanak végre egy cselekvési tervet. Az érintett országok a cselekvési terv határidőben történő eredményes végrehajtásával elkerülhetik a nem együttműködő harmadik országként való azonosítást és a listára történő végleges felvételre vonatkozó javaslatot. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottság az említett levelekben kiemelte, hogy – az IUU-rendelet 31. és 33. cikkének megfelelően – a nem együttműködő harmadik országként való azonosítás, valamint a nem együttműködő harmadik országok listájára történő hivatalos felvételre irányuló javaslat elkerülése érdekében felkéri az érintett harmadik országokat arra, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozatban megállapított hiányosságok orvoslása érdekében a Bizottsággal szoros együttműködésben dolgozzanak ki és hajtsanak végre egy cselekvési tervet. Az érintett országok a cselekvési terv határidőben történő eredményes végrehajtásával elkerülhetik a nem együttműködő harmadik országként való azonosítást és a listára történő végleges felvételre vonatkozó javaslatot.

| (12) | A Bizottság tehát a következőkre kérte fel a nyolc harmadik országot: 1. a Bizottság által javasolt cselekvési tervben foglalt fellépések végrehajtása érdekében tegyenek meg minden szükséges intézkedést; 2. értékeljék a Bizottság által javasolt cselekvési tervben foglalt fellépések végrehajtását; 3. félévente küldjenek részletes jelentést a Bizottságnak, amelyben értékelik az egyes fellépések végrehajtását, többek között azt, hogy azok önmagukban véve és/vagy együttesen milyen hatékonyan biztosítják az előírásoknak maradéktalanul megfelelő halászati ellenőrzési rendszert. |
| --- | --- |

(12)

A Bizottság tehát a következőkre kérte fel a nyolc harmadik országot: 1. a Bizottság által javasolt cselekvési tervben foglalt fellépések végrehajtása érdekében tegyenek meg minden szükséges intézkedést; 2. értékeljék a Bizottság által javasolt cselekvési tervben foglalt fellépések végrehajtását; 3. félévente küldjenek részletes jelentést a Bizottságnak, amelyben értékelik az egyes fellépések végrehajtását, többek között azt, hogy azok önmagukban véve és/vagy együttesen milyen hatékonyan biztosítják az előírásoknak maradéktalanul megfelelő halászati ellenőrzési rendszert.

| (13) | Az érintett nyolc harmadik ország lehetőséget kapott arra, hogy a bizottsági határozatban kiemelt kérdések és az egyéb lényeges információk tekintetében írásban észrevételeket tegyen, valamint bizonyítékokat nyújtson be annak érdekében, hogy megcáfolja vagy kiegészítse a 2012. november 15-i határozatban felsorakoztatott tényeket, valamint a helyzet rendezése érdekében adott esetben cselekvési tervet fogadjon el és intézkedéseket tegyen. A nyolc országnak jogában állt kiegészítő információkat kérni, illetve szolgáltatni. |
| --- | --- |

(13)

Az érintett nyolc harmadik ország lehetőséget kapott arra, hogy a bizottsági határozatban kiemelt kérdések és az egyéb lényeges információk tekintetében írásban észrevételeket tegyen, valamint bizonyítékokat nyújtson be annak érdekében, hogy megcáfolja vagy kiegészítse a 2012. november 15-i határozatban felsorakoztatott tényeket, valamint a helyzet rendezése érdekében adott esetben cselekvési tervet fogadjon el és intézkedéseket tegyen. A nyolc országnak jogában állt kiegészítő információkat kérni, illetve szolgáltatni.

| (14) | A Bizottság tehát a 2012. november 15-i határozatával és leveleivel párbeszédet kezdeményezett a nyolc harmadik országgal, és hangsúlyozta, hogy az ügy rendezésére egy hat hónapos időszakot elvileg elegendőnek tekint. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság tehát a 2012. november 15-i határozatával és leveleivel párbeszédet kezdeményezett a nyolc harmadik országgal, és hangsúlyozta, hogy az ügy rendezésére egy hat hónapos időszakot elvileg elegendőnek tekint.

| (15) | A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette azokat a szóbeli és írásbeli észrevételeket, amelyeket a nyolc ország a 2012. november 15-i bizottsági határozatra reagálva tett. A figyelembe vett szempontokról a nyolc országot írásban, illetve szóban értesítette. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette azokat a szóbeli és írásbeli észrevételeket, amelyeket a nyolc ország a 2012. november 15-i bizottsági határozatra reagálva tett. A figyelembe vett szempontokról a nyolc országot írásban, illetve szóban értesítette.

| (16) | Belize, a Kambodzsai Királyság és a Guineai Köztársaság – a Bizottság végrehajtási határozatában kifejtettek szerint – nem cáfolta a Bizottság által felsorakoztatott tényeket, és azokra vonatkozóan nem készített cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(16)

Belize, a Kambodzsai Királyság és a Guineai Köztársaság – a Bizottság végrehajtási határozatában kifejtettek szerint – nem cáfolta a Bizottság által felsorakoztatott tényeket, és azokra vonatkozóan nem készített cselekvési tervet.

| (17) | A Bizottság azon végrehajtási határozatát, amellyel Belize-t, a Kambodzsai Királyságot és a Guineai Köztársaságot olyan országként azonosítja, amelyeket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint, az IUU-rendelet végrehajtásának keretében hozta meg, és a határozat az IUU-rendeletben foglalt azon tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat és párbeszéd eredményeként jött létre, amelyek a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként – az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében – a harmadik országokra háruló kötelezettségekre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(17)

A Bizottság azon végrehajtási határozatát, amellyel Belize-t, a Kambodzsai Királyságot és a Guineai Köztársaságot olyan országként azonosítja, amelyeket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint, az IUU-rendelet végrehajtásának keretében hozta meg, és a határozat az IUU-rendeletben foglalt azon tartalmi és eljárási követelményeknek megfelelően lefolytatott vizsgálat és párbeszéd eredményeként jött létre, amelyek a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként – az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében – a harmadik országokra háruló kötelezettségekre vonatkoznak.

| (18) | A Bizottság azon végrehajtási határozata, amellyel Belizet, a Kambodzsai Királyságot és a Guineai Köztársaságot olyan országként azonosítja, amelyeket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint, adott esetben maga után vonja az IUU-rendelet 18. cikke (1) bekezdésének g) pontjában foglalt következményeket. |
| --- | --- |

(18)

A Bizottság azon végrehajtási határozata, amellyel Belizet, a Kambodzsai Királyságot és a Guineai Köztársaságot olyan országként azonosítja, amelyeket a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint, adott esetben maga után vonja az IUU-rendelet 18. cikke (1) bekezdésének g) pontjában foglalt következményeket.

2.   A BELIZE-ZEL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (19) | A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkében foglalt rendelkezések alapján hozott bizottsági határozattal 2012. november 15-én értesítette Belize-t arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítja (2). |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkében foglalt rendelkezések alapján hozott bizottsági határozattal 2012. november 15-én értesítette Belize-t arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítja (2).

| (20) | A Bizottság felkérte Belize-t, hogy a bizottsági határozatban megállapított hiányosságok rendezésére a szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki egy cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság felkérte Belize-t, hogy a bizottsági határozatban megállapított hiányosságok rendezésére a szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki egy cselekvési tervet.

| (21) | A Bizottság a javasolt cselekvési tervben számos hiányosságot állapított meg a következő területeken: a nemzetközi jog által előírt, különösen egy megfelelő jogi keret elfogadásával összefüggő kötelezettségek teljesítése, a megfelelő és hatékony megfigyelési, ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya, a visszatartó erejű szankciórendszer hiánya, egy megfelelően működő fogási tanúsítási rendszer hiánya. A megállapított hiányosságok általában a nemzetközi kötelezettségek teljesítésével, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak és határozatainak, valamint a hajók lajstromozására vonatkozó, a nemzetközi jog által előírt feltételeknek való megfeleléssel állnak összefüggésben. A Bizottság ezenkívül hiányosságot állapított meg a megfelelő szervek ajánlásainak és határozatainak, például az ENSZ jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi cselekvési tervének való megfeleléssel kapcsolatban. A Bizottság ugyanakkor a nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való megfelelés hiányát csak alátámasztó bizonyítéknak és nem az azonosítás alapjának tekinti. |
| --- | --- |

(21)

A Bizottság a javasolt cselekvési tervben számos hiányosságot állapított meg a következő területeken: a nemzetközi jog által előírt, különösen egy megfelelő jogi keret elfogadásával összefüggő kötelezettségek teljesítése, a megfelelő és hatékony megfigyelési, ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya, a visszatartó erejű szankciórendszer hiánya, egy megfelelően működő fogási tanúsítási rendszer hiánya. A megállapított hiányosságok általában a nemzetközi kötelezettségek teljesítésével, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak és határozatainak, valamint a hajók lajstromozására vonatkozó, a nemzetközi jog által előírt feltételeknek való megfeleléssel állnak összefüggésben. A Bizottság ezenkívül hiányosságot állapított meg a megfelelő szervek ajánlásainak és határozatainak, például az ENSZ jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi cselekvési tervének való megfeleléssel kapcsolatban. A Bizottság ugyanakkor a nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való megfelelés hiányát csak alátámasztó bizonyítéknak és nem az azonosítás alapjának tekinti.

| (22) | A Bizottság 2012. november 20-án Brüsszelben találkozott a belize-i hatóságokkal annak érdekében, hogy tisztázzák az aktuális helyzetet és meghatározzák, hogy a Bizottság 2012. november 15-i határozatát követően milyen lépéseket kell tenni. |
| --- | --- |

(22)

A Bizottság 2012. november 20-án Brüsszelben találkozott a belize-i hatóságokkal annak érdekében, hogy tisztázzák az aktuális helyzetet és meghatározzák, hogy a Bizottság 2012. november 15-i határozatát követően milyen lépéseket kell tenni.

| (23) | Belize 2012. december 10-i beadványával vállalta, hogy egyeztetéseket kezdeményez a Bizottsággal és kifejezte egy megállapodás szerinti ütemterv kidolgozására irányuló szándékát. |
| --- | --- |

(23)

Belize 2012. december 10-i beadványával vállalta, hogy egyeztetéseket kezdeményez a Bizottsággal és kifejezte egy megállapodás szerinti ütemterv kidolgozására irányuló szándékát.

| (24) | Belize 2012. december 28-án, 2013. január 29-én és 2013. február 13-án írásbeli észrevételeket nyújtott be. |
| --- | --- |

(24)

Belize 2012. december 28-án, 2013. január 29-én és 2013. február 13-án írásbeli észrevételeket nyújtott be.

| (25) | 2013. január 24-én kelt levelében a Bizottság kérte Belize-t, hogy a javasolt cselekvési terv legfontosabb területeiről szolgáltasson naprakész információkat. |
| --- | --- |

(25)

2013. január 24-én kelt levelében a Bizottság kérte Belize-t, hogy a javasolt cselekvési terv legfontosabb területeiről szolgáltasson naprakész információkat.

| (26) | 2013. február 26-án a belize-i hatóságok az alábbi dokumentumokat nyújtották be: 1. kísérőlevél és magyarázó levél; 2. Belize stratégiai cselekvési tervének aktuális állása; 3. naprakész információk a javasolt cselekvési terv legfontosabb területeiről; 4. a nyílt tengeri halászatra vonatkozó kikötői ellenőrzési ütemterv tervezete; 5. a 2011. és 2012. évi jogsértések és szankciók felsorolása; 6. a fogási tanúsítványokra vonatkozó statisztikai adatok; 7. a nyílt tengeren folytatott halászati tevékenységre vonatkozóan engedéllyel rendelkező hajók jegyzéke; 8. az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottsághoz (ICCAT), az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottsághoz (IATTC), az Indiai-óceáni Tonhalbizottsághoz (IOTC) és a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottsághoz (WCPFC) tartozó területeken folytatott halászati tevékenység tekintetében engedéllyel rendelkező hajók jegyzéke; 9. a belize-i lobogó alatt történő közlekedésre jogosult egyéb hajók jegyzéke. |
| --- | --- |

(26)

2013. február 26-án a belize-i hatóságok az alábbi dokumentumokat nyújtották be: 1. kísérőlevél és magyarázó levél; 2. Belize stratégiai cselekvési tervének aktuális állása; 3. naprakész információk a javasolt cselekvési terv legfontosabb területeiről; 4. a nyílt tengeri halászatra vonatkozó kikötői ellenőrzési ütemterv tervezete; 5. a 2011. és 2012. évi jogsértések és szankciók felsorolása; 6. a fogási tanúsítványokra vonatkozó statisztikai adatok; 7. a nyílt tengeren folytatott halászati tevékenységre vonatkozóan engedéllyel rendelkező hajók jegyzéke; 8. az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottsághoz (ICCAT), az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottsághoz (IATTC), az Indiai-óceáni Tonhalbizottsághoz (IOTC) és a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottsághoz (WCPFC) tartozó területeken folytatott halászati tevékenység tekintetében engedéllyel rendelkező hajók jegyzéke; 9. a belize-i lobogó alatt történő közlekedésre jogosult egyéb hajók jegyzéke.

| (27) | A Bizottság és Belize közötti technikai konzultációra 2013. március 5-én került sor Brüsszelben. A konzultáció során a belize-i hatóságok egy beadványt nyújtottak át a Bizottságnak a nyílt tengeri halászflottájuk irányítása és ellenőrzése érdekében elfogadott intézkedésekről. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság és Belize közötti technikai konzultációra 2013. március 5-én került sor Brüsszelben. A konzultáció során a belize-i hatóságok egy beadványt nyújtottak át a Bizottságnak a nyílt tengeri halászflottájuk irányítása és ellenőrzése érdekében elfogadott intézkedésekről.

| (28) | 2013. március 14-én kelt levelében a Bizottság részletes és naprakész áttekintést adott Belize-nek a 2013. március 5-i brüsszeli technikai konzultációt követően még fennálló hiányosságokról és felkérte Belize-t, hogy vizsgálja meg a Bizottság által a javasolt cselekvési tervvel kapcsolatban tett észrevételeket, valamint nyújtson be minden olyan további információt és dokumentációt, amelyet fontosnak ítél. |
| --- | --- |

(28)

2013. március 14-én kelt levelében a Bizottság részletes és naprakész áttekintést adott Belize-nek a 2013. március 5-i brüsszeli technikai konzultációt követően még fennálló hiányosságokról és felkérte Belize-t, hogy vizsgálja meg a Bizottság által a javasolt cselekvési tervvel kapcsolatban tett észrevételeket, valamint nyújtson be minden olyan további információt és dokumentációt, amelyet fontosnak ítél.

| (29) | 2013. május 30-án Belize további írásbeli észrevételeket tett, amelyek többek között az alábbi dokumentumokat tartalmazták: 1. a Bizottság által javasolt cselekvési terv tekintetében a Belize által elért eredményeket bemutató táblázat; 2. az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzeti cselekvési terv (2005. évi) tervezete; 3. a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat előíró rendelet tervezete; 4. a nemzeti megfigyelői program áttekintése; 5. a belize-i lobogó alatt közlekedő hajók jegyzéke (2013. május 20-i állapot szerint); 6. a tonhalfélékre vonatkozó biológiai adatok összegyűjtéséről szóló képzési célú műhelytalálkozóról összeállított jelentés; 7. az új hajómegfigyelési és elektronikus hajónapló-rendszer legfontosabb jellemzői. |
| --- | --- |

(29)

2013. május 30-án Belize további írásbeli észrevételeket tett, amelyek többek között az alábbi dokumentumokat tartalmazták: 1. a Bizottság által javasolt cselekvési terv tekintetében a Belize által elért eredményeket bemutató táblázat; 2. az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzeti cselekvési terv (2005. évi) tervezete; 3. a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat előíró rendelet tervezete; 4. a nemzeti megfigyelői program áttekintése; 5. a belize-i lobogó alatt közlekedő hajók jegyzéke (2013. május 20-i állapot szerint); 6. a tonhalfélékre vonatkozó biológiai adatok összegyűjtéséről szóló képzési célú műhelytalálkozóról összeállított jelentés; 7. az új hajómegfigyelési és elektronikus hajónapló-rendszer legfontosabb jellemzői.

| (30) | 2013. július 24-én Belize érdeklődött az eljárás aktuális állásáról. Belize érdeklődésére a Bizottság a 2013. augusztus 5-i levelével válaszolt. |
| --- | --- |

(30)

2013. július 24-én Belize érdeklődött az eljárás aktuális állásáról. Belize érdeklődésére a Bizottság a 2013. augusztus 5-i levelével válaszolt.

| (31) | A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette a Belize által a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket, és szempontjairól szóban, illetve írásban rendszeresen értesítette Belize-t. |
| --- | --- |

(31)

A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette a Belize által a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően benyújtott szóbeli és írásbeli észrevételeket, és szempontjairól szóban, illetve írásban rendszeresen értesítette Belize-t.

| (32) | A Bizottság az összegyűjtött és e határozat 3. szakaszában bemutatott információk alapján úgy véli, hogy Belize a 2012. november 15-i bizottsági határozatban felsorolt aggályos területekkel és hiányosságokkal nem foglalkozott megfelelően. Ezenkívül a csatolt cselekvési tervben javasolt intézkedéseket sem hajtotta végre maradéktalanul. |
| --- | --- |

(32)

A Bizottság az összegyűjtött és e határozat 3. szakaszában bemutatott információk alapján úgy véli, hogy Belize a 2012. november 15-i bizottsági határozatban felsorolt aggályos területekkel és hiányosságokkal nem foglalkozott megfelelően. Ezenkívül a csatolt cselekvési tervben javasolt intézkedéseket sem hajtotta végre maradéktalanul.

3.   BELIZE NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁSA

| (33) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint – a 2012. november 15-i bizottsági határozattal összhangban és a Belize-től kapott vonatkozó információk alapján – értékeli a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Belize-re háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítését, a javasolt cselekvési tervnek való megfelelést és a helyzet rendezésére irányuló intézkedések végrehajtását. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(33)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint – a 2012. november 15-i bizottsági határozattal összhangban és a Belize-től kapott vonatkozó információk alapján – értékeli a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Belize-re háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítését, a javasolt cselekvési tervnek való megfelelést és a helyzet rendezésére irányuló intézkedések végrehajtását. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe.

3.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja)

| (34) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (20) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira (3) történő felvételüket követően több hajó is Belize lobogója alatt közlekedett. A 2012. november 15-i állapot szerint ezek a hajók a következők voltak: Goidau Ruey No 1, Orca, Reymar 6, Sunny Jane, Tching Ye No 6 és Wen Teng No 688. |
| --- | --- |

(34)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (20) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira (3) történő felvételüket követően több hajó is Belize lobogója alatt közlekedett. A 2012. november 15-i állapot szerint ezek a hajók a következők voltak: Goidau Ruey No 1, Orca, Reymar 6, Sunny Jane, Tching Ye No 6 és Wen Teng No 688.

| (35) | A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listájára (4) történő felvételüket követően jelenleg nyolc hajó közlekedik Belize lobogója alatt. Ezek a hajók a következők: Amorinn, Chia Hao No 66, Orca, Ray, Reymar 6, Tchaw, Tching Ye No 6 és Wen Teng No 688. Az Amorinn, Ray és Tchaw nevű hajók az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR) és a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) listáján, az Orca, Reymar 6, Tching Ye No 6 és a Wen Teng No 688 nevű hajók az IATTC listáján szerepelnek, míg a Chia Hao No 66 az IATTC és az ICCAT listáján egyaránt szerepel. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a SEAFO IUU-hajókat tartalmazó listája szerint a Ray nevű hajó belize-i lobogó alatt közlekedik. |
| --- | --- |

(35)

A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listájára (4) történő felvételüket követően jelenleg nyolc hajó közlekedik Belize lobogója alatt. Ezek a hajók a következők: Amorinn, Chia Hao No 66, Orca, Ray, Reymar 6, Tchaw, Tching Ye No 6 és Wen Teng No 688. Az Amorinn, Ray és Tchaw nevű hajók az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR) és a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) listáján, az Orca, Reymar 6, Tching Ye No 6 és a Wen Teng No 688 nevű hajók az IATTC listáján szerepelnek, míg a Chia Hao No 66 az IATTC és az ICCAT listáján egyaránt szerepel. A Bizottság megállapította továbbá, hogy a SEAFO IUU-hajókat tartalmazó listája szerint a Ray nevű hajó belize-i lobogó alatt közlekedik.

| (36) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat 3.1. szakaszában említettek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin szerepelnek olyan IUU-hajók, amelyek a listákra történő felvételüket követően Belize lobogója alatt közlekedtek, egyértelműen jelzi, hogy Belize nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(36)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat 3.1. szakaszában említettek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin szerepelnek olyan IUU-hajók, amelyek a listákra történő felvételüket követően Belize lobogója alatt közlekedtek, egyértelműen jelzi, hogy Belize nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (37) | Ráadásul azon hajók száma, amelyek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira történő felvételüket követően Belize lobogója alatt közlekedtek, a 2012. november 15-i bizottsági határozat óta nyolcra emelkedett. Belize tehát a kötelezettségeinek nem tett megfelelően eleget és a regionális halászati gazdálkodási szervezet állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit nem tartotta be, ami rávilágít arra, hogy Belize nem tesz eleget az ENSZ tengerjogi egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Azt is bizonyítja, hogy Belize nem gondoskodik arról, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított hajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, ami nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. pontjában foglalt ajánlásnak, miszerint az államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított hajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt. |
| --- | --- |

(37)

Ráadásul azon hajók száma, amelyek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira történő felvételüket követően Belize lobogója alatt közlekedtek, a 2012. november 15-i bizottsági határozat óta nyolcra emelkedett. Belize tehát a kötelezettségeinek nem tett megfelelően eleget és a regionális halászati gazdálkodási szervezet állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit nem tartotta be, ami rávilágít arra, hogy Belize nem tesz eleget az ENSZ tengerjogi egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Azt is bizonyítja, hogy Belize nem gondoskodik arról, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított hajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, ami nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. pontjában foglalt ajánlásnak, miszerint az államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított hajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt.

| (38) | Ezenkívül az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás) 18. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében a lobogó szerinti államot terheli a felelősség. Emlékeztetni kell arra, hogy a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmével és a velük folytatott gazdálkodással kapcsolatos kérdéseket szabályozza. Az e határozat (35) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint az említett halállományok kezelésével foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin öt IUU-hajó szerepel. A Bizottság úgy véli, az a tény, hogy az IATTC és az ICCAT IUU-hajókat tartalmazó listáin öt olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, egyértelműen jelzi, hogy Belize nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Ezenkívül az a tény, hogy az IATTC és az ICCAT IUU-hajókat tartalmazó listáin öt olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, arra is rámutat, hogy Belize nem teljesítette a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségeit. Ez a helyzet a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 20. cikkében foglalt rendelkezéseket is sérti, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek vizsgálatot folytatni, egymással együttműködni és az IUU-hajók tevékenységét szankciókkal sújtani, mivel Belize az említett öt IUU-hajó esetében elmulasztotta a nemzetközi együttműködéssel és végrehajtással összefüggésben rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(38)

Ezenkívül az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodás (a továbbiakban: a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás) 18. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében a lobogó szerinti államot terheli a felelősség. Emlékeztetni kell arra, hogy a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmével és a velük folytatott gazdálkodással kapcsolatos kérdéseket szabályozza. Az e határozat (35) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint az említett halállományok kezelésével foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin öt IUU-hajó szerepel. A Bizottság úgy véli, az a tény, hogy az IATTC és az ICCAT IUU-hajókat tartalmazó listáin öt olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, egyértelműen jelzi, hogy Belize nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Ezenkívül az a tény, hogy az IATTC és az ICCAT IUU-hajókat tartalmazó listáin öt olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, arra is rámutat, hogy Belize nem teljesítette a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségeit. Ez a helyzet a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 20. cikkében foglalt rendelkezéseket is sérti, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek vizsgálatot folytatni, egymással együttműködni és az IUU-hajók tevékenységét szankciókkal sújtani, mivel Belize az említett öt IUU-hajó esetében elmulasztotta a nemzetközi együttműködéssel és végrehajtással összefüggésben rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

| (39) | Így az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin nyolc olyan hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, azt jelzi, hogy Belize nem teljesíti a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A jogellenes halászatot folytatónak minősített halászhajók valóban veszélyeztetik a biológiai erőforrások védelmét és a velük folytatott gazdálkodást. Belize tehát nem tartja be az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikkében foglalt rendelkezéseket, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek együttműködni a nyílt tengeri területek élővilágának védelme és kezelése területén. |
| --- | --- |

(39)

Így az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin nyolc olyan hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, azt jelzi, hogy Belize nem teljesíti a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A jogellenes halászatot folytatónak minősített halászhajók valóban veszélyeztetik a biológiai erőforrások védelmét és a velük folytatott gazdálkodást. Belize tehát nem tartja be az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikkében foglalt rendelkezéseket, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek együttműködni a nyílt tengeri területek élővilágának védelme és kezelése területén.

| (40) | A Belize-re vonatkozó megfelelési és végrehajtási kötelezettségek teljesítésének elmulasztása egyúttal sérti a FAO betartási megállapodása III. cikkének (8) bekezdését is, amely kimondja, hogy a feleknek végrehajtási intézkedéseket kell hozniuk a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított és az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) betartási megállapodásában foglalt rendelkezésekkel ellentétes módon eljáró hajók tekintetében, adott esetben a nemzeti jogban jogsértéssé nyilvánítva az ilyen rendelkezések megszegését. Az ilyen jogsértések vonatkozásában alkalmazandó szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan biztosítsák a FAO betartási megállapodásában foglalt követelmények teljesítését, és hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. |
| --- | --- |

(40)

A Belize-re vonatkozó megfelelési és végrehajtási kötelezettségek teljesítésének elmulasztása egyúttal sérti a FAO betartási megállapodása III. cikkének (8) bekezdését is, amely kimondja, hogy a feleknek végrehajtási intézkedéseket kell hozniuk a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított és az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezetének (FAO) betartási megállapodásában foglalt rendelkezésekkel ellentétes módon eljáró hajók tekintetében, adott esetben a nemzeti jogban jogsértéssé nyilvánítva az ilyen rendelkezések megszegését. Az ilyen jogsértések vonatkozásában alkalmazandó szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan biztosítsák a FAO betartási megállapodásában foglalt követelmények teljesítését, és hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól.

| (41) | A fentiek szerint a belize-i lobogó alatt közlekedő, bizonyítottan IUU-halászatot folytató hajók esetében – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (22) és (23) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – Belize nem alkalmazott megfelelő szankciókat, nem akadályozta meg a jogsértések ismételt előfordulását és nem fosztotta meg az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A vizsgálatok lefolytatásához és a hajói megfigyeléséhez továbbá nem áll rendelkezésére megfelelő közigazgatási rendszer. A szükséges intézkedések megtételének hiányával e határozat elfogadásának időpontjáig nem foglalkozott. |
| --- | --- |

(41)

A fentiek szerint a belize-i lobogó alatt közlekedő, bizonyítottan IUU-halászatot folytató hajók esetében – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (22) és (23) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – Belize nem alkalmazott megfelelő szankciókat, nem akadályozta meg a jogsértések ismételt előfordulását és nem fosztotta meg az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A vizsgálatok lefolytatásához és a hajói megfigyeléséhez továbbá nem áll rendelkezésére megfelelő közigazgatási rendszer. A szükséges intézkedések megtételének hiányával e határozat elfogadásának időpontjáig nem foglalkozott.

| (42) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően Belize benyújtotta az e határozat (26) és (29) preambulumbekezdésében említett dokumentumokat. |
| --- | --- |

(42)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően Belize benyújtotta az e határozat (26) és (29) preambulumbekezdésében említett dokumentumokat.

| (43) | A Bizottság megállapította, hogy Belize a jogi keretében tapasztalható hiányosságok miatt nem tudta az ismétlődő IUU-halászattal szembeni megfelelő intézkedéseket megtenni. Ezért a nyílt tengeri biológiai erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás biztosítása érdekében a cselekvési tervben javasolta a jogi keret felülvizsgálatát. A Belize által benyújtott, a tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvény tervezetét azonban még nem fogadták el és nem is terjesztették a képviselőház elé. A tervezet különösen a következő területekre vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket: a halászati erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás; az engedélyek kibocsátásával kapcsolatos követelmények és feltételek; a belize-i kizárólagos gazdasági övezeten belül és kívül folytatott halászati tevékenységek; megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet; a halászhajók nyilvántartása és a szankciókra vonatkozó általános rendelkezések. A tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvény tervezete ugyanakkor csak egy általános jogi aktus, és a törvénytervezet a teljes körű alkalmazhatóság érdekében a XXI. részben előírja, hogy a törvény rendelkezéseinek hatálybalépéséhez és megfelelő érvényesítéséhez még számos rendelet szükséges. Előírja, hogy ilyen rendeletekre különösen a következő területeken lehet szükség: a halászat engedélyezése és szabályozása; a belize-i lobogó alatt közlekedő halászhajók bérbeadásának feltételei és körülményei; mobil adó-vevő készülékek üzembe helyezése és használata az egyes hajókon vagy az e törvény alapján halászatra jogosult hajókategóriák esetében; az e törvény alapján eljárni jogosult képviselők kijelölése, fenntartása és az ezzel összefüggő eljárások; a halászhajókra vonatkozó haszonélvezeti jogviszonnyal, a halászzsákmányok kifogásával, berakodásával, kirakodásával, kezelésével, átrakásával, szállításával, birtoklásával és megsemmisítésével kapcsolatos adatszolgáltatásra vonatkozó követelmények meghatározása; a szabálysértések és az ezzel összefüggésben kiszabható bírságok megállapítása. A belize-i hatóságok a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően a fenti tételekből mindössze a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet tervezetét nyújtották be. A tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvény tervezete már 2011 óta kidolgozás alatt áll, és azóta semmilyen konkrét fejlemény nem történt az ügyben. A tervezetet még nem fogadták el, így az jogilag nem kötelező érvényű. Az illetékes belize-i hatóságok nem közölték, hogy a törvénytervezet hatálybaléptetése és végrehajtása pontosan mikorra várható. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság megállapította, hogy Belize a jogi keretében tapasztalható hiányosságok miatt nem tudta az ismétlődő IUU-halászattal szembeni megfelelő intézkedéseket megtenni. Ezért a nyílt tengeri biológiai erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás biztosítása érdekében a cselekvési tervben javasolta a jogi keret felülvizsgálatát. A Belize által benyújtott, a tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvény tervezetét azonban még nem fogadták el és nem is terjesztették a képviselőház elé. A tervezet különösen a következő területekre vonatkozóan tartalmaz rendelkezéseket: a halászati erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás; az engedélyek kibocsátásával kapcsolatos követelmények és feltételek; a belize-i kizárólagos gazdasági övezeten belül és kívül folytatott halászati tevékenységek; megfigyelés, ellenőrzés és felügyelet; a halászhajók nyilvántartása és a szankciókra vonatkozó általános rendelkezések. A tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvény tervezete ugyanakkor csak egy általános jogi aktus, és a törvénytervezet a teljes körű alkalmazhatóság érdekében a XXI. részben előírja, hogy a törvény rendelkezéseinek hatálybalépéséhez és megfelelő érvényesítéséhez még számos rendelet szükséges. Előírja, hogy ilyen rendeletekre különösen a következő területeken lehet szükség: a halászat engedélyezése és szabályozása; a belize-i lobogó alatt közlekedő halászhajók bérbeadásának feltételei és körülményei; mobil adó-vevő készülékek üzembe helyezése és használata az egyes hajókon vagy az e törvény alapján halászatra jogosult hajókategóriák esetében; az e törvény alapján eljárni jogosult képviselők kijelölése, fenntartása és az ezzel összefüggő eljárások; a halászhajókra vonatkozó haszonélvezeti jogviszonnyal, a halászzsákmányok kifogásával, berakodásával, kirakodásával, kezelésével, átrakásával, szállításával, birtoklásával és megsemmisítésével kapcsolatos adatszolgáltatásra vonatkozó követelmények meghatározása; a szabálysértések és az ezzel összefüggésben kiszabható bírságok megállapítása. A belize-i hatóságok a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően a fenti tételekből mindössze a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet tervezetét nyújtották be. A tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvény tervezete már 2011 óta kidolgozás alatt áll, és azóta semmilyen konkrét fejlemény nem történt az ügyben. A tervezetet még nem fogadták el, így az jogilag nem kötelező érvényű. Az illetékes belize-i hatóságok nem közölték, hogy a törvénytervezet hatálybaléptetése és végrehajtása pontosan mikorra várható. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (44) | Belize IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervének tervezete még 2005-ben készült, de azt azóta sem fogadták el, ami nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjával, amelyek felkérik az államokat arra, hogy az IUU-halászat elleni fellépés érdekében dolgozzanak ki nemzeti cselekvési tervet. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(44)

Belize IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervének tervezete még 2005-ben készült, de azt azóta sem fogadták el, ami nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjával, amelyek felkérik az államokat arra, hogy az IUU-halászat elleni fellépés érdekében dolgozzanak ki nemzeti cselekvési tervet. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (45) | A Bizottság megállapította, hogy a belize-i lobogó alatt közlekedő halászhajók által folytatott ismétlődő IUU-halászat vonatkozásában Belize nem alkalmaz visszatartó erejű szankciórendszert. A jelenleg hatályban lévő jogszabályok (5) a következő szankciókat helyezik kilátásba: írásbeli figyelmeztetés, bírság, a státusz és/vagy az okmány törlése és az engedély felfüggesztése vagy visszavonása. A kiszabható bírság maximális összege (50 000 USD) nem kellőképpen visszatartó erejű, így nem áll összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményekkel, amelyek többek között előírják, hogy a szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük, és meg kell fosztaniuk a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság megállapította, hogy a belize-i lobogó alatt közlekedő halászhajók által folytatott ismétlődő IUU-halászat vonatkozásában Belize nem alkalmaz visszatartó erejű szankciórendszert. A jelenleg hatályban lévő jogszabályok (5) a következő szankciókat helyezik kilátásba: írásbeli figyelmeztetés, bírság, a státusz és/vagy az okmány törlése és az engedély felfüggesztése vagy visszavonása. A kiszabható bírság maximális összege (50 000 USD) nem kellőképpen visszatartó erejű, így nem áll összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményekkel, amelyek többek között előírják, hogy a szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük, és meg kell fosztaniuk a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól.

| (46) | Az e határozat (43) preambulumbekezdésében említettek szerint Belize benyújtotta a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet új tervezetét. Mivel ez a tervezet a tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvénytervezetet kiegészítő jogi aktus, az utóbb említett törvénytervezet elfogadása előtt nem lép hatályba. Ezenkívül a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet tervezete csupán igazgatási bírságokat helyez kilátásba. Hatálya a bírságok kiszabására terjed ki, azonban a bírságok összegét nem szabályozza egyértelműen. A bírságolási eljárás nem írja elő egyértelműen, hogy a feltételezett jogsértések kivizsgálására milyen határidő áll rendelkezésre. A javasolt bírságolási rendszer végrehajtása tekintetében illetékes belize-i hatóságok feladatainak megosztásáról sem rendelkezik egyértelműen. Az a tény, hogy a bírságok összege nincs pontosan meghatározva, azt jelzi, hogy Belize a tervezet elfogadása esetén nem tudja majd teljesíteni a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeket. A bírságok összegére vonatkozó pontos meghatározás hiánya – a tervezet elfogadása esetén – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem lesz összhangban, amelyek szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy az IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. Ezenkívül a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet nem sorolja fel azokat a szankciókat, amelyek a belize-i lobogó alatt közlekedő hajók által harmadik országokhoz tartozó vizeken folytatott IUU-halászatot sújthatják. |
| --- | --- |

(46)

Az e határozat (43) preambulumbekezdésében említettek szerint Belize benyújtotta a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet új tervezetét. Mivel ez a tervezet a tengeri biológiai erőforrásokról szóló törvénytervezetet kiegészítő jogi aktus, az utóbb említett törvénytervezet elfogadása előtt nem lép hatályba. Ezenkívül a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet tervezete csupán igazgatási bírságokat helyez kilátásba. Hatálya a bírságok kiszabására terjed ki, azonban a bírságok összegét nem szabályozza egyértelműen. A bírságolási eljárás nem írja elő egyértelműen, hogy a feltételezett jogsértések kivizsgálására milyen határidő áll rendelkezésre. A javasolt bírságolási rendszer végrehajtása tekintetében illetékes belize-i hatóságok feladatainak megosztásáról sem rendelkezik egyértelműen. Az a tény, hogy a bírságok összege nincs pontosan meghatározva, azt jelzi, hogy Belize a tervezet elfogadása esetén nem tudja majd teljesíteni a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményeket. A bírságok összegére vonatkozó pontos meghatározás hiánya – a tervezet elfogadása esetén – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem lesz összhangban, amelyek szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy az IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. Ezenkívül a nyílt tengeri halászatra vonatkozó szankciókat tartalmazó rendelet nem sorolja fel azokat a szankciókat, amelyek a belize-i lobogó alatt közlekedő hajók által harmadik országokhoz tartozó vizeken folytatott IUU-halászatot sújthatják.

| (47) | Következésképpen a Belize által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Belize megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. és 118. cikkében, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében, valamint a FAO betartási megállapodása III. cikkének (8) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(47)

Következésképpen a Belize által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Belize megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. és 118. cikkében, a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében, valamint a FAO betartási megállapodása III. cikkének (8) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek.

| (48) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (21)–(27) preambulumbekezdésére és a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében – Belize elmulasztotta a lobogó szerinti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében a rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászattal szemben. |
| --- | --- |

(48)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (21)–(27) preambulumbekezdésére és a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében – Belize elmulasztotta a lobogó szerinti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében a rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászattal szemben.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontja)

| (49) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (31)–(36) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy Belize hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e az elkövetőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében. |
| --- | --- |

(49)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (31)–(36) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy Belize hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e az elkövetőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében.

| (50) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (33) preambulumbekezdésében említettek szerint Belize nem biztosította, hogy a joghatósága alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – a lehető legnagyobb mértékben – állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. |
| --- | --- |

(50)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (33) preambulumbekezdésében említettek szerint Belize nem biztosította, hogy a joghatósága alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – a lehető legnagyobb mértékben – állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól.

| (51) | Az e határozat (45)–(46) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Belize a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően nem léptetett életbe visszatartó erejű szankciórendszert. A jelenleg hatályban lévő szankciók nem állnak összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményekkel, amelyek többek között előírják, hogy a szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük, és meg kell fosztaniuk a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. |
| --- | --- |

(51)

Az e határozat (45)–(46) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Belize a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően nem léptetett életbe visszatartó erejű szankciórendszert. A jelenleg hatályban lévő szankciók nem állnak összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésében foglalt követelményekkel, amelyek többek között előírják, hogy a szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük, és meg kell fosztaniuk a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól.

| (52) | A rendelkezésre álló bizonyítékok továbbra is azt támasztják alá, hogy Belize nem teljesítette a hatékony végrehajtási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeket. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy – az e határozat (35)–(40) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin nyolc olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett. Ezen IUU-hajók létezése azt jelzi, hogy Belize a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében rá háruló kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(52)

A rendelkezésre álló bizonyítékok továbbra is azt támasztják alá, hogy Belize nem teljesítette a hatékony végrehajtási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeket. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy – az e határozat (35)–(40) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin nyolc olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett. Ezen IUU-hajók létezése azt jelzi, hogy Belize a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében rá háruló kötelezettségeknek.

| (53) | Ezenkívül a 2012. november 15-i bizottsági határozat (32) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin több olyan IUU-hajó szerepel, amely az említett listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, bizonyító erővel támasztja alá, hogy Belize a halászhajói felett nem gyakorol teljes körű joghatóságot. A jelenlegi állapot szerint azon hajók száma, amelyek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira történő felvételüket követően Belize lobogója alatt közlekedtek, a 2012. november 15-i bizottsági határozatot követően nyolcra emelkedett. Belize tehát nem bizonyította, hogy eleget tesz az ENSZ tengerjogi egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. |
| --- | --- |

(53)

Ezenkívül a 2012. november 15-i bizottsági határozat (32) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin több olyan IUU-hajó szerepel, amely az említett listákra történő felvételét követően Belize lobogója alatt közlekedett, bizonyító erővel támasztja alá, hogy Belize a halászhajói felett nem gyakorol teljes körű joghatóságot. A jelenlegi állapot szerint azon hajók száma, amelyek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira történő felvételüket követően Belize lobogója alatt közlekedtek, a 2012. november 15-i bizottsági határozatot követően nyolcra emelkedett. Belize tehát nem bizonyította, hogy eleget tesz az ENSZ tengerjogi egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett.

| (54) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (35) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Belize fejlettségi szintje nem tekinthető olyan tényezőnek, amely veszélyezteti az illetékes hatóságok azon képességét, hogy más országokkal együttműködjenek és megtegyék a végrehajtási intézkedéseket. A fejlődő országok sajátos korlátainak értékelését e határozat (70)–(72) preambulumbekezdésében tovább tárgyaljuk. |
| --- | --- |

(54)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (35) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Belize fejlettségi szintje nem tekinthető olyan tényezőnek, amely veszélyezteti az illetékes hatóságok azon képességét, hogy más országokkal együttműködjenek és megtegyék a végrehajtási intézkedéseket. A fejlődő országok sajátos korlátainak értékelését e határozat (70)–(72) preambulumbekezdésében tovább tárgyaljuk.

| (55) | A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Belize lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit 2013-ig vette figyelembe. Figyelembe vette továbbá a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követő fejleményeket. |
| --- | --- |

(55)

A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Belize lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit 2013-ig vette figyelembe. Figyelembe vette továbbá a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követő fejleményeket.

| (56) | Következésképpen a Belize által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Belize megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. és 19. cikkében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(56)

Következésképpen a Belize által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Belize megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. és 19. cikkében foglalt rendelkezéseknek.

| (57) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (31)–(36) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontja értelmében – Belize elmulasztotta a lobogó szerinti államként az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(57)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (31)–(36) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontja értelmében – Belize elmulasztotta a lobogó szerinti államként az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (58) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (39)–(63) preambulumbekezdésében leírtak szerint a Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Belize-nek az IOTC és az ICCAT szerződő feleként, valamint a WCPFC tagsággal nem rendelkező együttműködő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt. Mivel Belize 2011 végéig az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) tagsággal nem rendelkező együttműködő fele volt, a Bizottság az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet szempontjából jelentősnek ítélt információkat is elemezte. A Bizottság ezenkívül minden olyan információt megvizsgált, amelyet Belize-nek az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően jelentősnek vélt. |
| --- | --- |

(58)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (39)–(63) preambulumbekezdésében leírtak szerint a Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Belize-nek az IOTC és az ICCAT szerződő feleként, valamint a WCPFC tagsággal nem rendelkező együttműködő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt. Mivel Belize 2011 végéig az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC) tagsággal nem rendelkező együttműködő fele volt, a Bizottság az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezet szempontjából jelentősnek ítélt információkat is elemezte. A Bizottság ezenkívül minden olyan információt megvizsgált, amelyet Belize-nek az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően jelentősnek vélt.

| (59) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ICCAT a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása után 2013-ban figyelmeztető levelet küldött Belize-nek (6). Az ICCAT titkársága a következő kérdésekkel kapcsolatban fejezte ki aggodalmát: a járulékosan kifogott atlanti tonhalfélék esetlegesen be nem jelentett vagy jogosulatlan átrakására vonatkozó további vizsgálatok szükségessége; a Belize által üzembe helyezett új műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) működőképessége; valamint a déli kardhalra vonatkozó kvótagazdálkodási rendszerre vonatkozó további információk szükségessége. Az ICCAT titkársága ezzel kapcsolatban kiemelte, hogy az adathiány kezelése érdekében, valamint az ICCAT ajánlásainak teljes körű végrehajtásához szükséges tájékoztatás elmulasztásának pótlására megfelelő intézkedések megtételét javasolja. |
| --- | --- |

(59)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ICCAT a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása után 2013-ban figyelmeztető levelet küldött Belize-nek (6). Az ICCAT titkársága a következő kérdésekkel kapcsolatban fejezte ki aggodalmát: a járulékosan kifogott atlanti tonhalfélék esetlegesen be nem jelentett vagy jogosulatlan átrakására vonatkozó további vizsgálatok szükségessége; a Belize által üzembe helyezett új műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) működőképessége; valamint a déli kardhalra vonatkozó kvótagazdálkodási rendszerre vonatkozó további információk szükségessége. Az ICCAT titkársága ezzel kapcsolatban kiemelte, hogy az adathiány kezelése érdekében, valamint az ICCAT ajánlásainak teljes körű végrehajtásához szükséges tájékoztatás elmulasztásának pótlására megfelelő intézkedések megtételét javasolja.

| (60) | A Bizottság továbbá megvizsgálta az ICCAT által arra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat, hogy Belize eleget tett-e az ICCAT előírásainak és jelentéstételi követelményeinek. A Bizottság ehhez az ICCAT 2012. évi összefoglaló megfelelési táblázatait (7) vette alapul. A rendelkezésre álló információk alapján Belize esetében az átrakás-megfigyelési programon kívül eső tengeri átrakások, valamint a VMS-adatközlések tekintetében hiányosságokat állapított meg. Belize ezenkívül még nem véglegesítette a cápákra vonatkozó fajspecifikus adatgyűjtés javítására vonatkozó tervet. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság továbbá megvizsgálta az ICCAT által arra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat, hogy Belize eleget tett-e az ICCAT előírásainak és jelentéstételi követelményeinek. A Bizottság ehhez az ICCAT 2012. évi összefoglaló megfelelési táblázatait (7) vette alapul. A rendelkezésre álló információk alapján Belize esetében az átrakás-megfigyelési programon kívül eső tengeri átrakások, valamint a VMS-adatközlések tekintetében hiányosságokat állapított meg. Belize ezenkívül még nem véglegesítette a cápákra vonatkozó fajspecifikus adatgyűjtés javítására vonatkozó tervet.

| (61) | Az IOTC 2013. évi megfelelési jelentéséből (8) származó információk szerint Belize a 2012-es évet tekintve továbbra sem tett eleget, vagy csak részben tett eleget az IOTC által elfogadott számos határozatnak. Például az IOTC horogsoros halászhajókra vonatkozó 12/13. számú határozatában szereplő, a területlezárást célzó jogi és adminisztratív intézkedések tekintetében Belize a 2012/2013. évi tilalmi időszakra vonatkozóan nem szolgáltatott információt. Az IOTC aktív hajók listájára vonatkozó 10/08. számú határozatát illetően Belize nem küldte el az IOTC-területen 2012-ben halászati tevékenységet folytató hajókról szóló kötelező jelentést. A 24 méter hosszúságú vagy annál hosszabb, engedéllyel rendelkező hajók jegyzékére vonatkozó 07/02. számú határozatban foglaltaknak Belize csak részben felel meg, mivel a következő, kötelezően benyújtandó adatok még hiányoznak: üzemelő kikötők, a halászeszközök típusa, valamint érvénytelen engedéllyel rendelkező halászhajók. A hajómegfigyelési rendszer bevezetéséről szóló 06/03. számú IOTC-határozatot illetően Belize nem küldte meg a határozatban előírt, a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) bevezetése terén elért előrelépésről szóló kötelező jelentést. A kötelező statisztikai követelményekről szóló 10/02. számú IOTC-határozat tekintetében Belize nem az IOTC-határozat által előírt szabványnak megfelelően jelentette a névleges fogási adatokat, a fogási és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat, illetve a méretgyakorisági adatokat. A cápákkal kapcsolatos adatok benyújtásáról szóló 05/05. számú IOTC-határozatnak Belize csak részben tett eleget, mivel a méretre vonatkozó adatokat nem adta meg. A tengeren végrehajtott átrakásokról szóló 12/05. számú határozatot illetően Belize nem küldte el a kötelező jelentést. A megfigyelőkre vonatkozó 11/04. számú határozat tekintetében Belize nem hajtotta végre a határozatban előírt megfigyelői programot. Nem hozta létre a 24 méternél hosszabb tengeri hajók 5 %-ának kötelező megfigyelésére vonatkozó hajómegfigyelési rendszert, és a megfigyelők jelentéstételi kötelezettségének sem tesz eleget. A statisztikai dokumentációs programról szóló 01/06. számú IOTC-határozatot illetően Belize nem küldte el a nagyszemű tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentumok hitelesítésére jogosult intézményekkel és személyekkel kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

(61)

Az IOTC 2013. évi megfelelési jelentéséből (8) származó információk szerint Belize a 2012-es évet tekintve továbbra sem tett eleget, vagy csak részben tett eleget az IOTC által elfogadott számos határozatnak. Például az IOTC horogsoros halászhajókra vonatkozó 12/13. számú határozatában szereplő, a területlezárást célzó jogi és adminisztratív intézkedések tekintetében Belize a 2012/2013. évi tilalmi időszakra vonatkozóan nem szolgáltatott információt. Az IOTC aktív hajók listájára vonatkozó 10/08. számú határozatát illetően Belize nem küldte el az IOTC-területen 2012-ben halászati tevékenységet folytató hajókról szóló kötelező jelentést. A 24 méter hosszúságú vagy annál hosszabb, engedéllyel rendelkező hajók jegyzékére vonatkozó 07/02. számú határozatban foglaltaknak Belize csak részben felel meg, mivel a következő, kötelezően benyújtandó adatok még hiányoznak: üzemelő kikötők, a halászeszközök típusa, valamint érvénytelen engedéllyel rendelkező halászhajók. A hajómegfigyelési rendszer bevezetéséről szóló 06/03. számú IOTC-határozatot illetően Belize nem küldte meg a határozatban előírt, a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) bevezetése terén elért előrelépésről szóló kötelező jelentést. A kötelező statisztikai követelményekről szóló 10/02. számú IOTC-határozat tekintetében Belize nem az IOTC-határozat által előírt szabványnak megfelelően jelentette a névleges fogási adatokat, a fogási és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat, illetve a méretgyakorisági adatokat. A cápákkal kapcsolatos adatok benyújtásáról szóló 05/05. számú IOTC-határozatnak Belize csak részben tett eleget, mivel a méretre vonatkozó adatokat nem adta meg. A tengeren végrehajtott átrakásokról szóló 12/05. számú határozatot illetően Belize nem küldte el a kötelező jelentést. A megfigyelőkre vonatkozó 11/04. számú határozat tekintetében Belize nem hajtotta végre a határozatban előírt megfigyelői programot. Nem hozta létre a 24 méternél hosszabb tengeri hajók 5 %-ának kötelező megfigyelésére vonatkozó hajómegfigyelési rendszert, és a megfigyelők jelentéstételi kötelezettségének sem tesz eleget. A statisztikai dokumentációs programról szóló 01/06. számú IOTC-határozatot illetően Belize nem küldte el a nagyszemű tonhalra vonatkozó statisztikai dokumentumok hitelesítésére jogosult intézményekkel és személyekkel kapcsolatos információkat.

| (62) | Az ICCAT által előírt kötelezettségeket tekintve Belize magatartása – az e határozat (59) és (60) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint –, valamint az a tény, hogy Belize elmulasztotta az e határozat (61) preambulumbekezdésében említett információk benyújtását az IOTC részére, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményében és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásban foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A statisztikákra, a műholdas hajómegfigyelési rendszerre, a fogási és a halászati erőkifejtésre, a tengeren történő átrakásra, valamint a megfigyelői programra vonatkozó információk kellő időben történő megküldésének elmulasztása miatt Belize nem tudja megfelelően teljesíteni az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkében foglalt kötelezettségeket, amely cikkek előírják az államok számára, hogy saját állampolgáraikra vonatkozóan fogadjanak el a nyílt tengeri élővilág védelmét célzó intézkedéseket, valamint hogy működjenek együtt a nyílt tengeri területek biológiai erőforrásaira vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések terén. |
| --- | --- |

(62)

Az ICCAT által előírt kötelezettségeket tekintve Belize magatartása – az e határozat (59) és (60) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint –, valamint az a tény, hogy Belize elmulasztotta az e határozat (61) preambulumbekezdésében említett információk benyújtását az IOTC részére, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményében és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásban foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A statisztikákra, a műholdas hajómegfigyelési rendszerre, a fogási és a halászati erőkifejtésre, a tengeren történő átrakásra, valamint a megfigyelői programra vonatkozó információk kellő időben történő megküldésének elmulasztása miatt Belize nem tudja megfelelően teljesíteni az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkében foglalt kötelezettségeket, amely cikkek előírják az államok számára, hogy saját állampolgáraikra vonatkozóan fogadjanak el a nyílt tengeri élővilág védelmét célzó intézkedéseket, valamint hogy működjenek együtt a nyílt tengeri területek biológiai erőforrásaira vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések terén.

| (63) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (46) preambulumbekezdésében leírtak szerint a 2010 novemberében Belize-ben tett ellenőrző látogatás alkalmával számos problémára derült fény, különösen a műholdas hajómegfigyelési rendszer működési képességével és a megfigyelői programmal kapcsolatban. A Bizottság – az IOTC 2010. évre vonatkozó megfelelési jelentése kapcsán – 2012. november 15-i határozatának (51) preambulumbekezdésében egyéb problémákat is kiemelt, például az ellenőrzési rendszerrel és az átrakások felügyeletével kapcsolatban. Ezzel összefüggésben a belize-i hatóságok által a megbízható ellenőrzési rendszer létrehozására, a megfigyelői programra, a kirakodási jelentésekre, az átrakások felügyeletére és a halászzsákmányok kirakodására vonatkozóan benyújtott információkból az derült ki, hogy a hatóságok nem gondoskodtak a belize-i lobogó alatt közlekedő hajók hatékony és eredményes ellenőrzésére és megfigyelésére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljesítéséről. Belize-t mindenekelőtt felkérték, hogy dolgozzon ki és léptessen életbe egy nemzeti megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert, hajónapló- és fogásbejelentő rendszert, kirakodási nyilatkozatokat kezelő rendszert, a kirakodások vizsgálatára és ellenőrzésére vonatkozó rendszert, a kijelölt kikötőkre vonatkozó rendszert és egy megfigyelői programot. A belize-i hatóságok tájékoztatást adtak a nemzeti megfigyelői programról, valamint az új hajómegfigyelési és elektronikus hajónapló-rendszer legfontosabb jellemzőiről. Ezekből a dokumentumokból ugyanakkor az derült ki, hogy a folyamat még csak az előkészítési szakaszban tart, és a dokumentumok a hatálybalépést, illetve a megfelelő működést illetően nem tartalmaztak részletes ütemtervet. A Belize által 2013. március 5-én benyújtott, a nyílt tengeri halászatra vonatkozó kikötői ellenőrzési ütemterv tervezete még csak az előkészítési szakaszban tart, és a gyakorlati megvalósításhoz még jelentős fejlesztésekre van szükség. A nemzeti megfigyelői program továbbra is kidolgozás alatt áll. A jelenlegi ellenőrzési rendszer a nem megfelelő ellenőrzési eszközök miatt nem biztosítja a nyílt tengeren belize-i lobogó alatt tevékenységet folytató flotta megfelelő megfigyelését. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy Belize a különböző regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek történő adatszolgáltatás terén súlyos problémákkal küzd, ami aláássa az ország lobogó szerinti államként fennálló kötelezettségei teljesítését. |
| --- | --- |

(63)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (46) preambulumbekezdésében leírtak szerint a 2010 novemberében Belize-ben tett ellenőrző látogatás alkalmával számos problémára derült fény, különösen a műholdas hajómegfigyelési rendszer működési képességével és a megfigyelői programmal kapcsolatban. A Bizottság – az IOTC 2010. évre vonatkozó megfelelési jelentése kapcsán – 2012. november 15-i határozatának (51) preambulumbekezdésében egyéb problémákat is kiemelt, például az ellenőrzési rendszerrel és az átrakások felügyeletével kapcsolatban. Ezzel összefüggésben a belize-i hatóságok által a megbízható ellenőrzési rendszer létrehozására, a megfigyelői programra, a kirakodási jelentésekre, az átrakások felügyeletére és a halászzsákmányok kirakodására vonatkozóan benyújtott információkból az derült ki, hogy a hatóságok nem gondoskodtak a belize-i lobogó alatt közlekedő hajók hatékony és eredményes ellenőrzésére és megfigyelésére vonatkozó nemzetközi kötelezettségeik teljesítéséről. Belize-t mindenekelőtt felkérték, hogy dolgozzon ki és léptessen életbe egy nemzeti megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszert, hajónapló- és fogásbejelentő rendszert, kirakodási nyilatkozatokat kezelő rendszert, a kirakodások vizsgálatára és ellenőrzésére vonatkozó rendszert, a kijelölt kikötőkre vonatkozó rendszert és egy megfigyelői programot. A belize-i hatóságok tájékoztatást adtak a nemzeti megfigyelői programról, valamint az új hajómegfigyelési és elektronikus hajónapló-rendszer legfontosabb jellemzőiről. Ezekből a dokumentumokból ugyanakkor az derült ki, hogy a folyamat még csak az előkészítési szakaszban tart, és a dokumentumok a hatálybalépést, illetve a megfelelő működést illetően nem tartalmaztak részletes ütemtervet. A Belize által 2013. március 5-én benyújtott, a nyílt tengeri halászatra vonatkozó kikötői ellenőrzési ütemterv tervezete még csak az előkészítési szakaszban tart, és a gyakorlati megvalósításhoz még jelentős fejlesztésekre van szükség. A nemzeti megfigyelői program továbbra is kidolgozás alatt áll. A jelenlegi ellenőrzési rendszer a nem megfelelő ellenőrzési eszközök miatt nem biztosítja a nyílt tengeren belize-i lobogó alatt tevékenységet folytató flotta megfelelő megfigyelését. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy Belize a különböző regionális halászati gazdálkodási szervezeteknek történő adatszolgáltatás terén súlyos problémákkal küzd, ami aláássa az ország lobogó szerinti államként fennálló kötelezettségei teljesítését.

| (64) | A 2012. novemberi bizottsági határozat (41)–(42) és (51)–(52) preambulumbekezdésében, valamint az e határozat (62) preambulumbekezdésében leírtak szerint Belize elmulasztotta a nyilvántartási és jelentéstételi kötelezettségei teljesítését. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően Belize kijelentette, hogy a nyilvántartásokkal kapcsolatos hiányosságok nem voltak jelentősek, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megfelelésre vonatkozó megállapításainak meglétét azonban nem vitatta. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hivatalos dokumentációi és Belize állításai ellentmondanak egymásnak. A Bizottság megállapította, hogy a belize-i elektronikus fogásbejelentő rendszer még csak kidolgozás alatt áll, és további tesztelésre van szükség. A Belize által szolgáltatott információk tehát nem utaltak arra, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megfelelési rendszereinek való megfelelésével kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta bármilyen változás történt volna. Állításait Belize nem támasztotta alá olyan dokumentációval, amely lehetővé tenné, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyja a regionális halászati gazdálkodási szervezetek meglévő megfelelési jelentéseit, amelyek – az ebben a szakaszban már említettek szerint – továbbra is igen kritikusan ítélik meg Belize nemzetközi szabályok végrehajtásával kapcsolatos magatartását. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(64)

A 2012. novemberi bizottsági határozat (41)–(42) és (51)–(52) preambulumbekezdésében, valamint az e határozat (62) preambulumbekezdésében leírtak szerint Belize elmulasztotta a nyilvántartási és jelentéstételi kötelezettségei teljesítését. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően Belize kijelentette, hogy a nyilvántartásokkal kapcsolatos hiányosságok nem voltak jelentősek, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megfelelésre vonatkozó megállapításainak meglétét azonban nem vitatta. Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hivatalos dokumentációi és Belize állításai ellentmondanak egymásnak. A Bizottság megállapította, hogy a belize-i elektronikus fogásbejelentő rendszer még csak kidolgozás alatt áll, és további tesztelésre van szükség. A Belize által szolgáltatott információk tehát nem utaltak arra, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megfelelési rendszereinek való megfelelésével kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta bármilyen változás történt volna. Állításait Belize nem támasztotta alá olyan dokumentációval, amely lehetővé tenné, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyja a regionális halászati gazdálkodási szervezetek meglévő megfelelési jelentéseit, amelyek – az ebben a szakaszban már említettek szerint – továbbra is igen kritikusan ítélik meg Belize nemzetközi szabályok végrehajtásával kapcsolatos magatartását. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (65) | A műholdas hajómegfigyelési rendszer tekintetében a Bizottság – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (48) és (52) preambulumbekezdésében, valamint az e határozat (63) preambulumbekezdésében leírtak szerint – arra emlékeztet, hogy a WCPFC, az IOTC és az ICCAT különböző problémákat emelt ki. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően Belize azt állította, hogy a hajómegfigyelési rendszere korszerűsítés alatt áll. A halakra vonatkozó új információs rendszer, valamint az elektronikus hajónapló-rendszer ugyanakkor még csak kidolgozás alatt áll és még nem működőképes. Belize-nek továbbá működőképes halászati felügyelő központja sincs. Ami a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó követelményeinek való megfelelést illeti, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hivatalos dokumentációi és Belize állításai között ellentmondások vannak. Belize vitatta a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megállapításait. A Belize által szolgáltatott információk ugyanakkor nem utaltak arra, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megfelelési rendszereit tekintve az ország magatartásában bármilyen változás történt volna. Állításait Belize nem támasztotta alá olyan megfelelő dokumentációval, amely lehetővé tette volna, hogy a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek meglévő megfelelési jelentéseit figyelmen kívül hagyja. A belize-i hatóságok megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti képességéről gyűjtött információkra tekintettel Belize tehát nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének g) pontjában előírt, különösen a rendszer működőképességével és alkalmasságával kapcsolatos feltételeket. |
| --- | --- |

(65)

A műholdas hajómegfigyelési rendszer tekintetében a Bizottság – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (48) és (52) preambulumbekezdésében, valamint az e határozat (63) preambulumbekezdésében leírtak szerint – arra emlékeztet, hogy a WCPFC, az IOTC és az ICCAT különböző problémákat emelt ki. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően Belize azt állította, hogy a hajómegfigyelési rendszere korszerűsítés alatt áll. A halakra vonatkozó új információs rendszer, valamint az elektronikus hajónapló-rendszer ugyanakkor még csak kidolgozás alatt áll és még nem működőképes. Belize-nek továbbá működőképes halászati felügyelő központja sincs. Ami a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hajómegfigyelési rendszerekre vonatkozó követelményeinek való megfelelést illeti, a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hivatalos dokumentációi és Belize állításai között ellentmondások vannak. Belize vitatta a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megállapításait. A Belize által szolgáltatott információk ugyanakkor nem utaltak arra, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek megfelelési rendszereit tekintve az ország magatartásában bármilyen változás történt volna. Állításait Belize nem támasztotta alá olyan megfelelő dokumentációval, amely lehetővé tette volna, hogy a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek meglévő megfelelési jelentéseit figyelmen kívül hagyja. A belize-i hatóságok megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti képességéről gyűjtött információkra tekintettel Belize tehát nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének g) pontjában előírt, különösen a rendszer működőképességével és alkalmasságával kapcsolatos feltételeket.

| (66) | Az e határozat 3.3. szakaszában említett tények azt bizonyítják, hogy Belize magatartása sérti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelményeket. |
| --- | --- |

(66)

Az e határozat 3.3. szakaszában említett tények azt bizonyítják, hogy Belize magatartása sérti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt követelményeket.

| (67) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (63) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Belize nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartás keretében végzi a hajók lajstromozását, amely nem biztosítja, hogy a Belize lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Belize kijelentette, hogy halászflottája felett ellenőrzést gyakorol, függetlenül attól, hogy a nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartási rendszert egy magánvállalkozás kezeli. A nyilvánosan hozzáférhető információkból az derült ki, hogy Belize kormánya 2013 júniusától (9) átvette a nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartási rendszer működésének irányítását. Bár Belize úgy határozott, hogy 2013. július 13-tól államosítja a nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartási rendszert, a Bizottság ezidáig nem kapott Belize-től olyan beadványt, amely további tényekkel támasztaná alá, hogy a Belize lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban állnak az országgal. Ez a helyzet továbbra is sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(67)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (63) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Belize nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartás keretében végzi a hajók lajstromozását, amely nem biztosítja, hogy a Belize lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Belize kijelentette, hogy halászflottája felett ellenőrzést gyakorol, függetlenül attól, hogy a nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartási rendszert egy magánvállalkozás kezeli. A nyilvánosan hozzáférhető információkból az derült ki, hogy Belize kormánya 2013 júniusától (9) átvette a nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartási rendszer működésének irányítását. Bár Belize úgy határozott, hogy 2013. július 13-tól államosítja a nemzetközi kereskedelmi tengerészeti nyilvántartási rendszert, a Bizottság ezidáig nem kapott Belize-től olyan beadványt, amely további tényekkel támasztaná alá, hogy a Belize lobogója alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban állnak az országgal. Ez a helyzet továbbra is sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt kötelezettségeket.

| (68) | Következésképpen a Belize által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Belize megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 91., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(68)

Következésképpen a Belize által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Belize megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 91., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (3) bekezdésében foglalt rendelkezéseknek.

| (69) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (39)–(63) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – Belize elmulasztotta a nemzetközi szabályok és rendelkezések, valamint az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(69)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (39)–(63) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – Belize elmulasztotta a nemzetközi szabályok és rendelkezések, valamint az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (70) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (10) alapján Belize magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a kilencvenhatodik). Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy az 1905/2006/EK rendelet szerint Belize az alacsonyabb közepes jövedelmű országok között szerepel. |
| --- | --- |

(70)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (10) alapján Belize magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a kilencvenhatodik). Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy az 1905/2006/EK rendelet szerint Belize az alacsonyabb közepes jövedelmű országok között szerepel.

| (71) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (66) preambulumbekezdésében említettek szerint nem került elő olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Belize az alacsony fejlettség miatt mulasztotta el nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. 2012. november 15-ét követően sem mutattak be olyan kézzelfogható bizonyítékot, amely a feltárt hiányosságokat a kapacitás vagy az igazgatási infrastruktúra hiányával hozná összefüggésbe. |
| --- | --- |

(71)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (66) preambulumbekezdésében említettek szerint nem került elő olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Belize az alacsony fejlettség miatt mulasztotta el nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. 2012. november 15-ét követően sem mutattak be olyan kézzelfogható bizonyítékot, amely a feltárt hiányosságokat a kapacitás vagy az igazgatási infrastruktúra hiányával hozná összefüggésbe.

| (72) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (65)–(66) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – Belize fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. |
| --- | --- |

(72)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (65)–(66) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – Belize fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét.

4.   A KAMBODZSAI KIRÁLYSÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (73) | A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkében foglalt rendelkezések alapján hozott bizottsági határozattal 2012. november 15-én értesítette a Kambodzsai Királyságot (a továbbiakban: Kambodzsa) arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítja (11). |
| --- | --- |

(73)

A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkében foglalt rendelkezések alapján hozott bizottsági határozattal 2012. november 15-én értesítette a Kambodzsai Királyságot (a továbbiakban: Kambodzsa) arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítja (11).

| (74) | A Bizottság felkérte Kambodzsát, hogy a bizottsági határozatban megállapított hiányosságok rendezésére a szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki egy cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(74)

A Bizottság felkérte Kambodzsát, hogy a bizottsági határozatban megállapított hiányosságok rendezésére a szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki egy cselekvési tervet.

| (75) | A Bizottság a javasolt cselekvési tervben számos hiányosságot állapított meg a következő területeken: a nemzetközi jog által előírt, különösen egy megfelelő jogi keret elfogadásával összefüggő kötelezettségek teljesítése, megfelelő és hatékony megfigyelési, ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya, visszatartó erejű szankciórendszer hiánya, egy megfelelően működő fogási tanúsítási rendszer hiánya. A megállapított hiányosságok általában a nemzetközi kötelezettségek teljesítésével, valamint a hajók lajstromozására vonatkozó, a nemzetközi jog által előírt feltételeknek való megfeleléssel állnak összefüggésben. A Bizottság ezenkívül hiányosságot állapított meg a megfelelő szervek ajánlásainak és határozatainak, például az ENSZ jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi cselekvési tervének való megfeleléssel kapcsolatban. A Bizottság ugyanakkor a nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való megfelelés hiányát csak alátámasztó bizonyítéknak és nem az azonosítás alapjának tekinti. |
| --- | --- |

(75)

A Bizottság a javasolt cselekvési tervben számos hiányosságot állapított meg a következő területeken: a nemzetközi jog által előírt, különösen egy megfelelő jogi keret elfogadásával összefüggő kötelezettségek teljesítése, megfelelő és hatékony megfigyelési, ellenőrzési és vizsgálati rendszer hiánya, visszatartó erejű szankciórendszer hiánya, egy megfelelően működő fogási tanúsítási rendszer hiánya. A megállapított hiányosságok általában a nemzetközi kötelezettségek teljesítésével, valamint a hajók lajstromozására vonatkozó, a nemzetközi jog által előírt feltételeknek való megfeleléssel állnak összefüggésben. A Bizottság ezenkívül hiányosságot állapított meg a megfelelő szervek ajánlásainak és határozatainak, például az ENSZ jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni nemzetközi cselekvési tervének való megfeleléssel kapcsolatban. A Bizottság ugyanakkor a nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való megfelelés hiányát csak alátámasztó bizonyítéknak és nem az azonosítás alapjának tekinti.

| (76) | A Bizottság 2012. november 22-én Brüsszelben találkozott a kambodzsai hatóságokkal annak érdekében, hogy tisztázzák az aktuális helyzetet és meghatározzák, hogy a Bizottság 2012. november 15-i határozatát követően milyen lépéseket kell tenni. |
| --- | --- |

(76)

A Bizottság 2012. november 22-én Brüsszelben találkozott a kambodzsai hatóságokkal annak érdekében, hogy tisztázzák az aktuális helyzetet és meghatározzák, hogy a Bizottság 2012. november 15-i határozatát követően milyen lépéseket kell tenni.

| (77) | Kambodzsa a Bizottság 2012. november 15-i levelére 2013. február 7-én válaszolt és levelében felsorolta az IUU-halászat elleni küzdelemben megtett intézkedéseit. Kambodzsa azt állította, hogy véglegesítette a 2010–2019 közötti időszakra vonatkozó halászati stratégiai tervezési keretet, ideértve a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet, a tengeri halászati erőforrások ellenőrzésére és fejlesztésére, valamint a jogellenes halászat felszámolására vonatkozó alapdokumentumot, a tengeri halászatot folytató halászhajók hajónaplóját és a halászhajókkal kapcsolatos gazdálkodásra vonatkozó műszaki előírásokról szóló hirdetményt. Azt állította továbbá, hogy megerősítette megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerét, valamint együttműködött az IUU-halászatra vonatkozó regionális cselekvési terv végrehajtásában részt vevő tagállamokkal. 2013. február 7-i levelében közölte, hogy kötelezettségei maradéktalan teljesítéséhez a humán és pénzügyi erőforrások hiánya miatt több időre van szüksége. |
| --- | --- |

(77)

Kambodzsa a Bizottság 2012. november 15-i levelére 2013. február 7-én válaszolt és levelében felsorolta az IUU-halászat elleni küzdelemben megtett intézkedéseit. Kambodzsa azt állította, hogy véglegesítette a 2010–2019 közötti időszakra vonatkozó halászati stratégiai tervezési keretet, ideértve a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet, a tengeri halászati erőforrások ellenőrzésére és fejlesztésére, valamint a jogellenes halászat felszámolására vonatkozó alapdokumentumot, a tengeri halászatot folytató halászhajók hajónaplóját és a halászhajókkal kapcsolatos gazdálkodásra vonatkozó műszaki előírásokról szóló hirdetményt. Azt állította továbbá, hogy megerősítette megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerét, valamint együttműködött az IUU-halászatra vonatkozó regionális cselekvési terv végrehajtásában részt vevő tagállamokkal. 2013. február 7-i levelében közölte, hogy kötelezettségei maradéktalan teljesítéséhez a humán és pénzügyi erőforrások hiánya miatt több időre van szüksége.

| (78) | A Bizottság a javasolt cselekvési tervvel kapcsolatos tárgyalások előmozdítása érdekében többször próbálta felvenni a kapcsolatot Kambodzsával. 2013. április 29-én másodszor is levelet küldött Kambodzsának, amelyben emlékeztetett a 2012. november 15-i kérésére, továbbá kérte, hogy Kambodzsa küldje el az általa tett intézkedéseket alátámasztó dokumentumokat. |
| --- | --- |

(78)

A Bizottság a javasolt cselekvési tervvel kapcsolatos tárgyalások előmozdítása érdekében többször próbálta felvenni a kapcsolatot Kambodzsával. 2013. április 29-én másodszor is levelet küldött Kambodzsának, amelyben emlékeztetett a 2012. november 15-i kérésére, továbbá kérte, hogy Kambodzsa küldje el az általa tett intézkedéseket alátámasztó dokumentumokat.

| (79) | 2013. május 24-én Kambodzsa képviselőivel videokonferenciára került sor. A videokonferencia során Kambodzsa képviselői a következő szóbeli észrevételeket tették: a hajó-nyilvántartási rendszer 2003-ban megváltozott, amikor a rendszer kezelését egy szingapúri székhelyű vállalkozástól egy koreai székhelyű vállalkozás vette át. Kambodzsa kiemelte, hogy elkötelezett a nemzetközi és nemzeti rendelkezések tiszteletben tartása tekintetében. Az IUU-halászat elleni küzdelemben Kambodzsa által alkalmazott eszköz az IUU-halászatban feltehetően részt vevő halászhajók nyilvántartásból való törlése. Állítása szerint számos, IUU-halászatot folytató hajó nyilvántartásból való törlésére került sor. Továbbá amennyiben egy halászhajó szerepel az IUU-listán, Kambodzsa nem veszi nyilvántartásba. Kambodzsa kijelentette, hogy 2010 óta új halászhajókat nem vett nyilvántartásba. |
| --- | --- |

(79)

2013. május 24-én Kambodzsa képviselőivel videokonferenciára került sor. A videokonferencia során Kambodzsa képviselői a következő szóbeli észrevételeket tették: a hajó-nyilvántartási rendszer 2003-ban megváltozott, amikor a rendszer kezelését egy szingapúri székhelyű vállalkozástól egy koreai székhelyű vállalkozás vette át. Kambodzsa kiemelte, hogy elkötelezett a nemzetközi és nemzeti rendelkezések tiszteletben tartása tekintetében. Az IUU-halászat elleni küzdelemben Kambodzsa által alkalmazott eszköz az IUU-halászatban feltehetően részt vevő halászhajók nyilvántartásból való törlése. Állítása szerint számos, IUU-halászatot folytató hajó nyilvántartásból való törlésére került sor. Továbbá amennyiben egy halászhajó szerepel az IUU-listán, Kambodzsa nem veszi nyilvántartásba. Kambodzsa kijelentette, hogy 2010 óta új halászhajókat nem vett nyilvántartásba.

| (80) | A Bizottság a 2013. május 24-i videokonferencia során kiemelte a 2012. november 15-i bizottsági határozatban foglalt megállapításokat, emlékeztette a kambodzsai hatóságokat arra, hogy a feltárt hiányosságokat mielőbb orvosolniuk kell, valamint hogy szóbeli és írásbeli észrevételeiket dokumentumokkal kell alátámasztaniuk, továbbá kifejtette a feltárt hiányosságok orvoslásának elmulasztásából eredő esetleges következményeket. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság a 2013. május 24-i videokonferencia során kiemelte a 2012. november 15-i bizottsági határozatban foglalt megállapításokat, emlékeztette a kambodzsai hatóságokat arra, hogy a feltárt hiányosságokat mielőbb orvosolniuk kell, valamint hogy szóbeli és írásbeli észrevételeiket dokumentumokkal kell alátámasztaniuk, továbbá kifejtette a feltárt hiányosságok orvoslásának elmulasztásából eredő esetleges következményeket.

| (81) | 2013. június 14-i levelében Kambodzsa további tájékoztatást adott az IUU-halászat elleni küzdelemre vonatkozó jelenlegi politikájáról, valamint a lobogó szerinti állami hatósága, a Kambodzsai Nemzetközi Hajónyilvántartás által alkalmazott, IUU-halászat elleni cselekvési tervről. Ezek összhangban voltak a 2013. május 24-i videokonferencián tett szóbeli észrevételekkel. Kambodzsa továbbá rendelkezésre bocsátotta a kambodzsai lobogó alatt közlekedő halászhajók és halszállító hajók/hűtőhajók/mélyhűtött rakományt szállító hajók 2013. májusi jegyzékét. |
| --- | --- |

(81)

2013. június 14-i levelében Kambodzsa további tájékoztatást adott az IUU-halászat elleni küzdelemre vonatkozó jelenlegi politikájáról, valamint a lobogó szerinti állami hatósága, a Kambodzsai Nemzetközi Hajónyilvántartás által alkalmazott, IUU-halászat elleni cselekvési tervről. Ezek összhangban voltak a 2013. május 24-i videokonferencián tett szóbeli észrevételekkel. Kambodzsa továbbá rendelkezésre bocsátotta a kambodzsai lobogó alatt közlekedő halászhajók és halszállító hajók/hűtőhajók/mélyhűtött rakományt szállító hajók 2013. májusi jegyzékét.

| (82) | Kambodzsa nem jelezte, hogy az IUU-halászat elleni jelenlegi politikákat és az IUU-halászatra vonatkozó cselekvési terv keretében tett kötelezettségvállalásokat mikor ülteti át kötelező érvényű jogszabályokká, illetve a kambodzsai hatóságok azokat mikor valósítják meg és hajtják végre. |
| --- | --- |

(82)

Kambodzsa nem jelezte, hogy az IUU-halászat elleni jelenlegi politikákat és az IUU-halászatra vonatkozó cselekvési terv keretében tett kötelezettségvállalásokat mikor ülteti át kötelező érvényű jogszabályokká, illetve a kambodzsai hatóságok azokat mikor valósítják meg és hajtják végre.

| (83) | A Bizottság semmilyen további információt nem kapott arra vonatkozóan, hogy Kambodzsa az IUU-halászat elleni küzdelemben milyen fellépéseket valósított meg. |
| --- | --- |

(83)

A Bizottság semmilyen további információt nem kapott arra vonatkozóan, hogy Kambodzsa az IUU-halászat elleni küzdelemben milyen fellépéseket valósított meg.

| (84) | A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette a Kambodzsa által a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően tett szóbeli és írásbeli észrevételeket, és szempontjairól szóban, illetve írásban rendszeresen értesítette Kambodzsát. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette a Kambodzsa által a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően tett szóbeli és írásbeli észrevételeket, és szempontjairól szóban, illetve írásban rendszeresen értesítette Kambodzsát.

| (85) | A Bizottság az összegyűjtött és a következő szakaszban bemutatott információk alapján úgy véli, hogy Kambodzsa a 2012. november 15-i bizottsági határozatban felsorolt aggályos területekkel és hiányosságokkal nem foglalkozott. Ezenkívül a csatolt cselekvési tervben javasolt intézkedéseket sem hajtotta teljes körűen végre. |
| --- | --- |

(85)

A Bizottság az összegyűjtött és a következő szakaszban bemutatott információk alapján úgy véli, hogy Kambodzsa a 2012. november 15-i bizottsági határozatban felsorolt aggályos területekkel és hiányosságokkal nem foglalkozott. Ezenkívül a csatolt cselekvési tervben javasolt intézkedéseket sem hajtotta teljes körűen végre.

5.   KAMBODZSA NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁSA

| (86) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint – a 2012. november 15-i bizottsági határozat megállapításaival összhangban – az alábbiakban értékeli a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Kambodzsára háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítését, valamint a javasolt cselekvési tervnek való megfelelést, és azt a Kambodzsától kapott vonatkozó információk alapján tovább vizsgálja. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint – a 2012. november 15-i bizottsági határozat megállapításaival összhangban – az alábbiakban értékeli a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Kambodzsára háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítését, valamint a javasolt cselekvési tervnek való megfelelést, és azt a Kambodzsától kapott vonatkozó információk alapján tovább vizsgálja. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe.

5.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja)

| (87) | A Bizottság – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) és (76) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint – a regionális halászati gazdálkodási szervezetektől származó, illetve a saját munkája során szerzett információk alapján megállapította, hogy számos halászhajó esetében észlelték, hogy a hajók kambodzsai lobogó alatt közlekedve jogellenes halászati tevékenységet folytatnak. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) és (76) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint – a regionális halászati gazdálkodási szervezetektől származó, illetve a saját munkája során szerzett információk alapján megállapította, hogy számos halászhajó esetében észlelték, hogy a hajók kambodzsai lobogó alatt közlekedve jogellenes halászati tevékenységet folytatnak.

| (88) | A Bizottság – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint – a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján több olyan esetet tárt fel, amelyekben kambodzsai lobogó alatt közlekedő vagy kambodzsai halászati engedéllyel rendelkező hajók IUU-halászati tevékenységet folytattak. 2010 januárjában (12) és 2010 áprilisában (13) észlelték, hogy a Draco-1 nevű halászhajó (jelenlegi neve (14): Shaanxi Henan 33; a hajó a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) preambulumbekezdésében a 2012. novemberi nevén szerepel: Xiong Nu Baru 33) a CCAMLR területén kambodzsai lobogó alatt közlekedve jogellenes halászati tevékenységet folytat. Ezenkívül 2010 áprilisában (15) megfigyelték, hogy a Trosky nevű halászhajó (jelenlegi neve (16): Huiqunan; a hajó a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) preambulumbekezdésében a 2012. novemberi nevén szerepel: Yangzi Hua 44) a CCAMLR területén kambodzsai lobogó alatt közlekedve jogellenes halászati tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint – a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján több olyan esetet tárt fel, amelyekben kambodzsai lobogó alatt közlekedő vagy kambodzsai halászati engedéllyel rendelkező hajók IUU-halászati tevékenységet folytattak. 2010 januárjában (12) és 2010 áprilisában (13) észlelték, hogy a Draco-1 nevű halászhajó (jelenlegi neve (14): Shaanxi Henan 33; a hajó a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) preambulumbekezdésében a 2012. novemberi nevén szerepel: Xiong Nu Baru 33) a CCAMLR területén kambodzsai lobogó alatt közlekedve jogellenes halászati tevékenységet folytat. Ezenkívül 2010 áprilisában (15) megfigyelték, hogy a Trosky nevű halászhajó (jelenlegi neve (16): Huiqunan; a hajó a 2012. november 15-i bizottsági határozat (75) preambulumbekezdésében a 2012. novemberi nevén szerepel: Yangzi Hua 44) a CCAMLR területén kambodzsai lobogó alatt közlekedve jogellenes halászati tevékenységet folytat.

| (89) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat 5.1. szakaszában említettek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin szerepelnek olyan IUU-hajók, amelyek a listákra történő felvételüket követően Kambodzsa lobogója alatt közlekedtek, egyértelműen jelzi, hogy Kambodzsa nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(89)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat 5.1. szakaszában említettek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin szerepelnek olyan IUU-hajók, amelyek a listákra történő felvételüket követően Kambodzsa lobogója alatt közlekedtek, egyértelműen jelzi, hogy Kambodzsa nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (90) | A Bizottság ezenkívül – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (76) preambulumbekezdésében leírtak szerint – bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Kambodzsa megsértette a nemzetközi jog által előírt állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket. Nevezetesen a Bizottság uniós fogási tanúsítványok alapján tényszerű bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy egy kambodzsai hajó rendszeresen megsértette az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit, amelynek következtében ezeket a fogásokat IUU-halászati tevékenységnek nyilvánították. Ezek a jogsértések egy olyan kambodzsai szállítóhajót érintettek, amelyre a tengeren erszényes kerítőhálós hajókról halat rakodtak át. Az ICCAT 06-11. számú ajánlásával összhangban az erszényes kerítőhálós hajók számára az ICCAT-területen tilos a tonhalfajok tengeren történő átrakása. Ezenfelül a kambodzsai szállítóhajó nem szerepelt az ICCAT azon szállítóhajókat tartalmazó nyilvántartásában, amelyek az ICCAT 06-11. számú ajánlásának 3. szakaszában előírt módon jogosultak az ICCAT-területen halászatot folytatni. A kambodzsai hatóságok ezzel kapcsolatban semmilyen intézkedést nem tettek. Kambodzsa magatartása sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdését, amely előírja, hogy minden állam tényleges joghatóságot és ellenőrzést gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Kambodzsa nem alkalmazott megfelelő szankciókat, nem akadályozta meg a jogsértések ismételt előfordulását és nem fosztotta meg az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Ez nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal. |
| --- | --- |

(90)

A Bizottság ezenkívül – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (76) preambulumbekezdésében leírtak szerint – bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Kambodzsa megsértette a nemzetközi jog által előírt állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket. Nevezetesen a Bizottság uniós fogási tanúsítványok alapján tényszerű bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy egy kambodzsai hajó rendszeresen megsértette az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit, amelynek következtében ezeket a fogásokat IUU-halászati tevékenységnek nyilvánították. Ezek a jogsértések egy olyan kambodzsai szállítóhajót érintettek, amelyre a tengeren erszényes kerítőhálós hajókról halat rakodtak át. Az ICCAT 06-11. számú ajánlásával összhangban az erszényes kerítőhálós hajók számára az ICCAT-területen tilos a tonhalfajok tengeren történő átrakása. Ezenfelül a kambodzsai szállítóhajó nem szerepelt az ICCAT azon szállítóhajókat tartalmazó nyilvántartásában, amelyek az ICCAT 06-11. számú ajánlásának 3. szakaszában előírt módon jogosultak az ICCAT-területen halászatot folytatni. A kambodzsai hatóságok ezzel kapcsolatban semmilyen intézkedést nem tettek. Kambodzsa magatartása sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdését, amely előírja, hogy minden állam tényleges joghatóságot és ellenőrzést gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Kambodzsa nem alkalmazott megfelelő szankciókat, nem akadályozta meg a jogsértések ismételt előfordulását és nem fosztotta meg az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Ez nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal.

| (91) | Kambodzsa a fentiek szerint kambodzsai lobogó alatt közlekedő, bizonyítottan IUU-halászatot folytató hajók esetében a cselekvési tervben foglalt erre vonatkozó kérés ellenére sem mutatott be olyan dokumentumokat, amelyek alátámasztanák, hogy Kambodzsa a feltehetően jogellenes halászati tevékenységek ellen olyan intézkedéseket hozott, amelyek a jogsértések ismételt előfordulását megakadályozó és az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól megfosztó, megfelelő szankciók alkalmazását igazolnák. Kambodzsa mindössze annyit terjesztett elő, hogy az IUU-halászat elleni politikája a hajók nyilvántartásból való törlésére, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók részére kiállított engedélyek, tanúsítványok, jogosítványok és dokumentumok visszavonására irányul. Kambodzsának ezenkívül a vizsgálatok lefolytatásához és a hajói megfigyeléséhez nem áll rendelkezésére megfelelő közigazgatási rendszer. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(91)

Kambodzsa a fentiek szerint kambodzsai lobogó alatt közlekedő, bizonyítottan IUU-halászatot folytató hajók esetében a cselekvési tervben foglalt erre vonatkozó kérés ellenére sem mutatott be olyan dokumentumokat, amelyek alátámasztanák, hogy Kambodzsa a feltehetően jogellenes halászati tevékenységek ellen olyan intézkedéseket hozott, amelyek a jogsértések ismételt előfordulását megakadályozó és az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól megfosztó, megfelelő szankciók alkalmazását igazolnák. Kambodzsa mindössze annyit terjesztett elő, hogy az IUU-halászat elleni politikája a hajók nyilvántartásból való törlésére, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók részére kiállított engedélyek, tanúsítványok, jogosítványok és dokumentumok visszavonására irányul. Kambodzsának ezenkívül a vizsgálatok lefolytatásához és a hajói megfigyeléséhez nem áll rendelkezésére megfelelő közigazgatási rendszer. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (92) | Kambodzsa a jogi keretének a nyílt tengeri biológiai erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás biztosítása érdekében történő felülvizsgálatával kapcsolatban azt állította, hogy véglegesítette a 2010–2019 közötti időszakra vonatkozó halászati stratégiai tervezési keretet, ideértve a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet. A kambodzsai beadvány azonban nem erősítette meg, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozatban kiemelt hiányosságok orvoslása érdekében konkrét intézkedések történtek volna. Kambodzsa általános jellegű dokumentumokat nyújtott be, amelyek a nyílt tengeri élővilág védelmének és az azzal való gazdálkodásnak a biztosítását célzó, konkrét cselekvési tervet nem tartalmaztak. A dokumentumokban általános elveket fogalmaztak meg, és azok kizárólag a Kambodzsában (a szárazföldi vizeken és a parti tengervizeken) folytatott halászatra vonatkoztak. Kambodzsa csatolta továbbá a kambodzsai halászati ágazat leírását, valamint a Halászati Minisztérium megbízatását, amely igen általános jellegű, és a halászati gazdálkodás konkrét kérdéseivel nem foglalkozik. A kambodzsai beadvány egy olyan elemzést is tartalmazott, amely megerősítette a korlátozott irányítás, valamint a jogi és szabályozási környezet egyes területeken tapasztalható gyengeségeit, a határok megállapításának hiányát és a gyenge végrehajtást, a korlátozott készségeket, illetve hogy kevés szabvány és útmutató áll rendelkezésre. Kambodzsa ezenkívül a Bizottság kérései ellenére sem mutatott be olyan dokumentációt, amelyből kiderülne, hogy a fent említett stratégiai tervezési keret és a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódex elfogadásán túlmenően módosítani kívánná a jogi keretét. |
| --- | --- |

(92)

Kambodzsa a jogi keretének a nyílt tengeri biológiai erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás biztosítása érdekében történő felülvizsgálatával kapcsolatban azt állította, hogy véglegesítette a 2010–2019 közötti időszakra vonatkozó halászati stratégiai tervezési keretet, ideértve a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet. A kambodzsai beadvány azonban nem erősítette meg, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozatban kiemelt hiányosságok orvoslása érdekében konkrét intézkedések történtek volna. Kambodzsa általános jellegű dokumentumokat nyújtott be, amelyek a nyílt tengeri élővilág védelmének és az azzal való gazdálkodásnak a biztosítását célzó, konkrét cselekvési tervet nem tartalmaztak. A dokumentumokban általános elveket fogalmaztak meg, és azok kizárólag a Kambodzsában (a szárazföldi vizeken és a parti tengervizeken) folytatott halászatra vonatkoztak. Kambodzsa csatolta továbbá a kambodzsai halászati ágazat leírását, valamint a Halászati Minisztérium megbízatását, amely igen általános jellegű, és a halászati gazdálkodás konkrét kérdéseivel nem foglalkozik. A kambodzsai beadvány egy olyan elemzést is tartalmazott, amely megerősítette a korlátozott irányítás, valamint a jogi és szabályozási környezet egyes területeken tapasztalható gyengeségeit, a határok megállapításának hiányát és a gyenge végrehajtást, a korlátozott készségeket, illetve hogy kevés szabvány és útmutató áll rendelkezésre. Kambodzsa ezenkívül a Bizottság kérései ellenére sem mutatott be olyan dokumentációt, amelyből kiderülne, hogy a fent említett stratégiai tervezési keret és a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódex elfogadásán túlmenően módosítani kívánná a jogi keretét.

| (93) | A halászhajók lajstromozására vonatkozó jogi keret tekintetében Kambodzsa semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. Kijelentette, hogy véglegesítette a halászhajókkal kapcsolatos gazdálkodásra vonatkozó műszaki előírásokról szóló hirdetményt. |
| --- | --- |

(93)

A halászhajók lajstromozására vonatkozó jogi keret tekintetében Kambodzsa semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. Kijelentette, hogy véglegesítette a halászhajókkal kapcsolatos gazdálkodásra vonatkozó műszaki előírásokról szóló hirdetményt.

| (94) | Kambodzsa semmilyen dokumentációt nem nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a jogi keretét egy visszatartó erejű szankciórendszer hatálybaléptetése érdekében felülvizsgálja. |
| --- | --- |

(94)

Kambodzsa semmilyen dokumentációt nem nyújtott be arra vonatkozóan, hogy a jogi keretét egy visszatartó erejű szankciórendszer hatálybaléptetése érdekében felülvizsgálja.

| (95) | Kambodzsa nem adott tájékoztatást a cselekvési tervben kiemelt azon kérdésekkel kapcsolatban, amelyek arra vonatkoznak, hogy a jogi keretét felül kell vizsgálnia annak érdekében, hogy a hatóságai számára lehetővé tegye az információk bekérését és a kambodzsai lobogó alatt közlekedő halászhajók üzemeltetőinek, bejegyzett tulajdonosainak és haszonélvezőinek tevékenységével kapcsolatos vizsgálatokat. |
| --- | --- |

(95)

Kambodzsa nem adott tájékoztatást a cselekvési tervben kiemelt azon kérdésekkel kapcsolatban, amelyek arra vonatkoznak, hogy a jogi keretét felül kell vizsgálnia annak érdekében, hogy a hatóságai számára lehetővé tegye az információk bekérését és a kambodzsai lobogó alatt közlekedő halászhajók üzemeltetőinek, bejegyzett tulajdonosainak és haszonélvezőinek tevékenységével kapcsolatos vizsgálatokat.

| (96) | Kambodzsának a jelenlegi határozat e szakaszában említett, az ismétlődő IUU-halászattal szembeni fellépésre irányuló intézkedések terén tanúsított magatartása nem áll összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt, a lobogó szerinti államra háruló alapvető kötelezettségekkel, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett a hajót érintő közigazgatási, műszaki és szociális kérdések tekintetében. Kambodzsa beadványai nem teszik lehetővé, hogy a Bizottság úgy ítélje meg, hogy Kambodzsa jogi keretében a 2012. november 15-i határozat elfogadása óta bizonyítható előrelépés történt volna. |
| --- | --- |

(96)

Kambodzsának a jelenlegi határozat e szakaszában említett, az ismétlődő IUU-halászattal szembeni fellépésre irányuló intézkedések terén tanúsított magatartása nem áll összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt, a lobogó szerinti államra háruló alapvető kötelezettségekkel, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett a hajót érintő közigazgatási, műszaki és szociális kérdések tekintetében. Kambodzsa beadványai nem teszik lehetővé, hogy a Bizottság úgy ítélje meg, hogy Kambodzsa jogi keretében a 2012. november 15-i határozat elfogadása óta bizonyítható előrelépés történt volna.

| (97) | Következésképpen a Kambodzsa által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Kambodzsa megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt rendelkezéseknek. Emlékeztetni kell arra, hogy lényegtelen, hogy Kambodzsa ténylegesen ratifikálta-e az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, mivel az ENSZ Tengerjogi Egyezményének a nyílt tengeri hajózásról szóló rendelkezéseit (a Tengerjogi Egyezmény 86–115. cikke) nemzetközi szokásjogként ismerték el. Ezek a rendelkezések korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályokat kodifikálnak, és közel szó szerint átveszik a nyílt tengerről szóló egyezmény, illetve a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló egyezmény szövegét, amelyet Kambodzsa ratifikált, illetve amelyhez csatlakozott. |
| --- | --- |

(97)

Következésképpen a Kambodzsa által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Kambodzsa megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt rendelkezéseknek. Emlékeztetni kell arra, hogy lényegtelen, hogy Kambodzsa ténylegesen ratifikálta-e az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, mivel az ENSZ Tengerjogi Egyezményének a nyílt tengeri hajózásról szóló rendelkezéseit (a Tengerjogi Egyezmény 86–115. cikke) nemzetközi szokásjogként ismerték el. Ezek a rendelkezések korábban már meglévő nemzetközi szokásjogi szabályokat kodifikálnak, és közel szó szerint átveszik a nyílt tengerről szóló egyezmény, illetve a parti tengerről és a csatlakozó övezetről szóló egyezmény szövegét, amelyet Kambodzsa ratifikált, illetve amelyhez csatlakozott.

| (98) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (76)–(79) preambulumbekezdésére és a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa elmulasztotta a lobogó szerinti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségekek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászattal szemben. |
| --- | --- |

(98)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (76)–(79) preambulumbekezdésére és a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa elmulasztotta a lobogó szerinti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségekek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászattal szemben.

5.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontja)

| (99) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (83)–(86) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy Kambodzsa hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e az elkövetőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében. |
| --- | --- |

(99)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (83)–(86) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy Kambodzsa hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e az elkövetőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében.

| (100) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (84) preambulumbekezdésében említettek szerint Kambodzsa nem biztosította, hogy a joghatósága alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – a lehető legnagyobb mértékben – állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. |
| --- | --- |

(100)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (84) preambulumbekezdésében említettek szerint Kambodzsa nem biztosította, hogy a joghatósága alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – a lehető legnagyobb mértékben – állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól.

| (101) | Kambodzsa a 2013. május 24-i videokonferencián szóbeli észrevételeket tett arra vonatkozóan, hogy törölte a nyilvántartásból a feltehetően IUU-halászati tevékenységet folytató hajókat. 2013. június 14-i levelében azt állította, hogy amennyiben egy halászhajó esetében megállapítást nyer, hogy jogellenes halászatot folytat, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáján szerepel, a Kambodzsai Nemzetközi Hajónyilvántartás azonnali határozott fegyelmi intézkedéseket tesz, ideértve a hajó nyilvántartásból való törlését, valamint a kambodzsai lobogó alatt közlekedő hajó részére kiállított bármely engedély, tanúsítvány, jogosítvány vagy dokumentum visszavonását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hajó nyilvántartásból való egyszerű törlése további bírság vagy egyéb szankció nélkül nem elegendően súlyos intézkedés. A nyilvántartásból való egyszerű törlés nem fosztja meg a jogsértőt a jogellenes tevékenységeiből származó haszontól. Ezenkívül nem akadályozza meg, hogy a jogsértő az említett hajóra egy másik, tetszés szerinti lobogót tűzzön ki. Kambodzsa továbbá a Bizottság kérései ellenére sem nyújtott be olyan dokumentációt, amellyel ezeket a szóbeli és írásbeli észrevételeit alá tudta volna támasztani. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(101)

Kambodzsa a 2013. május 24-i videokonferencián szóbeli észrevételeket tett arra vonatkozóan, hogy törölte a nyilvántartásból a feltehetően IUU-halászati tevékenységet folytató hajókat. 2013. június 14-i levelében azt állította, hogy amennyiben egy halászhajó esetében megállapítást nyer, hogy jogellenes halászatot folytat, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáján szerepel, a Kambodzsai Nemzetközi Hajónyilvántartás azonnali határozott fegyelmi intézkedéseket tesz, ideértve a hajó nyilvántartásból való törlését, valamint a kambodzsai lobogó alatt közlekedő hajó részére kiállított bármely engedély, tanúsítvány, jogosítvány vagy dokumentum visszavonását. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a hajó nyilvántartásból való egyszerű törlése további bírság vagy egyéb szankció nélkül nem elegendően súlyos intézkedés. A nyilvántartásból való egyszerű törlés nem fosztja meg a jogsértőt a jogellenes tevékenységeiből származó haszontól. Ezenkívül nem akadályozza meg, hogy a jogsértő az említett hajóra egy másik, tetszés szerinti lobogót tűzzön ki. Kambodzsa továbbá a Bizottság kérései ellenére sem nyújtott be olyan dokumentációt, amellyel ezeket a szóbeli és írásbeli észrevételeit alá tudta volna támasztani. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (102) | Az e határozat (91)–(95) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Kambodzsa a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően nem léptetett életbe visszatartó erejű szankciórendszert. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(102)

Az e határozat (91)–(95) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Kambodzsa a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően nem léptetett életbe visszatartó erejű szankciórendszert. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (103) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (86) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Kambodzsa a más országokkal folytatott együttműködés és a végrehajtási intézkedések megtétele tekintetében kapacitási problémákkal küzd, amelyek a megfelelő jogi és adminisztratív környezet, valamint a hatóságok számára adott, a feladataik elvégzéséhez szükséges felhatalmazás hiányával állnak összefüggésben. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(103)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (86) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Kambodzsa a más országokkal folytatott együttműködés és a végrehajtási intézkedések megtétele tekintetében kapacitási problémákkal küzd, amelyek a megfelelő jogi és adminisztratív környezet, valamint a hatóságok számára adott, a feladataik elvégzéséhez szükséges felhatalmazás hiányával állnak összefüggésben. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (104) | A kambodzsai megfigyelők és a kirakodást felügyelő tisztviselők képzésével kapcsolatban Kambodzsa semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(104)

A kambodzsai megfigyelők és a kirakodást felügyelő tisztviselők képzésével kapcsolatban Kambodzsa semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (105) | Kambodzsának a jelenlegi határozat e szakaszában említett, az együttműködésre és a végrehajtásra irányuló fellépések terén tanúsított magatartása nem áll összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt, a lobogó szerinti államra háruló alapvető kötelezettségekkel, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam ténylegesen joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók felett, mivel ez a magatartás azt jelzi, hogy Kambodzsa a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében nem tesz eleget a rá háruló kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(105)

Kambodzsának a jelenlegi határozat e szakaszában említett, az együttműködésre és a végrehajtásra irányuló fellépések terén tanúsított magatartása nem áll összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének (1) és (2) bekezdésében foglalt, a lobogó szerinti államra háruló alapvető kötelezettségekkel, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam ténylegesen joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók felett, mivel ez a magatartás azt jelzi, hogy Kambodzsa a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében nem tesz eleget a rá háruló kötelezettségeknek.

| (106) | A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Kambodzsa lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit 2013-ig vette figyelembe. Figyelembe vette továbbá a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követő fejleményeket. |
| --- | --- |

(106)

A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Kambodzsa lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit 2013-ig vette figyelembe. Figyelembe vette továbbá a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követő fejleményeket.

| (107) | Következésképpen a Kambodzsa által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Kambodzsa megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(107)

Következésképpen a Kambodzsa által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Kambodzsa megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében foglalt rendelkezéseknek.

| (108) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (83)–(86) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontja alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(108)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (83)–(86) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (5) bekezdésének b), c) és d) pontja alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségek teljesítését.

5.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (109) | A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (89)–(96) preambulumbekezdésében említettek szerint megvizsgálta a regionális halászati gazdálkodási szervezetek, különösen az ICCAT és az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR) által közzétett és rendelkezésre álló adatokból származó, jelentősnek ítélt információkat. Ezenkívül minden olyan információt megvizsgált, amelyet Kambodzsának az IOTC és a CCAMLR nem szerződő félként betöltött státuszával kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően jelentősnek vélt. |
| --- | --- |

(109)

A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (89)–(96) preambulumbekezdésében említettek szerint megvizsgálta a regionális halászati gazdálkodási szervezetek, különösen az ICCAT és az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR) által közzétett és rendelkezésre álló adatokból származó, jelentősnek ítélt információkat. Ezenkívül minden olyan információt megvizsgált, amelyet Kambodzsának az IOTC és a CCAMLR nem szerződő félként betöltött státuszával kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően jelentősnek vélt.

| (110) | Emlékeztetni kell arra, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozat óta az ICCAT a 2012–2013-as időszakra vonatkozó kétéves jelentésében (17) elfogadta, hogy Kambodzsa azonosítását fenn kell tartani, mivel az ICCAT-bizottság levelére semmilyen válasz nem érkezett. Az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseknek való megfeleléssel kapcsolatban kért információkat tartalmazó kambodzsai válasz hiányában az ICCAT úgy határozott, hogy 2013-ban fenntartja Kambodzsa azonosítását. Az ICCAT-bizottság a nem szerződő felek együttműködésének értékelése céljából ténylegesen megvizsgálta a rendelkezésre álló információkat, azonban a Bizottság által Kambodzsának küldött, azonosításról szóló levélre a Titkársághoz nem érkezett válasz. Az ICCAT-bizottság tehát úgy határozott, hogy további információk beérkezéséig fenntartja Kambodzsa azonosítását. Ez a helyzet tehát igazolja, hogy Kambodzsa az ENSZ Tengerjogi Egyezményében a lobogó szerinti államokra vonatkozóan, a védelmi és gazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatban előírt kötelezettségeit egyáltalán nem teljesíti. |
| --- | --- |

(110)

Emlékeztetni kell arra, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozat óta az ICCAT a 2012–2013-as időszakra vonatkozó kétéves jelentésében (17) elfogadta, hogy Kambodzsa azonosítását fenn kell tartani, mivel az ICCAT-bizottság levelére semmilyen válasz nem érkezett. Az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseknek való megfeleléssel kapcsolatban kért információkat tartalmazó kambodzsai válasz hiányában az ICCAT úgy határozott, hogy 2013-ban fenntartja Kambodzsa azonosítását. Az ICCAT-bizottság a nem szerződő felek együttműködésének értékelése céljából ténylegesen megvizsgálta a rendelkezésre álló információkat, azonban a Bizottság által Kambodzsának küldött, azonosításról szóló levélre a Titkársághoz nem érkezett válasz. Az ICCAT-bizottság tehát úgy határozott, hogy további információk beérkezéséig fenntartja Kambodzsa azonosítását. Ez a helyzet tehát igazolja, hogy Kambodzsa az ENSZ Tengerjogi Egyezményében a lobogó szerinti államokra vonatkozóan, a védelmi és gazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatban előírt kötelezettségeit egyáltalán nem teljesíti.

| (111) | A CCAMRL-től származó, fogási dokumentációs rendszerre vonatkozó információk (18) szerint Kambodzsa a CCAMLR nem szerződő és nem együttműködő feleként 2012-ben feltehetően részt vett sügér halászatában és/vagy kereskedelmében. A CCAMRL 2012-ben együttműködés céljából hivatalosan megkereste Kambodzsát és kérte, hogy a sügér kereskedelmével kapcsolatban szolgáltasson adatokat. Tájékoztatás azonban azóta sem érkezett. Ez a helyzet tehát igazolja, hogy Kambodzsa az ENSZ Tengerjogi Egyezményében a lobogó szerinti államokra vonatkozóan, a védelmi és gazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatban előírt kötelezettségeit egyáltalán nem teljesíti. |
| --- | --- |

(111)

A CCAMRL-től származó, fogási dokumentációs rendszerre vonatkozó információk (18) szerint Kambodzsa a CCAMLR nem szerződő és nem együttműködő feleként 2012-ben feltehetően részt vett sügér halászatában és/vagy kereskedelmében. A CCAMRL 2012-ben együttműködés céljából hivatalosan megkereste Kambodzsát és kérte, hogy a sügér kereskedelmével kapcsolatban szolgáltasson adatokat. Tájékoztatás azonban azóta sem érkezett. Ez a helyzet tehát igazolja, hogy Kambodzsa az ENSZ Tengerjogi Egyezményében a lobogó szerinti államokra vonatkozóan, a védelmi és gazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatban előírt kötelezettségeit egyáltalán nem teljesíti.

| (112) | Kambodzsa a megbízható ellenőrzési rendszer létrehozásával, a megfigyelői programmal, a kirakodási jelentésekkel, az átrakási műveletek felügyeletével és a halászzsákmányok kirakodásának nyomon követésével kapcsolatban a cselekvési tervben foglalt kérések ellenére semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. Azt állította, hogy véglegesítette a tengeri halászatot folytató halászhajók hajónaplóját, valamint megerősítette és kibővítette a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerét, azonban ezt tovább nem pontosította. A halászhajók hajónaplójának csak a sablonját küldte el. További releváns dokumentációt nem juttatott el a Bizottsághoz. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(112)

Kambodzsa a megbízható ellenőrzési rendszer létrehozásával, a megfigyelői programmal, a kirakodási jelentésekkel, az átrakási műveletek felügyeletével és a halászzsákmányok kirakodásának nyomon követésével kapcsolatban a cselekvési tervben foglalt kérések ellenére semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. Azt állította, hogy véglegesítette a tengeri halászatot folytató halászhajók hajónaplóját, valamint megerősítette és kibővítette a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerét, azonban ezt tovább nem pontosította. A halászhajók hajónaplójának csak a sablonját küldte el. További releváns dokumentációt nem juttatott el a Bizottsághoz. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (113) | A jelentéstételi és nyilvántartási kötelezettségek tekintetében Kambodzsa a cselekvési tervben foglalt kérések ellenére semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(113)

A jelentéstételi és nyilvántartási kötelezettségek tekintetében Kambodzsa a cselekvési tervben foglalt kérések ellenére semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (114) | A műholdas hajómegfigyelési rendszerrel kapcsolatban Kambodzsa azt állította, hogy a kambodzsai lobogó alatt közlekedő halszállító hajókat elvileg felszerelik a szükséges fedélzeti rendszerekkel, ideértve a műholdas hajómegfigyelési rendszert is. Kambodzsa ennek az írásbeli észrevételnek az alátámasztására a cselekvési tervben foglalt kérések ellenére semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(114)

A műholdas hajómegfigyelési rendszerrel kapcsolatban Kambodzsa azt állította, hogy a kambodzsai lobogó alatt közlekedő halszállító hajókat elvileg felszerelik a szükséges fedélzeti rendszerekkel, ideértve a műholdas hajómegfigyelési rendszert is. Kambodzsa ennek az írásbeli észrevételnek az alátámasztására a cselekvési tervben foglalt kérések ellenére semmiféle dokumentációt nem nyújtott be. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (115) | Kambodzsa a fenti (112)–(114) preambulumbekezdésben leírt magatartásával nem bizonyította, hogy eleget tesz az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően a hajót érintő közigazgatási, műszaki és szociális kérdések tekintetében joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. |
| --- | --- |

(115)

Kambodzsa a fenti (112)–(114) preambulumbekezdésben leírt magatartásával nem bizonyította, hogy eleget tesz az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően a hajót érintő közigazgatási, műszaki és szociális kérdések tekintetében joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett.

| (116) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (96) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Kambodzsa a hajók lajstromozását nemzetközi hajónyilvántartás keretében végzi, amely – Kambodzsa 2013. június 14-i beadványa szerint – a lobogó szerinti állam hatóságának feladatait is betölti. A Kambodzsai Nemzetközi Hajónyilvántartás az országon kívül található és nem biztosítja, hogy a kambodzsai lobogó alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Attól a szóbeli és írásbeli észrevételtől eltekintve, hogy 2010-től tilos kambodzsai lobogó alatt közlekedő új halászhajót nyilvántartásba venni, Kambodzsa semmiféle olyan dokumentációt nem nyújtott be, amely azt bizonyítaná, hogy a halászhajók nyilvántartási rendszere változott volna. A 2013. június 14-i levél szerint a kambodzsai hajónyilvántartásban 2013 májusában 6 halászhajó és 78 halszállító hajó/hűtőhajó/mélyhűtött rakományt szállító hajó szerepelt. A nyilvánosan hozzáférhető információkból (19) ugyanakkor az derül ki, hogy kambodzsai lobogó alatt 150 halászhajót vettek nyilvántartásba. Ez a flotta jelentős halászati kapacitást képvisel, amely nem áll egy hatékonyan működő hajómegfigyelési rendszer ellenőrzése alatt, és ez nem teszi lehetővé Kambodzsa számára lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségei teljesítését. A Bizottsághoz nem érkezett olyan beadvány, amely olyan további elemeket tartalmazna, amelyek igazolnák, hogy Kambodzsa és a lobogója alatt nyilvántartásba vett hajók tényleges kapcsolatban állnak egymással. Ez a helyzet továbbra is sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(116)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (96) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint Kambodzsa a hajók lajstromozását nemzetközi hajónyilvántartás keretében végzi, amely – Kambodzsa 2013. június 14-i beadványa szerint – a lobogó szerinti állam hatóságának feladatait is betölti. A Kambodzsai Nemzetközi Hajónyilvántartás az országon kívül található és nem biztosítja, hogy a kambodzsai lobogó alatt közlekedő hajók tényleges kapcsolatban álljanak az országgal. Attól a szóbeli és írásbeli észrevételtől eltekintve, hogy 2010-től tilos kambodzsai lobogó alatt közlekedő új halászhajót nyilvántartásba venni, Kambodzsa semmiféle olyan dokumentációt nem nyújtott be, amely azt bizonyítaná, hogy a halászhajók nyilvántartási rendszere változott volna. A 2013. június 14-i levél szerint a kambodzsai hajónyilvántartásban 2013 májusában 6 halászhajó és 78 halszállító hajó/hűtőhajó/mélyhűtött rakományt szállító hajó szerepelt. A nyilvánosan hozzáférhető információkból (19) ugyanakkor az derül ki, hogy kambodzsai lobogó alatt 150 halászhajót vettek nyilvántartásba. Ez a flotta jelentős halászati kapacitást képvisel, amely nem áll egy hatékonyan működő hajómegfigyelési rendszer ellenőrzése alatt, és ez nem teszi lehetővé Kambodzsa számára lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségei teljesítését. A Bizottsághoz nem érkezett olyan beadvány, amely olyan további elemeket tartalmazna, amelyek igazolnák, hogy Kambodzsa és a lobogója alatt nyilvántartásba vett hajók tényleges kapcsolatban állnak egymással. Ez a helyzet továbbra is sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt kötelezettségeket.

| (117) | Következésképpen a Kambodzsa által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Kambodzsa megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. és 94. cikkében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(117)

Következésképpen a Kambodzsa által hozott intézkedések – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Kambodzsa megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. és 94. cikkében foglalt rendelkezéseknek.

| (118) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (83)–(86) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa elmulasztotta a nemzetközi szabályok és rendelkezések, valamint az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(118)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (83)–(86) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa elmulasztotta a nemzetközi szabályok és rendelkezések, valamint az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

5.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (119) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (99) preambulumbekezdésében említettek szerint Kambodzsa közepes humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százharmincnyolcadik) (20); másrészről Kambodzsa az 1905/2006/EK rendelet szerint a legkevésbé fejlett országok között szerepel. |
| --- | --- |

(119)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (99) preambulumbekezdésében említettek szerint Kambodzsa közepes humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százharmincnyolcadik) (20); másrészről Kambodzsa az 1905/2006/EK rendelet szerint a legkevésbé fejlett országok között szerepel.

| (120) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (100) preambulumbekezdésében említettek szerint nem került elő olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Kambodzsa az alacsony fejlettség miatt mulasztotta el nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. 2013. február 7-én kelt levelében Kambodzsa közölte, hogy az EU által előírt kötelezettségei maradéktalan teljesítéséhez a humán és pénzügyi erőforrások hiánya miatt több időre van szüksége. Ugyanakkor semmiféle olyan kézzelfogható bizonyítékot nem mutatott be, amely a feltárt hiányosságokat a kapacitás vagy az infrastruktúra hiányával hozná összefüggésbe. |
| --- | --- |

(120)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (100) preambulumbekezdésében említettek szerint nem került elő olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Kambodzsa az alacsony fejlettség miatt mulasztotta el nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. 2013. február 7-én kelt levelében Kambodzsa közölte, hogy az EU által előírt kötelezettségei maradéktalan teljesítéséhez a humán és pénzügyi erőforrások hiánya miatt több időre van szüksége. Ugyanakkor semmiféle olyan kézzelfogható bizonyítékot nem mutatott be, amely a feltárt hiányosságokat a kapacitás vagy az infrastruktúra hiányával hozná összefüggésbe.

| (121) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (99)–(100) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. |
| --- | --- |

(121)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (99)–(100) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Kambodzsa fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét.

6.   A GUINEAI KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (122) | A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkében foglalt rendelkezések alapján hozott bizottsági határozattal 2012. november 15-én értesítette a Guineai Köztársaságot (a továbbiakban: Guinea) arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítja (21). |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság az IUU-rendelet 32. cikkében foglalt rendelkezések alapján hozott bizottsági határozattal 2012. november 15-én értesítette a Guineai Köztársaságot (a továbbiakban: Guinea) arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő harmadik országként azonosítja (21).

| (123) | A Bizottság felkérte Guineát, hogy a bizottsági határozatban megállapított hiányosságok rendezésére a szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki egy cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(123)

A Bizottság felkérte Guineát, hogy a bizottsági határozatban megállapított hiányosságok rendezésére a szolgálataival szoros együttműködésben dolgozzon ki egy cselekvési tervet.

| (124) | A Bizottság által a javasolt cselekvési tervben megállapított legfőbb hiányosságok azokkal a hátralévő reformokkal kapcsolatosak, amelyek a következők biztosításához szükségesek: a halászflotta megfelelő és hatékony megfigyelése, a halászatra vonatkozó nemzeti jogszabályok és rendelkezések hatékony végrehajtása, a szabályoknak az IUU-halászati tevékenységek elleni fellépés, valamint a feltárt szabálysértések szankcionálása révén történő érvényesítése, az ellenőrzési és felügyeleti eszközök megerősítése, visszatartó erejű szankciórendszer, valamint az ellenőrzésért és felügyeletért felelős adminisztratív kapacitással összhangban lévő halászati politika. A megállapított hiányosságok általában a nemzetközi kötelezettségek teljesítésével, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak és határozatainak, valamint a hajók lajstromozására vonatkozó, a nemzetközi jog által előírt feltételeknek való megfeleléssel állnak összefüggésben. A Bizottság ugyanakkor a nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való megfelelés hiányát csak alátámasztó bizonyítéknak és nem az azonosítás alapjának tekinti. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság által a javasolt cselekvési tervben megállapított legfőbb hiányosságok azokkal a hátralévő reformokkal kapcsolatosak, amelyek a következők biztosításához szükségesek: a halászflotta megfelelő és hatékony megfigyelése, a halászatra vonatkozó nemzeti jogszabályok és rendelkezések hatékony végrehajtása, a szabályoknak az IUU-halászati tevékenységek elleni fellépés, valamint a feltárt szabálysértések szankcionálása révén történő érvényesítése, az ellenőrzési és felügyeleti eszközök megerősítése, visszatartó erejű szankciórendszer, valamint az ellenőrzésért és felügyeletért felelős adminisztratív kapacitással összhangban lévő halászati politika. A megállapított hiányosságok általában a nemzetközi kötelezettségek teljesítésével, például a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak és határozatainak, valamint a hajók lajstromozására vonatkozó, a nemzetközi jog által előírt feltételeknek való megfeleléssel állnak összefüggésben. A Bizottság ugyanakkor a nem kötelező erejű ajánlásoknak és határozatoknak való megfelelés hiányát csak alátámasztó bizonyítéknak és nem az azonosítás alapjának tekinti.

| (125) | A Bizottság 2012. december 6-án Brüsszelben tárgyalt a guineai hatóságokkal. Válaszolt a guineai hatóságok kérdéseire, valamint megjegyzéseket fűzött a bizottsági határozatban említett kérdésekhez és a cselekvési tervben javasolt intézkedésekhez. |
| --- | --- |

(125)

A Bizottság 2012. december 6-án Brüsszelben tárgyalt a guineai hatóságokkal. Válaszolt a guineai hatóságok kérdéseire, valamint megjegyzéseket fűzött a bizottsági határozatban említett kérdésekhez és a cselekvési tervben javasolt intézkedésekhez.

| (126) | Guinea 2012. december 7-én dokumentumokat nyújtott be a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter azon határozatával kapcsolatban, amely annak a guineai tisztviselőnek az elbocsátására vonatkozott, aki a guineai kizárólagos gazdasági övezetben tevékenységet folytató külföldi hajók számára hamis guineai engedélyeket adott ki. |
| --- | --- |

(126)

Guinea 2012. december 7-én dokumentumokat nyújtott be a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter azon határozatával kapcsolatban, amely annak a guineai tisztviselőnek az elbocsátására vonatkozott, aki a guineai kizárólagos gazdasági övezetben tevékenységet folytató külföldi hajók számára hamis guineai engedélyeket adott ki.

| (127) | 2012. december 10-én Guinea további beadványt küldött, amelyben vállalta, hogy egyeztetéseket kezdeményez a Bizottsággal, és kérte a bizottsági értesítésre való válaszadás határidejének 2013. január 17-ig történő meghosszabbítását. Guinea az alábbi dokumentumokat nyújtotta be: 1. a gazdasági és pénzügyi miniszter levele; 2. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter levele, valamint a következő mellékletek: a javasolt cselekvési terv, a megvalósításra vonatkozó költségvetés és ütemterv. |
| --- | --- |

(127)

2012. december 10-én Guinea további beadványt küldött, amelyben vállalta, hogy egyeztetéseket kezdeményez a Bizottsággal, és kérte a bizottsági értesítésre való válaszadás határidejének 2013. január 17-ig történő meghosszabbítását. Guinea az alábbi dokumentumokat nyújtotta be: 1. a gazdasági és pénzügyi miniszter levele; 2. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter levele, valamint a következő mellékletek: a javasolt cselekvési terv, a megvalósításra vonatkozó költségvetés és ütemterv.

| (128) | Guinea az első beadványai kiegészítéseként 2013. január 10-én a következő dokumentumokat nyújtotta be: 1. a gazdasági és pénzügyi miniszter levele; 2. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter levele, valamint a következő mellékletek: a javasolt cselekvési terv, a megvalósításra vonatkozó költségvetés és ütemterv; 3. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter levele, amelyhez csatolták a guineai kizárólagos gazdasági övezetben tevékenységet folytató uniós hajók számára kiadott hamis guineai engedélyekkel kapcsolatos vizsgálatok és intézkedések eredményéről készült emlékeztetőt. |
| --- | --- |

(128)

Guinea az első beadványai kiegészítéseként 2013. január 10-én a következő dokumentumokat nyújtotta be: 1. a gazdasági és pénzügyi miniszter levele; 2. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter levele, valamint a következő mellékletek: a javasolt cselekvési terv, a megvalósításra vonatkozó költségvetés és ütemterv; 3. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter levele, amelyhez csatolták a guineai kizárólagos gazdasági övezetben tevékenységet folytató uniós hajók számára kiadott hamis guineai engedélyekkel kapcsolatos vizsgálatok és intézkedések eredményéről készült emlékeztetőt.

| (129) | 2013. január 22-én Guinea újabb tájékoztatást adott a megállapított legfontosabb hiányosságok orvoslása érdekében tervezett konkrét intézkedésekről: 1. a tengeri prefektúra létrehozásáról szóló 2012. június 18-i rendelet; 2. a prefektus kinevezéséről szóló 2012. június 18-i rendelet; 3. a szabályoknak nem megfelelő halászhajók elleni nemzeti vizsgálóbizottság létrehozásáról és összetételéről szóló 2013. január 15-i rendelet; 4. a fényjelzős felügyeleti rendszerre vonatkozó dokumentáció; 5. a tárcaközi tengeri bizottság üléseiről készült jelentés; 6. a tengerhajózási biztonságra vonatkozó nemzeti stratégiáról szóló 2012. novemberi ülésről készült jelentés. |
| --- | --- |

(129)

2013. január 22-én Guinea újabb tájékoztatást adott a megállapított legfontosabb hiányosságok orvoslása érdekében tervezett konkrét intézkedésekről: 1. a tengeri prefektúra létrehozásáról szóló 2012. június 18-i rendelet; 2. a prefektus kinevezéséről szóló 2012. június 18-i rendelet; 3. a szabályoknak nem megfelelő halászhajók elleni nemzeti vizsgálóbizottság létrehozásáról és összetételéről szóló 2013. január 15-i rendelet; 4. a fényjelzős felügyeleti rendszerre vonatkozó dokumentáció; 5. a tárcaközi tengeri bizottság üléseiről készült jelentés; 6. a tengerhajózási biztonságra vonatkozó nemzeti stratégiáról szóló 2012. novemberi ülésről készült jelentés.

| (130) | A Bizottság 2013. január 24-én Brüsszelben tárgyalt a guineai hatósággal, amely emlékeztetőt kért az intézkedést igénylő fennmaradó kérdésekről. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság 2013. január 24-én Brüsszelben tárgyalt a guineai hatósággal, amely emlékeztetőt kért az intézkedést igénylő fennmaradó kérdésekről.

| (131) | Guinea kérésére a Bizottság a guineai hatóságoknak küldött levelével 2013. február 4-én válaszolt, és leveléhez egy emlékeztetőt csatolt, amelyben összefoglalta a 2012. november 15-i határozatnak, valamint a javasolt cselekvési tervnek megfelelően intézendő legfontosabb kérdéseket. |
| --- | --- |

(131)

Guinea kérésére a Bizottság a guineai hatóságoknak küldött levelével 2013. február 4-én válaszolt, és leveléhez egy emlékeztetőt csatolt, amelyben összefoglalta a 2012. november 15-i határozatnak, valamint a javasolt cselekvési tervnek megfelelően intézendő legfontosabb kérdéseket.

| (132) | A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. közötti guineai helyszíni ellenőrző látogatás megszervezése céljából 2013. február 19-én Brüsszelben találkozott a guineai hatóságokkal. |
| --- | --- |

(132)

A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. közötti guineai helyszíni ellenőrző látogatás megszervezése céljából 2013. február 19-én Brüsszelben találkozott a guineai hatóságokkal.

| (133) | A Bizottság 2013. február 26. és 2013. március 1. között ellenőrző látogatást tett Guineában, és felkeresett minden érintett guineai hatóságot, különösen a miniszterelnököt, a gazdasági és pénzügyi minisztert, a halászatért és akvakultúráért felelős minisztert, a közlekedési minisztert, a tengeri prefektust, valamint a Guineai Köztársaság elnökének különleges tanácsadóját, akiket a 2012. november 15-i határozatnak, valamint a javasolt cselekvési tervnek megfelelően folyamatosan értesítettek a fejleményekről. A helyszíni ellenőrzés során a guineai hatóságok is tehettek észrevételeket és dokumentumok bemutatásával reagálhattak a 2012. november 15-i bizottsági határozatra, valamint a megoldandó főbb kérdéseket összefoglaló, 2013. február 4-én elküldött emlékeztetőre. |
| --- | --- |

(133)

A Bizottság 2013. február 26. és 2013. március 1. között ellenőrző látogatást tett Guineában, és felkeresett minden érintett guineai hatóságot, különösen a miniszterelnököt, a gazdasági és pénzügyi minisztert, a halászatért és akvakultúráért felelős minisztert, a közlekedési minisztert, a tengeri prefektust, valamint a Guineai Köztársaság elnökének különleges tanácsadóját, akiket a 2012. november 15-i határozatnak, valamint a javasolt cselekvési tervnek megfelelően folyamatosan értesítettek a fejleményekről. A helyszíni ellenőrzés során a guineai hatóságok is tehettek észrevételeket és dokumentumok bemutatásával reagálhattak a 2012. november 15-i bizottsági határozatra, valamint a megoldandó főbb kérdéseket összefoglaló, 2013. február 4-én elküldött emlékeztetőre.

| (134) | Guinea 2013. február 26-án a következő dokumentumokat nyújtotta be: 1. a cselekvési terv kidolgozásának és végrehajtásának folyamata, valamint a 2009. évi halászati megállapodás végrehajtásából származó alapok felhasználására vonatkozó információk; 2. a folyamatosan és ideiglenesen guineai lobogó alatt közlekedő hajók jegyzéke; 3. a 2013-ban halászati engedéllyel rendelkező azon külföldi hajók jegyzéke, amelyek a Guinea és egy másik állam között létrejött államközi megállapodás alapján hozzáférhetnek a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belüli biológiai erőforrásokhoz, vagy amelyek a guineai vizeken tevékenységet folytató külföldi halászhajók számára kiadott magánengedélyek alapján folytathatnak halászati tevékenységet; 4. a 2013. február 4-én küldött bizottsági emlékeztető egyes pontjaira adott válaszok; 5. a guineai kizárólagos gazdasági övezetben 2012-ben és 2013-ban tevékenységet folytató halászhajók esetében alkalmazott szankciók felsorolása; 6. a 2012. évi tudományos kampányról szóló jelentés; 7. a cselekvési terv részletes költségvetése és végrehajtási ütemterve; 8. a guineai vizeken történő átrakás feltételeiről szóló A/2012/942. számú rendelet; 9. a Guinea és a Kínai Köztársaság között létrejött, 2012–2013-as időszakra vonatkozó államközi megállapodás, amely alapján a kínai hajók meghatározott feltételek mellett a guineai vizeken közlekedhetnek. |
| --- | --- |

(134)

Guinea 2013. február 26-án a következő dokumentumokat nyújtotta be: 1. a cselekvési terv kidolgozásának és végrehajtásának folyamata, valamint a 2009. évi halászati megállapodás végrehajtásából származó alapok felhasználására vonatkozó információk; 2. a folyamatosan és ideiglenesen guineai lobogó alatt közlekedő hajók jegyzéke; 3. a 2013-ban halászati engedéllyel rendelkező azon külföldi hajók jegyzéke, amelyek a Guinea és egy másik állam között létrejött államközi megállapodás alapján hozzáférhetnek a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belüli biológiai erőforrásokhoz, vagy amelyek a guineai vizeken tevékenységet folytató külföldi halászhajók számára kiadott magánengedélyek alapján folytathatnak halászati tevékenységet; 4. a 2013. február 4-én küldött bizottsági emlékeztető egyes pontjaira adott válaszok; 5. a guineai kizárólagos gazdasági övezetben 2012-ben és 2013-ban tevékenységet folytató halászhajók esetében alkalmazott szankciók felsorolása; 6. a 2012. évi tudományos kampányról szóló jelentés; 7. a cselekvési terv részletes költségvetése és végrehajtási ütemterve; 8. a guineai vizeken történő átrakás feltételeiről szóló A/2012/942. számú rendelet; 9. a Guinea és a Kínai Köztársaság között létrejött, 2012–2013-as időszakra vonatkozó államközi megállapodás, amely alapján a kínai hajók meghatározott feltételek mellett a guineai vizeken közlekedhetnek.

| (135) | A Bizottság 2013. március 1-jén a még elintézésre váró kérdésekről a helyszínen írásbeli észrevételeket tett annak érdekében, hogy a guineai hatóságokat tájékoztassa az aktuális helyzet értékeléséről. Ugyanezt a dokumentumot 2013. március 14-én minden érintett guineai hatóság részére hivatalos levélben is elküldte. |
| --- | --- |

(135)

A Bizottság 2013. március 1-jén a még elintézésre váró kérdésekről a helyszínen írásbeli észrevételeket tett annak érdekében, hogy a guineai hatóságokat tájékoztassa az aktuális helyzet értékeléséről. Ugyanezt a dokumentumot 2013. március 14-én minden érintett guineai hatóság részére hivatalos levélben is elküldte.

| (136) | Guinea a helyszíni ellenőrzés során kért dokumentumok egy részét 2013. március 6-án elküldte. Ezek a következők: 1. a Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches főigazgatójának kísérőlevele; 2. a jogsértésekről, valamint a 2011-ben és 2012-ben lefolytatott vizsgálatokról összeállított táblázat; 3. a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belül közlekedő külföldi hajók által elkövetett jogsértésekről készült jelentések; 4. 2012-re vonatkozóan a globális fogásokról és a halászati típusonként kifogott halak százalékos arányáról összeállított táblázat; 5. számos megfigyelői jelentés. |
| --- | --- |

(136)

Guinea a helyszíni ellenőrzés során kért dokumentumok egy részét 2013. március 6-án elküldte. Ezek a következők: 1. a Centre National de Surveillance et de Protection des Pêches főigazgatójának kísérőlevele; 2. a jogsértésekről, valamint a 2011-ben és 2012-ben lefolytatott vizsgálatokról összeállított táblázat; 3. a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belül közlekedő külföldi hajók által elkövetett jogsértésekről készült jelentések; 4. 2012-re vonatkozóan a globális fogásokról és a halászati típusonként kifogott halak százalékos arányáról összeállított táblázat; 5. számos megfigyelői jelentés.

| (137) | Guinea 2013. április 1-jén további dokumentumokat nyújtott be annak érdekében, hogy tájékoztassa a Bizottságot azokról a feltételekről, amelyek szerint az uniós hajók 2013-ban a guineai vizeken közlekedhetnek. |
| --- | --- |

(137)

Guinea 2013. április 1-jén további dokumentumokat nyújtott be annak érdekében, hogy tájékoztassa a Bizottságot azokról a feltételekről, amelyek szerint az uniós hajók 2013-ban a guineai vizeken közlekedhetnek.

| (138) | 2013. május 14-én Guinea az alábbi dokumentumokat nyújtotta be: 1. a Bizottság 2013. március 1-jei írásbeli észrevételeire adott válaszok; 2. a jogsértésekre alkalmazandó szankciókról és kiegészítő szankciókról szóló rendelet tervezete; 3. a külföldi hajók Guineában történő képviseletére felhatalmazott társaság alapszabálya. |
| --- | --- |

(138)

2013. május 14-én Guinea az alábbi dokumentumokat nyújtotta be: 1. a Bizottság 2013. március 1-jei írásbeli észrevételeire adott válaszok; 2. a jogsértésekre alkalmazandó szankciókról és kiegészítő szankciókról szóló rendelet tervezete; 3. a külföldi hajók Guineában történő képviseletére felhatalmazott társaság alapszabálya.

| (139) | A Bizottság 2013. május 30-án Brüsszelben találkozott a guineai hatóságok képviselőivel, akik átnyújtották a cselekvési terv naprakész változatát, feltüntetve a terv végrehajtásának állását. Guinea kérésére a Bizottság tájékoztatta a guineai hatóságokat arról, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozatban kiemelt kérdések közül számos témával még egyáltalán nem foglalkoztak, és a cselekvési tervben javasolt intézkedéseket még nem hajtották végre. |
| --- | --- |

(139)

A Bizottság 2013. május 30-án Brüsszelben találkozott a guineai hatóságok képviselőivel, akik átnyújtották a cselekvési terv naprakész változatát, feltüntetve a terv végrehajtásának állását. Guinea kérésére a Bizottság tájékoztatta a guineai hatóságokat arról, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozatban kiemelt kérdések közül számos témával még egyáltalán nem foglalkoztak, és a cselekvési tervben javasolt intézkedéseket még nem hajtották végre.

| (140) | Guinea 2013. július 16-án a következő dokumentumokat nyújtotta be: 1. azon intézkedések felsorolása, amelyeket Guinea a 2013. február 4-én küldött bizottsági emlékeztetővel kapcsolatban tenni kíván, illetve az intézkedések végrehajtási szintjének leírása; 2. a 2013. június 13-i közigazgatási rendelet másolata, amely a 2012. november 15-i bizottsági határozattal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések tekintetében illetékes Comité de suivi-évaluation létrehozásáról szól, 3. a guineai halászhajók, illetve a guineai vizeken tevékenységet folytató halászhajók fedélzetén működő műholdas hajómegfigyelési rendszerre alkalmazandó szabályokról szóló 2013. július 1-jei közigazgatási határozat másolata; 4. a guineai halászati gazdálkodási terv végrehajtásáért felelős Comité de suivi-évaluation létrehozásáról szóló 2013. július 1-jei közigazgatási határozat másolata; 5. a halászati miniszter 2013. június 27-én küldött levelének másolata, amelyben a miniszter a halászati ágazatban működő vállalkozásokat a halászati tilalmi időszak („période de repos biologique”) betartásával kapcsolatos egyeztetésre hívja fel; 6. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter 2013. május 15-i levelének másolata, amellyel meg kívánja erősíteni a tengeri prefektúrával folytatott együttműködést; 7. az alkalmazandó új szankciókról szóló felülvizsgált rendelet tervezete. |
| --- | --- |

(140)

Guinea 2013. július 16-án a következő dokumentumokat nyújtotta be: 1. azon intézkedések felsorolása, amelyeket Guinea a 2013. február 4-én küldött bizottsági emlékeztetővel kapcsolatban tenni kíván, illetve az intézkedések végrehajtási szintjének leírása; 2. a 2013. június 13-i közigazgatási rendelet másolata, amely a 2012. november 15-i bizottsági határozattal kapcsolatban végrehajtandó intézkedések tekintetében illetékes Comité de suivi-évaluation létrehozásáról szól, 3. a guineai halászhajók, illetve a guineai vizeken tevékenységet folytató halászhajók fedélzetén működő műholdas hajómegfigyelési rendszerre alkalmazandó szabályokról szóló 2013. július 1-jei közigazgatási határozat másolata; 4. a guineai halászati gazdálkodási terv végrehajtásáért felelős Comité de suivi-évaluation létrehozásáról szóló 2013. július 1-jei közigazgatási határozat másolata; 5. a halászati miniszter 2013. június 27-én küldött levelének másolata, amelyben a miniszter a halászati ágazatban működő vállalkozásokat a halászati tilalmi időszak („période de repos biologique”) betartásával kapcsolatos egyeztetésre hívja fel; 6. a halászatért és akvakultúráért felelős miniszter 2013. május 15-i levelének másolata, amellyel meg kívánja erősíteni a tengeri prefektúrával folytatott együttműködést; 7. az alkalmazandó új szankciókról szóló felülvizsgált rendelet tervezete.

| (141) | A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette a Guinea által a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően tett szóbeli és írásbeli észrevételeket, és szempontjairól szóban, illetve írásban rendszeresen értesítette Guineát. |
| --- | --- |

(141)

A Bizottság folytatta a szükségesnek ítélt információk összegyűjtését és ellenőrzését. Figyelembe vette a Guinea által a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően tett szóbeli és írásbeli észrevételeket, és szempontjairól szóban, illetve írásban rendszeresen értesítette Guineát.

| (142) | A Bizottság úgy véli, hogy Guinea a 2012. november 15-i bizottsági határozatban felsorolt aggályos területekkel és hiányosságokkal nem foglalkozott megfelelően. Ezenkívül a csatolt cselekvési tervben javasolt intézkedéseket sem hajtotta teljes körűen végre. |
| --- | --- |

(142)

A Bizottság úgy véli, hogy Guinea a 2012. november 15-i bizottsági határozatban felsorolt aggályos területekkel és hiányosságokkal nem foglalkozott megfelelően. Ezenkívül a csatolt cselekvési tervben javasolt intézkedéseket sem hajtotta teljes körűen végre.

7.   GUINEA NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT TÖRTÉNŐ AZONOSÍTÁSA

| (143) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint – a 2012. november 15-i bizottsági határozattal összhangban, és a Guineától kapott vonatkozó információk alapján – az alábbiakban értékeli a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Guineára háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítését, a javasolt cselekvési tervnek való megfelelést és a helyzet rendezésére irányuló intézkedések végrehajtását. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(143)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint – a 2012. november 15-i bizottsági határozattal összhangban, és a Guineától kapott vonatkozó információk alapján – az alábbiakban értékeli a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Guineára háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítését, a javasolt cselekvési tervnek való megfelelést és a helyzet rendezésére irányuló intézkedések végrehajtását. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe.

7.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja)

| (144) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (153)–(154) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira (22) történő felvételüket követően több hajó is Guinea lobogója alatt közlekedett. A 2012. november 15-i állapot szerint ezek a hajók a következők voltak: Daniaa (korábbi neve: Carlos) és Maine. |
| --- | --- |

(144)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (153)–(154) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira (22) történő felvételüket követően több hajó is Guinea lobogója alatt közlekedett. A 2012. november 15-i állapot szerint ezek a hajók a következők voltak: Daniaa (korábbi neve: Carlos) és Maine.

| (145) | A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból (23) származó információk alapján megállapította továbbá, hogy az IUU-hajók vonatkozó listáin szereplő egyik ilyen hajó (RED, korábbi nevén KABOU) az e listákra (24) történő felvételét követően Guinea lobogója alatt közlekedett. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból (23) származó információk alapján megállapította továbbá, hogy az IUU-hajók vonatkozó listáin szereplő egyik ilyen hajó (RED, korábbi nevén KABOU) az e listákra (24) történő felvételét követően Guinea lobogója alatt közlekedett.

| (146) | A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listájára történő felvételét követően jelenleg két hajó közlekedik Guinea lobogója alatt (25). Ezek a hajók a következők: Daniaa és Maine. |
| --- | --- |

(146)

A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján megállapította, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listájára történő felvételét követően jelenleg két hajó közlekedik Guinea lobogója alatt (25). Ezek a hajók a következők: Daniaa és Maine.

| (147) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat 9.1. szakaszában említettek szerint a Bizottság úgy véli, az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin szerepelnek olyan IUU-hajók, amelyek jelenleg Guinea lobogója alatt közlekednek vagy a listákra történő felvételüket követően Guinea lobogója alatt közlekedtek, egyértelműen jelzi, hogy Guinea nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(147)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat 9.1. szakaszában említettek szerint a Bizottság úgy véli, az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin szerepelnek olyan IUU-hajók, amelyek jelenleg Guinea lobogója alatt közlekednek vagy a listákra történő felvételüket követően Guinea lobogója alatt közlekedtek, egyértelműen jelzi, hogy Guinea nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (148) | A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (155), (156), (174) és (175) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint megállapította, hogy ezeken a – regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin jelenleg szereplő – guineai hajókon kívül 2010-ben és 2011-ben három további, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó folytatott olyan ismétlődő halászati tevékenységet, amellyel megsértette az ICCAT ajánlásait. A Bizottság megállapította, hogy ezek a guineai hajók, amelyek az ICCAT-területen tonhalra halászó guineai flotta egészét képviselik, 2010-ben folyamatosan és 2011-ben több hónapig nemzetközi halászati engedély és fedélzeti VMS-eszközök nélkül folytattak halászati tevékenységet, valamint legalább 30 alkalommal hajtottak végre jogellenes tengeri átrakást, amellyel megsértették az ICCAT szabályait. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint ezek a műveletek jelentős mennyiségű, jogellenesen kifogott halat (2010-ben 8 922 tonna tonhalfélét) érintettek, valamint jelentős mennyiségű (2010-ben és 2011-ben legalább 14 200 tonna) halat rakodtak jogellenesen át a tengeren. Az egyik tagállam hatósága ezenkívül 2013 júliusában további információkat közölt a Bizottsággal az említett három erszényes kerítőhálós hajó 2012-ben folytatott, feltehetően IUU-halászati tevékenységéről. Figyelembe véve, hogy az ICCAT-területen tonhalra halászó guineai flotta egészét képviselő említett hajók hosszú időn keresztül folyamatosan és ismételten folytattak jogellenes magatartást, a Bizottság úgy vélte, hogy ezek a bizonyított tények arra utalnak, hogy a guineai lobogó alatt közlekedő halászhajók ismétlődő IUU-halászatot folytattak. A jelenlegi határozatnak ebben a szakaszában egyértelmű bizonyítást nyert, hogy ezek a hajók továbbra is guineai lobogó alatt közlekednek, és a tevékenységük, illetve a rájuk vonatkozó szabályozás tekintetében – a fedélzeti VMS-eszközök üzembe helyezését kivéve – semmiféle változás nem történt. A Bizottság megállapította, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta nem történt megfelelő előrelépés annak érdekében, hogy biztosítsák az ICCAT-területen közlekedő guineai halászhajók tevékenységének hatékony és eredményes ellenőrzését és megfigyelését. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (155), (156), (174) és (175) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint megállapította, hogy ezeken a – regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin jelenleg szereplő – guineai hajókon kívül 2010-ben és 2011-ben három további, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó folytatott olyan ismétlődő halászati tevékenységet, amellyel megsértette az ICCAT ajánlásait. A Bizottság megállapította, hogy ezek a guineai hajók, amelyek az ICCAT-területen tonhalra halászó guineai flotta egészét képviselik, 2010-ben folyamatosan és 2011-ben több hónapig nemzetközi halászati engedély és fedélzeti VMS-eszközök nélkül folytattak halászati tevékenységet, valamint legalább 30 alkalommal hajtottak végre jogellenes tengeri átrakást, amellyel megsértették az ICCAT szabályait. A Bizottság rendelkezésére álló információk szerint ezek a műveletek jelentős mennyiségű, jogellenesen kifogott halat (2010-ben 8 922 tonna tonhalfélét) érintettek, valamint jelentős mennyiségű (2010-ben és 2011-ben legalább 14 200 tonna) halat rakodtak jogellenesen át a tengeren. Az egyik tagállam hatósága ezenkívül 2013 júliusában további információkat közölt a Bizottsággal az említett három erszényes kerítőhálós hajó 2012-ben folytatott, feltehetően IUU-halászati tevékenységéről. Figyelembe véve, hogy az ICCAT-területen tonhalra halászó guineai flotta egészét képviselő említett hajók hosszú időn keresztül folyamatosan és ismételten folytattak jogellenes magatartást, a Bizottság úgy vélte, hogy ezek a bizonyított tények arra utalnak, hogy a guineai lobogó alatt közlekedő halászhajók ismétlődő IUU-halászatot folytattak. A jelenlegi határozatnak ebben a szakaszában egyértelmű bizonyítást nyert, hogy ezek a hajók továbbra is guineai lobogó alatt közlekednek, és a tevékenységük, illetve a rájuk vonatkozó szabályozás tekintetében – a fedélzeti VMS-eszközök üzembe helyezését kivéve – semmiféle változás nem történt. A Bizottság megállapította, hogy a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta nem történt megfelelő előrelépés annak érdekében, hogy biztosítsák az ICCAT-területen közlekedő guineai halászhajók tevékenységének hatékony és eredményes ellenőrzését és megfigyelését.

| (149) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy Guinea a nemzetközi jog folyamatos és ismétlődő megsértésének felderítésére, valamint az IUU-halászatból származó halászati termékek uniós piacra kerülésének megakadályozására nem tett megfelelő intézkedéseket. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az Unió olyan intézkedéseket hozott, amelyekkel egészségügyi okokból megtiltotta a halászati termékek Európai Unióba történő behozatalát (26). A Bizottság megállapította, hogy a (148) preambulumbekezdésben említett további három, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó 2010-ben rendszeresen szerzett fogási tanúsítványt annak érdekében, hogy ezeket a jogellenesen kifogott és átrakott halászati termékeket az uniós piacra exportálja. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy a guineai hatóságok hitelesítették azokat a fogási tanúsítványokat, amelyekből egyértelműen kiderült, hogy az említett három hajó jogellenesen rakodta át a tengeren az uniós exportra szánt halászati termékeket (a fogási tanúsítványokon feltüntették a tengeren történő átrakást, valamint az átrakás földrajzi helyét, és a tanúsítványokat mind az átrakást végző, mind a fogadó hajó parancsnoka aláírta). |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy Guinea a nemzetközi jog folyamatos és ismétlődő megsértésének felderítésére, valamint az IUU-halászatból származó halászati termékek uniós piacra kerülésének megakadályozására nem tett megfelelő intézkedéseket. Ezzel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy az Unió olyan intézkedéseket hozott, amelyekkel egészségügyi okokból megtiltotta a halászati termékek Európai Unióba történő behozatalát (26). A Bizottság megállapította, hogy a (148) preambulumbekezdésben említett további három, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó 2010-ben rendszeresen szerzett fogási tanúsítványt annak érdekében, hogy ezeket a jogellenesen kifogott és átrakott halászati termékeket az uniós piacra exportálja. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy a guineai hatóságok hitelesítették azokat a fogási tanúsítványokat, amelyekből egyértelműen kiderült, hogy az említett három hajó jogellenesen rakodta át a tengeren az uniós exportra szánt halászati termékeket (a fogási tanúsítványokon feltüntették a tengeren történő átrakást, valamint az átrakás földrajzi helyét, és a tanúsítványokat mind az átrakást végző, mind a fogadó hajó parancsnoka aláírta).

| (150) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (161) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin több olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően guineai lobogó alatt közlekedett, azt jelzi, hogy Guinea nem gondoskodik arról, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított hajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, ami nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. pontjában foglalt ajánlásnak. |
| --- | --- |

(150)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (161) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint az a tény, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáin több olyan IUU-hajó szerepel, amely a listákra történő felvételét követően guineai lobogó alatt közlekedett, azt jelzi, hogy Guinea nem gondoskodik arról, hogy a lobogója alatti hajózásra feljogosított hajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, ami nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. pontjában foglalt ajánlásnak.

| (151) | Ráadásul azon hajók száma, amelyek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira történő felvételüket követően Guinea lobogója alatt közlekedtek, a 2012. november 15-i bizottsági határozat óta nem csökkent, és alapvetően nem változtak azok a feltételek, amelyek alapján a tonhalra halászó guineai flotta az ICCAT-területen tevékenykedik. A Bizottság a 2013 februárjában tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy Guinea az említett hajók fedélzetén VMS-eszközöket helyezett üzembe, azonban nem volt abban a helyzetben, hogy a hajók által a tengeren folytatott halászati és átrakási tevékenységeket ténylegesen megfigyelje és ellenőrizze. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy ezek a hajók a guineai halászati törvény reformjának hiányában továbbra is nemzetközi halászati engedély nélkül halásznak, és semmiféle intézkedés nem történt annak biztosítására, hogy az említett hajók ténylegesen betartsák a ICCAT tengeri átrakást tiltó szabályait (például az ICCAT szabályai ellenére nincsenek olyan fedélzeti megfigyelők, amelyek a guineai hatóságok nyílt tengeren közlekedő guineai hajók tevékenységének ellenőrzésével és megfigyelésével kapcsolatos kapacitását növelnék). Ezért mivel Guinea nem tudja ellenőrizni a nyílt tengeren tevékenységet folytató hajóit, és nem tud gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó regionális intézkedéseket, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. és 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(151)

Ráadásul azon hajók száma, amelyek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáira történő felvételüket követően Guinea lobogója alatt közlekedtek, a 2012. november 15-i bizottsági határozat óta nem csökkent, és alapvetően nem változtak azok a feltételek, amelyek alapján a tonhalra halászó guineai flotta az ICCAT-területen tevékenykedik. A Bizottság a 2013 februárjában tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy Guinea az említett hajók fedélzetén VMS-eszközöket helyezett üzembe, azonban nem volt abban a helyzetben, hogy a hajók által a tengeren folytatott halászati és átrakási tevékenységeket ténylegesen megfigyelje és ellenőrizze. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy ezek a hajók a guineai halászati törvény reformjának hiányában továbbra is nemzetközi halászati engedély nélkül halásznak, és semmiféle intézkedés nem történt annak biztosítására, hogy az említett hajók ténylegesen betartsák a ICCAT tengeri átrakást tiltó szabályait (például az ICCAT szabályai ellenére nincsenek olyan fedélzeti megfigyelők, amelyek a guineai hatóságok nyílt tengeren közlekedő guineai hajók tevékenységének ellenőrzésével és megfigyelésével kapcsolatos kapacitását növelnék). Ezért mivel Guinea nem tudja ellenőrizni a nyílt tengeren tevékenységet folytató hajóit, és nem tud gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó regionális intézkedéseket, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. és 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (152) | A Bizottság e tekintetben úgy ítélte meg, hogy Guinea nem tett eleget a lobogó szerinti államként rá háruló azon kötelezettségeinek, hogy gondoskodjon arról, hogy halászflottája betartsa a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit. A Bizottság véleménye szerint az e határozat (144)–(151) preambulumbekezdésében ismertetett helyzet rávilágít arra, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. és 117. cikke értelmében rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(152)

A Bizottság e tekintetben úgy ítélte meg, hogy Guinea nem tett eleget a lobogó szerinti államként rá háruló azon kötelezettségeinek, hogy gondoskodjon arról, hogy halászflottája betartsa a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit. A Bizottság véleménye szerint az e határozat (144)–(151) preambulumbekezdésében ismertetett helyzet rávilágít arra, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. és 117. cikke értelmében rá háruló kötelezettségeket.

| (153) | Ezenkívül a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében a lobogó szerinti államot terheli a felelősség. Emlékeztetni kell arra, hogy a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmével és a velük folytatott gazdálkodással kapcsolatos kérdéseket szabályozza. Az e határozat (144)–(151) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint a guineai lobogó alatt az ICCAT-területen tevékenységet folytató halászflotta 2010-ben és 2011-ben ismételten és folyamatosan megsértette az ilyen típusú halállományok kezelésével foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezet, az ICCAT szabályait. Mivel megállapítást nyert, hogy az ICCAT-területen tevékenységet folytató guineai flotta egésze rendszeresen és hosszú időn keresztül megsértette az ICCAT szabályait, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A fentieken túlmenően az a tény, hogy az ICCAT – mint regionális halászati gazdálkodási szervezet – IUU-hajókat tartalmazó listáján szerepel egy olyan guineai IUU-hajó, amely a listára történő felvételét követően Guinea lobogója alatt közlekedett, arra is rámutat, hogy Guinea nem teljesítette a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(153)

Ezenkívül a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében a lobogó szerinti államot terheli a felelősség. Emlékeztetni kell arra, hogy a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmével és a velük folytatott gazdálkodással kapcsolatos kérdéseket szabályozza. Az e határozat (144)–(151) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint a guineai lobogó alatt az ICCAT-területen tevékenységet folytató halászflotta 2010-ben és 2011-ben ismételten és folyamatosan megsértette az ilyen típusú halállományok kezelésével foglalkozó regionális halászati gazdálkodási szervezet, az ICCAT szabályait. Mivel megállapítást nyert, hogy az ICCAT-területen tevékenységet folytató guineai flotta egésze rendszeresen és hosszú időn keresztül megsértette az ICCAT szabályait, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A fentieken túlmenően az a tény, hogy az ICCAT – mint regionális halászati gazdálkodási szervezet – IUU-hajókat tartalmazó listáján szerepel egy olyan guineai IUU-hajó, amely a listára történő felvételét követően Guinea lobogója alatt közlekedett, arra is rámutat, hogy Guinea nem teljesítette a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) és (2) bekezdése szerinti kötelezettségeit.

| (154) | Tehát az a tény, hogy az ICCAT-területen tonhalra halászó guineai hajók általában véve nem tartják be a szabályokat, rámutat arra, hogy Guinea nem teljesíti a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Az ICCAT-területen tevékenységet folytató guineai halászflotta által folytatott, bizonyítottan IUU-halászati tevékenységek veszélyeztetik az élővilág védelmét és az azzal való gazdálkodást. Guinea tehát nem tartja be az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikkében foglalt rendelkezéseket, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek együttműködni a nyílt tengeri területek élővilágának védelme és az azzal való gazdálkodás területén. |
| --- | --- |

(154)

Tehát az a tény, hogy az ICCAT-területen tonhalra halászó guineai hajók általában véve nem tartják be a szabályokat, rámutat arra, hogy Guinea nem teljesíti a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Az ICCAT-területen tevékenységet folytató guineai halászflotta által folytatott, bizonyítottan IUU-halászati tevékenységek veszélyeztetik az élővilág védelmét és az azzal való gazdálkodást. Guinea tehát nem tartja be az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikkében foglalt rendelkezéseket, amelyek előírják, hogy az államok kötelesek együttműködni a nyílt tengeri területek élővilágának védelme és az azzal való gazdálkodás területén.

| (155) | Az e határozat (144)–(154) preambulumbekezdésében ismertetett helyzettel kapcsolatban tett guineai intézkedésekről a Bizottság azt állapította meg, hogy Guinea a jogi keretében tapasztalható hiányosságok miatt nem tudta a lobogója alatt közlekedő halászhajók által ismételten folytatott IUU-halászattal szembeni, a nyílt tengeren közlekedő guineai hajók tevékenységének hatékony ellenőrzését és megfigyelését biztosító megfelelő intézkedéseket megtenni. A Bizottság ezért a cselekvési tervben azt javasolta, hogy Guinea hajtsa végre azokat a reformokat, amelyek a nyílt tengeren közlekedő guineai hajók hatékony ellenőrzésének és megfigyelésének biztosításához szükségesek. A Bizottság a guineai hatóságoknak 2013. március 1-jén küldött írásos dokumentumában ismételten javasolta a guineai jogi keret reformját. Guinea az e határozat 6. szakaszában említett beadványaiban közölte, hogy felül kívánja vizsgálni a halászatról szóló jogszabályait és rendelkezéseit. A guineai jogi keret reformjára irányuló kezdeményezés azonban a mai napig történt meg. Az említett reform hatálybalépésére vonatkozóan Guinea nem nyújtott be konkrét ütemtervet. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(155)

Az e határozat (144)–(154) preambulumbekezdésében ismertetett helyzettel kapcsolatban tett guineai intézkedésekről a Bizottság azt állapította meg, hogy Guinea a jogi keretében tapasztalható hiányosságok miatt nem tudta a lobogója alatt közlekedő halászhajók által ismételten folytatott IUU-halászattal szembeni, a nyílt tengeren közlekedő guineai hajók tevékenységének hatékony ellenőrzését és megfigyelését biztosító megfelelő intézkedéseket megtenni. A Bizottság ezért a cselekvési tervben azt javasolta, hogy Guinea hajtsa végre azokat a reformokat, amelyek a nyílt tengeren közlekedő guineai hajók hatékony ellenőrzésének és megfigyelésének biztosításához szükségesek. A Bizottság a guineai hatóságoknak 2013. március 1-jén küldött írásos dokumentumában ismételten javasolta a guineai jogi keret reformját. Guinea az e határozat 6. szakaszában említett beadványaiban közölte, hogy felül kívánja vizsgálni a halászatról szóló jogszabályait és rendelkezéseit. A guineai jogi keret reformjára irányuló kezdeményezés azonban a mai napig történt meg. Az említett reform hatálybalépésére vonatkozóan Guinea nem nyújtott be konkrét ütemtervet. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (156) | Az e határozat (148) preambulumbekezdésében ismertetett helyzettel kapcsolatban tett guineai intézkedésekről – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (162) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – a Bizottság azt állapította meg, hogy Guinea nem alkalmazott megfelelő szankciókat, nem akadályozta meg a jogsértések ismételt előfordulását és nem fosztotta meg az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A vizsgálatok lefolytatásához és a hajói megfigyeléséhez továbbá nem áll rendelkezésére megfelelő közigazgatási rendszer. A szükséges intézkedések megtételének hiányával e határozat elfogadásának időpontjáig nem foglalkozott. |
| --- | --- |

(156)

Az e határozat (148) preambulumbekezdésében ismertetett helyzettel kapcsolatban tett guineai intézkedésekről – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (162) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – a Bizottság azt állapította meg, hogy Guinea nem alkalmazott megfelelő szankciókat, nem akadályozta meg a jogsértések ismételt előfordulását és nem fosztotta meg az elkövetőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A vizsgálatok lefolytatásához és a hajói megfigyeléséhez továbbá nem áll rendelkezésére megfelelő közigazgatási rendszer. A szükséges intézkedések megtételének hiányával e határozat elfogadásának időpontjáig nem foglalkozott.

| (157) | A jogi keret felülvizsgálata és egy visszatartó erejű szankciórendszer hatékony alkalmazása érdekében Guinea 2012. március 1-jén egy új rendeletet fogadott el, amely megerősítette a szankciók mértékét. A guineai halászati törvény hatálya azonban a guineai lobogó alatt közlekedő halászhajók által a nyílt tengeren folytatott, feltehetően jogellenes halászati tevékenységekre nem terjed ki. Ezzel összefüggésben és a 2012. november 15-i bizottsági határozat (155) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a nyílt tengeren közlekedő guineai halászhajók által folytatott IUU-halászati tevékenységek ismételt előfordulására és mértékére tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezzel az intézkedéssel nem érhető el a megfelelő szankciók biztosítására, a jogsértések ismételt előfordulásának megakadályozására és az elkövetőknek a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól való megfosztására irányuló célkitűzés. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen konkrét előrelépés nem történt. Mivel Guinea a saját állampolgáraira vonatkozóan nem tud olyan intézkedéseket elfogadni, amelyek a nyílt tengeri élővilág védelméhez szükségesek, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Mivel Guinea ugyanígy nem tud gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó regionális intézkedéseket, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(157)

A jogi keret felülvizsgálata és egy visszatartó erejű szankciórendszer hatékony alkalmazása érdekében Guinea 2012. március 1-jén egy új rendeletet fogadott el, amely megerősítette a szankciók mértékét. A guineai halászati törvény hatálya azonban a guineai lobogó alatt közlekedő halászhajók által a nyílt tengeren folytatott, feltehetően jogellenes halászati tevékenységekre nem terjed ki. Ezzel összefüggésben és a 2012. november 15-i bizottsági határozat (155) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint a nyílt tengeren közlekedő guineai halászhajók által folytatott IUU-halászati tevékenységek ismételt előfordulására és mértékére tekintettel a Bizottság úgy ítéli meg, hogy ezzel az intézkedéssel nem érhető el a megfelelő szankciók biztosítására, a jogsértések ismételt előfordulásának megakadályozására és az elkövetőknek a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól való megfosztására irányuló célkitűzés. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen konkrét előrelépés nem történt. Mivel Guinea a saját állampolgáraira vonatkozóan nem tud olyan intézkedéseket elfogadni, amelyek a nyílt tengeri élővilág védelméhez szükségesek, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. Mivel Guinea ugyanígy nem tud gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó regionális intézkedéseket, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (158) | A Bizottság úgy véli, hogy Guinea hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos magatartása nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – a lehető legnagyobb mértékben – állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. Guinea ezzel kapcsolatban nem hajtott végre olyan cselekvési tervet, amely az IUU-halászat ellen irányul, és ez nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25. pontjában foglalt ajánlásnak. |
| --- | --- |

(158)

A Bizottság úgy véli, hogy Guinea hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos magatartása nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – a lehető legnagyobb mértékben – állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. Guinea ezzel kapcsolatban nem hajtott végre olyan cselekvési tervet, amely az IUU-halászat ellen irányul, és ez nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25. pontjában foglalt ajánlásnak.

| (159) | A Bizottság a 2011 májusában tett ellenőrző látogatás során a guineai hatóságoktól származó, megfelelően dokumentált bizonyítékokra alapozva megállapította, hogy a tengeri vizein tevékenységet folytató halászhajók ismétlődő IUU-halászatot folytattak. |
| --- | --- |

(159)

A Bizottság a 2011 májusában tett ellenőrző látogatás során a guineai hatóságoktól származó, megfelelően dokumentált bizonyítékokra alapozva megállapította, hogy a tengeri vizein tevékenységet folytató halászhajók ismétlődő IUU-halászatot folytattak.

| (160) | A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (163) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint megállapította, hogy Guinea a vizein közlekedő halászhajók által elkövetett, ismétlődő IUU-halászati tevékenységek megelőzésére, felderítésére és szankcionálására nem tett megfelelő intézkedéseket. |
| --- | --- |

(160)

A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (163) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint megállapította, hogy Guinea a vizein közlekedő halászhajók által elkövetett, ismétlődő IUU-halászati tevékenységek megelőzésére, felderítésére és szankcionálására nem tett megfelelő intézkedéseket.

| (161) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta – ezeket az ismétlődő IUU-halászati tevékenységeket illetően – Guinea a kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatott IUU-halászati tevékenységek felderítésének javítására tett néhány intézkedést. Megerősítette a kizárólagos gazdasági övezetén (50 tengeri mérföld távolságon) belül folytatott tengeri tevékenységek ellenőrzésére és megfigyelésére szolgáló eszközöket: fényjelzőt helyezett üzembe a Tamara szigeten és létrehozta a tengeri felügyeleti műveletek összehangolásáért felelős tengeri prefektúrát (a haditengerészet járőrhajói végzik a kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatott IUU-halászati tevékenységek felderítését). |
| --- | --- |

(161)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta – ezeket az ismétlődő IUU-halászati tevékenységeket illetően – Guinea a kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatott IUU-halászati tevékenységek felderítésének javítására tett néhány intézkedést. Megerősítette a kizárólagos gazdasági övezetén (50 tengeri mérföld távolságon) belül folytatott tengeri tevékenységek ellenőrzésére és megfigyelésére szolgáló eszközöket: fényjelzőt helyezett üzembe a Tamara szigeten és létrehozta a tengeri felügyeleti műveletek összehangolásáért felelős tengeri prefektúrát (a haditengerészet járőrhajói végzik a kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatott IUU-halászati tevékenységek felderítését).

| (162) | Guinea az említett ismétlődő IUU-halászati tevékenységek elleni fellépések tekintetében a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta nem tette meg azokat az elengedhetetlenül fontos intézkedéseket, amelyeket a Bizottság a 2012. november 15-én közölt cselekvési tervben javasolt, amelyeket a guineai hatóságoknak 2013. február 4-én elküldött emlékeztetőben említett, illetve amelyek a guineai hatóságoknak 2013. március 1-jén átadott írásbeli észrevételekben szerepeltek: e határozat elfogadásának napjáig az írásbeli bizonyítékok (fogási jelentések, megfigyelői jelentések, VMS-jelentések) alapján felderített jogsértések esetében nem alkalmaztak szankciókat, a fedélzeti megfigyelők státuszát és jogait nem erősítették meg; a guineai jogszabályokban szereplő számos kötelezettséget továbbra sem teljesítenek és azokat a guineai hatóságok nem érvényesítik (pl. a VMS szerinti helyzeti adatok jelentésére vonatkozó kötelezettség; a VMSadatokat nem jelentő piaci szereplők elleni szankciók; a hajónaplók másolatának a halászati idények végén történő elküldésére vonatkozó kötelezettség; a guineai kizárólagos gazdasági övezetre történő belépés, illetve az övezet elhagyásának bejelentésére vonatkozó kötelezettség. |
| --- | --- |

(162)

Guinea az említett ismétlődő IUU-halászati tevékenységek elleni fellépések tekintetében a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta nem tette meg azokat az elengedhetetlenül fontos intézkedéseket, amelyeket a Bizottság a 2012. november 15-én közölt cselekvési tervben javasolt, amelyeket a guineai hatóságoknak 2013. február 4-én elküldött emlékeztetőben említett, illetve amelyek a guineai hatóságoknak 2013. március 1-jén átadott írásbeli észrevételekben szerepeltek: e határozat elfogadásának napjáig az írásbeli bizonyítékok (fogási jelentések, megfigyelői jelentések, VMS-jelentések) alapján felderített jogsértések esetében nem alkalmaztak szankciókat, a fedélzeti megfigyelők státuszát és jogait nem erősítették meg; a guineai jogszabályokban szereplő számos kötelezettséget továbbra sem teljesítenek és azokat a guineai hatóságok nem érvényesítik (pl. a VMS szerinti helyzeti adatok jelentésére vonatkozó kötelezettség; a VMSadatokat nem jelentő piaci szereplők elleni szankciók; a hajónaplók másolatának a halászati idények végén történő elküldésére vonatkozó kötelezettség; a guineai kizárólagos gazdasági övezetre történő belépés, illetve az övezet elhagyásának bejelentésére vonatkozó kötelezettség.

| (163) | A Bizottság ezenkívül úgy véli, hogy a Guinea által elfogadott és e határozat (161) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések pusztán általános előfeltételeket teremtenek, amelyek a guineai tengeri vizeken közlekedő halászhajók által folytatott, ismétlődő IUU-halászat megelőzéséhez, felderítéséhez és felszámolásához nem elegendőek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat (163) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Guinea parti államként mindeddig nem alkalmazta eredményesen a jogi keretét, nem lépett fel megfelelően az IUU-halászat ellen és nem alkalmazott szankciókat az IUU-halászatban részt vevő hajók és piaci szereplők ellen. A Bizottság ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy Guinea a tengeri vizein folytatott ismétlődő IUU-halászati tevékenységek felderítése, valamint az azokkal kapcsolatos végrehajtási intézkedések terén 2011-től kezdődően nem alkalmazott eredményes politikát. A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a külföldi hajók által guineai vizeken eddig elkövetett és a guineai hatóságok által felderített hét jogsértés esetében a guineai jog alapján kiszabható legalacsonyabb mértékű bírságot alkalmazták. Noha a 2012. március 1-jei 27. számú rendelet 7. cikke a jogellenesen használt halászeszközökkel vagy hálókkal folytatott halászati tevékenységek esetére 15 000–30 000 USD összeg közötti bírságot helyez kilátásba a halászeszközök automatikus lefoglalásával, három halászhajó által 2012. november 8-án jogellenesen használt hálókkal végzett jogellenes halászati tevékenység esetében a guineai hatóságok a legalacsonyabb mértékű közigazgatási bírságot (15 000 USD) szabták ki, és az érintett halászeszközöket nem foglalták le. Hasonlóképpen míg a 2012. március 1-jei 27. számú rendelet 6. cikke a tiltott területen vagy kisüzemi halászat számára fenntartott területen folytatott halászati tevékenységek esetére 30 000 és 50 000 USD összeg közötti bírságot helyez kilátásba a halászzsákmány és a halászeszközök automatikus lefoglalásával, négy halászhajó által 2012. november 30-án tiltott területen folytatott jogellenes halászati tevékenység esetében a guineai hatóságok – a jogsértések súlyossága ellenére – a legalacsonyabb mértékű közigazgatási bírságot (30 000 USD) szabták ki, és – a guineai jogszabályokkal ellentétben – az érintett halászeszközöket, illetve a halászzsákmányt nem foglalták le. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság ezenkívül úgy véli, hogy a Guinea által elfogadott és e határozat (161) preambulumbekezdésében ismertetett intézkedések pusztán általános előfeltételeket teremtenek, amelyek a guineai tengeri vizeken közlekedő halászhajók által folytatott, ismétlődő IUU-halászat megelőzéséhez, felderítéséhez és felszámolásához nem elegendőek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat (163) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Guinea parti államként mindeddig nem alkalmazta eredményesen a jogi keretét, nem lépett fel megfelelően az IUU-halászat ellen és nem alkalmazott szankciókat az IUU-halászatban részt vevő hajók és piaci szereplők ellen. A Bizottság ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy Guinea a tengeri vizein folytatott ismétlődő IUU-halászati tevékenységek felderítése, valamint az azokkal kapcsolatos végrehajtási intézkedések terén 2011-től kezdődően nem alkalmazott eredményes politikát. A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a külföldi hajók által guineai vizeken eddig elkövetett és a guineai hatóságok által felderített hét jogsértés esetében a guineai jog alapján kiszabható legalacsonyabb mértékű bírságot alkalmazták. Noha a 2012. március 1-jei 27. számú rendelet 7. cikke a jogellenesen használt halászeszközökkel vagy hálókkal folytatott halászati tevékenységek esetére 15 000–30 000 USD összeg közötti bírságot helyez kilátásba a halászeszközök automatikus lefoglalásával, három halászhajó által 2012. november 8-án jogellenesen használt hálókkal végzett jogellenes halászati tevékenység esetében a guineai hatóságok a legalacsonyabb mértékű közigazgatási bírságot (15 000 USD) szabták ki, és az érintett halászeszközöket nem foglalták le. Hasonlóképpen míg a 2012. március 1-jei 27. számú rendelet 6. cikke a tiltott területen vagy kisüzemi halászat számára fenntartott területen folytatott halászati tevékenységek esetére 30 000 és 50 000 USD összeg közötti bírságot helyez kilátásba a halászzsákmány és a halászeszközök automatikus lefoglalásával, négy halászhajó által 2012. november 30-án tiltott területen folytatott jogellenes halászati tevékenység esetében a guineai hatóságok – a jogsértések súlyossága ellenére – a legalacsonyabb mértékű közigazgatási bírságot (30 000 USD) szabták ki, és – a guineai jogszabályokkal ellentétben – az érintett halászeszközöket, illetve a halászzsákmányt nem foglalták le.

| (164) | Az e határozat (159)–(163) preambulumbekezdésében ismertetett helyzetre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy Guinea azzal, hogy jogi keretét nem alkalmazza eredményesen annak érdekében, hogy a vizein folytatott ismétlődő IUU-halászatot megfelelően felderítse, és az érintett halászhajók, valamint piaci szereplők ellen szankciókat érvényesítsen, az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikkével ellentétesen jár el, amelyek előírják, hogy a parti államoknak a kizárólagos gazdasági övezeteikben támogatniuk kell a biológiai erőforrások optimális hasznosításának célját, és gondoskodniuk kell arról, hogy e biológiai erőforrásokat a túlhalászás ne veszélyeztesse. |
| --- | --- |

(164)

Az e határozat (159)–(163) preambulumbekezdésében ismertetett helyzetre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy Guinea azzal, hogy jogi keretét nem alkalmazza eredményesen annak érdekében, hogy a vizein folytatott ismétlődő IUU-halászatot megfelelően felderítse, és az érintett halászhajók, valamint piaci szereplők ellen szankciókat érvényesítsen, az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikkével ellentétesen jár el, amelyek előírják, hogy a parti államoknak a kizárólagos gazdasági övezeteikben támogatniuk kell a biológiai erőforrások optimális hasznosításának célját, és gondoskodniuk kell arról, hogy e biológiai erőforrásokat a túlhalászás ne veszélyeztesse.

| (165) | Következésképpen a Guinea által hozott intézkedések – lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Guinea megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61., 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(165)

Következésképpen a Guinea által hozott intézkedések – lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Guinea megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61., 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek.

| (166) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (153)–(163) preambulumbekezdésére és a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea elmulasztotta a lobogó szerinti és parti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt vagy tengeri vizein közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségekek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a lobogója alatt vagy tengeri vizein közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászati tevékenységgel szemben. |
| --- | --- |

(166)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (153)–(163) preambulumbekezdésére és a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea elmulasztotta a lobogó szerinti és parti államként az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt vagy tengeri vizein közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségekek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a lobogója alatt vagy tengeri vizein közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászati tevékenységgel szemben.

7.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b) pontja)

| (167) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(180) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy Guinea hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében. |
| --- | --- |

(167)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(180) preambulumbekezdésében említettek szerint a Bizottság megvizsgálta, hogy Guinea hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében.

| (168) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(175) preambulumbekezdésében említettek szerint Guinea nem biztosította, hogy a joghatósága alá tartozó, ismétlődő IUU-halászatot folytató hajókra és állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy az IUU-halászatot hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. |
| --- | --- |

(168)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(175) preambulumbekezdésében említettek szerint Guinea nem biztosította, hogy a joghatósága alá tartozó, ismétlődő IUU-halászatot folytató hajókra és állampolgárokra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy az IUU-halászatot hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól.

| (169) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(175) preambulumbekezdésében említetteket illetően Guinea – a Bizottság által az IUU-rendelet 27. cikke alapján kezdeményezett eljárás során – közigazgatási szankciókat alkalmazott a három, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó esetében annak érdekében, hogy elkerülje az említett három, guineai lobogó alatt közlekedő hajó IUU-hajókat tartalmazó listára történő felvételét. A Bizottság úgy vélte, hogy az alkalmazott szankciók nem voltak elég súlyosak ahhoz, hogy a követelmények teljesítését biztosítsák, és az ICCAT szabályainak megsértését megakadályozzák. Figyelembe véve továbbá a jogsértések ismételt előfordulását és időtartamát, valamint az említett jogellenes halászatból származó fogások mennyiségét és típusát, a Bizottság úgy vélte, hogy az alkalmazott végső szankciók nyilvánvalóan nem voltak megfelelőek ahhoz, hogy a jogsértőt a jogellenes tevékenységeiből származó haszontól megfosszák. Guinea a jogi kerete alkalmazásával a három hajóra nem tudott ennél visszatartóbb erejű szankciót érvényesíteni. Ezenkívül – az e határozat (157) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – a nyílt tengeren tevékenységet folytató és az ICCAT nemzetközi szabályait megsértő hajók esetében Guinea által alkalmazott szankcióknak nincs szilárd jogalapjuk, mivel a guineai halászati törvény a Guinea tengeri vizein kívül történő esetekre nem alkalmazható. Guinea tehát ebben az esetben nem alkalmazhat olyan szankciókat, amelyek elég súlyosak ahhoz, hogy biztosítsák a követelmények teljesítését, megakadályozzák a jogsértéseket és megfosszák a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikke és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(169)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(175) preambulumbekezdésében említetteket illetően Guinea – a Bizottság által az IUU-rendelet 27. cikke alapján kezdeményezett eljárás során – közigazgatási szankciókat alkalmazott a három, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó esetében annak érdekében, hogy elkerülje az említett három, guineai lobogó alatt közlekedő hajó IUU-hajókat tartalmazó listára történő felvételét. A Bizottság úgy vélte, hogy az alkalmazott szankciók nem voltak elég súlyosak ahhoz, hogy a követelmények teljesítését biztosítsák, és az ICCAT szabályainak megsértését megakadályozzák. Figyelembe véve továbbá a jogsértések ismételt előfordulását és időtartamát, valamint az említett jogellenes halászatból származó fogások mennyiségét és típusát, a Bizottság úgy vélte, hogy az alkalmazott végső szankciók nyilvánvalóan nem voltak megfelelőek ahhoz, hogy a jogsértőt a jogellenes tevékenységeiből származó haszontól megfosszák. Guinea a jogi kerete alkalmazásával a három hajóra nem tudott ennél visszatartóbb erejű szankciót érvényesíteni. Ezenkívül – az e határozat (157) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – a nyílt tengeren tevékenységet folytató és az ICCAT nemzetközi szabályait megsértő hajók esetében Guinea által alkalmazott szankcióknak nincs szilárd jogalapjuk, mivel a guineai halászati törvény a Guinea tengeri vizein kívül történő esetekre nem alkalmazható. Guinea tehát ebben az esetben nem alkalmazhat olyan szankciókat, amelyek elég súlyosak ahhoz, hogy biztosítsák a követelmények teljesítését, megakadályozzák a jogsértéseket és megfosszák a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikke és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (170) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (173) preambulumbekezdésében foglaltakat illetően a szankciók mértéke a fenti (157) preambulumbekezdésben említett 2012. március 1-jei rendelet elfogadása ellenére nyilvánvalóan továbbra sem megfelelő ahhoz, hogy megfosszák a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Ezenkívül – az e határozat (157) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – figyelembe véve, hogy a guineai halászati törvény csak a guineai vizeken folytatott halászati tevékenységekre alkalmazható, ez az intézkedés – a guineai halászati törvény még alaposabb felülvizsgálata nélkül – nem vonatkozhat a nyílt tengeren guineai lobogó alatt közlekedő hajók által folytatott, feltehetően jogellenes halászati tevékenységekre. Guinea tehát nem tud gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó intézkedéseket. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikke és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(170)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (173) preambulumbekezdésében foglaltakat illetően a szankciók mértéke a fenti (157) preambulumbekezdésben említett 2012. március 1-jei rendelet elfogadása ellenére nyilvánvalóan továbbra sem megfelelő ahhoz, hogy megfosszák a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Ezenkívül – az e határozat (157) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint – figyelembe véve, hogy a guineai halászati törvény csak a guineai vizeken folytatott halászati tevékenységekre alkalmazható, ez az intézkedés – a guineai halászati törvény még alaposabb felülvizsgálata nélkül – nem vonatkozhat a nyílt tengeren guineai lobogó alatt közlekedő hajók által folytatott, feltehetően jogellenes halászati tevékenységekre. Guinea tehát nem tud gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó intézkedéseket. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikke és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (171) | Guinea – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (168) preambulumbekezdésében leírtak szerint – olyan jogi kerettel rendelkezik, amely az Európai Unióval való együttműködéshez nem biztosít megfelelő feltételeket, illetve, ami azt illeti, azt sem teszi lehetővé, hogy a harmadik országok vagy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek a nyílt tengeren nagy távolságra közlekedő halászhajók által folytatott IUU-halászati tevékenységeket nyomon kövessék és az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel, illetve hajókkal szemben hatékony végrehajtási intézkedéseket alkalmazzanak. Guinea ezen a téren nem működött együtt a Bizottsággal és az ICCAT-tal annak érdekében, hogy biztosítsa a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó nemzetközi intézkedések betartását és azok végrehajtását. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikke és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 20. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(171)

Guinea – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (168) preambulumbekezdésében leírtak szerint – olyan jogi kerettel rendelkezik, amely az Európai Unióval való együttműködéshez nem biztosít megfelelő feltételeket, illetve, ami azt illeti, azt sem teszi lehetővé, hogy a harmadik országok vagy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek a nyílt tengeren nagy távolságra közlekedő halászhajók által folytatott IUU-halászati tevékenységeket nyomon kövessék és az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel, illetve hajókkal szemben hatékony végrehajtási intézkedéseket alkalmazzanak. Guinea ezen a téren nem működött együtt a Bizottsággal és az ICCAT-tal annak érdekében, hogy biztosítsa a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó nemzetközi intézkedések betartását és azok végrehajtását. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikke és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 20. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (172) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (176) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Guinea parti államként nem gondoskodik arról, hogy a kizárólagos gazdasági övezetében tevékenységet folytató hajók és piaci szereplők betartsák a rájuk vonatkozó kötelezettségeket, illetve nem alkalmaz megfelelő szankciókat azon hajók és piaci szereplők ellen, amelyek esetében észlelték, hogy IUU-halászati tevékenységet folytatnak. A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a bizottsági határozatban ismertetett helyzet nem javult, mivel kiderült, hogy a guineai hatóságok számos jogsértés (pl. a VMS-jelzések hiánya, a járulékos fogásokra vonatkozó szabályok ismétlődő megsértése) esetében továbbra sem lépnek fel, vagy nem alkalmaznak megfelelő szankciókat (pl. a guineai hatóságok által a 2013. februári ellenőrző látogatás idején felderített, guineai vizeken elkövetett legutóbbi hét jogsértés esetében a hatóságok még akkor is csak a legalacsonyabb mértékű bírságot szabták ki, ha súlyos jogsértés történt). Guinea azzal, hogy jogi keretét nem alkalmazza eredményesen annak érdekében, hogy a vizein folytatott ismétlődő IUU-halászatot megfelelően felderítse, és az érintett halászhajók, valamint piaci szereplők ellen szankciókat érvényesítsen, az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikkével ellentétesen jár el, amelyek előírják, hogy a parti államok kötelesek gondoskodni arról, hogy ne történjen túlhalászás. |
| --- | --- |

(172)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (176) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint Guinea parti államként nem gondoskodik arról, hogy a kizárólagos gazdasági övezetében tevékenységet folytató hajók és piaci szereplők betartsák a rájuk vonatkozó kötelezettségeket, illetve nem alkalmaz megfelelő szankciókat azon hajók és piaci szereplők ellen, amelyek esetében észlelték, hogy IUU-halászati tevékenységet folytatnak. A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a bizottsági határozatban ismertetett helyzet nem javult, mivel kiderült, hogy a guineai hatóságok számos jogsértés (pl. a VMS-jelzések hiánya, a járulékos fogásokra vonatkozó szabályok ismétlődő megsértése) esetében továbbra sem lépnek fel, vagy nem alkalmaznak megfelelő szankciókat (pl. a guineai hatóságok által a 2013. februári ellenőrző látogatás idején felderített, guineai vizeken elkövetett legutóbbi hét jogsértés esetében a hatóságok még akkor is csak a legalacsonyabb mértékű bírságot szabták ki, ha súlyos jogsértés történt). Guinea azzal, hogy jogi keretét nem alkalmazza eredményesen annak érdekében, hogy a vizein folytatott ismétlődő IUU-halászatot megfelelően felderítse, és az érintett halászhajók, valamint piaci szereplők ellen szankciókat érvényesítsen, az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikkével ellentétesen jár el, amelyek előírják, hogy a parti államok kötelesek gondoskodni arról, hogy ne történjen túlhalászás.

| (173) | A Bizottság a guineai vizeken közlekedő külföldi hajók számára 2012-ben kiadott hamis guineai engedélyekkel kapcsolatos esetről a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium – a szankciókról és kiegészítő szankciókról szóló 2012. március 1-jei rendelet 10. cikkében előírt eljárással ellentétben – nem indított bűnügyi nyomozást és büntetőeljárást a csalárd gyakorlatot folytató természetes és jogi személyek ellen. A Bizottság ebben a konkrét esetben az intézkedésre váró főbb kérdéseket összefoglaló, 2013. február 4-én elküldött emlékeztetőben hivatalosan értesítette és felkérte Guineát, hogy a guineai kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásainak túlhalászásával közvetlenül fenyegető csalárd gyakorlat szankcionálása és megakadályozása érdekében hajtsa végre a guineai jogszabályok és szabályozások vonatkozó rendelkezéseit. Guinea azzal, hogy ebben a konkrét esetben nem lépett fel hatékonyan, parti államként az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikkével, lobogó szerinti államként pedig a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésével ellentétesen járt el, mivel ez utóbbi előírja, hogy az összes vizsgálatot és bírósági eljárást gyorsan kell lefolytatni. |
| --- | --- |

(173)

A Bizottság a guineai vizeken közlekedő külföldi hajók számára 2012-ben kiadott hamis guineai engedélyekkel kapcsolatos esetről a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium – a szankciókról és kiegészítő szankciókról szóló 2012. március 1-jei rendelet 10. cikkében előírt eljárással ellentétben – nem indított bűnügyi nyomozást és büntetőeljárást a csalárd gyakorlatot folytató természetes és jogi személyek ellen. A Bizottság ebben a konkrét esetben az intézkedésre váró főbb kérdéseket összefoglaló, 2013. február 4-én elküldött emlékeztetőben hivatalosan értesítette és felkérte Guineát, hogy a guineai kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásainak túlhalászásával közvetlenül fenyegető csalárd gyakorlat szankcionálása és megakadályozása érdekében hajtsa végre a guineai jogszabályok és szabályozások vonatkozó rendelkezéseit. Guinea azzal, hogy ebben a konkrét esetben nem lépett fel hatékonyan, parti államként az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikkével, lobogó szerinti államként pedig a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésével ellentétesen járt el, mivel ez utóbbi előírja, hogy az összes vizsgálatot és bírósági eljárást gyorsan kell lefolytatni.

| (174) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (177) és (178) preambulumbekezdésében említettek szerint Guinea parti államként a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra és a nagy távolságokra vándorló halállományokra vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések betartásának és érvényesítésének biztosításában más érintett országokkal nem működik együtt. A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során ezzel kapcsolatban megállapította, hogy a 2013. évi guineai halászati terv (Plan de Pêche) az egyes nagy távolságokra vándorló halállományokra és kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra (kisebb nyílt tengeri halakra) vonatkozó halászati engedélyek tekintetében nem alkalmaz olyan fenntartható és hiteles szakpolitikát, amely megfelel a nemzetközi szinten kidolgozott tudományos ajánlásoknak. A kisebb nyílt tengeri halak tekintetében a 2013. évre vonatkozóan megállapított halászati lehetőségek, például, megsértik a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (27) (CECAF) tudományos ajánlását. Noha a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság a 2011. évi jelentésében azt javasolta, hogy a kisebb nyílt tengeri halak teljes kifogható mennyisége Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone és Libéria kizárólagos gazdasági övezetében ne haladja meg az évi 112 000 tonnát, Guinea azzal, hogy a nemzeti kvótát a 2013-as évre a guineai kizárólagos gazdasági övezetre 100 000 tonna mennyiségben határozta meg, az említett ajánlással ellentétesen járt el. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. Épp ellenkezőleg, a guineai hatóságok 2012. november 15-ét követően tanúsított magatartása arra világít rá, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemben a nemzetközi közösséggel nem működnek együtt. |
| --- | --- |

(174)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (177) és (178) preambulumbekezdésében említettek szerint Guinea parti államként a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra és a nagy távolságokra vándorló halállományokra vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések betartásának és érvényesítésének biztosításában más érintett országokkal nem működik együtt. A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során ezzel kapcsolatban megállapította, hogy a 2013. évi guineai halászati terv (Plan de Pêche) az egyes nagy távolságokra vándorló halállományokra és kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra (kisebb nyílt tengeri halakra) vonatkozó halászati engedélyek tekintetében nem alkalmaz olyan fenntartható és hiteles szakpolitikát, amely megfelel a nemzetközi szinten kidolgozott tudományos ajánlásoknak. A kisebb nyílt tengeri halak tekintetében a 2013. évre vonatkozóan megállapított halászati lehetőségek, például, megsértik a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (27) (CECAF) tudományos ajánlását. Noha a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság a 2011. évi jelentésében azt javasolta, hogy a kisebb nyílt tengeri halak teljes kifogható mennyisége Bissau-Guinea, Guinea, Sierra Leone és Libéria kizárólagos gazdasági övezetében ne haladja meg az évi 112 000 tonnát, Guinea azzal, hogy a nemzeti kvótát a 2013-as évre a guineai kizárólagos gazdasági övezetre 100 000 tonna mennyiségben határozta meg, az említett ajánlással ellentétesen járt el. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. Épp ellenkezőleg, a guineai hatóságok 2012. november 15-ét követően tanúsított magatartása arra világít rá, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemben a nemzetközi közösséggel nem működnek együtt.

| (175) | Ezenkívül amíg a 2012. évre vonatkozó guineai halászati terv – a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belüli halászati erőkifejtés korlátozása és a kisebb nyílt tengeri halak védelme érdekében – jogi korlátozásokat írt elő a halászhajók kapacitása alapján, az illetékes guineai hatóságok a 2013. évi halászati tervben eltörölték ezt a korlátozást, így 2013-ban már nagyobb hajók részére is kiadhatók halászati engedélyek. A 2012. évi guineai halászati terv szerint csak a 2 000 BRT (bruttó regisztertonna) űrtartalmat meg nem haladó kapacitású, kisebb nyílt tengeri halászhajók folytathattak halászati tevékenységet Guineában. A Bizottság megállapította, hogy a 2013. évi halászati tervet azért módosították, hogy a nagyobb kapacitású (legfeljebb 4 500 BRT) halászhajók számára is engedélyezhessék a guineai vizeken történő halászati tevékenységet. A 2013. évi guineai halászati terv említett módosításának köszönhetően a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium további öt, jelentős kapacitással rendelkező, nyílt tengeri halászhajó számára adott ki olyan halászati engedélyt, amely alapján 2013-ban Guinea tengeri vizein halászati tevékenységet folytathatnak. |
| --- | --- |

(175)

Ezenkívül amíg a 2012. évre vonatkozó guineai halászati terv – a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belüli halászati erőkifejtés korlátozása és a kisebb nyílt tengeri halak védelme érdekében – jogi korlátozásokat írt elő a halászhajók kapacitása alapján, az illetékes guineai hatóságok a 2013. évi halászati tervben eltörölték ezt a korlátozást, így 2013-ban már nagyobb hajók részére is kiadhatók halászati engedélyek. A 2012. évi guineai halászati terv szerint csak a 2 000 BRT (bruttó regisztertonna) űrtartalmat meg nem haladó kapacitású, kisebb nyílt tengeri halászhajók folytathattak halászati tevékenységet Guineában. A Bizottság megállapította, hogy a 2013. évi halászati tervet azért módosították, hogy a nagyobb kapacitású (legfeljebb 4 500 BRT) halászhajók számára is engedélyezhessék a guineai vizeken történő halászati tevékenységet. A 2013. évi guineai halászati terv említett módosításának köszönhetően a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium további öt, jelentős kapacitással rendelkező, nyílt tengeri halászhajó számára adott ki olyan halászati engedélyt, amely alapján 2013-ban Guinea tengeri vizein halászati tevékenységet folytathatnak.

| (176) | A Bizottság a fenti (174) és (175) preambulumbekezdésekben foglaltakkal kapcsolatban megállapította, hogy Guinea 2013-ban olyan nemzeti halászati gazdálkodási tervet fogadott el, amely ellentétes a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó regionális és szubregionális intézkedésekkel. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 20. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló azon kötelezettségeket, amelyek szerint az államoknak az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések végrehajtásának biztosítása érdekében azonnali és gyors együttműködést kell folytatniuk. A Bizottság megállapította továbbá, hogy Guinea 2013-ban úgy határozott, hogy a kisebb nyílt tengeri halállományokra vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedéseket a tudományos ajánlások figyelembevétele nélkül módosítja. A Bizottság véleménye szerint Guinea a kizárólagos gazdasági övezetén belüli biológiai erőforrások optimális hasznosításának alapelvével ellentétesen járt el, és a túlhalászással veszélyeztette az érintett halállományokat. A Bizottság emiatt úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikke értelmében parti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(176)

A Bizottság a fenti (174) és (175) preambulumbekezdésekben foglaltakkal kapcsolatban megállapította, hogy Guinea 2013-ban olyan nemzeti halászati gazdálkodási tervet fogadott el, amely ellentétes a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a nagy távolságokra vándorló halállományok védelmére és a velük folytatott gazdálkodásra vonatkozó regionális és szubregionális intézkedésekkel. Következésképpen a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 20. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló azon kötelezettségeket, amelyek szerint az államoknak az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések végrehajtásának biztosítása érdekében azonnali és gyors együttműködést kell folytatniuk. A Bizottság megállapította továbbá, hogy Guinea 2013-ban úgy határozott, hogy a kisebb nyílt tengeri halállományokra vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedéseket a tudományos ajánlások figyelembevétele nélkül módosítja. A Bizottság véleménye szerint Guinea a kizárólagos gazdasági övezetén belüli biológiai erőforrások optimális hasznosításának alapelvével ellentétesen járt el, és a túlhalászással veszélyeztette az érintett halállományokat. A Bizottság emiatt úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikke értelmében parti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (177) | A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Guinea lobogója alatt közlekedő hajók 2013-ig folytatott ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit, a Guinea tengeri vizein közlekedő halászhajók által folytatott ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeket, valamint a guineai állampolgárok által támogatott IUU-halászati tevékenységeket vette figyelembe. Figyelembe vette továbbá a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követő fejleményeket. |
| --- | --- |

(177)

A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Guinea lobogója alatt közlekedő hajók 2013-ig folytatott ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit, a Guinea tengeri vizein közlekedő halászhajók által folytatott ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeket, valamint a guineai állampolgárok által támogatott IUU-halászati tevékenységeket vette figyelembe. Figyelembe vette továbbá a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követő fejleményeket.

| (178) | A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy az újonnan létrehozott Préfecture Maritime és a Centre National de Surveillance des Pêches közötti koordinációban továbbra is komoly hiányosságok állnak fenn. A 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során ezzel kapcsolatban megállapította és a guineai hatóságokkal közölte, hogy (az elnökség felügyelete alá tartozó) Préfecture Maritime és a Centre National de Surveillance des Pêches (Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium) közötti koordinációt javítani kell annak érdekében, hogy a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belül folytatott IUU-halászat felderítése és szankcionálása terén konkrét eredményeket lehessen elérni. Ez a helyzet veszélyezteti a Guinea által parti és lobogó szerinti államként alkalmazott végrehajtási eljárások hatékonyságát, és nem áll összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodással. |
| --- | --- |

(178)

A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy az újonnan létrehozott Préfecture Maritime és a Centre National de Surveillance des Pêches közötti koordinációban továbbra is komoly hiányosságok állnak fenn. A 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során ezzel kapcsolatban megállapította és a guineai hatóságokkal közölte, hogy (az elnökség felügyelete alá tartozó) Préfecture Maritime és a Centre National de Surveillance des Pêches (Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium) közötti koordinációt javítani kell annak érdekében, hogy a guineai kizárólagos gazdasági övezeten belül folytatott IUU-halászat felderítése és szankcionálása terén konkrét eredményeket lehessen elérni. Ez a helyzet veszélyezteti a Guinea által parti és lobogó szerinti államként alkalmazott végrehajtási eljárások hatékonyságát, és nem áll összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodással.

| (179) | Következésképpen a Guinea által hozott intézkedések – lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Guinea megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61., 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(179)

Következésképpen a Guinea által hozott intézkedések – lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Guinea megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61., 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek.

| (180) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(180) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(180)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (165)–(180) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségek teljesítését.

7.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (181) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (183)–(205) preambulumbekezdésében leírtak szerint a Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Guineának az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt. A Bizottság ezenkívül minden olyan információt megvizsgált, amelyet Guineának az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően jelentősnek vélt. |
| --- | --- |

(181)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (183)–(205) preambulumbekezdésében leírtak szerint a Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Guineának az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt. A Bizottság ezenkívül minden olyan információt megvizsgált, amelyet Guineának az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadását követően jelentősnek vélt.

| (182) | A Bizottság megállapította, hogy az ICCAT a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása után 2013-ban figyelmeztető levelet küldött Guineának (28). Az ICCAT titkársága Guinea erőfeszítései ellenére aggodalmát fejezte ki a 2012. évi jelentéstételi hiányosságok miatt. Levelében az ICCAT közölte, hogy Guinea nem teljesítette teljes körűen és megfelelően az ICCAT 06-13. számú ajánlásában foglalt, releváns kereskedelmi információk szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettségét. Az ICCAT aggodalmát fejezte ki továbbá azzal kapcsolatban, hogy Guinea nem nyújtotta be a szükséges információkat és jelentéseket a következőkre vonatkozóan: statisztikák szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettség (az ICCAT 05-09. számú ajánlása); az éves jelentés II. része; az 1. feladatra vonatkozó adatok (flottastatisztikák és a fogások mérete); valamint a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó információk és a megfelelési táblázatok. Fontos megjegyezni továbbá, hogy az ICCAT információkat kért Guineától a 2008 óta az IUU-hajókat tartalmazó listán szereplő Daniaa nevű hajóval szemben tett intézkedésekről. Az ICCAT a 11-18. számú, feltehetően IUU-halászati tevékenységet folytató hajók listájáról szóló ajánlásával kapcsolatban kérte Guineát, hogy folytasson le vizsgálatot, és értesítse az ICCAT-ot a Daniaa nevű hajó jelenlegi lobogójáról. |
| --- | --- |

(182)

A Bizottság megállapította, hogy az ICCAT a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása után 2013-ban figyelmeztető levelet küldött Guineának (28). Az ICCAT titkársága Guinea erőfeszítései ellenére aggodalmát fejezte ki a 2012. évi jelentéstételi hiányosságok miatt. Levelében az ICCAT közölte, hogy Guinea nem teljesítette teljes körűen és megfelelően az ICCAT 06-13. számú ajánlásában foglalt, releváns kereskedelmi információk szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettségét. Az ICCAT aggodalmát fejezte ki továbbá azzal kapcsolatban, hogy Guinea nem nyújtotta be a szükséges információkat és jelentéseket a következőkre vonatkozóan: statisztikák szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettség (az ICCAT 05-09. számú ajánlása); az éves jelentés II. része; az 1. feladatra vonatkozó adatok (flottastatisztikák és a fogások mérete); valamint a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó információk és a megfelelési táblázatok. Fontos megjegyezni továbbá, hogy az ICCAT információkat kért Guineától a 2008 óta az IUU-hajókat tartalmazó listán szereplő Daniaa nevű hajóval szemben tett intézkedésekről. Az ICCAT a 11-18. számú, feltehetően IUU-halászati tevékenységet folytató hajók listájáról szóló ajánlásával kapcsolatban kérte Guineát, hogy folytasson le vizsgálatot, és értesítse az ICCAT-ot a Daniaa nevű hajó jelenlegi lobogójáról.

| (183) | A Bizottság továbbá megvizsgálta az ICCAT által arra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat, hogy Guinea eleget tett-e az ICCAT előírásainak és jelentéstételi követelményeinek. A Bizottság ehhez az ICCAT 2012. évi összefoglaló megfelelési táblázatait (29) vette alapul. A rendelkezésre álló információk alapján hiányosságokat állapított meg a következő területeken: a kvótákra és a fogási korlátozásokra, a 20 méter hosszúságú vagy annál hosszabb hajókra vonatkozó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekre, az éves jelentés II. részére, az 1. feladat flottastatisztikákkal és a fogások méretével kapcsolatos adataira vonatkozó jelentések hiánya. Guinea ezenkívül nem küldött jelentést az ICCAT IUU-hajókat tartalmazó listáján szerepelő egyik hajóval (Daniaa) szemben tett intézkedésekről. |
| --- | --- |

(183)

A Bizottság továbbá megvizsgálta az ICCAT által arra vonatkozóan rendelkezésre bocsátott információkat, hogy Guinea eleget tett-e az ICCAT előírásainak és jelentéstételi követelményeinek. A Bizottság ehhez az ICCAT 2012. évi összefoglaló megfelelési táblázatait (29) vette alapul. A rendelkezésre álló információk alapján hiányosságokat állapított meg a következő területeken: a kvótákra és a fogási korlátozásokra, a 20 méter hosszúságú vagy annál hosszabb hajókra vonatkozó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekre, az éves jelentés II. részére, az 1. feladat flottastatisztikákkal és a fogások méretével kapcsolatos adataira vonatkozó jelentések hiánya. Guinea ezenkívül nem küldött jelentést az ICCAT IUU-hajókat tartalmazó listáján szerepelő egyik hajóval (Daniaa) szemben tett intézkedésekről.

| (184) | Az IOTC 2013. évi megfelelési jelentéséből (30) származó információk szerint Guinea a 2012-es évet illetően továbbra sem tett eleget az IOTC által elfogadott számos határozatnak. Nem küldte el például az IOTC-megállapodás X. cikkében előírt végrehajtási jelentést. A végrehajtási kötelezettségről szóló 10/09. számú IOTC-határozatot illetően Guinea nem küldte el a megfelelésről szóló kitöltött kérdőívet. A hajók jelentéstételi kötelezettségeiről szóló 12/11. számú IOTC-határozat vonatkozásában Guinea nem küldte el a trópusi tonhalra és/vagy a kardhalra és germonra vonatkozó alapkapacitásáról szóló kötelező jelentést. A kötelező statisztikai követelményekről szóló 10/02. számú IOTC-határozatot illetően Guinea nem a határozatban előírtaknak megfelelően jelentette a névleges fogási adatokat, a fogási és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat, illetve a méretgyakorisági adatokat. Nem felelt meg a cápákra vonatkozó adatok benyújtásáról szóló 05/05. számú IOTC-határozat előírásainak, mivel nem küldte el a cápákra vonatkozó adatokról szóló kötelező jelentést. |
| --- | --- |

(184)

Az IOTC 2013. évi megfelelési jelentéséből (30) származó információk szerint Guinea a 2012-es évet illetően továbbra sem tett eleget az IOTC által elfogadott számos határozatnak. Nem küldte el például az IOTC-megállapodás X. cikkében előírt végrehajtási jelentést. A végrehajtási kötelezettségről szóló 10/09. számú IOTC-határozatot illetően Guinea nem küldte el a megfelelésről szóló kitöltött kérdőívet. A hajók jelentéstételi kötelezettségeiről szóló 12/11. számú IOTC-határozat vonatkozásában Guinea nem küldte el a trópusi tonhalra és/vagy a kardhalra és germonra vonatkozó alapkapacitásáról szóló kötelező jelentést. A kötelező statisztikai követelményekről szóló 10/02. számú IOTC-határozatot illetően Guinea nem a határozatban előírtaknak megfelelően jelentette a névleges fogási adatokat, a fogási és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat, illetve a méretgyakorisági adatokat. Nem felelt meg a cápákra vonatkozó adatok benyújtásáról szóló 05/05. számú IOTC-határozat előírásainak, mivel nem küldte el a cápákra vonatkozó adatokról szóló kötelező jelentést.

| (185) | Az ICCAT által előírt kötelezettségeket tekintve Guinea magatartása – az e határozat (182) és (183) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint –, valamint az a tény, hogy Guinea elmulasztotta az e határozat (184) preambulumbekezdésében említett információk benyújtását az IOTC részére, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményében és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásban foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A statisztikákra, a fogási és a halászati erőkifejtésre, a tonhalat, kardhalat és germont érintő alapkapacitásra vonatkozó információk, valamint a cápákra vonatkozó adatok megküldésének elmulasztása miatt Guinea nem tudja megfelelően teljesíteni az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkében foglalt kötelezettségeket, amelyek előírják az államok számára, hogy saját állampolgáraikra vonatkozóan fogadjanak el a nyílt tengeri élővilág védelmét célzó intézkedéseket, valamint hogy a nyílt tengeri területek élővilágára vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések terén működjenek együtt. |
| --- | --- |

(185)

Az ICCAT által előírt kötelezettségeket tekintve Guinea magatartása – az e határozat (182) és (183) preambulumbekezdésében kifejtettek szerint –, valamint az a tény, hogy Guinea elmulasztotta az e határozat (184) preambulumbekezdésében említett információk benyújtását az IOTC részére, azt jelzi, hogy az ország nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményében és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodásban foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. A statisztikákra, a fogási és a halászati erőkifejtésre, a tonhalat, kardhalat és germont érintő alapkapacitásra vonatkozó információk, valamint a cápákra vonatkozó adatok megküldésének elmulasztása miatt Guinea nem tudja megfelelően teljesíteni az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkében foglalt kötelezettségeket, amelyek előírják az államok számára, hogy saját állampolgáraikra vonatkozóan fogadjanak el a nyílt tengeri élővilág védelmét célzó intézkedéseket, valamint hogy a nyílt tengeri területek élővilágára vonatkozó védelmi és gazdálkodási intézkedések terén működjenek együtt.

| (186) | Az e határozat (182)–(184) preambulumbekezdésében ismertetett és a 2012. november 15-i bizottsági határozat (200)–(205) preambulumbekezdésében bemutatott tényeket megerősítő új elemekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(186)

Az e határozat (182)–(184) preambulumbekezdésében ismertetett és a 2012. november 15-i bizottsági határozat (200)–(205) preambulumbekezdésében bemutatott tényeket megerősítő új elemekre tekintettel a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (187) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (191) preambulumbekezdését illetően, az ICCAT-területen közlekedő hajók fedélzetén üzembe helyezett műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 03-14. számú ICCAT-ajánlás megszegése kapcsán Guinea intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a VMS-eszközök 2013. január 1-jétől működőképesek legyenek. A Bizottság ugyanakkor a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, és a guineai hatóságokkal közölte, hogy a VMS-eszközök jelenlegi alkalmazási feltételei nem tudják biztosítani a guineai lobogó alatt közlekedő hajók és a guineai kizárólagos gazdasági övezetben közlekedő külföldi hajók halászati tevékenységének hatékony és eredményes megfigyelését és ellenőrzését (pl. a rendszer éjszaka és hétvégenként nem üzemel folyamatosan; számos halászhajó nem jelenti a VMS szerinti helyzeti adatait; az érvényben lévő kötelezettségeket nem minden esetben teljesítik; a személyzet képzése hiányos; a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium felügyelete alá tartozó Centre National de Surveillance des Pêches és a Préfecture Maritime által üzemeltetett fényjelző között nincs összehangolt kapcsolat). A Bizottság úgy véli, hogy a műholdas hajómegfigyelési rendszerre alkalmazandó szabályokról szóló és e határozat (140) preambulumbekezdésében említett, 2013. július 1-jei közigazgatási határozat meghozatala pozitív intézkedés, azonban működési szempontból a guineai lobogó alatt közlekedő hajók és a guineai kizárólagos gazdasági övezetben közlekedő külföldi hajók halászati tevékenységének hatékony és eredményes megfigyelésének és ellenőrzésének biztosításához nem elegendő. Mivel Guinea a lobogója alatt az ICCAT-területen közlekedő hajók tevékenységét e határozat meghozatalának időpontjában egy teljesen működőképes halászati megfigyelőközpont révén így nem tudja hatékonyan megfigyelni és ellenőrizni, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének g) pontja értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren kielégítő előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(187)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (191) preambulumbekezdését illetően, az ICCAT-területen közlekedő hajók fedélzetén üzembe helyezett műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 03-14. számú ICCAT-ajánlás megszegése kapcsán Guinea intézkedéseket tett annak érdekében, hogy a VMS-eszközök 2013. január 1-jétől működőképesek legyenek. A Bizottság ugyanakkor a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, és a guineai hatóságokkal közölte, hogy a VMS-eszközök jelenlegi alkalmazási feltételei nem tudják biztosítani a guineai lobogó alatt közlekedő hajók és a guineai kizárólagos gazdasági övezetben közlekedő külföldi hajók halászati tevékenységének hatékony és eredményes megfigyelését és ellenőrzését (pl. a rendszer éjszaka és hétvégenként nem üzemel folyamatosan; számos halászhajó nem jelenti a VMS szerinti helyzeti adatait; az érvényben lévő kötelezettségeket nem minden esetben teljesítik; a személyzet képzése hiányos; a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium felügyelete alá tartozó Centre National de Surveillance des Pêches és a Préfecture Maritime által üzemeltetett fényjelző között nincs összehangolt kapcsolat). A Bizottság úgy véli, hogy a műholdas hajómegfigyelési rendszerre alkalmazandó szabályokról szóló és e határozat (140) preambulumbekezdésében említett, 2013. július 1-jei közigazgatási határozat meghozatala pozitív intézkedés, azonban működési szempontból a guineai lobogó alatt közlekedő hajók és a guineai kizárólagos gazdasági övezetben közlekedő külföldi hajók halászati tevékenységének hatékony és eredményes megfigyelésének és ellenőrzésének biztosításához nem elegendő. Mivel Guinea a lobogója alatt az ICCAT-területen közlekedő hajók tevékenységét e határozat meghozatalának időpontjában egy teljesen működőképes halászati megfigyelőközpont révén így nem tudja hatékonyan megfigyelni és ellenőrizni, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének g) pontja értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren kielégítő előrelépés nem történt.

| (188) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (192) preambulumbekezdésében foglaltakat illetően, az átrakásokra vonatkozó program létrehozásáról szóló 06-11. számú ICCAT-ajánlás megszegésével kapcsolatban Guinea – az e határozat (134) preambulumbekezdésében említettek szerint – benyújtotta azt a parti állami minőségében elfogadott rendeletét, amely megtiltja a tengeri vizein történő átrakást, és szabályozza a kikötőiben végzett átrakási műveleteket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ugyanakkor Guinea – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – semmiféle megelőző és korrekciós intézkedést nem tett annak érdekében, hogy az ICCAT-területen folytatott tengeri átrakásra vonatkozó tilalmat hatékonyan ellenőrizze és érvényesítse. Ezt bizonyítja annak a három, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajónak az esete, amely 2010-ben és 2011-ben ismételten és folyamatosan megsértette az ICCAT 06-11. számú ajánlását. Mivel e határozat meghozatalának időpontjában Guinea nem tudja hatékonyan szabályozni a lobogója alatt közlekedő, az ICCAT-területen tevékenységet folytató hajók által a nyílt tengeren végzett átrakási műveleteket, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének h) pontja értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren kielégítő előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(188)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (192) preambulumbekezdésében foglaltakat illetően, az átrakásokra vonatkozó program létrehozásáról szóló 06-11. számú ICCAT-ajánlás megszegésével kapcsolatban Guinea – az e határozat (134) preambulumbekezdésében említettek szerint – benyújtotta azt a parti állami minőségében elfogadott rendeletét, amely megtiltja a tengeri vizein történő átrakást, és szabályozza a kikötőiben végzett átrakási műveleteket. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta ugyanakkor Guinea – lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – semmiféle megelőző és korrekciós intézkedést nem tett annak érdekében, hogy az ICCAT-területen folytatott tengeri átrakásra vonatkozó tilalmat hatékonyan ellenőrizze és érvényesítse. Ezt bizonyítja annak a három, guineai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajónak az esete, amely 2010-ben és 2011-ben ismételten és folyamatosan megsértette az ICCAT 06-11. számú ajánlását. Mivel e határozat meghozatalának időpontjában Guinea nem tudja hatékonyan szabályozni a lobogója alatt közlekedő, az ICCAT-területen tevékenységet folytató hajók által a nyílt tengeren végzett átrakási műveleteket, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének h) pontja értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren kielégítő előrelépés nem történt.

| (189) | A nemzetközi jog alapján Guineára mint parti államra háruló kötelezettségeket tekintve – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (193)–(194) preambulumbekezdésével kapcsolatban, valamint az e határozat (174) és (175) preambulumbekezdésében említettek szerint – a Bizottság megállapította, hogy a halászati erőkifejtés szabályozása terén a helyzet a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta csak romlott. A Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium jelenleg folytatott politikájának eredményeként – a Bizottság észrevételei szerint – a guineai vizeken közlekedő, engedéllyel rendelkező külföldi halászhajók száma a 2010. évi 60-ról, illetve a 2011. júniusi 56-ról 2013 februárjáig 70-re emelkedett, ugyanakkor Guinea a kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatott halászati tevékenységeket nem tudja hatékonyan megfigyelni és ellenőrizni. A Bizottság ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a Guinea által alkalmazott halászati politika (a tengeri vizein folytatott, a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos ismeretekkel összeegyeztethetetlen, a megfigyelésért és ellenőrzésért felelős igazgatási kapacitástól elszakadó, megnövelt halászati erőkifejtés) ellentétes a kizárólagos gazdasági övezetén belüli biológiai erőforrások optimális hasznosításának alapelvével, ami a túlhalászás miatt feltehetően veszélyezteti az érintett halállományokat (kisebb nyílt tengeri halfajokat, tengerfenéken élő fajokat és puhatestűeket). |
| --- | --- |

(189)

A nemzetközi jog alapján Guineára mint parti államra háruló kötelezettségeket tekintve – a 2012. november 15-i bizottsági határozat (193)–(194) preambulumbekezdésével kapcsolatban, valamint az e határozat (174) és (175) preambulumbekezdésében említettek szerint – a Bizottság megállapította, hogy a halászati erőkifejtés szabályozása terén a helyzet a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta csak romlott. A Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium jelenleg folytatott politikájának eredményeként – a Bizottság észrevételei szerint – a guineai vizeken közlekedő, engedéllyel rendelkező külföldi halászhajók száma a 2010. évi 60-ról, illetve a 2011. júniusi 56-ról 2013 februárjáig 70-re emelkedett, ugyanakkor Guinea a kizárólagos gazdasági övezetén belül folytatott halászati tevékenységeket nem tudja hatékonyan megfigyelni és ellenőrizni. A Bizottság ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy a Guinea által alkalmazott halászati politika (a tengeri vizein folytatott, a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos ismeretekkel összeegyeztethetetlen, a megfigyelésért és ellenőrzésért felelős igazgatási kapacitástól elszakadó, megnövelt halászati erőkifejtés) ellentétes a kizárólagos gazdasági övezetén belüli biológiai erőforrások optimális hasznosításának alapelvével, ami a túlhalászás miatt feltehetően veszélyezteti az érintett halállományokat (kisebb nyílt tengeri halfajokat, tengerfenéken élő fajokat és puhatestűeket).

| (190) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (206)–(208) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint a Guinea által jelenleg alkalmazott halászati politika tehát – a nemzetközi jog értelmében parti államként Guineára háruló kötelezettségekkel ellentétben – nem biztosít olyan, a legmérvadóbb tudományos ismereteken alapuló, megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, hogy a kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásait a túlhalászás ne veszélyeztethesse. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. A Bizottság – épp ellenkezőleg – azt állapította meg, hogy Guinea olyan új intézkedéseket hozott, amelyek ellentétesek a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos ismeretekkel, az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket pedig – a térség más parti államaival való együttműködés nélkül – úgy módosította, hogy azok veszélyeztethetik kizárólagos gazdasági övezetének biológiai erőforrásait, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokat és a nagy távolságokra vándorló halállományokat. A Bizottság emiatt úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikke értelmében parti államként rá háruló kötelezettségeket. A guineai illetékes hatóságok fellépései ezen a téren csökkenthették a guineai jogszabályok és rendelkezések, valamint a nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

(190)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (206)–(208) preambulumbekezdésében kiemeltek szerint a Guinea által jelenleg alkalmazott halászati politika tehát – a nemzetközi jog értelmében parti államként Guineára háruló kötelezettségekkel ellentétben – nem biztosít olyan, a legmérvadóbb tudományos ismereteken alapuló, megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, hogy a kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásait a túlhalászás ne veszélyeztethesse. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. A Bizottság – épp ellenkezőleg – azt állapította meg, hogy Guinea olyan új intézkedéseket hozott, amelyek ellentétesek a rendelkezésre álló legmérvadóbb tudományos ismeretekkel, az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket pedig – a térség más parti államaival való együttműködés nélkül – úgy módosította, hogy azok veszélyeztethetik kizárólagos gazdasági övezetének biológiai erőforrásait, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokat és a nagy távolságokra vándorló halállományokat. A Bizottság emiatt úgy véli, hogy Guinea nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 61. és 62. cikke értelmében parti államként rá háruló kötelezettségeket. A guineai illetékes hatóságok fellépései ezen a téren csökkenthették a guineai jogszabályok és rendelkezések, valamint a nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát.

| (191) | A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során az IUU-rendelet 31. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján megállapította, hogy a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium – az e határozat (174) és (175) preambulumbekezdésében leírtak szerint – módosította a guineai halászati tervet. A guineai hatóságok által 2013-ban elfogadott említett módosítások csökkentették az alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonyságát. Ezenkívül a guineai hatóságok által a halászati engedélyek esetében alkalmazott szakpolitika ellentétes az egyes nagy távolságokra vándorló halállományokra és kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra (kisebb nyílt tengeri halakra) vonatkozó, nemzetközi szinten kidolgozott tudományos ajánlásokkal (CECAF). A Bizottság úgy véli, hogy – a (140) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a guineai halászati gazdálkodási terv végrehajtásáért felelős Comité de suivi-évaluation létrehozásáról szóló 2013. július 1-jei közigazgatási határozat önmagában nem tudja megoldani a problémát. Ehhez inkább a guineai halászati terv átfogó felülvizsgálatára lenne szükség annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a guineai kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásainak túlhalászása. |
| --- | --- |

(191)

A Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során az IUU-rendelet 31. cikke (6) bekezdésének c) pontja alapján megállapította, hogy a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium – az e határozat (174) és (175) preambulumbekezdésében leírtak szerint – módosította a guineai halászati tervet. A guineai hatóságok által 2013-ban elfogadott említett módosítások csökkentették az alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonyságát. Ezenkívül a guineai hatóságok által a halászati engedélyek esetében alkalmazott szakpolitika ellentétes az egyes nagy távolságokra vándorló halállományokra és kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományokra (kisebb nyílt tengeri halakra) vonatkozó, nemzetközi szinten kidolgozott tudományos ajánlásokkal (CECAF). A Bizottság úgy véli, hogy – a (140) preambulumbekezdésben leírtak szerint – a guineai halászati gazdálkodási terv végrehajtásáért felelős Comité de suivi-évaluation létrehozásáról szóló 2013. július 1-jei közigazgatási határozat önmagában nem tudja megoldani a problémát. Ehhez inkább a guineai halászati terv átfogó felülvizsgálatára lenne szükség annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a guineai kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásainak túlhalászása.

| (192) | Guinea a 2012. november 15-i bizottsági határozat (209) preambulumbekezdésében leírtakkal kapcsolatban semmilyen lépést nem tett annak érdekében, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjainak megfelelően az IUU-halászat ellen nemzeti cselekvési tervet dolgozzon ki. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(192)

Guinea a 2012. november 15-i bizottsági határozat (209) preambulumbekezdésében leírtakkal kapcsolatban semmilyen lépést nem tett annak érdekében, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjainak megfelelően az IUU-halászat ellen nemzeti cselekvési tervet dolgozzon ki. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (193) | A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (210) preambulumbekezdésében leírtakkal kapcsolatban megállapította, hogy Guinea semmilyen intézkedést nem tett annak érdekében, hogy a guineai lobogó alatti ideiglenes lajstromozást lehetővé tevő – és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók nyilvántartásba vételét nem akadályozó és meg nem előző – eljárást eltörölje vagy módosítsa. A Bizottság ezenkívül a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, és a guineai hatóságokkal közölte, hogy a Közlekedési Minisztérium felügyelete alá tartozó Agence de Navigation Maritime (ANAM) és a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium közötti koordináció hiánya tovább növeli a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók nyilvántartásba vételének kockázatát. Ezért mivel Guinea a lobogója alatt ideiglenesen nyilvántartásba vehető hajók felett e határozat meghozatalának időpontjában nem tud hatékonyan joghatóságot és ellenőrzést gyakorolni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Guinea lobogó szerinti államként nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt azon kötelezettségeknek, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(193)

A Bizottság a 2012. november 15-i bizottsági határozat (210) preambulumbekezdésében leírtakkal kapcsolatban megállapította, hogy Guinea semmilyen intézkedést nem tett annak érdekében, hogy a guineai lobogó alatti ideiglenes lajstromozást lehetővé tevő – és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók nyilvántartásba vételét nem akadályozó és meg nem előző – eljárást eltörölje vagy módosítsa. A Bizottság ezenkívül a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, és a guineai hatóságokkal közölte, hogy a Közlekedési Minisztérium felügyelete alá tartozó Agence de Navigation Maritime (ANAM) és a Halászati és Akvakultúraágazati Minisztérium közötti koordináció hiánya tovább növeli a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók nyilvántartásba vételének kockázatát. Ezért mivel Guinea a lobogója alatt ideiglenesen nyilvántartásba vehető hajók felett e határozat meghozatalának időpontjában nem tud hatékonyan joghatóságot és ellenőrzést gyakorolni, a Bizottság úgy ítéli meg, hogy Guinea lobogó szerinti államként nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában előírt azon kötelezettségeknek, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. A 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta tehát ezen a téren semmilyen előrelépés nem történt.

| (194) | Ezenkívül a Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a nyílt tengeren guineai lobogó alatt közlekedő hajókra vonatkozó megfelelő engedélyezési rendszer bevezetésével kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta szintén semmilyen előrelépés nem történt. Mivel Guinea a lobogója alatt közlekedő hajókat halászati engedélyekkel, valamint az engedélyekre vonatkozó feltételeket szabályozó rendeletek megalkotásával e határozat meghozatalának időpontjában nem tudja hatékonyan szabályozni, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének b) pontja értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(194)

Ezenkívül a Bizottság a 2013. február 26. és 2013. március 1. között tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a nyílt tengeren guineai lobogó alatt közlekedő hajókra vonatkozó megfelelő engedélyezési rendszer bevezetésével kapcsolatban a 2012. november 15-i bizottsági határozat elfogadása óta szintén semmilyen előrelépés nem történt. Mivel Guinea a lobogója alatt közlekedő hajókat halászati engedélyekkel, valamint az engedélyekre vonatkozó feltételeket szabályozó rendeletek megalkotásával e határozat meghozatalának időpontjában nem tudja hatékonyan szabályozni, a Bizottság úgy véli, hogy Guinea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének b) pontja értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek.

| (195) | Következésképpen a Guinea által hozott intézkedések – lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Guinea megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61., 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. és 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(195)

Következésképpen a Guinea által hozott intézkedések – lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeit tekintve – nem elegendőek ahhoz, hogy Guinea megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61., 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. és 20. cikkében foglalt rendelkezéseknek.

| (196) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (182)–(210) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea elmulasztotta a nemzetközi szabályok és rendelkezések, valamint az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(196)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (182)–(210) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea elmulasztotta a nemzetközi szabályok és rendelkezések, valamint az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

7.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (197) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (212) preambulumbekezdésében leírtak szerint az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján Guinea alacsony humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százhetvennyolcadik) (31). Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy az 1905/2006/EK rendelet szerint Guinea a legkevésbé fejlett országok között szerepel. |
| --- | --- |

(197)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (212) preambulumbekezdésében leírtak szerint az ENSZ humán fejlettségi mutatója alapján Guinea alacsony humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százhetvennyolcadik) (31). Emlékeztetni kell továbbá arra is, hogy az 1905/2006/EK rendelet szerint Guinea a legkevésbé fejlett országok között szerepel.

| (198) | Az Európai Unió a 2012. november 15-i bizottsági határozat (215) és (216) preambulumbekezdésében említettek szerint az elmúlt években pénzügyi és technikai segítséget nyújtott Guineának. |
| --- | --- |

(198)

Az Európai Unió a 2012. november 15-i bizottsági határozat (215) és (216) preambulumbekezdésében említettek szerint az elmúlt években pénzügyi és technikai segítséget nyújtott Guineának.

| (199) | A Bizottság ezenkívül a 2012. november 15-i bizottsági határozat (180) preambulumbekezdésében leírtakkal kapcsolatban megállapította, hogy Guinea az Európai Unió egyik tagállamától további pénzügyi és technikai segítséget kapott annak érdekében, hogy a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerének fejlesztésével javítsa a tengeri vizein előforduló IUU-halászat felderítésére és az ellene való küzdelemre vonatkozó kapacitását (pl. két fényjelző készülék; egy katonai személy által a tengeri prefektúra létrehozásához, valamint a tengeri fellépések és műveletek koordinálásában a helyszínen biztosított technikai együttműködés és segítségnyújtás). |
| --- | --- |

(199)

A Bizottság ezenkívül a 2012. november 15-i bizottsági határozat (180) preambulumbekezdésében leírtakkal kapcsolatban megállapította, hogy Guinea az Európai Unió egyik tagállamától további pénzügyi és technikai segítséget kapott annak érdekében, hogy a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerének fejlesztésével javítsa a tengeri vizein előforduló IUU-halászat felderítésére és az ellene való küzdelemre vonatkozó kapacitását (pl. két fényjelző készülék; egy katonai személy által a tengeri prefektúra létrehozásához, valamint a tengeri fellépések és műveletek koordinálásában a helyszínen biztosított technikai együttműködés és segítségnyújtás).

| (200) | A 2012. november 15-i bizottsági határozat (217) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea fejlettségi szintje az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét hátrányosan érintheti. Ugyanakkor, tekintettel a Guineát jellemző hiányosságok jellegére, az Unió, valamint a tagállamok segítségnyújtására és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedésekre, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mentségként Guinea lobogó szerinti vagy parti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére. |
| --- | --- |

(200)

A 2012. november 15-i bizottsági határozat (217) preambulumbekezdésében említettekre, valamint a 2012. november 15-ét követő fejleményekre tekintettel a Bizottság – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése alapján – úgy ítéli meg, hogy Guinea fejlettségi szintje az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét hátrányosan érintheti. Ugyanakkor, tekintettel a Guineát jellemző hiányosságok jellegére, az Unió, valamint a tagállamok segítségnyújtására és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedésekre, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mentségként Guinea lobogó szerinti vagy parti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, valamint az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére.

8.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGOK AZONOSÍTÁSÁVAL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

| (201) | A fenti megállapításokra tekintettel, miszerint Belize, Kambodzsa és Guinea elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségei teljesítését, ezeket az országokat – az IUU-rendelet 31. cikkével összhangban – olyan országként kell azonosítani, amelyet a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. |
| --- | --- |

(201)

A fenti megállapításokra tekintettel, miszerint Belize, Kambodzsa és Guinea elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségei teljesítését, ezeket az országokat – az IUU-rendelet 31. cikkével összhangban – olyan országként kell azonosítani, amelyet a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint.

| (202) | Az IUU-rendelet 18. cikke (1) bekezdésének g) pontjára tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai adott esetben további bizonyítékok bekérése vagy a lobogó szerinti államnak küldött segítségnyújtás iránti megkeresés nélkül kötelesek elutasítani a halászati termékek Unióba történő behozatalát, ha tudomásukra jut, hogy a fogási tanúsítványt olyan, lobogó szerinti állam hatósága hitelesítette, amely államot a 31. cikknek megfelelően nem együttműködő államként azonosítottak. |
| --- | --- |

(202)

Az IUU-rendelet 18. cikke (1) bekezdésének g) pontjára tekintettel a tagállamok illetékes hatóságai adott esetben további bizonyítékok bekérése vagy a lobogó szerinti államnak küldött segítségnyújtás iránti megkeresés nélkül kötelesek elutasítani a halászati termékek Unióba történő behozatalát, ha tudomásukra jut, hogy a fogási tanúsítványt olyan, lobogó szerinti állam hatósága hitelesítette, amely államot a 31. cikknek megfelelően nem együttműködő államként azonosítottak.

| (203) | Ki kell jelenteni, hogy Belize, Kambodzsa és Guinea olyan országként történő azonosítása, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő országnak tekint, nem zárja ki, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen. |
| --- | --- |

(203)

Ki kell jelenteni, hogy Belize, Kambodzsa és Guinea olyan országként történő azonosítása, amelyet a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő országnak tekint, nem zárja ki, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen.

9.   SZAKBIZOTTSÁGI ELJÁRÁS

| (204) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével, |
| --- | --- |

(204)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Halászati és Akvakultúraágazati Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A Bizottság Belize-t, a Kambodzsai Királyságot és a Guineai Köztársaságot olyan harmadik országként azonosítja, amelyet a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  A Belize mezőgazdasági és halászati miniszteréhez intézett, 2012.11.15-én kelt levél.

2

(3)  Lásd a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 2011. július 25-i 724/2011/EU bizottsági rendelet mellékletének B. részét, HL L 194., 2011.7.26., 15. o.

3

(4)  Lásd a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló, 2013. július 15-i 672/2013/EU bizottsági rendelet mellékletének B. részét, HL L 193., 2013.7.16., 15. o.

4

(5)  Registration of Merchant Ships Disciplinary Regulations (RMSDR) (A kereskedelmi hajók nyilvántartásba vételére vonatkozó fegyelmi szabályzat), 1999, http://www.immarbe.com/IMMARBELIB/S.I.Number-56-of-1999%20.pdf

5

(6)  Az ICCAT 2013. február 11-i levele, 605. sz. ICCAT-hírlevél, 2013.2.11.

6

(7)  ICCAT összefoglaló megfelelési táblázatok, az ICCAT 2012–2013. évi jelentése, a 10. melléklet 3. függeléke.

7

(8)  Az IOTC Belize-re vonatkozó megfelelési jelentése, a Megfelelési Bizottság 10. ülése, 2013., CoC10–CR02.

8

(9)  http://amandala.com.bz/news/gob-assumes-control-ibc-immarbe/

9

(10)  Az ENSZ humán fejlettségi mutatójával kapcsolatban további információ a következő weboldalon található (az országok e határozatban említett rangsorát a rendelkezésre álló legfrissebb ENSZ-jelentés szerint aktualizálták): http://hdr.undp.org/en/media/HDR2013_EN_Summary.pdf

10

(11)  A Kambodzsai Királyság mezőgazdasági, erdészeti és halászati miniszteréhez intézett, 2012.11.15-én kelt levél.

11

(12)  A CCAMLR 2010. február 2-i COM CIRC 10/11. számú dokumentuma.

12

(13)  A CCAMLR 2010. április 20-i COM CIRC 10/45. számú dokumentuma.

13

(14)  http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/vessel?uid=63

14

(15)  L. 14. lábjegyzet.

15

(16)  http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/vessel?uid=102

16

(17)  Az ICCAT 2012–2013-as időszakra vonatkozó kétéves jelentése, I. rész (2012), 1. kötet ismerteti az ICCAT-bizottság által az említett kétéves időszak első felében végzett tevékenységet és tartalmazza az ICCAT-bizottság (Marokkóban, Agadirban 2012. november 12–19. között tartott) 18. rendkívüli üléséről készült jelentést. A jelentés forrása: http://www.iccat.es/Documents/BienRep/REP_EN_12-13_I_1.pdf

17

(18)  A CCAMLR jelentése a CCAMLR-bizottság Ausztráliában, 2012. október 23. és november 1. között tartott 31. üléséről. A vonatkozó információk forrása a CCAMLR alábbi weboldala: http://www.ccamlr.org/en/system/files/e-cc-xxxi.pdf

18

(19)  http://www.world-register.org/

19

(20)  L. 10. lábjegyzet.

20

(21)  A Guinea mezőgazdasági és halászati miniszteréhez intézett, 2012.11.15-én kelt levél.

21

(22)  Lásd a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló, 2011. július 25-i 724/2011/EU bizottsági rendelet mellékletének B. részét, HL L 194., 2011.7.26., 15. o.

22

(23)  Az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek a NEAFC, a NAFO és a SEAFO.

23

(24)  Lásd a Bizottság 724/2011/EU végrehajtási rendeletét, HL L 194., 2011.7.26., 14. o.

24

(25)  Lásd a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajók uniós listájának összeállításáról szóló 672/2013/EU bizottsági rendelet mellékletének B. részét, HL L 193., 2013.7.16., 6. o.

25

(26)  Lásd a Guineai Köztársaságból származó, emberi fogyasztásra szánt halászati termékek importját felfüggesztő sürgősségi intézkedésekről szóló 2007. február 2-i bizottsági határozatot, amely a következő weboldalon érhető el: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2007:028:0025:0026:HU:PDF

26

(27)  http://www.spcsrp.org/

27

(28)  Az ICCAT 2013. február 11-i levele, 620. sz. ICCAT-hírlevél, 2013.2.11.

28

(29)  ICCAT összefoglaló megfelelési táblázatok, az ICCAT 2012–2013. évi jelentése.

29

(30)  Az IOTC Guineára vonatkozó megfelelési jelentése (a megfelelési bizottság 10. ülése, 2013., CoC10–CR08 [E]).

30

(31)  L. 10. lábjegyzet.

31

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/26 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/26

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2013. november 26.)

a Bizottság által a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról szóló 1005/2008/EK tanácsi rendelet értelmében nem együttműködő harmadik országként azonosíthatónak tekintett harmadik országok értesítéséről

2013/C 346/03

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő országok listájának összeállításával, a nem együttműködő országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárást. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza a nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni démarche-okkal, a nem együttműködő országok listájának összeállításával, a nem együttműködő országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő harmadik országok listájának nyilvánosságával és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárást.

| (3) | Az IUU-rendelet 32. cikkével összhangban a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként azonosítják őket. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. A harmadik országok nem együttműködő országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak továbbá ezen országokkal szemben a 32. cikkben meghatározott valamennyi lépést meg kell tennie. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 32. cikkével összhangban a Bizottságnak értesítenie kell a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként azonosítják őket. Az ilyen értesítés előzetes jellegű. A harmadik országok nem együttműködő országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítést az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. A Bizottságnak továbbá ezen országokkal szemben a 32. cikkben meghatározott valamennyi lépést meg kell tennie. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és megfontolásokat, továbbá az érintett országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a javításra irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig ésszerű időt köteles biztosítani.

| (4) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében az Európai Bizottság azonosíthatja azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik országot akkor azonosíthatnak nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a lobogó, a kikötő, a forgalomba hozatal szerinti vagy a parti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(4)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében az Európai Bizottság azonosíthatja azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. Egy harmadik országot akkor azonosíthatnak nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a lobogó, a kikötő, a forgalomba hozatal szerinti vagy a parti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedést hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (5) | A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(5)

A nem együttműködő harmadik országok azonosítása az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdése szerinti valamennyi információ áttekintésén alapul.

| (6) | Az IUU-rendelet 33. cikkével összhangban a Tanács összeállíthatja a nem együttműködő országok listáját. A többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések ezekre az országokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(6)

Az IUU-rendelet 33. cikkével összhangban a Tanács összeállíthatja a nem együttműködő országok listáját. A többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések ezekre az országokra vonatkoznak.

| (7) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti harmadik országok kötelesek értesíteni a Bizottságot azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(7)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti harmadik országok kötelesek értesíteni a Bizottságot azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó rendelkezésekről, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell.

| (8) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(8)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében a Bizottság az említett rendelet végrehajtásához kapcsolódó területeken igazgatási együttműködést folytat a harmadik országokkal.

2.   A KOREAI KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (9) | A Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkével összhangban 2010. január 1-jével elfogadta a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) lobogó szerinti államként küldött értesítését. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkével összhangban 2010. január 1-jével elfogadta a Koreai Köztársaság (a továbbiakban: Korea) lobogó szerinti államként küldött értesítését.

| (10) | 2011. július 11. és 15. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az EFCA támogatásával ellenőrző látogatást tett Koreában. |
| --- | --- |

(10)

2011. július 11. és 15. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az EFCA támogatásával ellenőrző látogatást tett Koreában.

| (11) | Az ellenőrző látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó koreai rendelkezésekkel, illetve a Korea által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásához kapcsolódó követelmények és szempontok teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt. |
| --- | --- |

(11)

Az ellenőrző látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó koreai rendelkezésekkel, illetve a Korea által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásához kapcsolódó követelmények és szempontok teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt.

| (12) | Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentést 2011. október 5-én elküldték Koreának. |
| --- | --- |

(12)

Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentést 2011. október 5-én elküldték Koreának.

| (13) | Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentéssel kapcsolatos koreai észrevételek 2012. március 28-án érkeztek meg. |
| --- | --- |

(13)

Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentéssel kapcsolatos koreai észrevételek 2012. március 28-án érkeztek meg.

| (14) | A Bizottság a 2011. október 11-én kelt levelében elküldte a koreai hatóságoknak az IUU-halászatot folytatóként azonosított koreai halászhajók tevékenységére vonatkozó információkat. |
| --- | --- |

(14)

A Bizottság a 2011. október 11-én kelt levelében elküldte a koreai hatóságoknak az IUU-halászatot folytatóként azonosított koreai halászhajók tevékenységére vonatkozó információkat.

| (15) | A Bizottság az első látogatás nyomán hozott intézkedések nyomon követésére 2012. április 17. és 18. között ellenőrző látogatást tett Koreában. |
| --- | --- |

(15)

A Bizottság az első látogatás nyomán hozott intézkedések nyomon követésére 2012. április 17. és 18. között ellenőrző látogatást tett Koreában.

| (16) | Korea 2012. május 16-án, 2012. június 25-én, 2012. december 21-én, 2013. június 19-én és 2013. június 21-én újabb írásbeli észrevételeket nyújtott be. Ezenfelül a 2012. január 26-án, 2012. június 8-án, 2012. szeptember 6-án, 2012. október 9-én, 2013. március 8-án, 2013. március 13-án, 2013. április 22-én, 2013. május 31-én és 2013. július 25-én Brüsszelben tartott értekezleteken is szolgált válaszokkal. A két fél 2013. június 27-én és 2013. július 17-én politikai szinten is megosztotta egymással írásbeli észrevételeit. |
| --- | --- |

(16)

Korea 2012. május 16-án, 2012. június 25-én, 2012. december 21-én, 2013. június 19-én és 2013. június 21-én újabb írásbeli észrevételeket nyújtott be. Ezenfelül a 2012. január 26-án, 2012. június 8-án, 2012. szeptember 6-án, 2012. október 9-én, 2013. március 8-án, 2013. március 13-án, 2013. április 22-én, 2013. május 31-én és 2013. július 25-én Brüsszelben tartott értekezleteken is szolgált válaszokkal. A két fél 2013. június 27-én és 2013. július 17-én politikai szinten is megosztotta egymással írásbeli észrevételeit.

| (17) | Korea az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR), a Déli Kékúszójú Tonhal Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCSBT), az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC), az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT), az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC), a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO), a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC), az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) és a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) szerződő fele. Dél-Korea ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást. Elfogadta az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetnek (FAO) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 2003. évi megállapodását (FAO-megállapodás). |
| --- | --- |

(17)

Korea az Antarktisz Tengeri Élővilágának Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCAMLR), a Déli Kékúszójú Tonhal Védelmével Foglalkozó Bizottság (CCSBT), az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottság (IATTC), az Atlanti Tonhal Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottság (ICCAT), az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC), a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO), a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottság (WCPFC), az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) és a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) szerződő fele. Dél-Korea ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást. Elfogadta az Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezetnek (FAO) a nemzetközi védelmi és gazdálkodási intézkedések nyílt tengeri halászhajók általi betartásának előmozdításáról szóló 2003. évi megállapodását (FAO-megállapodás).

| (18) | Annak megállapítása érdekében, hogy Korea eleget tesz-e a (17) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti (2) vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden releváns információt megvizsgált. |
| --- | --- |

(18)

Annak megállapítása érdekében, hogy Korea eleget tesz-e a (17) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti (2) vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden releváns információt megvizsgált.

| (19) | A Bizottság a CCAMLR, az IOTC és az ICCAT által megfelelési jelentések vagy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajókról készített listák formájában közzétett, rendelkezésre álló adatokból származó információkat, valamint az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a 2006. évi Magnuson-Stevens Fisheries Conservation and Management Reauthorisation Act 403. szakasza a) pontjának értelmében a Kongresszushoz intézett 2013. januári jelentésből (a National Marine Fisheries Service [NMFS] jelentése) származó, nyilvánosan hozzáférhető információkat használta fel. |
| --- | --- |

(19)

A Bizottság a CCAMLR, az IOTC és az ICCAT által megfelelési jelentések vagy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatot folytató hajókról készített listák formájában közzétett, rendelkezésre álló adatokból származó információkat, valamint az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által a 2006. évi Magnuson-Stevens Fisheries Conservation and Management Reauthorisation Act 403. szakasza a) pontjának értelmében a Kongresszushoz intézett 2013. januári jelentésből (a National Marine Fisheries Service [NMFS] jelentése) származó, nyilvánosan hozzáférhető információkat használta fel.

3.   A KOREAI KÖZTÁRSASÁG NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (20) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Koreára háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Koreára háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe.

3.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja)

| (21) | A helyszíni ellenőrző látogatásai során szerzett információk, valamint az érintett harmadik, parti államoktól érkező írásos megerősítések alapján a Bizottság megállapította, hogy 2011-ben és 2012-ben tizenkilenc koreai lobogó alatt közlekedő halászhajó követett el az IUU-halászattal összefüggésben súlyos jogsértést. |
| --- | --- |

(21)

A helyszíni ellenőrző látogatásai során szerzett információk, valamint az érintett harmadik, parti államoktól érkező írásos megerősítések alapján a Bizottság megállapította, hogy 2011-ben és 2012-ben tizenkilenc koreai lobogó alatt közlekedő halászhajó követett el az IUU-halászattal összefüggésben súlyos jogsértést.

| (22) | Az összegyűjtött bizonyítékok alapján úgy tekinthető, hogy a koreai lobogó alatt közlekedő említett halászhajók az érintett halászati térségekben alkalmazandó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekkel ellentétesen a következő súlyos jogsértéseket követték el: a lobogó szerinti vagy a megfelelő parti állam által kiállított érvényes halászati jogosítvány, felhatalmazás vagy engedély nélkül halásztak; halászat elől elzárt területen vagy halászati tilalom idején halásztak; a parti állam joghatósága alá tartozó vizeken jogellenesen kifogott halászati termékek Unióba történő exportjához hamisított okmányokat használtak; hamisított vagy érvénytelen dokumentumokat használtak arra, hogy a koreai hatóságokkal hitelesíttessék a fogási tanúsítványokat, illetve a termékeket az Unióba exportálják; azonosítóikat vagy lajstromozásukat meghamisították vagy álcázták; akadályozták a tisztviselőket az alkalmazandó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések betartásának ellenőrzésére vonatkozó feladataik ellátásában; a parti állam illetékes hatóságai által kiszabott bírságok egyikét sem fizették be; önhatalmúlag és jogellenesen megváltoztatták a hajóik nevét és hívójelét. Ezenkívül az említett halászhajók a parti állam kizárólagos gazdasági övezetének elhagyásakor nem teljesítették a fogás vagy a fogással kapcsolatos adatok rögzítésére és bejelentésére vonatkozó kötelezettségüket, továbbá előzetesen nem értesítették a parti állam hatóságait. Végezetül az illetékes parti államok által kiállított engedélyükben előírt feltételek ellenére átrakási műveletekben vettek részt anélkül, hogy a parti államokat előzetesen értesítették volna, illetve azoktól engedélyt kértek és kaptak volna az átrakásra. A 2011. október 11-i levélben minderről értesítették a koreai hatóságokat. |
| --- | --- |

(22)

Az összegyűjtött bizonyítékok alapján úgy tekinthető, hogy a koreai lobogó alatt közlekedő említett halászhajók az érintett halászati térségekben alkalmazandó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekkel ellentétesen a következő súlyos jogsértéseket követték el: a lobogó szerinti vagy a megfelelő parti állam által kiállított érvényes halászati jogosítvány, felhatalmazás vagy engedély nélkül halásztak; halászat elől elzárt területen vagy halászati tilalom idején halásztak; a parti állam joghatósága alá tartozó vizeken jogellenesen kifogott halászati termékek Unióba történő exportjához hamisított okmányokat használtak; hamisított vagy érvénytelen dokumentumokat használtak arra, hogy a koreai hatóságokkal hitelesíttessék a fogási tanúsítványokat, illetve a termékeket az Unióba exportálják; azonosítóikat vagy lajstromozásukat meghamisították vagy álcázták; akadályozták a tisztviselőket az alkalmazandó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések betartásának ellenőrzésére vonatkozó feladataik ellátásában; a parti állam illetékes hatóságai által kiszabott bírságok egyikét sem fizették be; önhatalmúlag és jogellenesen megváltoztatták a hajóik nevét és hívójelét. Ezenkívül az említett halászhajók a parti állam kizárólagos gazdasági övezetének elhagyásakor nem teljesítették a fogás vagy a fogással kapcsolatos adatok rögzítésére és bejelentésére vonatkozó kötelezettségüket, továbbá előzetesen nem értesítették a parti állam hatóságait. Végezetül az illetékes parti államok által kiállított engedélyükben előírt feltételek ellenére átrakási műveletekben vettek részt anélkül, hogy a parti államokat előzetesen értesítették volna, illetve azoktól engedélyt kértek és kaptak volna az átrakásra. A 2011. október 11-i levélben minderről értesítették a koreai hatóságokat.

| (23) | A Bizottság ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a különösen súlyos jogsértés tényének megállapításához figyelembe kell venni a koreai lobogó alatt közlekedő említett halászhajók magatartását. A (22) preambulumbekezdésben bemutatott jogellenes tevékenység értéke, mértéke és ismétlődése szintén az elkövetett jogsértések súlyosságát támasztja alá. |
| --- | --- |

(23)

A Bizottság ezenkívül úgy ítélte meg, hogy a különösen súlyos jogsértés tényének megállapításához figyelembe kell venni a koreai lobogó alatt közlekedő említett halászhajók magatartását. A (22) preambulumbekezdésben bemutatott jogellenes tevékenység értéke, mértéke és ismétlődése szintén az elkövetett jogsértések súlyosságát támasztja alá.

| (24) | A parti államok halászati tilalomra, moratóriumra vagy a kisüzemi halászat számára fenntartott, halászat elől elzárt területre vonatkozó jogi követelményeinek be nem tartása az érintett fejlődő parti államok halászati erőforrásainak fenntarthatósága szempontjából különösen káros, ami veszélyezteti a helyi lakosság megélhetését. |
| --- | --- |

(24)

A parti államok halászati tilalomra, moratóriumra vagy a kisüzemi halászat számára fenntartott, halászat elől elzárt területre vonatkozó jogi követelményeinek be nem tartása az érintett fejlődő parti államok halászati erőforrásainak fenntarthatósága szempontjából különösen káros, ami veszélyezteti a helyi lakosság megélhetését.

| (25) | Az említett halászhajók ezenkívül a (22) preambulumbekezdésben ismertetett magatartásukkal akadályozták a parti államok illetékes halászati hatóságainak azon képességét, hogy a tengeren folytatott tevékenységeiket megfigyeljék és felügyeljék. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ICCAT által előírt feltételek megszegésével vagy az érintett parti állam engedélye nélkül, törvényeinek és rendelkezéseinek megsértésével folytatott tengeri átrakások különösen súlyos jogsértésnek minősülnek, jelentős mértékben veszélyeztethetik a megszegett szabályokban megfogalmazott célkitűzések elérését és az érintett parti állam halászati erőforrásainak fenntarthatóságát, valamint megfoszthatják az illetékes hatóságokat az egyetlen lehetőségtől, hogy felügyeljék ezeket a tevékenységeket, ami a halászati termékek nyomonkövethetősége és ellenőrzése szempontjából kockázatot jelent. A koreai halászhajók több ízben, folyamatosan tanúsított nem együttműködő magatartása megerősíti az elkövetett jogsértések súlyosságát. Végezetül az illetékes parti államok jogszabályai szerint a legtöbb ilyen jogsértés súlyosnak minősül. |
| --- | --- |

(25)

Az említett halászhajók ezenkívül a (22) preambulumbekezdésben ismertetett magatartásukkal akadályozták a parti államok illetékes halászati hatóságainak azon képességét, hogy a tengeren folytatott tevékenységeiket megfigyeljék és felügyeljék. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ICCAT által előírt feltételek megszegésével vagy az érintett parti állam engedélye nélkül, törvényeinek és rendelkezéseinek megsértésével folytatott tengeri átrakások különösen súlyos jogsértésnek minősülnek, jelentős mértékben veszélyeztethetik a megszegett szabályokban megfogalmazott célkitűzések elérését és az érintett parti állam halászati erőforrásainak fenntarthatóságát, valamint megfoszthatják az illetékes hatóságokat az egyetlen lehetőségtől, hogy felügyeljék ezeket a tevékenységeket, ami a halászati termékek nyomonkövethetősége és ellenőrzése szempontjából kockázatot jelent. A koreai halászhajók több ízben, folyamatosan tanúsított nem együttműködő magatartása megerősíti az elkövetett jogsértések súlyosságát. Végezetül az illetékes parti államok jogszabályai szerint a legtöbb ilyen jogsértés súlyosnak minősül.

| (26) | A Bizottság az összegyűjtött információk alapján megállapította, hogy Korea nem hozott megfelelő intézkedéseket a vizein közlekedő halászhajók által elkövetett, ismétlődő IUU-halászati tevékenységek megelőzésére, felderítésére és szankcionálására. A rendelkezésre álló információk alátámasztják, hogy a harmadik országok vizein koreai lobogó alatt közlekedő halászhajók ismétlődő jogsértéseket követtek el. A Bizottság megállapította, hogy az illetékes koreai hatóságok a rendelkezésre álló megfelelő információk ellenére számos esetben: – nem indítottak eljárást; – az érintett halászhajókkal szemben nem alkalmaztak szankciókat; – a kiszabott szankciókat nem érvényesítették hatékonyan; – néhány esetben a járulékos szankciók mértékét még csökkentették is. A lobogó szerinti állam (Korea) együttműködésének hiányában az érintett parti államok nem tudtak hatékony végrehajtási intézkedéseket tenni. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy azokban az esetekben, amikor a koreai hatóságok szankciókat alkalmaztak, a koreai lobogó alatt közlekedő hajókkal szemben kiszabott bírságok mértéke nyilvánvalóan nem volt megfelelő és a szankciók – a nemzetközi szabályok és ajánlások előírásai, különösen a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkében és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt követelmények ellenére – nem voltak arányosak, hatékonyak és visszatartó erejűek. |
| --- | --- |

(26)

A Bizottság az összegyűjtött információk alapján megállapította, hogy Korea nem hozott megfelelő intézkedéseket a vizein közlekedő halászhajók által elkövetett, ismétlődő IUU-halászati tevékenységek megelőzésére, felderítésére és szankcionálására. A rendelkezésre álló információk alátámasztják, hogy a harmadik országok vizein koreai lobogó alatt közlekedő halászhajók ismétlődő jogsértéseket követtek el. A Bizottság megállapította, hogy az illetékes koreai hatóságok a rendelkezésre álló megfelelő információk ellenére számos esetben: – nem indítottak eljárást; – az érintett halászhajókkal szemben nem alkalmaztak szankciókat; – a kiszabott szankciókat nem érvényesítették hatékonyan; – néhány esetben a járulékos szankciók mértékét még csökkentették is. A lobogó szerinti állam (Korea) együttműködésének hiányában az érintett parti államok nem tudtak hatékony végrehajtási intézkedéseket tenni. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy azokban az esetekben, amikor a koreai hatóságok szankciókat alkalmaztak, a koreai lobogó alatt közlekedő hajókkal szemben kiszabott bírságok mértéke nyilvánvalóan nem volt megfelelő és a szankciók – a nemzetközi szabályok és ajánlások előírásai, különösen a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkében és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt követelmények ellenére – nem voltak arányosak, hatékonyak és visszatartó erejűek.

| (27) | A Bizottság egy koreai vállalattól származó, valamint a 2011. márciusi bizottsági ellenőrző látogatás során gyűjtött információk alapján megállapította, hogy a nyugat-afrikai partok mentén Angolától Bissau-Guineáig négy éven keresztül olyan jogellenes tengeri átrakásokat végeztek, amellyel megsértették Panama és a parti államok törvényeit és rendelkezéseit. |
| --- | --- |

(27)

A Bizottság egy koreai vállalattól származó, valamint a 2011. márciusi bizottsági ellenőrző látogatás során gyűjtött információk alapján megállapította, hogy a nyugat-afrikai partok mentén Angolától Bissau-Guineáig négy éven keresztül olyan jogellenes tengeri átrakásokat végeztek, amellyel megsértették Panama és a parti államok törvényeit és rendelkezéseit.

| (28) | A Bizottságnak bizonyítékai vannak arra vonatkozóan, hogy koreai tulajdonban lévő halászhajók jogellenes átrakásokat végeztek. Mindemellett az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikke szerint egy parti állam kizárólagos gazdasági övezetében halászatot folytató külföldi állampolgároknak be kell tartaniuk az állományvédelmi intézkedéseket, valamint a parti állam törvényeiben és rendelkezéseiben előírt egyéb feltételeket. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az előírt feltételek megszegésével vagy az érintett parti állam engedélye nélkül és a szóban forgó állam törvényeinek és rendelkezéseinek megsértésével folytatott átrakások IUU-halászati tevékenység formájában elkövetett különösen súlyos jogsértések, amelyek komolyan veszélyeztethetik az érintett parti állam halászati erőforrásainak fenntarthatóságát. |
| --- | --- |

(28)

A Bizottságnak bizonyítékai vannak arra vonatkozóan, hogy koreai tulajdonban lévő halászhajók jogellenes átrakásokat végeztek. Mindemellett az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikke szerint egy parti állam kizárólagos gazdasági övezetében halászatot folytató külföldi állampolgároknak be kell tartaniuk az állományvédelmi intézkedéseket, valamint a parti állam törvényeiben és rendelkezéseiben előírt egyéb feltételeket. A Bizottság ezért úgy ítéli meg, hogy az előírt feltételek megszegésével vagy az érintett parti állam engedélye nélkül és a szóban forgó állam törvényeinek és rendelkezéseinek megsértésével folytatott átrakások IUU-halászati tevékenység formájában elkövetett különösen súlyos jogsértések, amelyek komolyan veszélyeztethetik az érintett parti állam halászati erőforrásainak fenntarthatóságát.

| (29) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az érintett ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében – megállapítható, hogy Korea elmulasztotta az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászati tevékenységgel szemben. |
| --- | --- |

(29)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az érintett ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja értelmében – megállapítható, hogy Korea elmulasztotta az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászati tevékenységgel szemben.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (30) | Azzal kapcsolatban, hogy Korea hatékonyan működik-e együtt a Bizottsággal és a parti államokkal az IUU-halászat és a kapcsolódó tevékenységek kivizsgálása terén, meg kell jegyezni, hogy a Bizottság által gyűjtött adatok szerint Korea nem teljesítette a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(30)

Azzal kapcsolatban, hogy Korea hatékonyan működik-e együtt a Bizottsággal és a parti államokkal az IUU-halászat és a kapcsolódó tevékenységek kivizsgálása terén, meg kell jegyezni, hogy a Bizottság által gyűjtött adatok szerint Korea nem teljesítette a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeket.

| (31) | A (21) preambulumbekezdésben említett koreai lobogó alatt közlekedő tizenkilenc halászhajót illetően megjegyzendő, hogy mivel a koreai hatóságok elmulasztották az IUU-rendelet 26. cikke keretében a Bizottsággal való együttműködést, a Bizottság az érintett piaci szereplőkkel szemben megindította a rendelet 27. cikke szerinti eljárást. |
| --- | --- |

(31)

A (21) preambulumbekezdésben említett koreai lobogó alatt közlekedő tizenkilenc halászhajót illetően megjegyzendő, hogy mivel a koreai hatóságok elmulasztották az IUU-rendelet 26. cikke keretében a Bizottsággal való együttműködést, a Bizottság az érintett piaci szereplőkkel szemben megindította a rendelet 27. cikke szerinti eljárást.

| (32) | Ez a helyzet rávilágít arra is, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása terén Korea nem működött együtt és tevékenységeit nem hangolta össze az EU-val és más államokkal az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában előírtak szerint. Korea emellett nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban történő bevezetése révén, az ország joghatósága alá tartozó hajók fedélzetén a műholdas hajómegfigyelési rendszer felszerelésére vonatkozó követelményt is ideértve. Hasonlóképpen, Korea nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 45. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak biztosítaniuk kell, hogy a lobogójuk alatti közlekedésre jogosult, a felségterületükön vagy joghatóságukon kívüli vizeken halászó hajók mindegyike rendelkezzen a szóban forgó lobogó szerinti állam által kibocsátott érvényes halászati engedéllyel. Korea emellett azáltal, hogy a halászati engedélyek kiadása előtt nem kéri a halászhajók által esetlegesen elkövetett jogsértésekre vonatkozó előzményeket, nem tesz eleget az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 47. pontjának (7) bekezdésében foglalt előírásoknak. |
| --- | --- |

(32)

Ez a helyzet rávilágít arra is, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása terén Korea nem működött együtt és tevékenységeit nem hangolta össze az EU-val és más államokkal az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában előírtak szerint. Korea emellett nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek azt javasolják, hogy a lobogó szerinti államok a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodjanak a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer (VMS) vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban történő bevezetése révén, az ország joghatósága alá tartozó hajók fedélzetén a műholdas hajómegfigyelési rendszer felszerelésére vonatkozó követelményt is ideértve. Hasonlóképpen, Korea nem vette figyelembe az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 45. pontjában foglalt ajánlásokat sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak biztosítaniuk kell, hogy a lobogójuk alatti közlekedésre jogosult, a felségterületükön vagy joghatóságukon kívüli vizeken halászó hajók mindegyike rendelkezzen a szóban forgó lobogó szerinti állam által kibocsátott érvényes halászati engedéllyel. Korea emellett azáltal, hogy a halászati engedélyek kiadása előtt nem kéri a halászhajók által esetlegesen elkövetett jogsértésekre vonatkozó előzményeket, nem tesz eleget az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 47. pontjának (7) bekezdésében foglalt előírásoknak.

| (33) | Meg kell jegyezni továbbá, hogy az IUU-halászat elleni 2005. évi koreai nemzeti cselekvési tervet az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 26. és 27. pontjában foglalt ajánlások ellenére nem frissítették. A koreai lobogó alatt közlekedő halászhajók által folytatott IUU-halászati tevékenységek megelőzésére és megakadályozására szolgáló mechanizmusok továbbfejlesztésére vonatkozó 2013. májusi koreai terv csupán egy tervezet, amely nem tekinthető az IUU-halászat elleni részletes és egyértelmű nemzeti cselekvési tervnek. Korea a nemzeti cselekvési tervének végrehajtása terén nem ért el olyan előrelépést, amely az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzeti erőfeszítések összehangolását biztosítaná. A célkitűzések közül különösen a távolsági flotta megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét nem teljesítették. A Bizottság az ellenőrző látogatásai során fényt derített arra, hogy a parti államokkal folytatott információcsere mértéke nem megfelelő. Korea a lobogó szerinti és parti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeit továbbra sem teljesíti. |
| --- | --- |

(33)

Meg kell jegyezni továbbá, hogy az IUU-halászat elleni 2005. évi koreai nemzeti cselekvési tervet az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 26. és 27. pontjában foglalt ajánlások ellenére nem frissítették. A koreai lobogó alatt közlekedő halászhajók által folytatott IUU-halászati tevékenységek megelőzésére és megakadályozására szolgáló mechanizmusok továbbfejlesztésére vonatkozó 2013. májusi koreai terv csupán egy tervezet, amely nem tekinthető az IUU-halászat elleni részletes és egyértelmű nemzeti cselekvési tervnek. Korea a nemzeti cselekvési tervének végrehajtása terén nem ért el olyan előrelépést, amely az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzeti erőfeszítések összehangolását biztosítaná. A célkitűzések közül különösen a távolsági flotta megfigyelését, ellenőrzését és felügyeletét nem teljesítették. A Bizottság az ellenőrző látogatásai során fényt derített arra, hogy a parti államokkal folytatott információcsere mértéke nem megfelelő. Korea a lobogó szerinti és parti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeit továbbra sem teljesíti.

| (34) | A Bizottság a 2011. júliusi koreai ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a koreai távolsági halászflotta ellenőrzésére nem hoztak létre halászati felügyelő központot, és a Nyílt Tengeri Halászati Osztály munkatársai nem tudták megerősíteni, hogy egy adott halászhajó egy adott földrajzi térségen belül vagy kívül tartózkodik-e, illetve amennyiben egy adott halászhajó egy adott térségben (kizárólagos gazdasági övezetben vagy egy regionális halászati gazdálkodási szervezet felügyelete alá tartozó övezeten belül) halászik, valóban rendelkezik-e engedéllyel arra, hogy ott halászati tevékenységet folytasson. A távolsági flotta fogási tanúsítványainak hitelesítésével kapcsolatban arra is fény derült, hogy az illetékes koreai hatóság, a National Fisheries Products Quality Inspection Service a fogási tanúsítványokban szereplő információkat, illetve a többi megbízható információforrást, például a gazdasági szereplő halászati engedélyeit, a halászhajók VMS szerinti helyzeti adatait, valamint a fogási jelentéseket vagy a hajónaplók másolatait nem tudja ellenőrizni. A koreai kormány által rendelkezésre bocsátott információk szerint „Ministry of Oceans and Fisheries” néven egy új minisztériumot hoztak létre, és a flotta megfigyelésével egy halászati felügyelő központot bíznak meg. A meglévő jogszabályok azonban továbbra sincsenek összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdése e) pontjával, valamint g) pontjának iii. albekezdésével, és 18. cikkének (4) bekezdésével. E tekintetben az emberi erőforrásokkal, a halászhajók valós idejű vagy korábbi helyzeti adatainak rendelkezésre állásával, az alkalmazott módszerekkel és a tisztviselők képzésével kapcsolatban megállapított hiányosságokat orvosolni kell. |
| --- | --- |

(34)

A Bizottság a 2011. júliusi koreai ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a koreai távolsági halászflotta ellenőrzésére nem hoztak létre halászati felügyelő központot, és a Nyílt Tengeri Halászati Osztály munkatársai nem tudták megerősíteni, hogy egy adott halászhajó egy adott földrajzi térségen belül vagy kívül tartózkodik-e, illetve amennyiben egy adott halászhajó egy adott térségben (kizárólagos gazdasági övezetben vagy egy regionális halászati gazdálkodási szervezet felügyelete alá tartozó övezeten belül) halászik, valóban rendelkezik-e engedéllyel arra, hogy ott halászati tevékenységet folytasson. A távolsági flotta fogási tanúsítványainak hitelesítésével kapcsolatban arra is fény derült, hogy az illetékes koreai hatóság, a National Fisheries Products Quality Inspection Service a fogási tanúsítványokban szereplő információkat, illetve a többi megbízható információforrást, például a gazdasági szereplő halászati engedélyeit, a halászhajók VMS szerinti helyzeti adatait, valamint a fogási jelentéseket vagy a hajónaplók másolatait nem tudja ellenőrizni. A koreai kormány által rendelkezésre bocsátott információk szerint „Ministry of Oceans and Fisheries” néven egy új minisztériumot hoztak létre, és a flotta megfigyelésével egy halászati felügyelő központot bíznak meg. A meglévő jogszabályok azonban továbbra sincsenek összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdése e) pontjával, valamint g) pontjának iii. albekezdésével, és 18. cikkének (4) bekezdésével. E tekintetben az emberi erőforrásokkal, a halászhajók valós idejű vagy korábbi helyzeti adatainak rendelkezésre állásával, az alkalmazott módszerekkel és a tisztviselők képzésével kapcsolatban megállapított hiányosságokat orvosolni kell.

| (35) | A halászzsákmányok tengeri átrakására vonatkozó közigazgatási szabályokat illetően Korea azt állította, hogy ilyen szabályok csak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatáskörébe tartozó esetekre vonatkoznak, illetve akkor alkalmazandók, ha az ilyen tevékenységeket a parti államok szabályozzák. Az utóbbi esetet illetően kiderült, hogy a koreai kormányhoz semmiféle jelentés nem érkezik az ilyen jellegű tengeri átrakásokról. E tekintetben fontos megjegyezni, hogy a koreai halászhajók a nyugat-afrikai vizeken végrehajtott tengeri átrakásokkal jogsértéseket követtek el – lásd a (21)–(28) preambulumbekezdéseket –, és 2011-ben több tagállam kérte ennek az ellenőrzését (3). |
| --- | --- |

(35)

A halászzsákmányok tengeri átrakására vonatkozó közigazgatási szabályokat illetően Korea azt állította, hogy ilyen szabályok csak a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hatáskörébe tartozó esetekre vonatkoznak, illetve akkor alkalmazandók, ha az ilyen tevékenységeket a parti államok szabályozzák. Az utóbbi esetet illetően kiderült, hogy a koreai kormányhoz semmiféle jelentés nem érkezik az ilyen jellegű tengeri átrakásokról. E tekintetben fontos megjegyezni, hogy a koreai halászhajók a nyugat-afrikai vizeken végrehajtott tengeri átrakásokkal jogsértéseket követtek el – lásd a (21)–(28) preambulumbekezdéseket –, és 2011-ben több tagállam kérte ennek az ellenőrzését (3).

| (36) | Az IUU-rendelet 27. cikke szerinti eljárás lefolytatása szintén azt jelzi, hogy Korea a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében rá háruló kötelezettségeknek. A halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti állam köteles gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási előírásait. |
| --- | --- |

(36)

Az IUU-rendelet 27. cikke szerinti eljárás lefolytatása szintén azt jelzi, hogy Korea a nyílt tengeren közlekedő hajói tekintetében nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikkének (1) és (2) bekezdése értelmében rá háruló kötelezettségeknek. A halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti állam köteles gondoskodni arról, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási előírásait.

| (37) | A Bizottság megvizsgálta, hogy Korea hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében. |
| --- | --- |

(37)

A Bizottság megvizsgálta, hogy Korea hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében.

| (38) | A (21)–(28) preambulumbekezdésben bemutatott esetek ismétlődő előfordulása azt jelzi, hogy Korea a Bizottság vonatkozó megkereséseit követően nem lépett fel végrehajtási intézkedésekkel az ilyen IUU-halászat ellen. |
| --- | --- |

(38)

A (21)–(28) preambulumbekezdésben bemutatott esetek ismétlődő előfordulása azt jelzi, hogy Korea a Bizottság vonatkozó megkereséseit követően nem lépett fel végrehajtási intézkedésekkel az ilyen IUU-halászat ellen.

| (39) | Az a tény, hogy a koreai halászhajóknak az említett jogellenes tevékenységekben való részvételét Korea nem tudja hatékonyan ellenőrizni és szankcionálni, veszélyezteti az ország azon képességét, hogy teljesítse az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikkében foglalt kötelezettségeket, amelyek előírják az államok számára, hogy saját állampolgáraikra vonatkozóan fogadjanak el olyan nemzeti intézkedéseket, amelyek a nyílt tengeri élővilág védelmét szolgálják. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy a haszonélvezőkkel szembeni eredményes intézkedések fontosságát a FAO és az OECD vonatkozó dokumentumai is megerősítik, amelyek kiemelik a haszonélvezőkre vonatkozó információk jogellenes tevékenységek elleni küzdelemben játszott jelentős szerepét (4), valamint a halászhajók és a haszonélvezeti jogviszony nyilvántartásának szükségességét (5). Ez a közigazgatási gyakorlat, amely az IUU-halászatot folytató piaci szereplőket IUU-hajók lajstromozására ösztönözheti, ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével. |
| --- | --- |

(39)

Az a tény, hogy a koreai halászhajóknak az említett jogellenes tevékenységekben való részvételét Korea nem tudja hatékonyan ellenőrizni és szankcionálni, veszélyezteti az ország azon képességét, hogy teljesítse az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. cikkében foglalt kötelezettségeket, amelyek előírják az államok számára, hogy saját állampolgáraikra vonatkozóan fogadjanak el olyan nemzeti intézkedéseket, amelyek a nyílt tengeri élővilág védelmét szolgálják. E tekintetben azt is meg kell jegyezni, hogy a haszonélvezőkkel szembeni eredményes intézkedések fontosságát a FAO és az OECD vonatkozó dokumentumai is megerősítik, amelyek kiemelik a haszonélvezőkre vonatkozó információk jogellenes tevékenységek elleni küzdelemben játszott jelentős szerepét (4), valamint a halászhajók és a haszonélvezeti jogviszony nyilvántartásának szükségességét (5). Ez a közigazgatási gyakorlat, amely az IUU-halászatot folytató piaci szereplőket IUU-hajók lajstromozására ösztönözheti, ellentétes az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével.

| (40) | A 2011. és 2012. évi ellenőrző látogatások során, valamint a Bizottság által az IUU-rendelet 25. cikkével összhangban gyűjtött információk is megerősítik, hogy Korea nem teljesíti a lobogó szerinti államként a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke szerint rá háruló megfelelési és végrehajtási kötelezettségeket. A Bizottság megállapította, hogy a Korea lobogója alatt közlekedő halászhajók ismétlődő IUU-halászati tevékenységet folytatnak. E helyzet nyomán a Bizottság haladéktalanul megindította az IUU-rendelet 26. és 27. cikke szerinti eljárásokat. A 27. cikk szerinti, folyamatban lévő eljárások célja annak megállapítása, vajon az IUU-halászati tevékenységeket olyan megfelelő szankciókkal sújtják-e, amelyek visszatartó erővel bírnak a jogsértések elkövetése tekintetében, és megfosztják-e a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A koreai hatóságokat az említett eljárásokról a 2011. október 11-én, 2011. december 22-én és 2012. március 2-án kelt levelekkel értesítették. |
| --- | --- |

(40)

A 2011. és 2012. évi ellenőrző látogatások során, valamint a Bizottság által az IUU-rendelet 25. cikkével összhangban gyűjtött információk is megerősítik, hogy Korea nem teljesíti a lobogó szerinti államként a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke szerint rá háruló megfelelési és végrehajtási kötelezettségeket. A Bizottság megállapította, hogy a Korea lobogója alatt közlekedő halászhajók ismétlődő IUU-halászati tevékenységet folytatnak. E helyzet nyomán a Bizottság haladéktalanul megindította az IUU-rendelet 26. és 27. cikke szerinti eljárásokat. A 27. cikk szerinti, folyamatban lévő eljárások célja annak megállapítása, vajon az IUU-halászati tevékenységeket olyan megfelelő szankciókkal sújtják-e, amelyek visszatartó erővel bírnak a jogsértések elkövetése tekintetében, és megfosztják-e a jogsértőket a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. A koreai hatóságokat az említett eljárásokról a 2011. október 11-én, 2011. december 22-én és 2012. március 2-án kelt levelekkel értesítették.

| (41) | Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. és 35. pontja szintén előírja, hogy az államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított halászhajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, valamint arról is rendelkezik, hogy az államok egy halászhajó nyilvántartásba vétele előtt hatáskörüket gyakorolva gondoskodhatnak arról, hogy a szóban forgó halászhajó ne folytasson IUU-halászatot. Ezenkívül a koreai állampolgárok által a trópusi tonhalak halászatával összefüggésben a Guineai-öbölben folytatott, az (59) preambulumbekezdésben említett azon tevékenységek, amelyek során ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók tiltott átrakásokat hajtottak végre, veszélyeztetik Korea azon képességét, hogy teljesítse az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt kötelezettségeket, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. |
| --- | --- |

(41)

Az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. és 35. pontja szintén előírja, hogy az államoknak gondoskodniuk kell arról, hogy a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított halászhajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, valamint arról is rendelkezik, hogy az államok egy halászhajó nyilvántartásba vétele előtt hatáskörüket gyakorolva gondoskodhatnak arról, hogy a szóban forgó halászhajó ne folytasson IUU-halászatot. Ezenkívül a koreai állampolgárok által a trópusi tonhalak halászatával összefüggésben a Guineai-öbölben folytatott, az (59) preambulumbekezdésben említett azon tevékenységek, amelyek során ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók tiltott átrakásokat hajtottak végre, veszélyeztetik Korea azon képességét, hogy teljesítse az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt kötelezettségeket, amelyek értelmében a lobogó szerinti állam saját belső jogának megfelelően joghatóságot gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett.

| (42) | A rendelkezésre álló bizonyítékok alátámasztják, hogy Korea nem teljesítette a hatékony végrehajtási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeket. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a 2007. évi koreai „Ocean Industry Development Act” 2013. márciusi módosítása szerint a koreai lobogó alatt közlekedő halászhajóknak csak akkor kell műholdas hajómegfigyelési rendszert felszerelniük, ha olyan regionális halászati gazdálkodási szervezet felügyelete alá tartozó övezeten belül halásznak, amelyek ezt előírják, illetve ha a Korea által harmadik országokkal megkötött halászati megállapodások (6) alapján nemzeti vizeken halásznak. Ebből következően nincs olyan jogszabályi előírás, amely szerint a halászhajóknak műholdas hajómegfigyelési rendszerrel kellene rendelkezniük, amennyiben a regionális halászati gazdálkodási szervezetek illetékességi területein kívül eső nyílt tengeri térségben vagy olyan parti államok vizein halásznak, amelyekkel Korea nem írt alá halászati megállapodást. A koreai hatóságok által 2013. július 25-én adott tájékoztatás szerint a 344 koreai távolsági halászhajóból jelenleg 97 nincs felszerelve VMS-rendszerrel. Az „Ocean Industry Development Act” 2013. júliusi módosítása sem teszi egyértelműen kötelezővé a koreai távolsági flotta valamennyi hajója számára a műholdas hajómegfigyelési rendszer felszerelését, függetlenül attól, hogy a hajók milyen térségben halásznak. A kötelező műholdas nyomkövetés mára már egy nemzetközileg elfogadott gyakorlat, amely ezáltal természetesen részét képezi a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségeknek. Az ebben, valamint a (21)–(28) preambulumbekezdésben ismertetett tényállásból nyilvánvaló, hogy Korea nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkében foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Mindemellett Korea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló megfelelési és végrehajtási kötelezettségeket, mivel nem bizonyította, hogy az említett cikkben foglalt részletes szabályokkal összhangban járt el. |
| --- | --- |

(42)

A rendelkezésre álló bizonyítékok alátámasztják, hogy Korea nem teljesítette a hatékony végrehajtási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeket. E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy a 2007. évi koreai „Ocean Industry Development Act” 2013. márciusi módosítása szerint a koreai lobogó alatt közlekedő halászhajóknak csak akkor kell műholdas hajómegfigyelési rendszert felszerelniük, ha olyan regionális halászati gazdálkodási szervezet felügyelete alá tartozó övezeten belül halásznak, amelyek ezt előírják, illetve ha a Korea által harmadik országokkal megkötött halászati megállapodások (6) alapján nemzeti vizeken halásznak. Ebből következően nincs olyan jogszabályi előírás, amely szerint a halászhajóknak műholdas hajómegfigyelési rendszerrel kellene rendelkezniük, amennyiben a regionális halászati gazdálkodási szervezetek illetékességi területein kívül eső nyílt tengeri térségben vagy olyan parti államok vizein halásznak, amelyekkel Korea nem írt alá halászati megállapodást. A koreai hatóságok által 2013. július 25-én adott tájékoztatás szerint a 344 koreai távolsági halászhajóból jelenleg 97 nincs felszerelve VMS-rendszerrel. Az „Ocean Industry Development Act” 2013. júliusi módosítása sem teszi egyértelműen kötelezővé a koreai távolsági flotta valamennyi hajója számára a műholdas hajómegfigyelési rendszer felszerelését, függetlenül attól, hogy a hajók milyen térségben halásznak. A kötelező műholdas nyomkövetés mára már egy nemzetközileg elfogadott gyakorlat, amely ezáltal természetesen részét képezi a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének e) pontja értelmében a lobogó szerinti államokra háruló kötelezettségeknek. Az ebben, valamint a (21)–(28) preambulumbekezdésben ismertetett tényállásból nyilvánvaló, hogy Korea nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkében foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Mindemellett Korea nem teljesíti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikke értelmében lobogó szerinti államként rá háruló megfelelési és végrehajtási kötelezettségeket, mivel nem bizonyította, hogy az említett cikkben foglalt részletes szabályokkal összhangban járt el.

| (43) | Ezenkívül a Koreában tett ellenőrző látogatásai során a Korea által foganatosított végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság azt is megállapította, hogy a jogsértések elkövetése esetén alkalmazott – az IUU-halászatra vonatkozó uniós szabályok átültetéséről szóló, 2009. december 29-i koreai miniszteri irányelvben, azaz a halászati erőforrások ellenőrzéséről szóló, törvényben előírt – szankciókat felül kell vizsgálni. A koreai jog által előírt büntetőjogi szankciók a jogsértések esetén kiszabható bírság maximális összegét 1 000 USD-ben határozzák meg. E szankciók mértéke nyilvánvalóan nem megfelelő és nem arányos a szóban forgó jogsértések súlyosságával, a jogsértések erőforrásokra gyakorolt lehetséges hatásával, valamint az elkövetőknek az ilyen jogellenes tevékenységükből származó potenciális hasznával. A közelmúltban (2013 júliusában) elfogadott „Ocean Industry Development Act” nem sorolja fel egyértelműen a visszatartó erejű (büntetőjogi és közigazgatási) szankciókat és a járulékos szankciókat. A jelenlegi felülvizsgált rendszer a halászati engedélyek felfüggesztését illetően számos eltérést ír elő, a súlyos jogsértések fogalmát nem határozza meg egyértelműen, homályos fogalommeghatározásokat tartalmaz és a szankciók mértékének kiszámítását előíró módszerek sem egyértelműek. A Bizottság a 2011. márciusi ellenőrző látogatása és az ezt követően Koreával folytatott információcsere során megállapította, hogy az illetékes koreai hatóságok – annak ellenére, hogy a nyílt tengeren és harmadik országok vizein közlekedő koreai halászhajók által elkövetett jogsértések bejelentéséhez elegendő információ állt rendelkezésükre – nem léptek fel azonnal, nem indítottak eljárást, illetve adott esetben nem alkalmaztak megfelelő szankciókat az érintett hajókkal szemben. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikke szerint egy harmadik állam kizárólagos gazdasági övezetében halászatot folytató külföldi állampolgároknak be kell tartaniuk az állományvédelmi intézkedéseket, valamint a parti államok törvényeiben és rendelkezéseiben előírt egyéb feltételeket. E tekintetben a Koreában tapasztalt közigazgatási gyakorlatok nem állnak összhangban a lobogó szerinti államnak az ENSZ Tengerjogi Egyezménye szerinti nemzetközi kötelezettségeivel. |
| --- | --- |

(43)

Ezenkívül a Koreában tett ellenőrző látogatásai során a Korea által foganatosított végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatban a Bizottság azt is megállapította, hogy a jogsértések elkövetése esetén alkalmazott – az IUU-halászatra vonatkozó uniós szabályok átültetéséről szóló, 2009. december 29-i koreai miniszteri irányelvben, azaz a halászati erőforrások ellenőrzéséről szóló, törvényben előírt – szankciókat felül kell vizsgálni. A koreai jog által előírt büntetőjogi szankciók a jogsértések esetén kiszabható bírság maximális összegét 1 000 USD-ben határozzák meg. E szankciók mértéke nyilvánvalóan nem megfelelő és nem arányos a szóban forgó jogsértések súlyosságával, a jogsértések erőforrásokra gyakorolt lehetséges hatásával, valamint az elkövetőknek az ilyen jogellenes tevékenységükből származó potenciális hasznával. A közelmúltban (2013 júliusában) elfogadott „Ocean Industry Development Act” nem sorolja fel egyértelműen a visszatartó erejű (büntetőjogi és közigazgatási) szankciókat és a járulékos szankciókat. A jelenlegi felülvizsgált rendszer a halászati engedélyek felfüggesztését illetően számos eltérést ír elő, a súlyos jogsértések fogalmát nem határozza meg egyértelműen, homályos fogalommeghatározásokat tartalmaz és a szankciók mértékének kiszámítását előíró módszerek sem egyértelműek. A Bizottság a 2011. márciusi ellenőrző látogatása és az ezt követően Koreával folytatott információcsere során megállapította, hogy az illetékes koreai hatóságok – annak ellenére, hogy a nyílt tengeren és harmadik országok vizein közlekedő koreai halászhajók által elkövetett jogsértések bejelentéséhez elegendő információ állt rendelkezésükre – nem léptek fel azonnal, nem indítottak eljárást, illetve adott esetben nem alkalmaztak megfelelő szankciókat az érintett hajókkal szemben. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikke szerint egy harmadik állam kizárólagos gazdasági övezetében halászatot folytató külföldi állampolgároknak be kell tartaniuk az állományvédelmi intézkedéseket, valamint a parti államok törvényeiben és rendelkezéseiben előírt egyéb feltételeket. E tekintetben a Koreában tapasztalt közigazgatási gyakorlatok nem állnak összhangban a lobogó szerinti államnak az ENSZ Tengerjogi Egyezménye szerinti nemzetközi kötelezettségeivel.

| (44) | Fontos továbbá megjegyezni, hogy Korea az NMFS jelentésében (7) is szerepel. A jelentés szerint Korea a nemzetközi halászati gazdálkodási megállapodás által előírt állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket megsértő halászati tevékenységeket folytató halászhajói esetében nem alkalmaz kellőképpen visszatartó erejű szankciókat. Az NMFS aggodalmát fejezte ki a tekintetben, hogy Korea nem tudja hatékonyan ellenőrizni azt a kilenc halászhajóját, amely jelenleg engedéllyel rendelkezik arra, hogy a CCAMRL-egyezmény hatálya alá tartozó térségben halászati tevékenységet folytasson. Hasonló aggályokat fogalmaztak meg az ICCAT 2012 novemberében tartott 18. rendkívüli ülésén azzal kapcsolatban, hogy koreai állampolgárok – az (59) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint – feltételezhetően jogellenes átrakásokban vesznek részt. A koreai kormány jelezte, hogy az IUU-halászati tevékenységekkel szemben alkalmazandó szankciók megerősítése érdekében elfogadták a vonatkozó jogszabályok módosítását. Az „Ocean Industry Development Act” 2013. júliusi elfogadása ellenére az új szankciórendszer – a (43) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – továbbra sem megfelelő ahhoz, hogy az IUU-halászati tevékenységeket megakadályozza. |
| --- | --- |

(44)

Fontos továbbá megjegyezni, hogy Korea az NMFS jelentésében (7) is szerepel. A jelentés szerint Korea a nemzetközi halászati gazdálkodási megállapodás által előírt állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket megsértő halászati tevékenységeket folytató halászhajói esetében nem alkalmaz kellőképpen visszatartó erejű szankciókat. Az NMFS aggodalmát fejezte ki a tekintetben, hogy Korea nem tudja hatékonyan ellenőrizni azt a kilenc halászhajóját, amely jelenleg engedéllyel rendelkezik arra, hogy a CCAMRL-egyezmény hatálya alá tartozó térségben halászati tevékenységet folytasson. Hasonló aggályokat fogalmaztak meg az ICCAT 2012 novemberében tartott 18. rendkívüli ülésén azzal kapcsolatban, hogy koreai állampolgárok – az (59) preambulumbekezdésben részletesen kifejtettek szerint – feltételezhetően jogellenes átrakásokban vesznek részt. A koreai kormány jelezte, hogy az IUU-halászati tevékenységekkel szemben alkalmazandó szankciók megerősítése érdekében elfogadták a vonatkozó jogszabályok módosítását. Az „Ocean Industry Development Act” 2013. júliusi elfogadása ellenére az új szankciórendszer – a (43) preambulumbekezdésben kifejtettek szerint – továbbra sem megfelelő ahhoz, hogy az IUU-halászati tevékenységeket megakadályozza.

| (45) | A (43) és (44) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetre figyelemmel megállapítható, hogy az IUU-halászati tevékenység formájában elkövetett jogsértésekre vonatkozóan a koreai jogszabályokban előírt szankciók szintje nem áll összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésével, amely kimondja, hogy a jogsértések esetében alkalmazandó szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan biztosítsák a megfelelést, és – tekintet nélkül arra, hol fordulnak elő – megakadályozzák a jogsértések előfordulását, valamint hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Mindemellett Korea hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. |
| --- | --- |

(45)

A (43) és (44) preambulumbekezdésben ismertetett helyzetre figyelemmel megállapítható, hogy az IUU-halászati tevékenység formájában elkövetett jogsértésekre vonatkozóan a koreai jogszabályokban előírt szankciók szintje nem áll összhangban a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 19. cikkének (2) bekezdésével, amely kimondja, hogy a jogsértések esetében alkalmazandó szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan biztosítsák a megfelelést, és – tekintet nélkül arra, hol fordulnak elő – megakadályozzák a jogsértések előfordulását, valamint hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Mindemellett Korea hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól.

| (46) | Az e szakaszban kifejtettek szerint a Koreára vonatkozó megfelelési és végrehajtási kötelezettségek teljesítésének elmulasztása egyúttal sérti a FAO betartási megállapodása III. cikkének (8) bekezdését is, amely kimondja, hogy a feleknek végrehajtási intézkedéseket kell hozniuk a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított és a FAO betartási megállapodásának rendelkezéseivel ellentétes módon eljáró halászhajók tekintetében, adott esetben a nemzeti jogban jogsértéssé nyilvánítva az ilyen rendelkezések megszegését. Az ilyen jogsértések esetében alkalmazandó szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan biztosítsák a FAO betartási megállapodásában foglalt követelmények teljesítését, és hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. |
| --- | --- |

(46)

Az e szakaszban kifejtettek szerint a Koreára vonatkozó megfelelési és végrehajtási kötelezettségek teljesítésének elmulasztása egyúttal sérti a FAO betartási megállapodása III. cikkének (8) bekezdését is, amely kimondja, hogy a feleknek végrehajtási intézkedéseket kell hozniuk a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított és a FAO betartási megállapodásának rendelkezéseivel ellentétes módon eljáró halászhajók tekintetében, adott esetben a nemzeti jogban jogsértéssé nyilvánítva az ilyen rendelkezések megszegését. Az ilyen jogsértések esetében alkalmazandó szankcióknak elég súlyosnak kell lenniük ahhoz, hogy hatékonyan biztosítsák a FAO betartási megállapodásában foglalt követelmények teljesítését, és hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól.

| (47) | A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Korea lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit a (21)–(24) preambulumbekezdésben említettek szerint 2013-ig vette figyelembe. |
| --- | --- |

(47)

A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Korea lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit a (21)–(24) preambulumbekezdésben említettek szerint 2013-ig vette figyelembe.

| (48) | A koreai hatóságok meglévő kapacitásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (8) alapján Korea nagyon magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a tizenkettedik). Tekintettel az ország besorolására, nincs szükség a koreai illetékes hatóságok meglévő kapacitásának vizsgálatára. Ennek az az oka, hogy Korea e preambulumbekezdésben említett fejlettségi szintje nem tekinthető olyan tényezőnek, amely veszélyezteti az illetékes hatóságok azon képességét, hogy más országokkal együttműködjenek és megtegyék a végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(48)

A koreai hatóságok meglévő kapacitásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (8) alapján Korea nagyon magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a tizenkettedik). Tekintettel az ország besorolására, nincs szükség a koreai illetékes hatóságok meglévő kapacitásának vizsgálatára. Ennek az az oka, hogy Korea e preambulumbekezdésben említett fejlettségi szintje nem tekinthető olyan tényezőnek, amely veszélyezteti az illetékes hatóságok azon képességét, hogy más országokkal együttműködjenek és megtegyék a végrehajtási intézkedéseket.

| (49) | A (48) preambulumbekezdésben foglalt elemzéssel kapcsolatban azt is meg kell jegyezni, hogy a 2011. júliusi ellenőrző látogatás során szerzett információk alapján megállapítható, hogy a koreai hatóságok nem annyira a pénzügyi erőforrások, mint inkább a feladataik ellátásához szükséges jogi és közigazgatási környezet és jogosultságok hiányával küzdenek. |
| --- | --- |

(49)

A (48) preambulumbekezdésben foglalt elemzéssel kapcsolatban azt is meg kell jegyezni, hogy a 2011. júliusi ellenőrző látogatás során szerzett információk alapján megállapítható, hogy a koreai hatóságok nem annyira a pénzügyi erőforrások, mint inkább a feladataik ellátásához szükséges jogi és közigazgatási környezet és jogosultságok hiányával küzdenek.

| (50) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Korea az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(50)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Korea az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (51) | Korea ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást. Elfogadta a FAO betartási megállapodását. Ezenkívül Korea a CCAMLR, a CCSBT, az IATTC, az ICCAT, az IOTC, az SPRFMO, a WCPFC, a NAFO és a SEAFO szerződő fele. |
| --- | --- |

(51)

Korea ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét és a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást. Elfogadta a FAO betartási megállapodását. Ezenkívül Korea a CCAMLR, a CCSBT, az IATTC, az ICCAT, az IOTC, az SPRFMO, a WCPFC, a NAFO és a SEAFO szerződő fele.

| (52) | A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Koreának a CCAMLR, az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt. |
| --- | --- |

(52)

A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Koreának a CCAMLR, az IOTC és az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt.

| (53) | A CCAMLR 2011. évi ülésén (9) az Insung No 7 nevű halászhajó esetében – a jogellenes tevékenysége súlyossága miatt – aggályokat fogalmaztak meg a Korea által az üzemeltetővel, a halászhajóval és annak parancsnokával szemben alkalmazott szankciók mértékét illetően. A CCAMLR végrehajtással és megfeleléssel foglalkozó állandó bizottsága javasolta, hogy az Insung No 7 nevű halászhajót vegyék fel a szerződő felek IUU-hajókat tartalmazó listájára, Korea azonban a CCAMLR 30. ülésén megakadályozta ezt. |
| --- | --- |

(53)

A CCAMLR 2011. évi ülésén (9) az Insung No 7 nevű halászhajó esetében – a jogellenes tevékenysége súlyossága miatt – aggályokat fogalmaztak meg a Korea által az üzemeltetővel, a halászhajóval és annak parancsnokával szemben alkalmazott szankciók mértékét illetően. A CCAMLR végrehajtással és megfeleléssel foglalkozó állandó bizottsága javasolta, hogy az Insung No 7 nevű halászhajót vegyék fel a szerződő felek IUU-hajókat tartalmazó listájára, Korea azonban a CCAMLR 30. ülésén megakadályozta ezt.

| (54) | Az IOTC Megfelelési Bizottsága által a 2011. évi ülésén közzétett, Koreára vonatkozó megfelelési jelentés (10) szerint Korea a 05/05., 09/06. és 10/06. számú határozatokban előírt kötelező statisztikai követelményeket nem tartja be (a tengeri teknősök és tengeri madarak járulékos fogásairól nem, a cápák járulékos fogásairól csak részben nyújtott be adatokat). Korea jelentéstételi kötelezettségével összefüggésben a Megfelelési Bizottság az alábbi jogsértéseket állapította meg: a regionális megfigyelői programról szóló 10/04. számú határozatot illetően Korea nem nyújtott be megfigyelői jelentéseket; valamint az IOTC nagyszemű tonhallal kapcsolatos statisztikai dokumentációs programjáról szóló 01/06. és 03/03. számú határozat vonatkozásában Korea nem küldte el az IOTC-nek a kiviteli és behozatali adatok összevetésének értékelését. A Megfelelési Bizottság az ország megfelelési szintjével kapcsolatos aggályairól az IOTC elnökének 2011. március 22-én kelt levelével értesítette Koreát. |
| --- | --- |

(54)

Az IOTC Megfelelési Bizottsága által a 2011. évi ülésén közzétett, Koreára vonatkozó megfelelési jelentés (10) szerint Korea a 05/05., 09/06. és 10/06. számú határozatokban előírt kötelező statisztikai követelményeket nem tartja be (a tengeri teknősök és tengeri madarak járulékos fogásairól nem, a cápák járulékos fogásairól csak részben nyújtott be adatokat). Korea jelentéstételi kötelezettségével összefüggésben a Megfelelési Bizottság az alábbi jogsértéseket állapította meg: a regionális megfigyelői programról szóló 10/04. számú határozatot illetően Korea nem nyújtott be megfigyelői jelentéseket; valamint az IOTC nagyszemű tonhallal kapcsolatos statisztikai dokumentációs programjáról szóló 01/06. és 03/03. számú határozat vonatkozásában Korea nem küldte el az IOTC-nek a kiviteli és behozatali adatok összevetésének értékelését. A Megfelelési Bizottság az ország megfelelési szintjével kapcsolatos aggályairól az IOTC elnökének 2011. március 22-én kelt levelével értesítette Koreát.

| (55) | Az IOTC 2012. március 10-i megfelelési jelentéséből (11) származó információk szerint Korea a 2011-es évet tekintve az IOTC által elfogadott számos határozatnak továbbra sem, vagy csak részben tett eleget. A halászeszközök közül nem rendelkezett mindegyik a gazdálkodási előírásokról szóló 01/02. számú határozatban előírt megjelöléssel. A műholdas hajómegfigyelési rendszert illetően Korea nem tett eleget a 10/01. számú határozatban foglaltaknak, mivel a végrehajtási jelentésben a VMS adatainak összefoglalásával kapcsolatban semmiféle információt nem közölt. A 05/05. számú határozatban foglalt, a cápákra vonatkozó adatok közlésével kapcsolatos kötelezettségnek csak részben tett eleget. A Megfelelési Bizottság elnöke ezenkívül az IOTC jogi keretével összefüggésben jelentős megfelelési problémákat állapított meg. Korea a 11/04. számú IOTC-határozatban előírt megfigyelői jelentéseket, valamint a nagyszemű tonhal exportjára vonatkozó adatok vizsgálatának eredményéről szóló jelentést nem nyújtotta be. |
| --- | --- |

(55)

Az IOTC 2012. március 10-i megfelelési jelentéséből (11) származó információk szerint Korea a 2011-es évet tekintve az IOTC által elfogadott számos határozatnak továbbra sem, vagy csak részben tett eleget. A halászeszközök közül nem rendelkezett mindegyik a gazdálkodási előírásokról szóló 01/02. számú határozatban előírt megjelöléssel. A műholdas hajómegfigyelési rendszert illetően Korea nem tett eleget a 10/01. számú határozatban foglaltaknak, mivel a végrehajtási jelentésben a VMS adatainak összefoglalásával kapcsolatban semmiféle információt nem közölt. A 05/05. számú határozatban foglalt, a cápákra vonatkozó adatok közlésével kapcsolatos kötelezettségnek csak részben tett eleget. A Megfelelési Bizottság elnöke ezenkívül az IOTC jogi keretével összefüggésben jelentős megfelelési problémákat állapított meg. Korea a 11/04. számú IOTC-határozatban előírt megfigyelői jelentéseket, valamint a nagyszemű tonhal exportjára vonatkozó adatok vizsgálatának eredményéről szóló jelentést nem nyújtotta be.

| (56) | Ezenkívül az IOTC 2013–2014. évi hírlevele (12) szerint bejelentés érkezett arról, hogy 2012-ben egy koreai halászhajó feltehetően jogsértést követett el, amelyet az IOTC tengeri átrakások nyomon követésére irányuló regionális megfigyelői programja keretében észleltek. |
| --- | --- |

(56)

Ezenkívül az IOTC 2013–2014. évi hírlevele (12) szerint bejelentés érkezett arról, hogy 2012-ben egy koreai halászhajó feltehetően jogsértést követett el, amelyet az IOTC tengeri átrakások nyomon követésére irányuló regionális megfigyelői programja keretében észleltek.

| (57) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ICCAT 2010-ben azonosításról szóló levelet küldött Koreának (13). Levelében az ICCAT közölte, hogy Korea nem teljesítette maradéktalanul és megfelelően a 05-09. számú ICCAT-ajánlásban foglalt, statisztikák szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettségét. Ugyanebben a levélben az ICCAT felhívta a figyelmet arra, hogy Korea nem nyújtott be minden szükséges adatot és információt, többek között a következőket: az I. feladatra vonatkozó adatokat (az adatokat a határidő lejárta után küldte el); a II. feladatra vonatkozó adatokat (a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat a határidő lejárta után küldte el, a fogások méretére vonatkozó adatokat pedig nem küldte el); a megfelelési táblázatokat a határidő lejárta után küldte el; az átrakási jelentéseket nem küldte el; a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó információkat a határidő lejárta után nyújtotta be; a 08-05. számú ajánlásban foglaltak végrehajtásáról szóló jelentést a határidő lejárta után nyújtotta be; az éves halászati terv végrehajtásáról szóló jelentés a határidő lejárta után érkezett meg és a kapacitáskihasználási tervet szintén a határidő lejártát követően nyújtotta be. A Megfelelési Bizottság megjegyezte továbbá, hogy Korea a következő esetekben folytatott túlhalászást: a dél-atlanti germon túlhalászása, amellyel megsértette a 07-03. számú ajánlást; a dél-atlanti kardhal túlhalászása két egymást követő évben, amellyel megsértette a 06-03. számú ajánlást; valamint az észak-atlanti kardhal túlhalászása három egymást követő évben, amellyel megsértette a 08-02. számú ajánlást. A 08-01. számú ajánlás szerint Korea – kisebb mennyiségben halászó ország lévén – a nagyszemű tonhal tekintetében nem rendelkezik meghatározott fogási korlátozással. A Megfelelési Bizottság azonban kiemelte, hogy ez nem jelenti azt, hogy a kisebb mennyiségben halászó országok 2 100 tonnát meghaladó mennyiségű zsákmányt foghatnak ki. A Megfelelési Bizottság aggodalmát fejezte ki a tekintetben, hogy Korea egyre nagyobb mennyiségben fog ki nagyszemű tonhalat. A Megfelelési Bizottság szintén aggályosnak tartja, hogy Korea nem tesz hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a fehérmarlinfogásokat a 06-09. számú ajánlásban meghatározott mennyiségre korlátozza. |
| --- | --- |

(57)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ICCAT 2010-ben azonosításról szóló levelet küldött Koreának (13). Levelében az ICCAT közölte, hogy Korea nem teljesítette maradéktalanul és megfelelően a 05-09. számú ICCAT-ajánlásban foglalt, statisztikák szolgáltatásával kapcsolatos kötelezettségét. Ugyanebben a levélben az ICCAT felhívta a figyelmet arra, hogy Korea nem nyújtott be minden szükséges adatot és információt, többek között a következőket: az I. feladatra vonatkozó adatokat (az adatokat a határidő lejárta után küldte el); a II. feladatra vonatkozó adatokat (a fogásokra és a halászati erőkifejtésre vonatkozó adatokat a határidő lejárta után küldte el, a fogások méretére vonatkozó adatokat pedig nem küldte el); a megfelelési táblázatokat a határidő lejárta után küldte el; az átrakási jelentéseket nem küldte el; a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó információkat a határidő lejárta után nyújtotta be; a 08-05. számú ajánlásban foglaltak végrehajtásáról szóló jelentést a határidő lejárta után nyújtotta be; az éves halászati terv végrehajtásáról szóló jelentés a határidő lejárta után érkezett meg és a kapacitáskihasználási tervet szintén a határidő lejártát követően nyújtotta be. A Megfelelési Bizottság megjegyezte továbbá, hogy Korea a következő esetekben folytatott túlhalászást: a dél-atlanti germon túlhalászása, amellyel megsértette a 07-03. számú ajánlást; a dél-atlanti kardhal túlhalászása két egymást követő évben, amellyel megsértette a 06-03. számú ajánlást; valamint az észak-atlanti kardhal túlhalászása három egymást követő évben, amellyel megsértette a 08-02. számú ajánlást. A 08-01. számú ajánlás szerint Korea – kisebb mennyiségben halászó ország lévén – a nagyszemű tonhal tekintetében nem rendelkezik meghatározott fogási korlátozással. A Megfelelési Bizottság azonban kiemelte, hogy ez nem jelenti azt, hogy a kisebb mennyiségben halászó országok 2 100 tonnát meghaladó mennyiségű zsákmányt foghatnak ki. A Megfelelési Bizottság aggodalmát fejezte ki a tekintetben, hogy Korea egyre nagyobb mennyiségben fog ki nagyszemű tonhalat. A Megfelelési Bizottság szintén aggályosnak tartja, hogy Korea nem tesz hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a fehérmarlinfogásokat a 06-09. számú ajánlásban meghatározott mennyiségre korlátozza.

| (58) | Az ICCAT azonosításról szóló levelet küldött Koreának, amelyben közölte, hogy a gazdálkodási intézkedésekkel, valamint a jelentéstételi kötelezettségekkel kapcsolatban a 2010. évet tekintve számos hiányosságot állapított meg (14). Az ICCAT az említett levélben arról a döntéséről tájékoztatta Koreát, hogy fenntartja Koreának a kereskedelmi intézkedésekről szóló 06-13. számú ajánlás szerinti azonosítását. Megállapítást nyert továbbá, hogy Korea nem tesz eleget a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 05-09. számú ICCAT-ajánlásban foglalt előírásoknak, a kormosmarlin-állomány és fehérmarlin-állomány helyreállítására irányuló terv további megerősítéséről szóló 06-09. számú ajánlásnak, valamint a déli germonra vonatkozó 2008., 2009., 2010. és 2011. évi fogási korlátozásokról szóló 07-03. számú ajánlásnak. A Megfelelési Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Korea az előírt határidőn belül nem küldött el minden szükséges adatot és jelentést. Egyes jelentéseket egyáltalán nem küldött el, a beadványokat késve küldte el, a jelentések hiányosak és az adatok minősége nem megfelelő. A Megfelelési Bizottság aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy Korea nem tesz hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a déligermonfogásokat a 07-03. számú ajánlásban, a tűcsőrűcsuka-fogásokat pedig a 06-09. számú ajánlásban meghatározott mennyiségre korlátozza, amint azt a déli germon és a fehér marlin 2008. és 2009. évi túlhalászása is mutatja. Az ICCAT a megállapított hiányosságok miatt az említett azonosításról szóló levélben a következőkre kérte Koreát: az ICCAT jelentéstételi követelményeinek alkalmazhatósága tekintetében haladéktalanul válaszoljon a titkárság éves hírlevelére és ehhez vizsgálja felül az adatgyűjtési és jelentéstételi eljárásait; küldje el a titkárságnak a déli germon és a tűcsőrű csuka halászatára vonatkozó előzetes gazdálkodási terveket, amelyekben feltünteti a kirakodások tekintetében célként kitűzött szint fenntartása érdekében végrehajtandó intézkedéseket, valamint annak a flottának a kapacitására vonatkozó információkat, amely esetében a túlhalászások előfordultak. |
| --- | --- |

(58)

Az ICCAT azonosításról szóló levelet küldött Koreának, amelyben közölte, hogy a gazdálkodási intézkedésekkel, valamint a jelentéstételi kötelezettségekkel kapcsolatban a 2010. évet tekintve számos hiányosságot állapított meg (14). Az ICCAT az említett levélben arról a döntéséről tájékoztatta Koreát, hogy fenntartja Koreának a kereskedelmi intézkedésekről szóló 06-13. számú ajánlás szerinti azonosítását. Megállapítást nyert továbbá, hogy Korea nem tesz eleget a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 05-09. számú ICCAT-ajánlásban foglalt előírásoknak, a kormosmarlin-állomány és fehérmarlin-állomány helyreállítására irányuló terv további megerősítéséről szóló 06-09. számú ajánlásnak, valamint a déli germonra vonatkozó 2008., 2009., 2010. és 2011. évi fogási korlátozásokról szóló 07-03. számú ajánlásnak. A Megfelelési Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Korea az előírt határidőn belül nem küldött el minden szükséges adatot és jelentést. Egyes jelentéseket egyáltalán nem küldött el, a beadványokat késve küldte el, a jelentések hiányosak és az adatok minősége nem megfelelő. A Megfelelési Bizottság aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban is, hogy Korea nem tesz hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a déligermonfogásokat a 07-03. számú ajánlásban, a tűcsőrűcsuka-fogásokat pedig a 06-09. számú ajánlásban meghatározott mennyiségre korlátozza, amint azt a déli germon és a fehér marlin 2008. és 2009. évi túlhalászása is mutatja. Az ICCAT a megállapított hiányosságok miatt az említett azonosításról szóló levélben a következőkre kérte Koreát: az ICCAT jelentéstételi követelményeinek alkalmazhatósága tekintetében haladéktalanul válaszoljon a titkárság éves hírlevelére és ehhez vizsgálja felül az adatgyűjtési és jelentéstételi eljárásait; küldje el a titkárságnak a déli germon és a tűcsőrű csuka halászatára vonatkozó előzetes gazdálkodási terveket, amelyekben feltünteti a kirakodások tekintetében célként kitűzött szint fenntartása érdekében végrehajtandó intézkedéseket, valamint annak a flottának a kapacitására vonatkozó információkat, amely esetében a túlhalászások előfordultak.

| (59) | Az ICCAT a 2011. évre vonatkozóan az előírások be nem tartásából eredő hiányosságok miatt figyelmeztető levelet küldött Koreának (15). A Megfelelési Bizottság tehát úgy döntött, hogy aggályát kifejezi azzal kapcsolatban, hogy Korea nem tesz maradéktalanul eleget az ICCAT ajánlásában szereplő azon kötelezettségeinek, amelyek az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek a szerződő felek és az együttműködő nem szerződő felek állampolgárai, a jogalanyok vagy halászatot folytató jogalanyok általi betartásának előmozdítására irányulnak (06-14. számú ajánlás). A Megfelelési Bizottság aggodalmát fejezte ki továbbá a Guineai-öbölben trópusi tonhalra halászó koreai állampolgárok tevékenységével kapcsolatban, mivel azok feltehetően részt vesznek ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók által végrehajtott tiltott átrakásokban. A Megfelelési Bizottság arra ösztönözte Koreát, hogy lépjen fel az említett halászattal összefüggő jogellenes tevékenységben részt vevő koreai állampolgárokkal szemben, és értesítse az ICCAT-ot azokról az intézkedésekről, amelyeket annak érdekében tett, hogy a Guineai-öbölben folytatott trópusitonhal-halászatban részt vevő koreai állampolgárokat az előírások betartására késztesse. |
| --- | --- |

(59)

Az ICCAT a 2011. évre vonatkozóan az előírások be nem tartásából eredő hiányosságok miatt figyelmeztető levelet küldött Koreának (15). A Megfelelési Bizottság tehát úgy döntött, hogy aggályát kifejezi azzal kapcsolatban, hogy Korea nem tesz maradéktalanul eleget az ICCAT ajánlásában szereplő azon kötelezettségeinek, amelyek az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek a szerződő felek és az együttműködő nem szerződő felek állampolgárai, a jogalanyok vagy halászatot folytató jogalanyok általi betartásának előmozdítására irányulnak (06-14. számú ajánlás). A Megfelelési Bizottság aggodalmát fejezte ki továbbá a Guineai-öbölben trópusi tonhalra halászó koreai állampolgárok tevékenységével kapcsolatban, mivel azok feltehetően részt vesznek ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók által végrehajtott tiltott átrakásokban. A Megfelelési Bizottság arra ösztönözte Koreát, hogy lépjen fel az említett halászattal összefüggő jogellenes tevékenységben részt vevő koreai állampolgárokkal szemben, és értesítse az ICCAT-ot azokról az intézkedésekről, amelyeket annak érdekében tett, hogy a Guineai-öbölben folytatott trópusitonhal-halászatban részt vevő koreai állampolgárokat az előírások betartására késztesse.

| (60) | Az ICCAT figyelmeztető levelet küldött Koreának a Guineai-öbölben trópusi tonhalra halászó koreai állampolgárok tevékenységével kapcsolatban, amely során 2012-ben feltehetően tiltott tengeri átrakások történtek (16). Az ICCAT ebben a levélben kérte Koreát, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a koreai halászhajók és a koreai állampolgárok az említett halászattal összefüggő jogellenes tevékenységekben ne vegyenek részt. |
| --- | --- |

(60)

Az ICCAT figyelmeztető levelet küldött Koreának a Guineai-öbölben trópusi tonhalra halászó koreai állampolgárok tevékenységével kapcsolatban, amely során 2012-ben feltehetően tiltott tengeri átrakások történtek (16). Az ICCAT ebben a levélben kérte Koreát, hogy tegyen meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy a koreai halászhajók és a koreai állampolgárok az említett halászattal összefüggő jogellenes tevékenységekben ne vegyenek részt.

| (61) | Mivel Korea a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásaival ellentétben nem ellenőrzi a nyílt tengeren közlekedő hajóit, valamint nem biztosítja, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a CCAMLR, az ICCAT és az IOTC ajánlásait, megsérti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének a) pontját, amely előírja, hogy a nyílt tengeri halászatot folytató hajókkal rendelkező államok ellenőrző intézkedésekkel biztosítsák, hogy ezek a hajók eleget tegyenek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak. |
| --- | --- |

(61)

Mivel Korea a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásaival ellentétben nem ellenőrzi a nyílt tengeren közlekedő hajóit, valamint nem biztosítja, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók betartsák a CCAMLR, az ICCAT és az IOTC ajánlásait, megsérti a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének a) pontját, amely előírja, hogy a nyílt tengeri halászatot folytató hajókkal rendelkező államok ellenőrző intézkedésekkel biztosítsák, hogy ezek a hajók eleget tegyenek a regionális halászati gazdálkodási szervezetek előírásainak.

| (62) | Az (57) preambulumbekezdésben leírtak szerint Korea azáltal, hogy megengedi, hogy halászhajói az ICCAT előírásait megsértve halásszanak, nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdése b) pontjának ii. albekezdésében foglaltakból eredő kötelezettségeinek. A halászeszközök megjelölésére vonatkozó gazdálkodási előírások be nem tartásával Korea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdése d) pontjának. Nem tesz eleget továbbá a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének e) és g) pontjában előírt, az adatok nyilvántartására és időben történő jelentésére vonatkozó követelményeknek, mivel nem küldte el az IOTC-nek és az ICCAT-nak az éves, statisztikai és megfigyelői jelentésekben foglalt információkat, illetve a kereskedelmi adatokat és a járulékos fogásokra vonatkozó adatokat. Korea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének g) pontjában előírt feltételeknek, mivel nem teljesíti a VMS-adatok összefoglalásának az IOTC részére történő megküldésére, valamint a tengeri átrakások nyomon követésére vonatkozó kötelezettségét. |
| --- | --- |

(62)

Az (57) preambulumbekezdésben leírtak szerint Korea azáltal, hogy megengedi, hogy halászhajói az ICCAT előírásait megsértve halásszanak, nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdése b) pontjának ii. albekezdésében foglaltakból eredő kötelezettségeinek. A halászeszközök megjelölésére vonatkozó gazdálkodási előírások be nem tartásával Korea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdése d) pontjának. Nem tesz eleget továbbá a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének e) és g) pontjában előírt, az adatok nyilvántartására és időben történő jelentésére vonatkozó követelményeknek, mivel nem küldte el az IOTC-nek és az ICCAT-nak az éves, statisztikai és megfigyelői jelentésekben foglalt információkat, illetve a kereskedelmi adatokat és a járulékos fogásokra vonatkozó adatokat. Korea nem tesz eleget a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18. cikke (3) bekezdésének g) pontjában előírt feltételeknek, mivel nem teljesíti a VMS-adatok összefoglalásának az IOTC részére történő megküldésére, valamint a tengeri átrakások nyomon követésére vonatkozó kötelezettségét.

| (63) | Végül meg kell jegyezni, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben Korea az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet nem frissítette megfelelően. |
| --- | --- |

(63)

Végül meg kell jegyezni, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjában foglalt ajánlásokkal ellentétben Korea az IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet nem frissítette megfelelően.

| (64) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Korea elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. |
| --- | --- |

(64)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Korea elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (65) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (17) alapján Korea nagyon magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a tizenkettedik). Ugyanakkor Korea az 1905/2006/EK rendelet V. mellékletében a fejlődő országoktól és területektől eltérő országok és területek csoportjában szerepel. |
| --- | --- |

(65)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (17) alapján Korea nagyon magas humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a tizenkettedik). Ugyanakkor Korea az 1905/2006/EK rendelet V. mellékletében a fejlődő országoktól és területektől eltérő országok és területek csoportjában szerepel.

| (66) | E besorolásra figyelemmel Korea nem tekinthető olyan országnak, amelynek közvetlenül a fejlettségi szintjéből adódóan lennének sajátos korlátai. |
| --- | --- |

(66)

E besorolásra figyelemmel Korea nem tekinthető olyan országnak, amelynek közvetlenül a fejlettségi szintjéből adódóan lennének sajátos korlátai.

| (67) | Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében 2010. január 1-jével elfogadta Korea lobogó szerinti államként küldött értesítését. Korea ennélfogva az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében megerősítette, hogy bevezette azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(67)

Meg kell jegyezni, hogy a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében 2010. január 1-jével elfogadta Korea lobogó szerinti államként küldött értesítését. Korea ennélfogva az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében megerősítette, hogy bevezette azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezéseket, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell.

| (68) | A Bizottság az általa lefolytatott ellenőrző látogatások és értekezletek során feltárt különböző hiányosságokról tájékoztatta Koreát. Kérte a koreai hatóságoktól, hogy működjenek együtt és a feltárt hiányosságok tekintetében alkalmazott korrekciós intézkedések terén érjenek el előrelépést. Korea a feltárt hiányosságok tekintetében nem tett megfelelő korrekciós intézkedéseket és nem ért el kielégítő eredményeket. A Bizottság megvizsgálta az „Ocean Industry Development Act” szankciók megállapítására, halászati felügyelő központ létesítésére, a műholdas hajómegfigyelési rendszer felszerelésének valamennyi távoli vizeken halászó hajóra történő kiterjesztésére és a tengerészek számára szervezett új képzési programok indítására irányuló, közelmúltban végrehajtott felülvizsgálatát. Ez az új belső jogi szöveg azonban a határozat 3. szakaszában ismertetett okok miatt még nem felel meg az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében foglalt követelményeknek, és azon regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak sem, amelyeknek Korea szerződő fele. A Bizottság a többi kiemelt problémával kapcsolatban a koreai hatóságokkal a 2013. április és július közötti időszakban folytatott egyeztetések alapján megerősítette, hogy Korea az említett intézkedések végrehajtására semmiféle konkrét és kézzelfogható intézkedést nem léptetett életbe, nemzeti jogszabályait továbbra sem tudja végrehajtani és a felségterületén vagy joghatóságán kívül eső területeken halászó flottáját továbbra sem tudja ellenőrizni. |
| --- | --- |

(68)

A Bizottság az általa lefolytatott ellenőrző látogatások és értekezletek során feltárt különböző hiányosságokról tájékoztatta Koreát. Kérte a koreai hatóságoktól, hogy működjenek együtt és a feltárt hiányosságok tekintetében alkalmazott korrekciós intézkedések terén érjenek el előrelépést. Korea a feltárt hiányosságok tekintetében nem tett megfelelő korrekciós intézkedéseket és nem ért el kielégítő eredményeket. A Bizottság megvizsgálta az „Ocean Industry Development Act” szankciók megállapítására, halászati felügyelő központ létesítésére, a műholdas hajómegfigyelési rendszer felszerelésének valamennyi távoli vizeken halászó hajóra történő kiterjesztésére és a tengerészek számára szervezett új képzési programok indítására irányuló, közelmúltban végrehajtott felülvizsgálatát. Ez az új belső jogi szöveg azonban a határozat 3. szakaszában ismertetett okok miatt még nem felel meg az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 62., 94., 117. és 118. cikkében, valamint a halállományokról szóló ENSZ-megállapodás 18., 19. és 20. cikkében foglalt követelményeknek, és azon regionális halászati gazdálkodási szervezetek ajánlásainak sem, amelyeknek Korea szerződő fele. A Bizottság a többi kiemelt problémával kapcsolatban a koreai hatóságokkal a 2013. április és július közötti időszakban folytatott egyeztetések alapján megerősítette, hogy Korea az említett intézkedések végrehajtására semmiféle konkrét és kézzelfogható intézkedést nem léptetett életbe, nemzeti jogszabályait továbbra sem tudja végrehajtani és a felségterületén vagy joghatóságán kívül eső területeken halászó flottáját továbbra sem tudja ellenőrizni.

| (69) | Az e szakaszban ismertetett helyzet alátámasztja, hogy Korea a feltárt hiányosságok kezeléséhez és orvoslásához elegendő erőforrással rendelkező, magasan fejtett ország, azonban a koreai hatóságok az IUU-halászattal szemben továbbra sem vezetnek be és hajtanak végre intézkedéseket. |
| --- | --- |

(69)

Az e szakaszban ismertetett helyzet alátámasztja, hogy Korea a feltárt hiányosságok kezeléséhez és orvoslásához elegendő erőforrással rendelkező, magasan fejtett ország, azonban a koreai hatóságok az IUU-halászattal szemben továbbra sem vezetnek be és hajtanak végre intézkedéseket.

| (70) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Korea fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. |
| --- | --- |

(70)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Korea fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét.

4.   A GHÁNAI KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (71) | A Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkével összhangban 2010. január 1-jével elfogadta a Ghánai Köztársaság (a továbbiakban: Ghána) lobogó szerinti államként küldött értesítését. |
| --- | --- |

(71)

A Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkével összhangban 2010. január 1-jével elfogadta a Ghánai Köztársaság (a továbbiakban: Ghána) lobogó szerinti államként küldött értesítését.

| (72) | 2012. május 28. és 31. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az EFCA támogatásával ellenőrző látogatást tett Ghánában. |
| --- | --- |

(72)

2012. május 28. és 31. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az EFCA támogatásával ellenőrző látogatást tett Ghánában.

| (73) | Az ellenőrző látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó ghánai rendelkezésekkel, illetve a Ghána által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásához kapcsolódó követelmények és szempontok teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt. |
| --- | --- |

(73)

Az ellenőrző látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó ghánai rendelkezésekkel, illetve a Ghána által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásához kapcsolódó követelmények és szempontok teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt.

| (74) | Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentést 2013. június 14-én elküldték Ghánának. |
| --- | --- |

(74)

Az ellenőrző látogatásról szóló zárójelentést 2013. június 14-én elküldték Ghánának.

| (75) | 2013. július 16. és 18. között a Bizottság az első látogatás nyomán hozott intézkedések nyomon követésére újabb ellenőrző látogatást tett Ghánában. 2013. július 17-én elküldte Ghánának az országban tapasztalható helyzettel kapcsolatos írásbeli észrevételeit. A ghánai hatóságokkal július 23-án technikai kérdésekről videokonferenciát folytatott. A videokonferenciáról készült jelentést 2013. augusztus 1-jén elküldte Ghánának. |
| --- | --- |

(75)

2013. július 16. és 18. között a Bizottság az első látogatás nyomán hozott intézkedések nyomon követésére újabb ellenőrző látogatást tett Ghánában. 2013. július 17-én elküldte Ghánának az országban tapasztalható helyzettel kapcsolatos írásbeli észrevételeit. A ghánai hatóságokkal július 23-án technikai kérdésekről videokonferenciát folytatott. A videokonferenciáról készült jelentést 2013. augusztus 1-jén elküldte Ghánának.

| (76) | Az ezt követően küldött ghánai beadvány 2013. szeptember 23-án érkezett meg a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(76)

Az ezt követően küldött ghánai beadvány 2013. szeptember 23-án érkezett meg a Bizottsághoz.

| (77) | Ghána az ICCAT, a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC), az Afrikai Belvízi Halászattal és Akvakultúrával Foglalkozó Bizottság (CIFAA), a Guineai-öböl Középnyugati Részéért Felelős Halászati Bizottság (FCWC), valamint a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) szerződő fele. A felsorolt valamennyi bizottság szubregionális halászati tanácsadó testület. |
| --- | --- |

(77)

Ghána az ICCAT, a Nemzetközi Bálnavadászati Bizottság (IWC), az Afrikai Belvízi Halászattal és Akvakultúrával Foglalkozó Bizottság (CIFAA), a Guineai-öböl Középnyugati Részéért Felelős Halászati Bizottság (FCWC), valamint a Kelet-közép-atlanti Halászati Bizottság (CECAF) szerződő fele. A felsorolt valamennyi bizottság szubregionális halászati tanácsadó testület.

| (78) | Ghána ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét. Aláírta a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodást (a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló FAO-megállapodás). |
| --- | --- |

(78)

Ghána ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét. Aláírta a kikötő szerinti államoknak a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedéseiről szóló 2009. évi FAO-megállapodást (a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló FAO-megállapodás).

| (79) | Annak megállapítása érdekében, hogy Ghána eleget tesz-e a (76) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a (76) és (79) preambulumbekezdésben felsorolt regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti (18) vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság a feladat végrehajtásához minden lényeges információt összegyűjtött és megvizsgált. |
| --- | --- |

(79)

Annak megállapítása érdekében, hogy Ghána eleget tesz-e a (76) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint a (76) és (79) preambulumbekezdésben felsorolt regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti (18) vagy parti államként rá háruló kötelezettségeknek, a Bizottság a feladat végrehajtásához minden lényeges információt összegyűjtött és megvizsgált.

| (80) | A Bizottság az ICCAT, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC), a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) és az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) által megfelelési jelentések vagy az IUU-halászatot folytató hajókról készített listák formájában közzétett, rendelkezésre álló adatokból származó információkat, valamint az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által készített NMFS-jelentésből (19) származó, nyilvánosan hozzáférhető információkat használta fel. Ezenkívül a 2013 során Ghánában folytatott ellenőrző látogatásai eredményeit vette figyelembe. |
| --- | --- |

(80)

A Bizottság az ICCAT, az Északkelet-atlanti Halászati Bizottság (NEAFC), a Délkelet-atlanti Halászati Szervezet (SEAFO) és az Északnyugat-atlanti Halászati Szervezet (NAFO) által megfelelési jelentések vagy az IUU-halászatot folytató hajókról készített listák formájában közzétett, rendelkezésre álló adatokból származó információkat, valamint az Egyesült Államok Kereskedelmi Minisztériuma által készített NMFS-jelentésből (19) származó, nyilvánosan hozzáférhető információkat használta fel. Ezenkívül a 2013 során Ghánában folytatott ellenőrző látogatásai eredményeit vette figyelembe.

5.   GHÁNA NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (81) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Ghánára háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(81)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Ghánára háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe.

5.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja)

| (82) | A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó, valamint a 2013 májusában és júliusában Ghánában tett ellenőrző látogatásai során szerzett információk alapján megállapította, hogy a NAFO, a SEAFO és az NEAFC regionális halászati gazdálkodási szervezetek listáin szereplő, IUU-halászatot folytató „Yucatan Basin” nevű halászhajó nevét „Trinity” névre változtatták és jelenleg ghánai lobogó alatt szerepel a nyilvántartásban (20). |
| --- | --- |

(82)

A Bizottság a regionális halászati gazdálkodási szervezetek IUU-hajókat tartalmazó listáiból származó, valamint a 2013 májusában és júliusában Ghánában tett ellenőrző látogatásai során szerzett információk alapján megállapította, hogy a NAFO, a SEAFO és az NEAFC regionális halászati gazdálkodási szervezetek listáin szereplő, IUU-halászatot folytató „Yucatan Basin” nevű halászhajó nevét „Trinity” névre változtatták és jelenleg ghánai lobogó alatt szerepel a nyilvántartásban (20).

| (83) | E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ Tengerjogi Egyezményének a lobogó szerinti állam kötelezettségeire vonatkozó 94. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a lobogó szerinti állam joghatóságot és ellenőrzést gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Ez a cikk arról is rendelkezik, hogy minden államnak hajólajstromot kell vezetnie a lobogója alatt közlekedő hajókról. E tekintetben a Bizottság ebben a konkrét esetben az alkalmazott eljárások alapján úgy véli, hogy Ghána nem tudja megakadályozni a lobogója alatt közlekedő hajók nyilvántartásba vételét, ami azt jelzi, hogy Ghána a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeit nem teljesíti. |
| --- | --- |

(83)

E tekintetben emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ Tengerjogi Egyezményének a lobogó szerinti állam kötelezettségeire vonatkozó 94. cikkének (1) és (2) bekezdése szerint a lobogó szerinti állam joghatóságot és ellenőrzést gyakorol a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. Ez a cikk arról is rendelkezik, hogy minden államnak hajólajstromot kell vezetnie a lobogója alatt közlekedő hajókról. E tekintetben a Bizottság ebben a konkrét esetben az alkalmazott eljárások alapján úgy véli, hogy Ghána nem tudja megakadályozni a lobogója alatt közlekedő hajók nyilvántartásba vételét, ami azt jelzi, hogy Ghána a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeit nem teljesíti.

| (84) | A Bizottság ezenkívül az Európai Unió IUU-rendeletének az uniós tagállamok általi végrehajtásának keretében bizonyítékokat gyűjtött arról, hogy ghánai lobogó alatt közlekedő hajók az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit megsértve ismétlődő jogsértéseket követtek el, amelynek eredményeként az EU 2013. április 23-án hivatalos értesítést küldött Ghánáról az ICCAT titkárságának. Az EU elküldte továbbá a tényeket alátámasztó valamennyi információt. A jogsértés tárgya az volt, hogy ghánai lobogó alatt közlekedő, tonhalra halászó erszényes kerítőhálós hajók – a tengeri átrakást tiltó ICCAT-szabályok (12-06. számú ICCAT-ajánlás) megsértésével – ICCAT-területen több ízben tengeri átrakásokat hajtottak végre. Az ICCAT titkárságának küldött hivatalos értesítésben az is szerepelt, hogy Ghána feltehetően nem tesz eleget az ICCAT-területen közlekedő hajók fedélzetén üzembe helyezendő műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 03-14. számú ICCAT-ajánlásnak. Az ICCAT titkársága az említett értesítés kézhezvételét követően 2013. április 30-án tájékoztatta a ghánai hatóságokat arról, hogy az ICCAT szabályait az előbbiek szerint feltehetően megsértik, és felkérte a ghánai hatóságokat, hogy 2013. október 18-áig küldjék el a szóban forgó ügyek kivizsgálásának eredményeit. |
| --- | --- |

(84)

A Bizottság ezenkívül az Európai Unió IUU-rendeletének az uniós tagállamok általi végrehajtásának keretében bizonyítékokat gyűjtött arról, hogy ghánai lobogó alatt közlekedő hajók az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit megsértve ismétlődő jogsértéseket követtek el, amelynek eredményeként az EU 2013. április 23-án hivatalos értesítést küldött Ghánáról az ICCAT titkárságának. Az EU elküldte továbbá a tényeket alátámasztó valamennyi információt. A jogsértés tárgya az volt, hogy ghánai lobogó alatt közlekedő, tonhalra halászó erszényes kerítőhálós hajók – a tengeri átrakást tiltó ICCAT-szabályok (12-06. számú ICCAT-ajánlás) megsértésével – ICCAT-területen több ízben tengeri átrakásokat hajtottak végre. Az ICCAT titkárságának küldött hivatalos értesítésben az is szerepelt, hogy Ghána feltehetően nem tesz eleget az ICCAT-területen közlekedő hajók fedélzetén üzembe helyezendő műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó minimumkövetelményekről szóló, 03-14. számú ICCAT-ajánlásnak. Az ICCAT titkársága az említett értesítés kézhezvételét követően 2013. április 30-án tájékoztatta a ghánai hatóságokat arról, hogy az ICCAT szabályait az előbbiek szerint feltehetően megsértik, és felkérte a ghánai hatóságokat, hogy 2013. október 18-áig küldjék el a szóban forgó ügyek kivizsgálásának eredményeit.

| (85) | Ezek szerint tehát több, ghánai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó hajtott végre 2009 és 2012 között az ICCAT területén több ízben tengeri átrakást két, szintén ghánai lobogó alatt közlekedő halszállító hajóra. A 06-11. számú ICCAT-ajánlás (21) szerint az erszényes kerítőhálós hajók számára az ICCAT-területen tilos a tonhalfajok tengeri átrakása. A Bizottság megállapította, hogy ezekre az ismétlődő tengeri átrakásokra az említett ICCAT-ajánlás megsértésével került sor és a ghánai hatóságok ezeket a jogellenes tevékenységeket az EU-ba exportált halászati termékeket kísérő ghánai fogási tanúsítványok hitelesítésével még jóvá is hagyták. |
| --- | --- |

(85)

Ezek szerint tehát több, ghánai lobogó alatt közlekedő erszényes kerítőhálós hajó hajtott végre 2009 és 2012 között az ICCAT területén több ízben tengeri átrakást két, szintén ghánai lobogó alatt közlekedő halszállító hajóra. A 06-11. számú ICCAT-ajánlás (21) szerint az erszényes kerítőhálós hajók számára az ICCAT-területen tilos a tonhalfajok tengeri átrakása. A Bizottság megállapította, hogy ezekre az ismétlődő tengeri átrakásokra az említett ICCAT-ajánlás megsértésével került sor és a ghánai hatóságok ezeket a jogellenes tevékenységeket az EU-ba exportált halászati termékeket kísérő ghánai fogási tanúsítványok hitelesítésével még jóvá is hagyták.

| (86) | A Bizottság emellett bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Ghána – a 03-14. számú ICCAT-ajánlás 3., 4. és 5. bekezdésével ellentétben – 2012. október 1-jét megelőzően egyáltalán nem írta elő az ICCAT-területen tonhalra halászó hajói számára, hogy földrajzi helyzetüket jelentsék. |
| --- | --- |

(86)

A Bizottság emellett bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Ghána – a 03-14. számú ICCAT-ajánlás 3., 4. és 5. bekezdésével ellentétben – 2012. október 1-jét megelőzően egyáltalán nem írta elő az ICCAT-területen tonhalra halászó hajói számára, hogy földrajzi helyzetüket jelentsék.

| (87) | A Bizottság az IUU-rendelet uniós tagállamok általi végrehajtásának keretében bizonyítékokat gyűjtött arról is, hogy a szomszédos országok kizárólagos joghatósága alá tartozó vizein (pl. Togo, Benin, Elefántcsontpart és Nigéria kizárólagos gazdasági övezetében) halászati engedély nélkül halászó, ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók IUU-halászati tevékenység formájában ismétlődő jogsértéseket követtek el. A Bizottság megállapította, hogy a jogsértéseket a tagállamok a ghánai hatóságok által hitelesített fogási tanúsítványokban szereplő információk ellenőrzése során észlelték. |
| --- | --- |

(87)

A Bizottság az IUU-rendelet uniós tagállamok általi végrehajtásának keretében bizonyítékokat gyűjtött arról is, hogy a szomszédos országok kizárólagos joghatósága alá tartozó vizein (pl. Togo, Benin, Elefántcsontpart és Nigéria kizárólagos gazdasági övezetében) halászati engedély nélkül halászó, ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók IUU-halászati tevékenység formájában ismétlődő jogsértéseket követtek el. A Bizottság megállapította, hogy a jogsértéseket a tagállamok a ghánai hatóságok által hitelesített fogási tanúsítványokban szereplő információk ellenőrzése során észlelték.

| (88) | A Bizottság megállapította továbbá, hogy Ghána parti államként nem tett megfelelő intézkedéseket a tengeri vizein közlekedő vagy a kikötőit igénybe vevő halászhajók által folytatott ismétlődő IUU-halászati tevékenységekkel szemben. Ezeket az IUU-tevékenységeket a ghánai hatóságok megfelelően dokumentálták, és 2013 májusában a Bizottság ellenőrző látogatása során átadták a legutóbbi három, éves megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti jelentésben. |
| --- | --- |

(88)

A Bizottság megállapította továbbá, hogy Ghána parti államként nem tett megfelelő intézkedéseket a tengeri vizein közlekedő vagy a kikötőit igénybe vevő halászhajók által folytatott ismétlődő IUU-halászati tevékenységekkel szemben. Ezeket az IUU-tevékenységeket a ghánai hatóságok megfelelően dokumentálták, és 2013 májusában a Bizottság ellenőrző látogatása során átadták a legutóbbi három, éves megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti jelentésben.

| (89) | A Bizottság a 31. cikk (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a ghánai piacra kerülésével kapcsolatban tett ghánai intézkedéseket is. |
| --- | --- |

(89)

A Bizottság a 31. cikk (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta az IUU-halászatból származó halászati termékeknek a ghánai piacra kerülésével kapcsolatban tett ghánai intézkedéseket is.

| (90) | Erre vonatkozóan megállapította, hogy Ghána nem tett megfelelő intézkedéseket azzal kapcsolatban, hogy az IUU-halászatból származó halászati termékek több ízben a ghánai belső piacra, illetve iparági felhasználásra kerültek. A Bizottság az IUU-rendelet uniós tagállamok általi végrehajtásának keretében bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy a ghánai lobogó alatt közlekedő vagy külföldi halászhajók által az ICCAT-területen vagy a szomszédos országok kizárólagos gazdasági övezetében jogellenesen kifogott vagy átrakott halászati termékeket (főleg tonhalat) a ghánai Tema kikötőjében rakodták ki, azokat halászati tevékenységeket folytató ghánai piaci szereplők ghánai vállalatoknak továbbértékesítették és ghánai létesítményekben feldolgozták anélkül, hogy a ghánai illetékes hatóságok erre fényt derítettek volna vagy megakadályozták volna, hogy a termékek a ghánai szállítói láncba kerüljenek. |
| --- | --- |

(90)

Erre vonatkozóan megállapította, hogy Ghána nem tett megfelelő intézkedéseket azzal kapcsolatban, hogy az IUU-halászatból származó halászati termékek több ízben a ghánai belső piacra, illetve iparági felhasználásra kerültek. A Bizottság az IUU-rendelet uniós tagállamok általi végrehajtásának keretében bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy a ghánai lobogó alatt közlekedő vagy külföldi halászhajók által az ICCAT-területen vagy a szomszédos országok kizárólagos gazdasági övezetében jogellenesen kifogott vagy átrakott halászati termékeket (főleg tonhalat) a ghánai Tema kikötőjében rakodták ki, azokat halászati tevékenységeket folytató ghánai piaci szereplők ghánai vállalatoknak továbbértékesítették és ghánai létesítményekben feldolgozták anélkül, hogy a ghánai illetékes hatóságok erre fényt derítettek volna vagy megakadályozták volna, hogy a termékek a ghánai szállítói láncba kerüljenek.

| (91) | A Bizottság a határozat ezen szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel úgy ítéli meg, hogy a ghánai vizeken közlekedő ghánai és külföldi hajók által folytatott ismétlődő IUU-halászat ténye bizonyítást nyert. |
| --- | --- |

(91)

A Bizottság a határozat ezen szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel úgy ítéli meg, hogy a ghánai vizeken közlekedő ghánai és külföldi hajók által folytatott ismétlődő IUU-halászat ténye bizonyítást nyert.

| (92) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána elmulasztotta az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászati tevékenységgel szemben, továbbá elmulasztotta a forgalomba hozatal szerinti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését, hogy megakadályozza az IUU-halászatból származó halászati termékek ghánai belföldi piacra kerülését. |
| --- | --- |

(92)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (4) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána elmulasztotta az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő hajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését, és nem lépett fel megfelelően a korábban a lobogója alatt közlekedő hajók által folytatott, dokumentált és ismétlődő IUU-halászati tevékenységgel szemben, továbbá elmulasztotta a forgalomba hozatal szerinti államként rá háruló azon nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését, hogy megakadályozza az IUU-halászatból származó halászati termékek ghánai belföldi piacra kerülését.

5.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (93) | Azzal kapcsolatban, hogy Ghána hatékonyan működik-e együtt a Bizottsággal és az EU tagállamaival az IUU-halászat és a kapcsolódó tevékenységek kivizsgálása terén, a Bizottság által gyűjtött adatok arra utalnak, hogy Ghána nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(93)

Azzal kapcsolatban, hogy Ghána hatékonyan működik-e együtt a Bizottsággal és az EU tagállamaival az IUU-halászat és a kapcsolódó tevékenységek kivizsgálása terén, a Bizottság által gyűjtött adatok arra utalnak, hogy Ghána nem teljesítette a nemzetközi jog értelmében lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeket.

| (94) | A Bizottság különösen azt vizsgálta, hogy Ghána az IUU-rendeletben foglalt eljárások keretében hogyan működött együtt, a (83)–(85) preambulumbekezdésben említett IUU-halászati tevékenységekért felelős piaci szereplőkkel szemben tett-e hatékony végrehajtási intézkedéseket, továbbá hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőkkel szemben az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében. |
| --- | --- |

(94)

A Bizottság különösen azt vizsgálta, hogy Ghána az IUU-rendeletben foglalt eljárások keretében hogyan működött együtt, a (83)–(85) preambulumbekezdésben említett IUU-halászati tevékenységekért felelős piaci szereplőkkel szemben tett-e hatékony végrehajtási intézkedéseket, továbbá hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőkkel szemben az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében.

| (95) | Az együttműködéssel és a végrehajtási kötelezettségekkel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy számos, ghánai lobogó alatt közlekedő, tonhalra halászó hajó sérti meg az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit vagy a szomszédos országok (különösen Togo, Benin, Elefántcsontpart és Nigéria) nemzeti jogszabályait és rendelkezéseit. A Bizottság ezekkel a konkrét esetekkel kapcsolatban olyan bizonyítékokat gyűjtött, amelyek alátámasztják, hogy Ghána az IUU-rendelet alapján az uniós tagállamok által hozzá intézett segítségkérésre több ízben egyáltalán nem válaszolt vagy nem válaszolt megfelelően. A Bizottság úgy véli, hogy a szomszédos parti államok kizárólagos gazdasági övezetében halászó ghánai hajók által folytatott engedély nélküli halászati tevékenység sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 62. cikkének (4) bekezdését, mivel ezeket a tevékenységeket az említett parti államok törvényeiben és rendelkezéseiben foglalt feltételek betartása nélkül folytatják. A Bizottság ezenkívül a 2013. májusi ellenőrző látogatása során megállapította, hogy Ghána az általa észlelt jogsértésekről a nagy távolságokra vándorló halállományokat célzó, a szomszédos parti államok vizein folytatott, említett engedély nélküli halászati tevékenységgel közvetlenül érintett szomszédos parti államokat nem értesítette és ezzel megsértette az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 64. cikkében előírt együttműködési kötelezettségét. |
| --- | --- |

(95)

Az együttműködéssel és a végrehajtási kötelezettségekkel kapcsolatban emlékeztetni kell arra, hogy számos, ghánai lobogó alatt közlekedő, tonhalra halászó hajó sérti meg az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseit vagy a szomszédos országok (különösen Togo, Benin, Elefántcsontpart és Nigéria) nemzeti jogszabályait és rendelkezéseit. A Bizottság ezekkel a konkrét esetekkel kapcsolatban olyan bizonyítékokat gyűjtött, amelyek alátámasztják, hogy Ghána az IUU-rendelet alapján az uniós tagállamok által hozzá intézett segítségkérésre több ízben egyáltalán nem válaszolt vagy nem válaszolt megfelelően. A Bizottság úgy véli, hogy a szomszédos parti államok kizárólagos gazdasági övezetében halászó ghánai hajók által folytatott engedély nélküli halászati tevékenység sérti az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 62. cikkének (4) bekezdését, mivel ezeket a tevékenységeket az említett parti államok törvényeiben és rendelkezéseiben foglalt feltételek betartása nélkül folytatják. A Bizottság ezenkívül a 2013. májusi ellenőrző látogatása során megállapította, hogy Ghána az általa észlelt jogsértésekről a nagy távolságokra vándorló halállományokat célzó, a szomszédos parti államok vizein folytatott, említett engedély nélküli halászati tevékenységgel közvetlenül érintett szomszédos parti államokat nem értesítette és ezzel megsértette az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 64. cikkében előírt együttműködési kötelezettségét.

| (96) | Erre a helyzetre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy Ghána ezeket a halászati tevékenységeket nem ellenőrizte hatékonyan és nem észlelte, hogy hajói a nemzetközi és nemzeti szabályokat több ízben megsértették. Megállapította továbbá, hogy Ghánának semmiféle információja nem volt arról, hogy halászhajói hol, mely ország vizein tartózkodnak éppen. Ezek a tények is azt támasztják alá, hogy Ghána lobogó szerinti államként – az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében előírtaktól eltérően – nem tudta megfigyelni és ellenőrizni a flottája halászati tevékenységeit, és nem tudott joghatóságot gyakorolni a lobogója alatt közlekedő hajók felett. |
| --- | --- |

(96)

Erre a helyzetre tekintettel a Bizottság megállapította, hogy Ghána ezeket a halászati tevékenységeket nem ellenőrizte hatékonyan és nem észlelte, hogy hajói a nemzetközi és nemzeti szabályokat több ízben megsértették. Megállapította továbbá, hogy Ghánának semmiféle információja nem volt arról, hogy halászhajói hol, mely ország vizein tartózkodnak éppen. Ezek a tények is azt támasztják alá, hogy Ghána lobogó szerinti államként – az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében előírtaktól eltérően – nem tudta megfigyelni és ellenőrizni a flottája halászati tevékenységeit, és nem tudott joghatóságot gyakorolni a lobogója alatt közlekedő hajók felett.

| (97) | Az előírások szerint az ICCAT szerződő felei a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek hatékonyságát veszélyeztető tevékenységeket folytató hajók esetében mindaddig igénybe vehetik a regionális halászati gazdálkodási szervezetek eljárásait az ilyen hajók tevékenységének megakadályozására, amíg a lobogó szerinti állam megfelelő intézkedéseket nem tesz. |
| --- | --- |

(97)

Az előírások szerint az ICCAT szerződő felei a regionális halászati gazdálkodási szervezetek állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek hatékonyságát veszélyeztető tevékenységeket folytató hajók esetében mindaddig igénybe vehetik a regionális halászati gazdálkodási szervezetek eljárásait az ilyen hajók tevékenységének megakadályozására, amíg a lobogó szerinti állam megfelelő intézkedéseket nem tesz.

| (98) | Ghánának a halászhajók lajstromozása tekintetében tanúsított magatartása nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. és 44. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak biztosítaniuk kell, hogy a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított halászhajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, valamint arra szólítják fel a lobogó szerinti államokat, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek biztosítják, hogy a halászhajók a nemzeti jogszabályoknak megfelelően az adott állam joghatósága alá tartozó térségekben kizárólag az erre vonatkozó engedély birtokában halászhatnak. |
| --- | --- |

(98)

Ghánának a halászhajók lajstromozása tekintetében tanúsított magatartása nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 34. és 44. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak biztosítaniuk kell, hogy a lobogójuk alatti hajózásra feljogosított halászhajók ne folytassanak IUU-halászatot, illetve ne támogassák azt, valamint arra szólítják fel a lobogó szerinti államokat, hogy olyan intézkedéseket fogadjanak el, amelyek biztosítják, hogy a halászhajók a nemzeti jogszabályoknak megfelelően az adott állam joghatósága alá tartozó térségekben kizárólag az erre vonatkozó engedély birtokában halászhatnak.

| (99) | A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Ghánában 2013 áprilisát megelőzően nem alkalmaztak olyan eljárást, amellyel a ghánai hatóságok által hitelesített fogási tanúsítványokban szereplő, a ghánai gazdasági szereplők által a halászati tevékenységekkel kapcsolatban szolgáltatott információkat ellenőrizhették volna. Ez alapján, valamint a tagállamok illetékes hatóságai által szolgáltatott, a tényeket alátámasztó információk alapján a Bizottság megállapította, hogy Ghána a halászflottája által folytatott halászati tevékenységeket nem tudja hatékonyan ellenőrizni és jelentős nehézségekkel küzd a tekintetben, hogy megbízható módon tanúsítsa a halászhajói által kifogott halászati termékeket. A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy 2013 áprilisát követően tettek néhány korrekciós intézkedést annak érdekében, hogy javítsák a fogási tanúsítási rendszer megbízhatóságát. A Bizottság mindazonáltal úgy véli, hogy a ghánai flotta által folytatott halászati tevékenység valódi ellenőrzésének és nyomon követésének hiánya miatt a 2013 áprilisában életbe léptetett új eljárásokkal még nem tudták a feltárt végrehajtási problémákat orvosolni. |
| --- | --- |

(99)

A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Ghánában 2013 áprilisát megelőzően nem alkalmaztak olyan eljárást, amellyel a ghánai hatóságok által hitelesített fogási tanúsítványokban szereplő, a ghánai gazdasági szereplők által a halászati tevékenységekkel kapcsolatban szolgáltatott információkat ellenőrizhették volna. Ez alapján, valamint a tagállamok illetékes hatóságai által szolgáltatott, a tényeket alátámasztó információk alapján a Bizottság megállapította, hogy Ghána a halászflottája által folytatott halászati tevékenységeket nem tudja hatékonyan ellenőrizni és jelentős nehézségekkel küzd a tekintetben, hogy megbízható módon tanúsítsa a halászhajói által kifogott halászati termékeket. A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy 2013 áprilisát követően tettek néhány korrekciós intézkedést annak érdekében, hogy javítsák a fogási tanúsítási rendszer megbízhatóságát. A Bizottság mindazonáltal úgy véli, hogy a ghánai flotta által folytatott halászati tevékenység valódi ellenőrzésének és nyomon követésének hiánya miatt a 2013 áprilisában életbe léptetett új eljárásokkal még nem tudták a feltárt végrehajtási problémákat orvosolni.

| (100) | A tagállamok által a ghánai fogási tanúsítványokkal kísért halászati termékekre vonatkozóan elvégzett ellenőrzések és vizsgálatok lehetővé tették annak megállapítását, hogy tonhalra halászó ghánai hajók ismétlődő IUU-halászati tevékenységet folytattak, és rávilágítottak arra, hogy Ghána a fogási tanúsítványokat a gazdasági szereplők által szolgáltatott információk ellenőrzése nélkül hitelesítette. Következésképp a ghánai hajók által jogellenesen kifogott halászati termékek importját az uniós határon az Unió számos tagállama több ízben elutasította. |
| --- | --- |

(100)

A tagállamok által a ghánai fogási tanúsítványokkal kísért halászati termékekre vonatkozóan elvégzett ellenőrzések és vizsgálatok lehetővé tették annak megállapítását, hogy tonhalra halászó ghánai hajók ismétlődő IUU-halászati tevékenységet folytattak, és rávilágítottak arra, hogy Ghána a fogási tanúsítványokat a gazdasági szereplők által szolgáltatott információk ellenőrzése nélkül hitelesítette. Következésképp a ghánai hajók által jogellenesen kifogott halászati termékek importját az uniós határon az Unió számos tagállama több ízben elutasította.

| (101) | A Bizottság ezenkívül bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Ghána nem tud együttműködni az Unióval a tekintetben, hogy visszajelzést küldjön az ICCAT-területen közlekedő hajói által folytatott, feltételezhetően IUU-halászati tevékenységekről. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána az ICCAT-területen közlekedő halászhajói földrajzi helyzetét az uniós tagállamoknak 2012. október 1-jét megelőzően nem tudta megadni és ezzel megszegte a 03-14. számú ICCAT-ajánlást (22). A Bizottság megállapításai szerint Ghána az ICCAT-területen tonhalra halászó hajók fedélzetén az említett időszakban nem helyezett üzembe VMS-eszközöket és halászhajói számára a 03-14. számú ICCAT-ajánlás 3., 4. és 5. bekezdésével ellentétben semmiféle jelentéstételi kötelezettséget nem írt elő. Ez a helyzet azt bizonyítja, hogy Ghána az uniós tagállamok által észlelt, feltehetően IUU-halászatot és az ahhoz kapcsolódó tevékenységeket nem tudta megfelelően kivizsgálni, azokról nem tudott visszajelzést küldeni, valamint azok nyomon követése érdekében nem tudott intézkedni. |
| --- | --- |

(101)

A Bizottság ezenkívül bizonyítékokat gyűjtött arra vonatkozóan, hogy Ghána nem tud együttműködni az Unióval a tekintetben, hogy visszajelzést küldjön az ICCAT-területen közlekedő hajói által folytatott, feltételezhetően IUU-halászati tevékenységekről. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána az ICCAT-területen közlekedő halászhajói földrajzi helyzetét az uniós tagállamoknak 2012. október 1-jét megelőzően nem tudta megadni és ezzel megszegte a 03-14. számú ICCAT-ajánlást (22). A Bizottság megállapításai szerint Ghána az ICCAT-területen tonhalra halászó hajók fedélzetén az említett időszakban nem helyezett üzembe VMS-eszközöket és halászhajói számára a 03-14. számú ICCAT-ajánlás 3., 4. és 5. bekezdésével ellentétben semmiféle jelentéstételi kötelezettséget nem írt elő. Ez a helyzet azt bizonyítja, hogy Ghána az uniós tagállamok által észlelt, feltehetően IUU-halászatot és az ahhoz kapcsolódó tevékenységeket nem tudta megfelelően kivizsgálni, azokról nem tudott visszajelzést küldeni, valamint azok nyomon követése érdekében nem tudott intézkedni.

| (102) | A (92)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett tények arra utalnak, hogy Guinea lobogó szerinti államként nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. |
| --- | --- |

(102)

A (92)–(100) preambulumbekezdésben ismertetett tények arra utalnak, hogy Guinea lobogó szerinti államként nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett.

| (103) | Ghánának más országokkal való együttműködés tekintetében tanúsított magatartása nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek azt javasolják az államoknak, hogy tevékenységüket hangolják össze és az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében közvetlenül működjenek együtt elsősorban azáltal, hogy olyan együttműködési mechanizmusokat dolgoznak ki, amelyek többek között lehetővé teszik az IUU-halászattal szembeni gyors válaszlépéseket. |
| --- | --- |

(103)

Ghánának más országokkal való együttműködés tekintetében tanúsított magatartása nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek azt javasolják az államoknak, hogy tevékenységüket hangolják össze és az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében közvetlenül működjenek együtt elsősorban azáltal, hogy olyan együttműködési mechanizmusokat dolgoznak ki, amelyek többek között lehetővé teszik az IUU-halászattal szembeni gyors válaszlépéseket.

| (104) | Ghána megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tevékenységgel kapcsolatos eredményei nem felelnek meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről. A Bizottság megállapította, hogy Ghána az ismertetett helyzet miatt nem tudott az uniós tagállamokkal hatékonyan együttműködni. A tagállamok kéréseire nem tudott válaszolni, és az észlelt, feltehetően IUU-halászatot nem tudta megfelelően kivizsgálni, arról nem tudott visszajelzést küldeni, valamint a nyomon követése érdekében nem tudott intézkedni. |
| --- | --- |

(104)

Ghána megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tevékenységgel kapcsolatos eredményei nem felelnek meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről. A Bizottság megállapította, hogy Ghána az ismertetett helyzet miatt nem tudott az uniós tagállamokkal hatékonyan együttműködni. A tagállamok kéréseire nem tudott válaszolni, és az észlelt, feltehetően IUU-halászatot nem tudta megfelelően kivizsgálni, arról nem tudott visszajelzést küldeni, valamint a nyomon követése érdekében nem tudott intézkedni.

| (105) | A Bizottság az említett hiányosságokon túlmenően megállapította, hogy Ghána a (83)–(85) preambulumbekezdésben leírt szabályszegéseket és jogsértéseket elkövető hajókkal és gazdasági szereplőkkel szemben nem tett hatékony végrehajtási intézkedéseket és nem alkalmazott megfelelő szankciókat. A Bizottság a 2013 májusában tett helyszíni ellenőrző látogatás során ezzel kapcsolatban arról értesült, hogy Ghána az említett feltételezett jogsértések kivizsgálása és az azokkal szembeni végrehajtási intézkedések megtétele érdekében minisztériumközi bizottságot hozott létre, azonban ez ügyben eddig semmiféle konkrét előrelépés nem történt. |
| --- | --- |

(105)

A Bizottság az említett hiányosságokon túlmenően megállapította, hogy Ghána a (83)–(85) preambulumbekezdésben leírt szabályszegéseket és jogsértéseket elkövető hajókkal és gazdasági szereplőkkel szemben nem tett hatékony végrehajtási intézkedéseket és nem alkalmazott megfelelő szankciókat. A Bizottság a 2013 májusában tett helyszíni ellenőrző látogatás során ezzel kapcsolatban arról értesült, hogy Ghána az említett feltételezett jogsértések kivizsgálása és az azokkal szembeni végrehajtási intézkedések megtétele érdekében minisztériumközi bizottságot hozott létre, azonban ez ügyben eddig semmiféle konkrét előrelépés nem történt.

| (106) | A Bizottság a halászati rendeletek, valamint a ghánai hatóságok által a legutóbbi három évre vonatkozóan átadott éves megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti jelentések alapján megállapította, hogy Ghána olyan jogi kerettel rendelkezik, amely visszatartó erejű szankciórendszert irányoz elő, ugyanakkor egészen a közelmúltig szinte egyetlen szankciót sem alkalmaztak ténylegesen, a végrehajtási és büntetőeljárások pedig nem járnak eredménnyel. |
| --- | --- |

(106)

A Bizottság a halászati rendeletek, valamint a ghánai hatóságok által a legutóbbi három évre vonatkozóan átadott éves megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti jelentések alapján megállapította, hogy Ghána olyan jogi kerettel rendelkezik, amely visszatartó erejű szankciórendszert irányoz elő, ugyanakkor egészen a közelmúltig szinte egyetlen szankciót sem alkalmaztak ténylegesen, a végrehajtási és büntetőeljárások pedig nem járnak eredménnyel.

| (107) | A Bizottság ezenkívül a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a ghánai Halászati és Akvakultúra-fejlesztési Minisztériumon belül nem működik olyan jogi szolgálat, amely az IUU-halászati tevékenységért felelős magánszemélyek és vállalatok ellen pert indíthatna. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy a 2002. évi ghánai halászati törvény 115. és 116. cikke alapján alkalmazott jogi eljárások a halászati törvény és rendeletek megsértésének eseteit a bíróságok hatáskörébe utalják, azon eseteket kivéve, amikor a jogsértőkkel szemben az államügyész hozzájárulásával közigazgatási bírságokat lehet kiszabni. A Bizottság észrevételei szerint a végrehajtással és a szankciók érvényesítésével kapcsolatos ghánai jogi eljárások alkalmazása tekintetében jelentős problémák merülnek fel (pl. elhúzódó eljárások; az észlelt jogsértések és az alkalmazott szankciók esetében az eredmények nem kielégítőek). A Bizottság ezzel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy a jelenleg hatályban lévő végrehajtási és büntetőeljárások nem teszik lehetővé az illetékes ghánai hatóságoknak, hogy hatékony végrehajtási intézkedéseket tegyenek, különösen azt, hogy a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében kellően szigorú szankciókat alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(107)

A Bizottság ezenkívül a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a ghánai Halászati és Akvakultúra-fejlesztési Minisztériumon belül nem működik olyan jogi szolgálat, amely az IUU-halászati tevékenységért felelős magánszemélyek és vállalatok ellen pert indíthatna. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy a 2002. évi ghánai halászati törvény 115. és 116. cikke alapján alkalmazott jogi eljárások a halászati törvény és rendeletek megsértésének eseteit a bíróságok hatáskörébe utalják, azon eseteket kivéve, amikor a jogsértőkkel szemben az államügyész hozzájárulásával közigazgatási bírságokat lehet kiszabni. A Bizottság észrevételei szerint a végrehajtással és a szankciók érvényesítésével kapcsolatos ghánai jogi eljárások alkalmazása tekintetében jelentős problémák merülnek fel (pl. elhúzódó eljárások; az észlelt jogsértések és az alkalmazott szankciók esetében az eredmények nem kielégítőek). A Bizottság ezzel kapcsolatban úgy ítéli meg, hogy a jelenleg hatályban lévő végrehajtási és büntetőeljárások nem teszik lehetővé az illetékes ghánai hatóságoknak, hogy hatékony végrehajtási intézkedéseket tegyenek, különösen azt, hogy a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében kellően szigorú szankciókat alkalmazzanak.

| (108) | A (103)–(106) preambulumbekezdésben ismertetett tények alátámasztják, hogy Ghána lobogó szerinti államként nem gyakorol teljes körű joghatóságot a halászhajói felett és nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. |
| --- | --- |

(108)

A (103)–(106) preambulumbekezdésben ismertetett tények alátámasztják, hogy Ghána lobogó szerinti államként nem gyakorol teljes körű joghatóságot a halászhajói felett és nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett.

| (109) | Ezenkívül a Bizottság ellenőrző látogatásai során szerzett információk alapján arra lehet következtetni, hogy Ghána nem rendelkezik naprakész nyilvántartással. A ghánai hatóságok jelentése szerint az ország nyilvántartásában 327 halászhajó szerepel ghánai lobogó alatt. Ez a szám azonban nem egyezik a Bizottság ellenőrző látogatása során szerzett adatokkal, amelyek szerint az érvényes halászati engedéllyel rendelkező ghánai hajók száma 117. A ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók száma és a ghánai halászati engedéllyel rendelkező hajók száma között fennálló nyilvánvaló ellentmondásra tekintettel a Ghánai Tengerészeti Hatóság a 2013. májusi bizottsági ellenőrző látogatás során elismerte, hogy a ghánai hajónyilvántartás adatait ellenőrizni és frissíteni kell. A Bizottság az említett helyzetre tekintettel úgy ítéli meg, hogy Ghána nem tesz eleget a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeinek, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak, miszerint minden lobogó szerinti államnak a lobogója alatt közlekedő hajókról megbízható hajólajstromot kell vezetnie. |
| --- | --- |

(109)

Ezenkívül a Bizottság ellenőrző látogatásai során szerzett információk alapján arra lehet következtetni, hogy Ghána nem rendelkezik naprakész nyilvántartással. A ghánai hatóságok jelentése szerint az ország nyilvántartásában 327 halászhajó szerepel ghánai lobogó alatt. Ez a szám azonban nem egyezik a Bizottság ellenőrző látogatása során szerzett adatokkal, amelyek szerint az érvényes halászati engedéllyel rendelkező ghánai hajók száma 117. A ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók száma és a ghánai halászati engedéllyel rendelkező hajók száma között fennálló nyilvánvaló ellentmondásra tekintettel a Ghánai Tengerészeti Hatóság a 2013. májusi bizottsági ellenőrző látogatás során elismerte, hogy a ghánai hajónyilvántartás adatait ellenőrizni és frissíteni kell. A Bizottság az említett helyzetre tekintettel úgy ítéli meg, hogy Ghána nem tesz eleget a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségeinek, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikke (2) bekezdésében foglaltaknak, miszerint minden lobogó szerinti államnak a lobogója alatt közlekedő hajókról megbízható hajólajstromot kell vezetnie.

| (110) | Ghánának a halászhajók lajstromozása tekintetében elért teljesítménye nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. és 38. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását, illetve ezen hajók lobogóinak lecserélését, mivel ez sérti az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, illetve a nemzeti, regionális vagy globális szinten elfogadott rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(110)

Ghánának a halászhajók lajstromozása tekintetében elért teljesítménye nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. és 38. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását, illetve ezen hajók lobogóinak lecserélését, mivel ez sérti az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, illetve a nemzeti, regionális vagy globális szinten elfogadott rendelkezéseket.

| (111) | Mindemellett Ghána hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. Ghána ezenkívül nem léptetett életbe IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet, így nem tett eleget az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjában foglalt ajánlásoknak. |
| --- | --- |

(111)

Mindemellett Ghána hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják az IUU-halászatot, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. Ghána ezenkívül nem léptetett életbe IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet, így nem tett eleget az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25., 26. és 27. pontjában foglalt ajánlásoknak.

| (112) | A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatása során megállapította, hogy a ghánai törvények és rendelkezések a harmadik országok ghánai vizeken ghánai halászati engedéllyel közlekedő halászhajói számára nem írnak elő olyan kötelezettséget, hogy a VMS szerinti helyzeti adataikat az illetékes ghánai hatóságoknak jelentsék. Ghána ezenkívül nem kötelezi a kizárólagos gazdasági övezetében közlekedő külföldi hajókat arra, hogy ghánai halászati engedéllyel rendelkezzenek. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ilyen körülmények között Ghána parti államként nem tudja hatékonyan ellenőrizni és megfigyelni a harmadik országok ghánai vizeken közlekedő halászhajóinak tevékenységét, mivel a halászati tevékenységek megfigyelésére általában a VMS-t tekintik megbízható eszköznek. A ghánai hatóságok által a legutóbbi három évre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti jelentésekben említett ismétlődő IUU-halászati tevékenységek alátámasztják ezt a megállapítást. A hivatalos jelentések kiemelik, hogy a ghánai hatóságok gyakran tartóztatnak fel vagy bírságolnak meg ghánai ipari vagy félipari hajókat amiatt, hogy kisüzemi halászat számára fenntartott területen (30 méternél kisebb mélységű területen) jogellenes halászati tevékenységet folytatnak. A Bizottság e tekintetben úgy ítéli meg, hogy a ghánai vizeken közlekedő említett hajók ellenőrzésének és megfigyelésének hiánya kedvező feltételeket teremt a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott IUU-halászati tevékenységek számára. |
| --- | --- |

(112)

A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatása során megállapította, hogy a ghánai törvények és rendelkezések a harmadik országok ghánai vizeken ghánai halászati engedéllyel közlekedő halászhajói számára nem írnak elő olyan kötelezettséget, hogy a VMS szerinti helyzeti adataikat az illetékes ghánai hatóságoknak jelentsék. Ghána ezenkívül nem kötelezi a kizárólagos gazdasági övezetében közlekedő külföldi hajókat arra, hogy ghánai halászati engedéllyel rendelkezzenek. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy ilyen körülmények között Ghána parti államként nem tudja hatékonyan ellenőrizni és megfigyelni a harmadik országok ghánai vizeken közlekedő halászhajóinak tevékenységét, mivel a halászati tevékenységek megfigyelésére általában a VMS-t tekintik megbízható eszköznek. A ghánai hatóságok által a legutóbbi három évre vonatkozóan rendelkezésre bocsátott megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti jelentésekben említett ismétlődő IUU-halászati tevékenységek alátámasztják ezt a megállapítást. A hivatalos jelentések kiemelik, hogy a ghánai hatóságok gyakran tartóztatnak fel vagy bírságolnak meg ghánai ipari vagy félipari hajókat amiatt, hogy kisüzemi halászat számára fenntartott területen (30 méternél kisebb mélységű területen) jogellenes halászati tevékenységet folytatnak. A Bizottság e tekintetben úgy ítéli meg, hogy a ghánai vizeken közlekedő említett hajók ellenőrzésének és megfigyelésének hiánya kedvező feltételeket teremt a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott IUU-halászati tevékenységek számára.

| (113) | A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatása során azt tapasztalta, hogy a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott halászati tevékenységek megfigyeléséért, ellenőrzéséért és felügyeletéért felelős illetékes ghánai hatóságok a tengeren végzendő műveletekhez és ellenőrzésekhez nem rendelkeznek megfelelő erőforrásokkal. A halászati bizottság kizárólag a ghánai haditengerészet logisztikai eszközeire és járőrhajóira támaszkodhat. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy a halászati bizottság és a ghánai haditengerészet közötti koordináció és együttműködés a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott halászati tevékenységek hatékony megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének biztosításához nem elegendő. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tengeren megvalósítandó közbelépéshez szükséges eszközök hiánya veszélyezteti a végrehajtási erőfeszítéseket és kedvező feltételeket teremt a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott, igazoltan IUU-halászati tevékenységek további elterjedéséhez. |
| --- | --- |

(113)

A Bizottság a 2013 májusában tett ellenőrző látogatása során azt tapasztalta, hogy a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott halászati tevékenységek megfigyeléséért, ellenőrzéséért és felügyeletéért felelős illetékes ghánai hatóságok a tengeren végzendő műveletekhez és ellenőrzésekhez nem rendelkeznek megfelelő erőforrásokkal. A halászati bizottság kizárólag a ghánai haditengerészet logisztikai eszközeire és járőrhajóira támaszkodhat. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy a halászati bizottság és a ghánai haditengerészet közötti koordináció és együttműködés a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott halászati tevékenységek hatékony megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének biztosításához nem elegendő. A Bizottság úgy ítéli meg, hogy a tengeren megvalósítandó közbelépéshez szükséges eszközök hiánya veszélyezteti a végrehajtási erőfeszítéseket és kedvező feltételeket teremt a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott, igazoltan IUU-halászati tevékenységek további elterjedéséhez.

| (114) | A Bizottság jelentős egyensúlytalanságot tapasztalt a ghánai vizeken közlekedő ipari hajók halászati tevékenységének megfigyelésére és ellenőrzésére rendelkezésre álló ghánai igazgatási kapacitás és a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott tevékenység tekintetében halászati engedéllyel rendelkező ipari hajók száma között (a kisüzemi halászatot folytató 12 000 halászhajó mellett 117 ipari halászhajó rendelkezik olyan engedéllyel, amely alapján a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben tevékenységet folytathat). Ez a helyzet alátámasztja azt a megállapítást, hogy a ghánai joghatóság alá tartozó vizeken folyó halászati tevékenység volumenéhez képest Ghána nem rendelkezik elegendő végrehajtási kapacitással. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy Ghána nem fogadott el olyan nemzeti halászati gazdálkodási tervet, amely – az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61. cikkének (2) bekezdése és 62. cikkének (4) bekezdése szerint – a legmérvadóbb tudományos ismereteken alapul. |
| --- | --- |

(114)

A Bizottság jelentős egyensúlytalanságot tapasztalt a ghánai vizeken közlekedő ipari hajók halászati tevékenységének megfigyelésére és ellenőrzésére rendelkezésre álló ghánai igazgatási kapacitás és a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben folytatott tevékenység tekintetében halászati engedéllyel rendelkező ipari hajók száma között (a kisüzemi halászatot folytató 12 000 halászhajó mellett 117 ipari halászhajó rendelkezik olyan engedéllyel, amely alapján a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben tevékenységet folytathat). Ez a helyzet alátámasztja azt a megállapítást, hogy a ghánai joghatóság alá tartozó vizeken folyó halászati tevékenység volumenéhez képest Ghána nem rendelkezik elegendő végrehajtási kapacitással. A Bizottság ezenkívül megállapította, hogy Ghána nem fogadott el olyan nemzeti halászati gazdálkodási tervet, amely – az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61. cikkének (2) bekezdése és 62. cikkének (4) bekezdése szerint – a legmérvadóbb tudományos ismereteken alapul.

| (115) | A Bizottság a (111)–(113) preambulumbekezdésben ismertetett tények eredményeként úgy ítéli meg, hogy Ghána parti államként nem tett eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61. cikkének (2) és 62. cikkének (1) bekezdésében foglalt kötelezettségeknek, amelyek szerint a parti államoknak támogatniuk kell a kizárólagos gazdasági övezetük biológiai erőforrásainak optimális hasznosítására irányuló célkitűzést és a számukra elérhető leginkább hitelt érdemlő tudományos bizonyítékok figyelembevételével, megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések révén biztosítaniuk kell, hogy a kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásainak fennmaradását a túlzott kiaknázás ne veszélyeztesse. |
| --- | --- |

(115)

A Bizottság a (111)–(113) preambulumbekezdésben ismertetett tények eredményeként úgy ítéli meg, hogy Ghána parti államként nem tett eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 61. cikkének (2) és 62. cikkének (1) bekezdésében foglalt kötelezettségeknek, amelyek szerint a parti államoknak támogatniuk kell a kizárólagos gazdasági övezetük biológiai erőforrásainak optimális hasznosítására irányuló célkitűzést és a számukra elérhető leginkább hitelt érdemlő tudományos bizonyítékok figyelembevételével, megfelelő állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések révén biztosítaniuk kell, hogy a kizárólagos gazdasági övezet biológiai erőforrásainak fennmaradását a túlzott kiaknázás ne veszélyeztesse.

| (116) | A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Ghána lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit 2013-ig vette figyelembe. |
| --- | --- |

(116)

A vizsgált IUU-halászat megnyilvánulásának alakulása, jellege, körülményei, mértéke és súlyossága tekintetében a Bizottság a Ghána lobogója alatt közlekedő hajók ismétlődő és rendszeres IUU-halászati tevékenységeit 2013-ig vette figyelembe.

| (117) | Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ICCAT 2011 és 2013 között többször küldött Ghánának figyelmeztető levelet amiatt, hogy Ghána a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló 09-01., 10-01. és 11-01. számú ajánlásokban foglalt kötelezettségeit nem teljesíti maradéktalanul és hatékonyan. Az ICCAT-területen tevékenységet folytató ghánai flotta évek óta nem tartja be a nagyszemű tonhalra vonatkozó fogási korlátozásokról szóló ICCAT-ajánlást, továbbá Ghána nem lépett fel hatékonyan annak érdekében, hogy orvosolja a nagyszemű tonhal rendszeres túlhalászásával kapcsolatos helyzetet. Ghána nem tartja be az ICCAT ajánlásaiban szereplő, a nagyszemű tonhalra vonatkozóan előírt kvótát. Noha a Bizottság elismeri, hogy Ghána a nagyszemű tonhal elmúlt években túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés visszafizetése tekintetében előrelépést ért el, megállapítja, hogy Ghána csupán meggátolta ipari halászati kapacitásának bővítését, nem tett azonban olyan intézkedéseket, amelyek nyomán ez a kapacitás az említett ICCAT-ajánlásokban előírt szintre csökkenne. A Bizottság ez alapján úgy ítéli meg, hogy az ICCAT-területen tonhalra halászó ghánai flotta folyamatosan fennálló túlzott kapacitása és a nagyszemű tonhal túlhalászása (különösen 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben) révén az ICCAT-területen tonhalra halászó ghánai flotta folyamatosan IUU-halászati tevékenységet folytat és ezzel megsérti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikkében foglalt, az élő források hasznosítására vonatkozó általános feltételeket. |
| --- | --- |

(117)

Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ICCAT 2011 és 2013 között többször küldött Ghánának figyelmeztető levelet amiatt, hogy Ghána a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló 09-01., 10-01. és 11-01. számú ajánlásokban foglalt kötelezettségeit nem teljesíti maradéktalanul és hatékonyan. Az ICCAT-területen tevékenységet folytató ghánai flotta évek óta nem tartja be a nagyszemű tonhalra vonatkozó fogási korlátozásokról szóló ICCAT-ajánlást, továbbá Ghána nem lépett fel hatékonyan annak érdekében, hogy orvosolja a nagyszemű tonhal rendszeres túlhalászásával kapcsolatos helyzetet. Ghána nem tartja be az ICCAT ajánlásaiban szereplő, a nagyszemű tonhalra vonatkozóan előírt kvótát. Noha a Bizottság elismeri, hogy Ghána a nagyszemű tonhal elmúlt években túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés visszafizetése tekintetében előrelépést ért el, megállapítja, hogy Ghána csupán meggátolta ipari halászati kapacitásának bővítését, nem tett azonban olyan intézkedéseket, amelyek nyomán ez a kapacitás az említett ICCAT-ajánlásokban előírt szintre csökkenne. A Bizottság ez alapján úgy ítéli meg, hogy az ICCAT-területen tonhalra halászó ghánai flotta folyamatosan fennálló túlzott kapacitása és a nagyszemű tonhal túlhalászása (különösen 2008-ban, 2009-ben és 2010-ben) révén az ICCAT-területen tonhalra halászó ghánai flotta folyamatosan IUU-halászati tevékenységet folytat és ezzel megsérti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikkében foglalt, az élő források hasznosítására vonatkozó általános feltételeket.

| (118) | A ghánai hatóságok meglévő kapacitásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (23) alapján Ghána közepes humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százharmincötödik). Ezt a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) II. melléklete is megerősíti, ahol Ghána az alacsony jövedelmű országok között szerepel. |
| --- | --- |

(118)

A ghánai hatóságok meglévő kapacitásával kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (23) alapján Ghána közepes humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százharmincötödik). Ezt a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2006. december 18-i 1905/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) II. melléklete is megerősíti, ahol Ghána az alacsony jövedelmű országok között szerepel.

| (119) | A (117) preambulumbekezdésben szereplő elemzés ellenére meg kell jegyezni, hogy a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során gyűjtött információk alapján megállapítható, hogy Ghána jogi kerete megfelelő felhatalmazást biztosít a ghánai hatóságoknak, a rendszerből azonban hiányoznak a jogszabályok által a hatóságok számára előírt feladatok ellátásához szükséges igazgatási és szervezeti struktúrák. Mindez olyan tényezőt is jelent, amely veszélyezteti az illetékes hatóságok azon képességét, hogy más országokkal együttműködjenek és megtegyék a szükséges végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(119)

A (117) preambulumbekezdésben szereplő elemzés ellenére meg kell jegyezni, hogy a 2013 májusában tett ellenőrző látogatás során gyűjtött információk alapján megállapítható, hogy Ghána jogi kerete megfelelő felhatalmazást biztosít a ghánai hatóságoknak, a rendszerből azonban hiányoznak a jogszabályok által a hatóságok számára előírt feladatok ellátásához szükséges igazgatási és szervezeti struktúrák. Mindez olyan tényezőt is jelent, amely veszélyezteti az illetékes hatóságok azon képességét, hogy más országokkal együttműködjenek és megtegyék a szükséges végrehajtási intézkedéseket.

| (120) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a lobogó szerinti és parti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(120)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényelemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében elmulasztotta a lobogó szerinti és parti államként rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

5.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (121) | Ghána ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét. 2010-ben aláírta a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló FAO-megállapodást. Az ICCAT szerződő fele. Tagja továbbá az FCWC-nek, amely egy szubregionális halászati tanácsadó testület. |
| --- | --- |

(121)

Ghána ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét. 2010-ben aláírta a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló FAO-megállapodást. Az ICCAT szerződő fele. Tagja továbbá az FCWC-nek, amely egy szubregionális halászati tanácsadó testület.

| (122) | A Bizottság minden információt megvizsgált azzal kapcsolatban, hogy Ghána eleget tesz-e az FCWC rendelkezéseinek. Az FCWC tagországainak tengeri övezeteiben folytatott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatra vonatkozó regionális cselekvési tervet (az FCWC regionális cselekvési terve) 2009 decemberében fogadták el. Az FCWC IUU-halászattal foglalkozó munkacsoportjának 2010. áprilisi ülését követően elfogadott intézkedések elsősorban a következő területekre irányulnak: a hajók lajstromozásának módszerei, az FCWC tagországai közötti, tudatosságnövelést célzó együttműködés, a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodás, valamint az FCWC egyes tagországaiban engedélyezett ipari hajók nemzeti szintű jegyzékének összeállítása (25). Az FCWC 2009 decemberében tartott miniszteri konferenciájának első ülésén ezenkívül a „Jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat visszaszorítását célzó Accrai Nyilatkozat” aláírásával arról határoztak, hogy az FCWC tagországai a nemzetközi cselekvési tervben foglaltakat maradéktalanul betartják. |
| --- | --- |

(122)

A Bizottság minden információt megvizsgált azzal kapcsolatban, hogy Ghána eleget tesz-e az FCWC rendelkezéseinek. Az FCWC tagországainak tengeri övezeteiben folytatott jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászatra vonatkozó regionális cselekvési tervet (az FCWC regionális cselekvési terve) 2009 decemberében fogadták el. Az FCWC IUU-halászattal foglalkozó munkacsoportjának 2010. áprilisi ülését követően elfogadott intézkedések elsősorban a következő területekre irányulnak: a hajók lajstromozásának módszerei, az FCWC tagországai közötti, tudatosságnövelést célzó együttműködés, a kikötő szerinti államok intézkedéseiről szóló megállapodás, valamint az FCWC egyes tagországaiban engedélyezett ipari hajók nemzeti szintű jegyzékének összeállítása (25). Az FCWC 2009 decemberében tartott miniszteri konferenciájának első ülésén ezenkívül a „Jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat visszaszorítását célzó Accrai Nyilatkozat” aláírásával arról határoztak, hogy az FCWC tagországai a nemzetközi cselekvési tervben foglaltakat maradéktalanul betartják.

| (123) | Ghána az FCWC regionális cselekvési tervének, illetve az FCWC IUU-halászattal foglalkozó munkacsoportjának első ülésén megfogalmazott ajánlások teljesítése érdekében semmilyen lépést nem tett. |
| --- | --- |

(123)

Ghána az FCWC regionális cselekvési tervének, illetve az FCWC IUU-halászattal foglalkozó munkacsoportjának első ülésén megfogalmazott ajánlások teljesítése érdekében semmilyen lépést nem tett.

| (124) | A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Ghánának az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszából eredő kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban jelentősnek vélt. |
| --- | --- |

(124)

A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Ghánának az ICCAT szerződő feleként betöltött státuszából eredő kötelezettségek teljesítésével kapcsolatban jelentősnek vélt.

| (125) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ICCAT 2010-ben jelentéstételi hiányosságok miatt azonosításról szóló levelet küldött Ghánának (26). Az ICCAT ebben a levélben közölte, hogy a kereskedelmi intézkedésekről szóló 06-13. számú ICCAT-ajánlás alapján azonosítja Ghánát, mivel Ghána nem teljesítette maradéktalanul és megfelelően a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 05-09. számú ICCAT-ajánlásban foglalt kötelezettségeket. Az ICCAT ugyanebben a levélben kiemelte, hogy Ghána az előírt határidőig nem küldött el minden szükséges adatot és jelentést, mint például: az I. feladatra vonatkozó adatokat és a II. feladatra vonatkozó adatokat, a megfelelési táblázatokat, valamint a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó információkat. Az ICCAT titkársága aggodalmát fejezte ki a 08-01. számú ajánlás eredményes teljesítésével kapcsolatban, különösen amiatt, hogy Ghána három egymást követő évben jelentősen túlhalászta a nagyszemű tonhalat. Az ICCAT titkársága kiemelte továbbá, hogy noha a 09-01. számú ajánlás – részben az Európai Uniótól történő átcsoportosítás útján – módosította a 2010-es évet illetően a nagyszemű tonhalra vonatkozóan Ghána számára megállapított fogási korlátozást, Ghánának a 08-01. számú ajánlás alapján a 2008. évi túlhalászást 2009-ben és/vagy 2010-ben ki kellett igazítania. Az ICCAT ezenkívül kérte, hogy Ghána a 09-01. számú ajánlásban előírt cselekvési tervben foglalkozzon ezzel a kérdéssel. Kérte továbbá, hogy Ghána vizsgálja felül az ICCAT követelményeivel kapcsolatos adatgyűjtési és jelentéstételi eljárásait. |
| --- | --- |

(125)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ICCAT 2010-ben jelentéstételi hiányosságok miatt azonosításról szóló levelet küldött Ghánának (26). Az ICCAT ebben a levélben közölte, hogy a kereskedelmi intézkedésekről szóló 06-13. számú ICCAT-ajánlás alapján azonosítja Ghánát, mivel Ghána nem teljesítette maradéktalanul és megfelelően a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 05-09. számú ICCAT-ajánlásban foglalt kötelezettségeket. Az ICCAT ugyanebben a levélben kiemelte, hogy Ghána az előírt határidőig nem küldött el minden szükséges adatot és jelentést, mint például: az I. feladatra vonatkozó adatokat és a II. feladatra vonatkozó adatokat, a megfelelési táblázatokat, valamint a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó információkat. Az ICCAT titkársága aggodalmát fejezte ki a 08-01. számú ajánlás eredményes teljesítésével kapcsolatban, különösen amiatt, hogy Ghána három egymást követő évben jelentősen túlhalászta a nagyszemű tonhalat. Az ICCAT titkársága kiemelte továbbá, hogy noha a 09-01. számú ajánlás – részben az Európai Uniótól történő átcsoportosítás útján – módosította a 2010-es évet illetően a nagyszemű tonhalra vonatkozóan Ghána számára megállapított fogási korlátozást, Ghánának a 08-01. számú ajánlás alapján a 2008. évi túlhalászást 2009-ben és/vagy 2010-ben ki kellett igazítania. Az ICCAT ezenkívül kérte, hogy Ghána a 09-01. számú ajánlásban előírt cselekvési tervben foglalkozzon ezzel a kérdéssel. Kérte továbbá, hogy Ghána vizsgálja felül az ICCAT követelményeivel kapcsolatos adatgyűjtési és jelentéstételi eljárásait.

| (126) | A Ghána azonosításáról szóló, 2011-ben elküldött ICCAT-levélben (27) az ICCAT úgy határozott, hogy fenntartja Ghána kereskedelmi intézkedésekről szóló 06-03. számú ICCAT-ajánlás szerinti azonosítását. Ghána továbbra sem teljesítette maradéktalanul és megfelelően a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 05-09. számú ICCAT-ajánlásban, illetve a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló ajánlást módosító ajánlásban (09-01. számú ajánlás) foglalt kötelezettségeket. Az ICCAT ugyanebben a levélben kiemelte, hogy Ghána az előírt határidőig nem küldött el minden szükséges adatot és jelentést, mint például: az I. feladatra vonatkozó adatokat (flottajellemzők), a 20 méternél hosszabb hajókra vonatkozó belső intézkedési jelentést, a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó jelentéseket és az ICCAT statisztikai dokumentációs programjában szereplő jelentéseket. Az ICCAT titkársága ezenkívül aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy Ghána nem tesz hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a nagyszemű atlanti tonhal halászatát a 08-01. és 09-01. számú ajánlásokban előírt határértéken belül tartsa, valamint a 04-01. számú ajánlásban foglalt kapacitás-korlátozások esetleges megsértése miatt. Ismételten kérte, hogy Ghána vizsgálja felül az ICCAT követelményeivel kapcsolatos adatgyűjtési és jelentéstételi eljárásait. Annak biztosítása érdekében, hogy Ghána az ICCAT által előírt valamennyi jelentéstételi követelménynek határidőben eleget tegyen, az ICCAT kérte, hogy Ghána juttasson el az ICCAT titkárságához egy előzetes tervet az adatgyűjtés és az adatok minőségének javításáról, különösen a nyomonkövetési és megfigyelői programokra, valamint a kikötői ellenőrzésekre, illetve a kisüzemi halászat terén alkalmazott mintavételi programokra vonatkozó információkat illetően. Az ICCAT ezenkívül kérte, hogy Ghána küldje el a titkárságának a nagyszemű tonhal Ghána által túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetésére vonatkozó előzetes tervet, amely figyelembe veszi a nagyszemű tonhal tekintetében 2010-ben elfogadott intézkedéseket és a flottakapacitással kapcsolatos információkat. |
| --- | --- |

(126)

A Ghána azonosításáról szóló, 2011-ben elküldött ICCAT-levélben (27) az ICCAT úgy határozott, hogy fenntartja Ghána kereskedelmi intézkedésekről szóló 06-03. számú ICCAT-ajánlás szerinti azonosítását. Ghána továbbra sem teljesítette maradéktalanul és megfelelően a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló 05-09. számú ICCAT-ajánlásban, illetve a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló ajánlást módosító ajánlásban (09-01. számú ajánlás) foglalt kötelezettségeket. Az ICCAT ugyanebben a levélben kiemelte, hogy Ghána az előírt határidőig nem küldött el minden szükséges adatot és jelentést, mint például: az I. feladatra vonatkozó adatokat (flottajellemzők), a 20 méternél hosszabb hajókra vonatkozó belső intézkedési jelentést, a tonhalra halászó, nagyméretű horogsoros hajókhoz kapcsolódó gazdálkodási intézkedésekre vonatkozó jelentéseket és az ICCAT statisztikai dokumentációs programjában szereplő jelentéseket. Az ICCAT titkársága ezenkívül aggodalmát fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy Ghána nem tesz hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy a nagyszemű atlanti tonhal halászatát a 08-01. és 09-01. számú ajánlásokban előírt határértéken belül tartsa, valamint a 04-01. számú ajánlásban foglalt kapacitás-korlátozások esetleges megsértése miatt. Ismételten kérte, hogy Ghána vizsgálja felül az ICCAT követelményeivel kapcsolatos adatgyűjtési és jelentéstételi eljárásait. Annak biztosítása érdekében, hogy Ghána az ICCAT által előírt valamennyi jelentéstételi követelménynek határidőben eleget tegyen, az ICCAT kérte, hogy Ghána juttasson el az ICCAT titkárságához egy előzetes tervet az adatgyűjtés és az adatok minőségének javításáról, különösen a nyomonkövetési és megfigyelői programokra, valamint a kikötői ellenőrzésekre, illetve a kisüzemi halászat terén alkalmazott mintavételi programokra vonatkozó információkat illetően. Az ICCAT ezenkívül kérte, hogy Ghána küldje el a titkárságának a nagyszemű tonhal Ghána által túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetésére vonatkozó előzetes tervet, amely figyelembe veszi a nagyszemű tonhal tekintetében 2010-ben elfogadott intézkedéseket és a flottakapacitással kapcsolatos információkat.

| (127) | Az ICCAT a 2012-ben küldött figyelmeztető levelében (28) megállapította, hogy Ghána a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló (05-09. számú) ICCAT-ajánlásban, valamint a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló (04-01. számú) ICCAT-ajánlásban foglalt kötelezettségeit nem teljesítette maradéktalanul és megfelelően. Az ICCAT ugyanebben a levélben kiemelte, hogy Ghána ezúttal sem küldte el az I. feladatban szereplő flottajellemzőket (ST01. számú formanyomtatvány) és a 20 méternél hosszabb hajókra vonatkozó belső intézkedésekről szóló jelentést. A megfelelési táblázatokat a határidő lejárta után nyújtotta be. Az ICCAT arról is említést tett, hogy Ghána a 09-03. számú ajánlásban foglaltak megsértésével túlhalássza a déli kardhalat. Mivel Ghána elmulasztotta az ICCAT nagyszemű tonhalra vonatkozó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek végrehajtását, az ICCAT felkérte Ghánát, hogy orvosolja az említett hiányosságokat, nevezetesen: a ghánai erszényes kerítőhálós hajók által végzett tengeri átrakások megakadályozása érdekében tegyen hatékony intézkedéseket; teljesítse a 09-01. számú (29), 10-01. számú (30) és 11-01. számú (31) ajánlás flottakapacitásra vonatkozó rendelkezéseit; a 11-01. számú ajánlásban foglaltak szerint hajtsa végre a nagyszemű tonhal túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetésére vonatkozó tervet; valamint a ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók Abidjan kikötőjében végzett ellenőrzése terén működjön együtt Elefántcsontparttal. |
| --- | --- |

(127)

Az ICCAT a 2012-ben küldött figyelmeztető levelében (28) megállapította, hogy Ghána a statisztikai jelentéstételi kötelezettségek teljesítéséről szóló (05-09. számú) ICCAT-ajánlásban, valamint a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló (04-01. számú) ICCAT-ajánlásban foglalt kötelezettségeit nem teljesítette maradéktalanul és megfelelően. Az ICCAT ugyanebben a levélben kiemelte, hogy Ghána ezúttal sem küldte el az I. feladatban szereplő flottajellemzőket (ST01. számú formanyomtatvány) és a 20 méternél hosszabb hajókra vonatkozó belső intézkedésekről szóló jelentést. A megfelelési táblázatokat a határidő lejárta után nyújtotta be. Az ICCAT arról is említést tett, hogy Ghána a 09-03. számú ajánlásban foglaltak megsértésével túlhalássza a déli kardhalat. Mivel Ghána elmulasztotta az ICCAT nagyszemű tonhalra vonatkozó állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseinek végrehajtását, az ICCAT felkérte Ghánát, hogy orvosolja az említett hiányosságokat, nevezetesen: a ghánai erszényes kerítőhálós hajók által végzett tengeri átrakások megakadályozása érdekében tegyen hatékony intézkedéseket; teljesítse a 09-01. számú (29), 10-01. számú (30) és 11-01. számú (31) ajánlás flottakapacitásra vonatkozó rendelkezéseit; a 11-01. számú ajánlásban foglaltak szerint hajtsa végre a nagyszemű tonhal túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetésére vonatkozó tervet; valamint a ghánai lobogó alatt közlekedő halászhajók Abidjan kikötőjében végzett ellenőrzése terén működjön együtt Elefántcsontparttal.

| (128) | Az ICCAT 2013-ban küldött figyelmeztető levelében (32) az ICCAT titkársága aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy Ghána a nagyszemű tonhalra és a sárgaúszójú tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló 11-01. számú ICCAT-ajánlás maradéktalan teljesítése érdekében nem tett megfelelő lépéseket. Az ICCAT elismerte, hogy Ghána a nagyszemű tonhal elmúlt évben túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetése tekintetében előrelépést ért el, ugyanakkor kérte Ghánát, hogy tegyen további erőfeszítést a halászhajókra vonatkozó korlátozások maradéktalan betartása, a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó gazdálkodási terv végrehajtása és a 11-01. számú ajánlásban előírt adatközlés teljesítése érdekében. |
| --- | --- |

(128)

Az ICCAT 2013-ban küldött figyelmeztető levelében (32) az ICCAT titkársága aggodalmát fejezte ki amiatt, hogy Ghána a nagyszemű tonhalra és a sárgaúszójú tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló 11-01. számú ICCAT-ajánlás maradéktalan teljesítése érdekében nem tett megfelelő lépéseket. Az ICCAT elismerte, hogy Ghána a nagyszemű tonhal elmúlt évben túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetése tekintetében előrelépést ért el, ugyanakkor kérte Ghánát, hogy tegyen további erőfeszítést a halászhajókra vonatkozó korlátozások maradéktalan betartása, a kékúszójú tonhal halászatára vonatkozó gazdálkodási terv végrehajtása és a 11-01. számú ajánlásban előírt adatközlés teljesítése érdekében.

| (129) | A Bizottság a 2013. április 23-án küldött levelében tájékoztatta az ICCAT titkárságát azokról az ellenőrzési szolgálatai által feltárt tényekről, amelyek azt támaszthatják alá, hogy Ghána esetleg nem felel meg az előírások betartására vonatkozó információk felülvizsgálatával és jelentésével kapcsolatos eljárásról szóló 08-09. számú ICCAT-ajánlásnak. Az ICCAT titkársága a 2013. április 30-i levelében (33) tájékoztatta Ghánát, hogy feltehetően nem tesz eleget a tengeri átrakásokról szóló 12-06. számú ICCAT-ajánlásnak, a hozzáférési megállapodásról szóló 11-16. számú ICCAT-ajánlásnak és a VMS-sel történő adatküldésről szóló 03-14. számú ICCAT-ajánlásnak. Az ICCAT felkérte Ghánát, hogy küldje el számára az előírások be nem tartására vonatkozó fenti észrevételekkel kapcsolatban elvégzett esetleges vizsgálatok eredményeit és tájékoztassa az előírások betartásával kapcsolatos aggályok orvoslása érdekében tett esetleges intézkedésekről. |
| --- | --- |

(129)

A Bizottság a 2013. április 23-án küldött levelében tájékoztatta az ICCAT titkárságát azokról az ellenőrzési szolgálatai által feltárt tényekről, amelyek azt támaszthatják alá, hogy Ghána esetleg nem felel meg az előírások betartására vonatkozó információk felülvizsgálatával és jelentésével kapcsolatos eljárásról szóló 08-09. számú ICCAT-ajánlásnak. Az ICCAT titkársága a 2013. április 30-i levelében (33) tájékoztatta Ghánát, hogy feltehetően nem tesz eleget a tengeri átrakásokról szóló 12-06. számú ICCAT-ajánlásnak, a hozzáférési megállapodásról szóló 11-16. számú ICCAT-ajánlásnak és a VMS-sel történő adatküldésről szóló 03-14. számú ICCAT-ajánlásnak. Az ICCAT felkérte Ghánát, hogy küldje el számára az előírások be nem tartására vonatkozó fenti észrevételekkel kapcsolatban elvégzett esetleges vizsgálatok eredményeit és tájékoztassa az előírások betartásával kapcsolatos aggályok orvoslása érdekében tett esetleges intézkedésekről.

| (130) | A Bizottság által 2013 májusában és júliusában Ghánában tett ellenőrző látogatások során további tényekre derült fény. Noha (a 03-14. számú ICCAT-ajánlás szerint) az ICCAT-területen halászó hajókat VMS-eszközökkel kell felszerelni, a 2012 októberét megelőző halászati idényekben a műholdas hajómegfigyelési rendszer jeleinek hiányát vagy zavarait észlelték. A VMS működőképességét illetően kiderült, hogy Ghána a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerének fejlesztése érdekében tett némi erőfeszítést azáltal, hogy létrehozott egy VMS központot. Ezek az erőfeszítések azonban nem voltak elegendőek ahhoz, hogy a műholdas hajómegfigyelési rendszerrel kapcsolatban megállapított hiányosságokat megfelelően orvosolják. |
| --- | --- |

(130)

A Bizottság által 2013 májusában és júliusában Ghánában tett ellenőrző látogatások során további tényekre derült fény. Noha (a 03-14. számú ICCAT-ajánlás szerint) az ICCAT-területen halászó hajókat VMS-eszközökkel kell felszerelni, a 2012 októberét megelőző halászati idényekben a műholdas hajómegfigyelési rendszer jeleinek hiányát vagy zavarait észlelték. A VMS működőképességét illetően kiderült, hogy Ghána a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszerének fejlesztése érdekében tett némi erőfeszítést azáltal, hogy létrehozott egy VMS központot. Ezek az erőfeszítések azonban nem voltak elegendőek ahhoz, hogy a műholdas hajómegfigyelési rendszerrel kapcsolatban megállapított hiányosságokat megfelelően orvosolják.

| (131) | A ghánai halászhajókon felszerelt műholdas hajómegfigyelési rendszert nem használják megfelelően annak ellenőrzésére, hogy a halászati tevékenységeket a halászati engedélyekben foglalt feltételeknek megfelelően végzik-e. A rendszerből hiányoznak az igazgatási és szervezeti eljárások, illetve a működéshez szükséges erőforrások: a berendezés üzembe helyezéséhez nincs útmutató, kezeléséhez nincs használati utasítás; a rendszer a VMS szerinti adatokat és az egyéb forrásból származó helyzeti adatokat ugyanabban a környezetben nem tudja megjeleníteni, valamint nem veszi figyelembe a védett halászati területeket. A VMS szerinti adatokhoz csak egy helyen lehet hozzáférni, vagyis csak a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti osztály rendelkezik hozzáféréssel, így az egyéb ghánai intézmények, ideértve a fogási tanúsítványok kiadásáért felelős egyéb igazgatási szerveket, ezekhez az adatokhoz nem tudnak hozzáférni. |
| --- | --- |

(131)

A ghánai halászhajókon felszerelt műholdas hajómegfigyelési rendszert nem használják megfelelően annak ellenőrzésére, hogy a halászati tevékenységeket a halászati engedélyekben foglalt feltételeknek megfelelően végzik-e. A rendszerből hiányoznak az igazgatási és szervezeti eljárások, illetve a működéshez szükséges erőforrások: a berendezés üzembe helyezéséhez nincs útmutató, kezeléséhez nincs használati utasítás; a rendszer a VMS szerinti adatokat és az egyéb forrásból származó helyzeti adatokat ugyanabban a környezetben nem tudja megjeleníteni, valamint nem veszi figyelembe a védett halászati területeket. A VMS szerinti adatokhoz csak egy helyen lehet hozzáférni, vagyis csak a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti osztály rendelkezik hozzáféréssel, így az egyéb ghánai intézmények, ideértve a fogási tanúsítványok kiadásáért felelős egyéb igazgatási szerveket, ezekhez az adatokhoz nem tudnak hozzáférni.

| (132) | Az ICCAT titkársága – amellett, hogy 2011-ben elismerte a halászati tevékenységei átláthatóvá tételére irányuló ghánai erőfeszítéseket – két jelentős problémával kapcsolatban fejezte ki aggályait: az egyik a működőképes műholdas hajómegfigyelési rendszer hiánya, a másik pedig azzal kapcsolatos, hogy ghánai erszényes kerítőhálós hajók továbbra is folytatják a tonhal jogellenes tengeri átrakását. |
| --- | --- |

(132)

Az ICCAT titkársága – amellett, hogy 2011-ben elismerte a halászati tevékenységei átláthatóvá tételére irányuló ghánai erőfeszítéseket – két jelentős problémával kapcsolatban fejezte ki aggályait: az egyik a működőképes műholdas hajómegfigyelési rendszer hiánya, a másik pedig azzal kapcsolatos, hogy ghánai erszényes kerítőhálós hajók továbbra is folytatják a tonhal jogellenes tengeri átrakását.

| (133) | Ghána 2012-ben egy egyetértési megállapodás alapján egy új műholdas hajómegfigyelési rendszer üzembe helyezése céljából pénzügyi támogatást kapott az ICCAT titkárságától annak érdekében, hogy ezáltal meg tudjon felelni a VMS szerinti adatok jelentésére vonatkozó ICCAT-szabályoknak. Ez a rendszer 2012. október 1-jén kezdte meg a működését. Az egyetértési megállapodás (2012 februárjától 2012 októberéig tartó) fokozatos végrehajtása során azonban a ghánai hatóságok – a műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó 03-14. számú ICCAT-ajánlásban és a 2010. évi ghánai nemzeti halászati rendelet 47. cikkében foglalt rendelkezések ellenére – semmiféle kötelezettséget nem írtak elő az ICCAT-területen halászó ghánai hajók számára arra vonatkozóan, hogy napi helyzeti adataikat jelentsék. |
| --- | --- |

(133)

Ghána 2012-ben egy egyetértési megállapodás alapján egy új műholdas hajómegfigyelési rendszer üzembe helyezése céljából pénzügyi támogatást kapott az ICCAT titkárságától annak érdekében, hogy ezáltal meg tudjon felelni a VMS szerinti adatok jelentésére vonatkozó ICCAT-szabályoknak. Ez a rendszer 2012. október 1-jén kezdte meg a működését. Az egyetértési megállapodás (2012 februárjától 2012 októberéig tartó) fokozatos végrehajtása során azonban a ghánai hatóságok – a műholdas hajómegfigyelési rendszerre vonatkozó 03-14. számú ICCAT-ajánlásban és a 2010. évi ghánai nemzeti halászati rendelet 47. cikkében foglalt rendelkezések ellenére – semmiféle kötelezettséget nem írtak elő az ICCAT-területen halászó ghánai hajók számára arra vonatkozóan, hogy napi helyzeti adataikat jelentsék.

| (134) | Ezenkívül a Ghána által létrehozott megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer, valamint a VMS központ csak a ghánai flottát ellenőrzi. A VMS-eszközök felszerelése nem előfeltétele annak, hogy egy harmadik ország halászhajója ghánai halászati engedélyt kaphasson. A ghánai hatóságok így nem jutnak hozzá a harmadik országok ghánai vizeken közlekedő halászhajóinak VMS szerinti adataihoz, ami kedvező feltételeket teremt ahhoz, hogy a halászhajók a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben IUU-halászati tevékenységeket folytassanak. Ghána nem küldte el az ICCAT titkársága számára a műholdas hajómegfigyelési rendszer üzembe helyezésével kapcsolatos egyetértési megállapodás végrehajtásának eredményeiről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(134)

Ezenkívül a Ghána által létrehozott megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti rendszer, valamint a VMS központ csak a ghánai flottát ellenőrzi. A VMS-eszközök felszerelése nem előfeltétele annak, hogy egy harmadik ország halászhajója ghánai halászati engedélyt kaphasson. A ghánai hatóságok így nem jutnak hozzá a harmadik országok ghánai vizeken közlekedő halászhajóinak VMS szerinti adataihoz, ami kedvező feltételeket teremt ahhoz, hogy a halászhajók a ghánai kizárólagos gazdasági övezetben IUU-halászati tevékenységeket folytassanak. Ghána nem küldte el az ICCAT titkársága számára a műholdas hajómegfigyelési rendszer üzembe helyezésével kapcsolatos egyetértési megállapodás végrehajtásának eredményeiről szóló jelentést.

| (135) | Az engedélyezett megfigyelői rendszert illetően Ghána a halászhajók tudományos megfigyelői programjára vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 10-10. számú ICCAT-ajánlás szerinti megfigyelői rendszer követelményeinek nem tesz maradéktalanul eleget. |
| --- | --- |

(135)

Az engedélyezett megfigyelői rendszert illetően Ghána a halászhajók tudományos megfigyelői programjára vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 10-10. számú ICCAT-ajánlás szerinti megfigyelői rendszer követelményeinek nem tesz maradéktalanul eleget.

| (136) | A 97-10. számú ICCAT-ajánlás szerinti kikötői ellenőrzési rendszer bevezetése tekintetében megjegyzendő, hogy noha Ghána jogi kerete kellő felhatalmazást biztosít a ghánai hatóságoknak feladataik ellátásához, a ghánai halászati ellenőrök tapasztalatlansága és képzetlensége miatt az ICCAT kikötői ellenőrzési rendszerét nem vezették be és nem működtetik Ghánában. |
| --- | --- |

(136)

A 97-10. számú ICCAT-ajánlás szerinti kikötői ellenőrzési rendszer bevezetése tekintetében megjegyzendő, hogy noha Ghána jogi kerete kellő felhatalmazást biztosít a ghánai hatóságoknak feladataik ellátásához, a ghánai halászati ellenőrök tapasztalatlansága és képzetlensége miatt az ICCAT kikötői ellenőrzési rendszerét nem vezették be és nem működtetik Ghánában.

| (137) | Ghána ezenkívül nem észlelte, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók jogellenes tengeri átrakásokkal és a szomszédos kizárólagos gazdasági övezetekben engedély nélkül folytatott halászati tevékenységekkel több ízben megsértették az ICCAT ajánlásait. A személyzet képzettségének, a kikötői ellenőrzési rendszernek, valamint az ellenőrzési útmutatóknak és kézikönyveknek a hiánya miatt a kikötői ellenőrzések nem megfelelőek és azokat nem hajtják hatékonyan végre. A megfigyelők nem ismerik az ICCAT szabályait. A halászati ellenőrök az általuk ellenőrzött gazdasági szereplők által biztosított információkra és logisztikai szolgáltatásokra támaszkodnak. Ezek a hiányosságok hozzájárulnak ahhoz, hogy Ghána nem teljesíti az átrakásokra vonatkozó program létrehozásáról szóló 06-11. számú ICCAT-ajánlásból eredő kötelezettségeit. |
| --- | --- |

(137)

Ghána ezenkívül nem észlelte, hogy a lobogója alatt közlekedő hajók jogellenes tengeri átrakásokkal és a szomszédos kizárólagos gazdasági övezetekben engedély nélkül folytatott halászati tevékenységekkel több ízben megsértették az ICCAT ajánlásait. A személyzet képzettségének, a kikötői ellenőrzési rendszernek, valamint az ellenőrzési útmutatóknak és kézikönyveknek a hiánya miatt a kikötői ellenőrzések nem megfelelőek és azokat nem hajtják hatékonyan végre. A megfigyelők nem ismerik az ICCAT szabályait. A halászati ellenőrök az általuk ellenőrzött gazdasági szereplők által biztosított információkra és logisztikai szolgáltatásokra támaszkodnak. Ezek a hiányosságok hozzájárulnak ahhoz, hogy Ghána nem teljesíti az átrakásokra vonatkozó program létrehozásáról szóló 06-11. számú ICCAT-ajánlásból eredő kötelezettségeit.

| (138) | A bizottsági ellenőrző látogatások során fény derült arra is, hogy 2009 és 2012 között számos ghánai halszállító hajó és tonhalra halászó hajó nem tett eleget a 06-11. számú ICCAT-ajánlásnak. A ghánai hatóságok hitelesítették azokat a fogási tanúsítványokat, amelyek tiltott tengeri átrakási műveletekre vonatkoztak, és amelyeket mindkét érintett hajó parancsnoka aláírt. Az ICCAT titkársága a (126) preambulumbekezdésben leírtak szerint a 2012. február 21-i figyelmeztető levelében kifejezetten felszólította Ghánát arra, hogy hatékony intézkedésekkel akadályozza meg, hogy ghánai erszényes kerítőhálós hajók tiltott tengeri átrakásokat hajtsanak végre. A (128) preambulumbekezdésben leírtak szerint az ICCAT titkársága a 2013. április 30-i levélben arról is tájékoztatta Ghánát, hogy Ghána esetleg nem felel meg a tengeri átrakásokról szóló 12-06. számú ICCAT-ajánlásnak. |
| --- | --- |

(138)

A bizottsági ellenőrző látogatások során fény derült arra is, hogy 2009 és 2012 között számos ghánai halszállító hajó és tonhalra halászó hajó nem tett eleget a 06-11. számú ICCAT-ajánlásnak. A ghánai hatóságok hitelesítették azokat a fogási tanúsítványokat, amelyek tiltott tengeri átrakási műveletekre vonatkoztak, és amelyeket mindkét érintett hajó parancsnoka aláírt. Az ICCAT titkársága a (126) preambulumbekezdésben leírtak szerint a 2012. február 21-i figyelmeztető levelében kifejezetten felszólította Ghánát arra, hogy hatékony intézkedésekkel akadályozza meg, hogy ghánai erszényes kerítőhálós hajók tiltott tengeri átrakásokat hajtsanak végre. A (128) preambulumbekezdésben leírtak szerint az ICCAT titkársága a 2013. április 30-i levélben arról is tájékoztatta Ghánát, hogy Ghána esetleg nem felel meg a tengeri átrakásokról szóló 12-06. számú ICCAT-ajánlásnak.

| (139) | Az ICCAT 2012. február 21-i figyelmeztető levelét követően, melyben az ICCAT kérte Ghánát, hogy a 09-01., 10-01. és 11-01. számú ajánlások flottakapacitásra vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelés érdekében orvosolja a hiányosságokat, a Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során a ghánai halászati kapacitás csökkentéséről érdeklődött. Amint azt a Ghánai Tengerészeti Hatóság is elismerte, csak meggátolták a ghánai halászati kapacitásának bővítését, de nem csökkentették azt. A hatóság engedélyezi a selejtezés vagy a ghánai lobogó alatt nyilvántartásba vett hajók lajstromozásának törlése miatt megüresedett kapacitás pótlását, viszont tonhalra halászó újabb hajót nem vesz ghánai lobogó alatt nyilvántartásba. Ghána e tekintetben nem hozott hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a kapacitás tényleges csökkentését, ezért a nagyszemű tonhal túlhalászásának veszélye továbbra sem hárult el. |
| --- | --- |

(139)

Az ICCAT 2012. február 21-i figyelmeztető levelét követően, melyben az ICCAT kérte Ghánát, hogy a 09-01., 10-01. és 11-01. számú ajánlások flottakapacitásra vonatkozó rendelkezéseinek való megfelelés érdekében orvosolja a hiányosságokat, a Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során a ghánai halászati kapacitás csökkentéséről érdeklődött. Amint azt a Ghánai Tengerészeti Hatóság is elismerte, csak meggátolták a ghánai halászati kapacitásának bővítését, de nem csökkentették azt. A hatóság engedélyezi a selejtezés vagy a ghánai lobogó alatt nyilvántartásba vett hajók lajstromozásának törlése miatt megüresedett kapacitás pótlását, viszont tonhalra halászó újabb hajót nem vesz ghánai lobogó alatt nyilvántartásba. Ghána e tekintetben nem hozott hatékony intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a kapacitás tényleges csökkentését, ezért a nagyszemű tonhal túlhalászásának veszélye továbbra sem hárult el.

| (140) | A 2013. májusi és júliusi bizottsági ellenőrző látogatások során feltárt hiányosságok, valamint a (129)–(138) preambulumbekezdésekben említett további információk alátámasztják, hogy Ghána nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62., 94. és 118. cikke értelmében lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeknek. |
| --- | --- |

(140)

A 2013. májusi és júliusi bizottsági ellenőrző látogatások során feltárt hiányosságok, valamint a (129)–(138) preambulumbekezdésekben említett további információk alátámasztják, hogy Ghána nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62., 94. és 118. cikke értelmében lobogó szerinti és parti államként rá háruló kötelezettségeknek.

| (141) | Ghána a (133) preambulumbekezdésben leírtak szerint nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikke (4) bekezdésének e) pontja értelmében parti államként rá háruló azon kötelezettséget, hogy a tengeri vizein közlekedő halászhajók számára előírja, hogy a VMS szerinti helyzetükre vonatkozó jelentéseket küldjék el. A nemzeti jogi keret ezen hiányosságai nincsenek összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjának (3) bekezdésével sem, amely előírja, hogy az államoknak a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodniuk kell a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban történő végrehajtása révén, ideértve a műholdas hajómegfigyelési rendszernek az országok joghatósága alá tartozó hajók fedélzetén történő felszerelésére vonatkozó követelményt is. |
| --- | --- |

(141)

Ghána a (133) preambulumbekezdésben leírtak szerint nem teljesíti az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 62. cikke (4) bekezdésének e) pontja értelmében parti államként rá háruló azon kötelezettséget, hogy a tengeri vizein közlekedő halászhajók számára előírja, hogy a VMS szerinti helyzetükre vonatkozó jelentéseket küldjék el. A nemzeti jogi keret ezen hiányosságai nincsenek összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjának (3) bekezdésével sem, amely előírja, hogy az államoknak a tevékenység megkezdésétől a kirakodás helyszínén át egészen a végső célállomásig gondoskodniuk kell a halászat átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről, többek között a műholdas hajómegfigyelési rendszer vonatkozó nemzeti, regionális és nemzetközi előírásokkal összhangban történő végrehajtása révén, ideértve a műholdas hajómegfigyelési rendszernek az országok joghatósága alá tartozó hajók fedélzetén történő felszerelésére vonatkozó követelményt is.

| (142) | A (129)–(138) preambulumbekezdésekben említett intézkedések ezenkívül veszélyeztetik Ghána azon képességét, hogy eleget tegyen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt kötelezettségeknek, amelyek szerint a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. |
| --- | --- |

(142)

A (129)–(138) preambulumbekezdésekben említett intézkedések ezenkívül veszélyeztetik Ghána azon képességét, hogy eleget tegyen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt kötelezettségeknek, amelyek szerint a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett.

| (143) | A bizottsági ellenőrző látogatások során feltárt tényekből továbbá az is kiderült, hogy a ghánai hajólajstromozási eljárás során nem veszik figyelembe azt, hogy a halászhajók és a tulajdonosaik korábban részt vettek-e IUU-halászati tevékenységekben. Ez az eljárás nincs összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével. |
| --- | --- |

(143)

A bizottsági ellenőrző látogatások során feltárt tényekből továbbá az is kiderült, hogy a ghánai hajólajstromozási eljárás során nem veszik figyelembe azt, hogy a halászhajók és a tulajdonosaik korábban részt vettek-e IUU-halászati tevékenységekben. Ez az eljárás nincs összhangban az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkével.

| (144) | Ezenkívül az a tény, hogy Ghána az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekről nem szolgáltat információkat, nem küldi el a statisztikákat, a hajólajstromokat és a megfelelési táblázatokat, veszélyezteti az ország azon képességét, hogy megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikkében foglalt azon kötelezettségeknek, miszerint az államoknak a nyílt tengerek biológiai erőforrásainak megóvása és a velük folytatott gazdálkodás tekintetében együtt kell működniük egymással. |
| --- | --- |

(144)

Ezenkívül az a tény, hogy Ghána az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekről nem szolgáltat információkat, nem küldi el a statisztikákat, a hajólajstromokat és a megfelelési táblázatokat, veszélyezteti az ország azon képességét, hogy megfeleljen az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikkében foglalt azon kötelezettségeknek, miszerint az államoknak a nyílt tengerek biológiai erőforrásainak megóvása és a velük folytatott gazdálkodás tekintetében együtt kell működniük egymással.

| (145) | A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet jelentősnek vélt azzal összefüggésben, hogy a ghánai intézkedések megtétele vagy azok esetleges elmulasztása csökkenthette az alkalmazandó törvények, rendelkezések vagy a nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

(145)

A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet jelentősnek vélt azzal összefüggésben, hogy a ghánai intézkedések megtétele vagy azok esetleges elmulasztása csökkenthette az alkalmazandó törvények, rendelkezések vagy a nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonyságát.

| (146) | Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a ghánai jogi keret – például a 2010. évi halászati rendelet – olyan ellenőrzési intézkedéseket irányoz elő, miszerint a ghánai halászhajóknak a külföldi országokban folytatandó halászati tevékenység megkezdése előtt engedélyt kell beszerezni. A Bizottság ugyanakkor azt állapította meg, hogy a nemzeti jogi keret előírásaival ellentétben a ghánai hatóságok nem hajtották végre az említett követelményt, amelynek eredményeként 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonysága. |
| --- | --- |

(146)

Ezzel kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a ghánai jogi keret – például a 2010. évi halászati rendelet – olyan ellenőrzési intézkedéseket irányoz elő, miszerint a ghánai halászhajóknak a külföldi országokban folytatandó halászati tevékenység megkezdése előtt engedélyt kell beszerezni. A Bizottság ugyanakkor azt állapította meg, hogy a nemzeti jogi keret előírásaival ellentétben a ghánai hatóságok nem hajtották végre az említett követelményt, amelynek eredményeként 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonysága.

| (147) | A Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során azt is megállapította, hogy Ghána a 2002. évi halászati törvény 94. cikkét sem hajtotta végre, amely előírja, hogy valamennyi érintett állami hivatal részvételével létre kell hozni egy halászati megfigyelési, ellenőrzési, felügyeleti és végrehajtási egységet. A 2002. évi halászati törvény 95. cikke értelmében a ghánai halászati törvények és rendelkezések végrehajtására jogosult tisztviselőknek a ghánai haditengerészet, a ghánai légierő és a Vízgazdálkodási Kutatóintézet alkalmazottait lehet kinevezni. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána ezeket az előírásokat nem hajtotta végre, amelynek eredményeként csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonysága. |
| --- | --- |

(147)

A Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során azt is megállapította, hogy Ghána a 2002. évi halászati törvény 94. cikkét sem hajtotta végre, amely előírja, hogy valamennyi érintett állami hivatal részvételével létre kell hozni egy halászati megfigyelési, ellenőrzési, felügyeleti és végrehajtási egységet. A 2002. évi halászati törvény 95. cikke értelmében a ghánai halászati törvények és rendelkezések végrehajtására jogosult tisztviselőknek a ghánai haditengerészet, a ghánai légierő és a Vízgazdálkodási Kutatóintézet alkalmazottait lehet kinevezni. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána ezeket az előírásokat nem hajtotta végre, amelynek eredményeként csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonysága.

| (148) | A Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során megállapította, hogy Ghána – a 03-14. számú ICCAT-ajánlás 3., 4. és 5. bekezdésében foglalt, az ICCAT szerződő feleként rá háruló kötelezettségekkel ellentétben – 2012. október 1-jét megelőzően egyáltalán nem írta elő az ICCAT-területen tonhalra halászó hajói számára, hogy földrajzi helyzetüket jelentsék. Ghána ezzel nem hajtotta végre a 2010. évi halászati rendelet 42., 47., 48. és 49. cikkében foglalt rendelkezéseket sem. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána a nemzeti jogi keret előírásaival ellentétben ezeket a rendelkezéseket sem hajtotta végre, amelynek eredményeként csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések, valamint nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonysága. |
| --- | --- |

(148)

A Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során megállapította, hogy Ghána – a 03-14. számú ICCAT-ajánlás 3., 4. és 5. bekezdésében foglalt, az ICCAT szerződő feleként rá háruló kötelezettségekkel ellentétben – 2012. október 1-jét megelőzően egyáltalán nem írta elő az ICCAT-területen tonhalra halászó hajói számára, hogy földrajzi helyzetüket jelentsék. Ghána ezzel nem hajtotta végre a 2010. évi halászati rendelet 42., 47., 48. és 49. cikkében foglalt rendelkezéseket sem. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána a nemzeti jogi keret előírásaival ellentétben ezeket a rendelkezéseket sem hajtotta végre, amelynek eredményeként csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések, valamint nemzetközi állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések hatékonysága.

| (149) | A Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során azt is megállapította, hogy Ghána a 2002. évi halászati törvény 42. cikkét és a 2010. évi halászati rendelet 1. cikkét sem hajtotta végre, amelyek előírják, hogy el kell fogadni egy nemzeti halászati gazdálkodási és fejlesztési tervet. A ghánai törvények és rendelkezések szerint ennek a legmérvadóbb tudományos ismereteken alapuló tervnek biztosítania kell a halászati erőforrások optimális hasznosítását és a túlzott kiaknázás elkerülését, valamint összhangban kell lennie a felelősségteljes gazdálkodási elvekkel. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána a nemzeti jogi keret előírásaival ellentétben ezeket a rendelkezéseket nem hajtotta végre, amelynek eredményeként csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonysága. |
| --- | --- |

(149)

A Bizottság a 2013. májusi ellenőrző látogatása során azt is megállapította, hogy Ghána a 2002. évi halászati törvény 42. cikkét és a 2010. évi halászati rendelet 1. cikkét sem hajtotta végre, amelyek előírják, hogy el kell fogadni egy nemzeti halászati gazdálkodási és fejlesztési tervet. A ghánai törvények és rendelkezések szerint ennek a legmérvadóbb tudományos ismereteken alapuló tervnek biztosítania kell a halászati erőforrások optimális hasznosítását és a túlzott kiaknázás elkerülését, valamint összhangban kell lennie a felelősségteljes gazdálkodási elvekkel. A Bizottság ezzel kapcsolatban megállapította, hogy Ghána a nemzeti jogi keret előírásaival ellentétben ezeket a rendelkezéseket nem hajtotta végre, amelynek eredményeként csökkent az IUU-halászat elleni küzdelem érdekében alkalmazandó törvények és rendelkezések hatékonysága.

| (150) | Végül fontos megjegyezni, hogy Ghána az NMFS jelentésében (34) is szerepel. Megállapítást nyert, hogy Ghána a halászhajói felett nem az ICCAT által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseknek, különösen nem a 05-09., 11-01., 04-01. és 06-11. számú ajánlásoknak megfelelően gyakorol felügyeletet. Az NMFS ezenkívül aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy Ghána teljesíteni tudja-e az ICCAT kapacitáskorlátozási követelményeit, illetve be tudja-e vezetni és hatékonyan végre tudja-e hajtani a tengeri átrakásokra vonatkozó tilalmat. Az NMFS úgy véli, hogy Ghánának a nagyszemű tonhal túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetésére vonatkozó, megállapodás szerinti terv teljesítésével és az adatgyűjtés javításával az ICCAT ajánlásainak való megfelelés terén eredményeket kell felmutatnia. Az NMFS ezenkívül arra szólítja fel Ghánát, hogy javítsa a fogásokra vonatkozó becslései pontosságát annak érdekében, hogy az ICCAT a nagyszeműtonhal-állományt jobban fel tudja mérni. |
| --- | --- |

(150)

Végül fontos megjegyezni, hogy Ghána az NMFS jelentésében (34) is szerepel. Megállapítást nyert, hogy Ghána a halászhajói felett nem az ICCAT által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseknek, különösen nem a 05-09., 11-01., 04-01. és 06-11. számú ajánlásoknak megfelelően gyakorol felügyeletet. Az NMFS ezenkívül aggályait fejezte ki azzal kapcsolatban, hogy Ghána teljesíteni tudja-e az ICCAT kapacitáskorlátozási követelményeit, illetve be tudja-e vezetni és hatékonyan végre tudja-e hajtani a tengeri átrakásokra vonatkozó tilalmat. Az NMFS úgy véli, hogy Ghánának a nagyszemű tonhal túlhalászott mennyiségért járó ellentételezés megfizetésére vonatkozó, megállapodás szerinti terv teljesítésével és az adatgyűjtés javításával az ICCAT ajánlásainak való megfelelés terén eredményeket kell felmutatnia. Az NMFS ezenkívül arra szólítja fel Ghánát, hogy javítsa a fogásokra vonatkozó becslései pontosságát annak érdekében, hogy az ICCAT a nagyszeműtonhal-állományt jobban fel tudja mérni.

| (151) | Ghána nemzetközi jogi aktusok végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 10. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek javaslata szerint az államoknak a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást mindenekelőtt ratifikálniuk kell, el kell azt fogadniuk vagy csatlakozniuk kell ahhoz. A Bizottság úgy véli, hogy Ghána esetében ez az ajánlás különösen fontos, hiszen az ország jelentős halászflottával rendelkezik, amely nagy távolságokra vándorló halállományokat (főleg az ICCAT-területen élő tonhalakat) érintő halászati tevékenységeket folytat. |
| --- | --- |

(151)

Ghána nemzetközi jogi aktusok végrehajtása tekintetében nyújtott teljesítménye nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 10. pontjában foglalt ajánlásokkal, amelyek javaslata szerint az államoknak a halállományokról szóló ENSZ-megállapodást mindenekelőtt ratifikálniuk kell, el kell azt fogadniuk vagy csatlakozniuk kell ahhoz. A Bizottság úgy véli, hogy Ghána esetében ez az ajánlás különösen fontos, hiszen az ország jelentős halászflottával rendelkezik, amely nagy távolságokra vándorló halállományokat (főleg az ICCAT-területen élő tonhalakat) érintő halászati tevékenységeket folytat.

| (152) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett valamennyi nyilatkozat alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. |
| --- | --- |

(152)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett valamennyi nyilatkozat alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését.

5.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (153) | Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (35) alapján Ghána közepes humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százharmincötödik). Emlékeztetni kell arra is, hogy az 1905/2006/EK rendelet szerint Ghána az alacsony jövedelmű országok között szerepel. Ghána besorolására figyelemmel a Bizottság megvizsgálta, hogy az általa gyűjtött információk összefüggésbe hozhatók-e Ghána fejlődő országként tapasztalt sajátos korlátaival. |
| --- | --- |

(153)

Emlékeztetni kell arra, hogy az ENSZ humán fejlettségi mutatója (35) alapján Ghána közepes humán fejlettségű országnak tekintendő (a 186 ország közül a százharmincötödik). Emlékeztetni kell arra is, hogy az 1905/2006/EK rendelet szerint Ghána az alacsony jövedelmű országok között szerepel. Ghána besorolására figyelemmel a Bizottság megvizsgálta, hogy az általa gyűjtött információk összefüggésbe hozhatók-e Ghána fejlődő országként tapasztalt sajátos korlátaival.

| (154) | Noha általánosságban az ellenőrzés és megfigyelés terén létezhetnek sajátos kapacitáskorlátok, Ghána fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják a nemzeti jogi keretben az IUU-halászati tevékenységek visszaszorítását, megakadályozását és felszámolását célzó nemzetközi jogi eszközökre utaló konkrét rendelkezések hiányát. Ezek a korlátok továbbá nem indokolják, hogy Ghána ne hajtsa hatékonyan végre az IUU-halászattal összefüggő jogsértések szankcionálására irányuló nemzeti jogszabályokat. Ráadásul utalnak jelek arra is, hogy a nemzetközi szabályokat inkább a nemzeti hatóságok együttműködésének, valamint a nemzeti szabályok és nemzetközi jogszabályok hatékony végrehajtásának hiánya miatt nem tartják be. Végül meg kell jegyezni, hogy Ghána magasabb fejlettségi szinten áll, mint a régió többi országa, amelyből az a logikus következtetés vonható le, hogy Ghána a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló kötelezettségek teljesítése tekintetében sok más afrikai országnál jobb helyzetben van. |
| --- | --- |

(154)

Noha általánosságban az ellenőrzés és megfigyelés terén létezhetnek sajátos kapacitáskorlátok, Ghána fejlettségi szintjéből adódó sajátos korlátai nem indokolják a nemzeti jogi keretben az IUU-halászati tevékenységek visszaszorítását, megakadályozását és felszámolását célzó nemzetközi jogi eszközökre utaló konkrét rendelkezések hiányát. Ezek a korlátok továbbá nem indokolják, hogy Ghána ne hajtsa hatékonyan végre az IUU-halászattal összefüggő jogsértések szankcionálására irányuló nemzeti jogszabályokat. Ráadásul utalnak jelek arra is, hogy a nemzetközi szabályokat inkább a nemzeti hatóságok együttműködésének, valamint a nemzeti szabályok és nemzetközi jogszabályok hatékony végrehajtásának hiánya miatt nem tartják be. Végül meg kell jegyezni, hogy Ghána magasabb fejlettségi szinten áll, mint a régió többi országa, amelyből az a logikus következtetés vonható le, hogy Ghána a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló kötelezettségek teljesítése tekintetében sok más afrikai országnál jobb helyzetben van.

| (155) | Indokolt megjegyezni továbbá, hogy az Unió Ghána részére már nyújtott támogatást egy az IUU-halászat elleni küzdelemhez kapcsolódó, célzott technikai segítségnyújtási intézkedéshez (36). Semmilyen bizonyíték nem utal arra, hogy Ghána figyelembe vette volna az említett hiányosságok orvoslására adott tanácsokat. |
| --- | --- |

(155)

Indokolt megjegyezni továbbá, hogy az Unió Ghána részére már nyújtott támogatást egy az IUU-halászat elleni küzdelemhez kapcsolódó, célzott technikai segítségnyújtási intézkedéshez (36). Semmilyen bizonyíték nem utal arra, hogy Ghána figyelembe vette volna az említett hiányosságok orvoslására adott tanácsokat.

| (156) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána esetében nincsenek fejlettségi szintből adódó sajátos korlátok. Ugyanakkor, tekintettel a Ghánát jellemző hiányosságok jellegére, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mentségként vagy más jellegű igazolásként Ghána lobogó szerinti vagy parti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, sem az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére. |
| --- | --- |

(156)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána esetében nincsenek fejlettségi szintből adódó sajátos korlátok. Ugyanakkor, tekintettel a Ghánát jellemző hiányosságok jellegére, az ország fejlettségi szintje nem szolgálhat mentségként vagy más jellegű igazolásként Ghána lobogó szerinti vagy parti államként nyújtott átfogó halászati teljesítményére, sem az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló elégtelen fellépésére.

| (157) | A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. |
| --- | --- |

(157)

A határozat e szakaszában ismertetett helyzetre tekintettel, valamint a Bizottság által összegyűjtött tények és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Ghána fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét.

6.   A CURAÇAÓVAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (158) | Curaçao 2010. október 10-ét megelőzően a Holland Antillák (Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba) része volt. A Holland Antillák 2010. október 10-ével megszűnt. A Bizottság 2010. február 12-én elfogadta a Holland Antillák lobogó szerinti államként küldött értesítését. Curaçao az IUU-rendelet alkalmazásáról 2011. március 28-án értesítette az illetékes hatóságait. |
| --- | --- |

(158)

Curaçao 2010. október 10-ét megelőzően a Holland Antillák (Curaçao, Sint Maarten, Bonaire, Sint Eustatius és Saba) része volt. A Holland Antillák 2010. október 10-ével megszűnt. A Bizottság 2010. február 12-én elfogadta a Holland Antillák lobogó szerinti államként küldött értesítését. Curaçao az IUU-rendelet alkalmazásáról 2011. március 28-án értesítette az illetékes hatóságait.

| (159) | 2013. március 4. és 8. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az EFCA támogatásával ellenőrző látogatást tett Curaçaón. |
| --- | --- |

(159)

2013. március 4. és 8. között a Bizottság az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében az EFCA támogatásával ellenőrző látogatást tett Curaçaón.

| (160) | Az ellenőrző látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó curaçaói rendelkezésekkel, illetve a Curaçao által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásához kapcsolódó követelmények és szempontok teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt. |
| --- | --- |

(160)

Az ellenőrző látogatás célja az ország halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó curaçaói rendelkezésekkel, illetve a Curaçao által az IUU-halászat elleni küzdelemben rá háruló kötelezettségek végrehajtása, valamint az uniós fogási tanúsítási rendszer végrehajtásához kapcsolódó követelmények és szempontok teljesítése érdekében hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk ellenőrzése volt.

| (161) | Az ellenőrző látogatásról szóló jelentést Curaçao képviselőinek 2013. március 8-án adták át. |
| --- | --- |

(161)

Az ellenőrző látogatásról szóló jelentést Curaçao képviselőinek 2013. március 8-án adták át.

| (162) | 2013. június 3. és 6. között a Bizottság újabb ellenőrző látogatást tett Curaçaón. |
| --- | --- |

(162)

2013. június 3. és 6. között a Bizottság újabb ellenőrző látogatást tett Curaçaón.

| (163) | A Bizottság 2013. június 5-én elküldte Curaçao részére az országban tapasztalható helyzettel kapcsolatos írásbeli észrevételeit. |
| --- | --- |

(163)

A Bizottság 2013. június 5-én elküldte Curaçao részére az országban tapasztalható helyzettel kapcsolatos írásbeli észrevételeit.

| (164) | Az erre vonatkozó curaçaói észrevételek 2013. július 31-én érkeztek meg. |
| --- | --- |

(164)

Az erre vonatkozó curaçaói észrevételek 2013. július 31-én érkeztek meg.

| (165) | Curaçao az ICCAT nem szerződött együttműködő fele. Curaçao ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét. |
| --- | --- |

(165)

Curaçao az ICCAT nem szerződött együttműködő fele. Curaçao ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét.

| (166) | Annak megállapítása érdekében, hogy Curaçao eleget tesz-e az ENSZ Tengerjogi Egyezménye és az ICCAT által előírt, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló nemzetközi kötelezettségeknek, a Bizottság a feladat végrehajtásához szükséges valamennyi információt összegyűjtött és megvizsgált. |
| --- | --- |

(166)

Annak megállapítása érdekében, hogy Curaçao eleget tesz-e az ENSZ Tengerjogi Egyezménye és az ICCAT által előírt, lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló nemzetközi kötelezettségeknek, a Bizottság a feladat végrehajtásához szükséges valamennyi információt összegyűjtött és megvizsgált.

| (167) | Ehhez a regionális halászati gazdálkodási szervezetek, ez esetben az ICCAT által közzétett, rendelkezésre álló adatokból származó információkat használta fel. A lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Curaçaóra háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítésének, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által előírt szabályoknak való megfelelés értékelésével kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy Curaçao – a 2013. júniusi bizottsági ellenőrző látogatás során elmondottak szerint – fejleszteni kívánja a nemzetközi halászati tevékenységét és az ICCAT teljes jogú tagja kíván lenni. |
| --- | --- |

(167)

Ehhez a regionális halászati gazdálkodási szervezetek, ez esetben az ICCAT által közzétett, rendelkezésre álló adatokból származó információkat használta fel. A lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Curaçaóra háruló nemzetközi kötelezettségek teljesítésének, valamint a regionális halászati gazdálkodási szervezetek által előírt szabályoknak való megfelelés értékelésével kapcsolatban a Bizottság megjegyezte, hogy Curaçao – a 2013. júniusi bizottsági ellenőrző látogatás során elmondottak szerint – fejleszteni kívánja a nemzetközi halászati tevékenységét és az ICCAT teljes jogú tagja kíván lenni.

7.   CURAÇAO NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (168) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő szerinti vagy parti államként Curaçaóra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(168)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő szerinti vagy parti államként Curaçaóra háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe.

7.1.   Rendszeresen IUU-halászatot folytató hajók és ismétlődő IUU-kereskedelem (az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének a) pontja)

| (169) | A Curaçao lobogója alatt közlekedő IUU-hajókkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján az IUU-hajók ideiglenes vagy végleges listáin nem szerepelnek ilyen hajók, és olyan, korábban Curaçao lobogója alatt közlekedő, jogellenes tevékenységet folytató hajókról sincsenek adatok, amelyek alapján a Bizottság megvizsgálhatná, hogy Curaçao az ismétlődő IUU-halászati tevékenységekkel szemben hogyan lép fel. Mindazonáltal fontos megjegyezni, hogy a Bizottsághoz érkezett információk szerint két curaçaói lobogó alatt közlekedő halászhajó több esetben feltehetően IUU-halászati tevékenységet folytatott. Japán és Új-Zéland kormánya 2011-ben tájékoztatta a Gazdaságfejlesztési Minisztériumot, hogy egy curaçaói lobogó alatt közlekedő halászhajó a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen mélyvízi kopoltyúhálókkal tengerfenéken élő cápafajokra halászott. A mélyvízi kopoltyúhálók használata a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) létrehozására irányuló nemzetközi konzultációk 2009. évi záróokmányában (a továbbiakban: záróokmány) (37) foglalt rendelkezések szerint azon a területen tilos. Curaçao a szóban forgó időszakban ráadásul hitelesítette az említett halászhajó fogási tanúsítványait. Curaçao vizsgálatot indított az említett hajóval kapcsolatban és elővigyázatossági intézkedéseket tett annak érdekében, hogy megszüntesse a hajónak az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó halászati területen folytatott tevékenységét. A hajóval szemben azonban semmiféle szankciót nem alkalmazott. Következésképp Curaçao az előbbiekben leírt magatartásával megsértette az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkét. |
| --- | --- |

(169)

A Curaçao lobogója alatt közlekedő IUU-hajókkal kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a regionális halászati gazdálkodási szervezetek hajókat tartalmazó listáiból származó információk alapján az IUU-hajók ideiglenes vagy végleges listáin nem szerepelnek ilyen hajók, és olyan, korábban Curaçao lobogója alatt közlekedő, jogellenes tevékenységet folytató hajókról sincsenek adatok, amelyek alapján a Bizottság megvizsgálhatná, hogy Curaçao az ismétlődő IUU-halászati tevékenységekkel szemben hogyan lép fel. Mindazonáltal fontos megjegyezni, hogy a Bizottsághoz érkezett információk szerint két curaçaói lobogó alatt közlekedő halászhajó több esetben feltehetően IUU-halászati tevékenységet folytatott. Japán és Új-Zéland kormánya 2011-ben tájékoztatta a Gazdaságfejlesztési Minisztériumot, hogy egy curaçaói lobogó alatt közlekedő halászhajó a Csendes-óceán déli részén található nyílt tengeri halászati erőforrások védelméről és kezeléséről szóló egyezmény hatálya alá tartozó területen mélyvízi kopoltyúhálókkal tengerfenéken élő cápafajokra halászott. A mélyvízi kopoltyúhálók használata a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezet (SPRFMO) létrehozására irányuló nemzetközi konzultációk 2009. évi záróokmányában (a továbbiakban: záróokmány) (37) foglalt rendelkezések szerint azon a területen tilos. Curaçao a szóban forgó időszakban ráadásul hitelesítette az említett halászhajó fogási tanúsítványait. Curaçao vizsgálatot indított az említett hajóval kapcsolatban és elővigyázatossági intézkedéseket tett annak érdekében, hogy megszüntesse a hajónak az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó halászati területen folytatott tevékenységét. A hajóval szemben azonban semmiféle szankciót nem alkalmazott. Következésképp Curaçao az előbbiekben leírt magatartásával megsértette az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkét.

7.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (170) | A Bizottság megvizsgálta, hogy Curaçao hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében. |
| --- | --- |

(170)

A Bizottság megvizsgálta, hogy Curaçao hatékony végrehajtási intézkedéseket hozott-e az IUU-halászatért felelős piaci szereplőkkel szemben, és hogy kellően szigorú szankciókat alkalmazott-e a jogsértőknek az IUU-halászatból származó haszontól való megfosztása érdekében.

| (171) | A Bizottság a 2013 márciusában és júniusában Curaçaón tett ellenőrző látogatása során számos olyan tényre derített fényt, amely azt támasztja alá, hogy Curaçao nem tett eleget a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikke és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési tervben foglalt szabályok különösen azt írják elő a lobogó szerinti államok számára, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók felett közigazgatási, műszaki és szociális kérdések tekintetében ténylegesen gyakoroljanak joghatóságot és ellenőrzést. A Bizottság a fent említett ellenőrző látogatások során jelentős hiányosságokat állapított meg Curaçaónak a halászat terén nyújtott teljesítményét és a halászflotta irányítási rendszerét, valamint a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések és eljárások végrehajtásának minőségét illetően. |
| --- | --- |

(171)

A Bizottság a 2013 márciusában és júniusában Curaçaón tett ellenőrző látogatása során számos olyan tényre derített fényt, amely azt támasztja alá, hogy Curaçao nem tett eleget a lobogó szerinti államként rá háruló kötelezettségeknek. Az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikke és az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési tervben foglalt szabályok különösen azt írják elő a lobogó szerinti államok számára, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajók felett közigazgatási, műszaki és szociális kérdések tekintetében ténylegesen gyakoroljanak joghatóságot és ellenőrzést. A Bizottság a fent említett ellenőrző látogatások során jelentős hiányosságokat állapított meg Curaçaónak a halászat terén nyújtott teljesítményét és a halászflotta irányítási rendszerét, valamint a megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti intézkedések és eljárások végrehajtásának minőségét illetően.

| (172) | A 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatások során szerzett információk alapján először is megállapította, hogy az IUU-halászati tevékenységekkel szemben alkalmazott szankciók rendszere nem megfelelő, a jogsértések előfordulását nem akadályozza meg, a jogsértőket nem fosztja meg a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól, és ezzel a megfelelést nem biztosítja hatékonyan. |
| --- | --- |

(172)

A 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatások során szerzett információk alapján először is megállapította, hogy az IUU-halászati tevékenységekkel szemben alkalmazott szankciók rendszere nem megfelelő, a jogsértések előfordulását nem akadályozza meg, a jogsértőket nem fosztja meg a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól, és ezzel a megfelelést nem biztosítja hatékonyan.

| (173) | Másodszor az ellenőrző látogatás Curaçao nyomonkövetési rendszerét illetően jelentős hiányosságokra derített fényt. A Bizottság az okmányok helyszíni ellenőrzése során megállapította, hogy a curaçaói hatóságok a nyomonkövethetőséget nem tudják biztosítani a halászati tevékenységek valamennyi szakaszában, azaz a fogás, az átrakás, a kirakodás, a szállítás, az export és a kereskedelem során. |
| --- | --- |

(173)

Másodszor az ellenőrző látogatás Curaçao nyomonkövetési rendszerét illetően jelentős hiányosságokra derített fényt. A Bizottság az okmányok helyszíni ellenőrzése során megállapította, hogy a curaçaói hatóságok a nyomonkövethetőséget nem tudják biztosítani a halászati tevékenységek valamennyi szakaszában, azaz a fogás, az átrakás, a kirakodás, a szállítás, az export és a kereskedelem során.

| (174) | Harmadszor jelentős hiányosságok figyelhetők meg a Curaçao által a távolsági flottája felett gyakorolt ellenőrzés tekintetében. A flotta és a fogások ellenőrzése a Gazdaságfejlesztési Minisztérium feladata, amely a halászati engedélyek kiadásáért, felfüggesztéséért és visszavonásáért is felelős. Curaçaónak nincs halászati felügyelő központja. A curaçaói távolsági flotta műszaki jellemzőit tekintve megállapítható, hogy Curaçaónak a távolsági flottája felett gyakorolt ellenőrzése és a kötelezettségei teljesítése, valamint a szabályok betartása terén nyújtott teljesítménye mind közigazgatási, mind szervezeti és technikai téren jelentős hiányosságokat mutat. Noha a curaçaói erszényes kerítőhálós hajók modern adatátviteli eszközökkel vannak felszerelve, a Gazdaságfejlesztési Minisztérium irodáiban telepített VMS-szoftver korlátozott funkciói a papíralapú adatgyűjtési rendszerrel párosulva nem teszik lehetővé a beérkező adatok megfelelő szintű ellenőrzését és mérlegelését. |
| --- | --- |

(174)

Harmadszor jelentős hiányosságok figyelhetők meg a Curaçao által a távolsági flottája felett gyakorolt ellenőrzés tekintetében. A flotta és a fogások ellenőrzése a Gazdaságfejlesztési Minisztérium feladata, amely a halászati engedélyek kiadásáért, felfüggesztéséért és visszavonásáért is felelős. Curaçaónak nincs halászati felügyelő központja. A curaçaói távolsági flotta műszaki jellemzőit tekintve megállapítható, hogy Curaçaónak a távolsági flottája felett gyakorolt ellenőrzése és a kötelezettségei teljesítése, valamint a szabályok betartása terén nyújtott teljesítménye mind közigazgatási, mind szervezeti és technikai téren jelentős hiányosságokat mutat. Noha a curaçaói erszényes kerítőhálós hajók modern adatátviteli eszközökkel vannak felszerelve, a Gazdaságfejlesztési Minisztérium irodáiban telepített VMS-szoftver korlátozott funkciói a papíralapú adatgyűjtési rendszerrel párosulva nem teszik lehetővé a beérkező adatok megfelelő szintű ellenőrzését és mérlegelését.

| (175) | Negyedszer a curaçaói hatóságok nem gondoskodnak a beérkező VMS szerinti adatok folyamatos megfigyeléséről. A technikai és működési hiányosságokat illetően megjegyzendő, hogy a VMS szerinti adatok olvasására és begyűjtésére használt szoftver funkciói korlátozottak. A segédhajókat felszerelték VMS rendszerrel, amelyekről rendszeresen kell adatokat küldeniük, míg a szállítóhajók fedélzetén szintén fel van szerelve a VMS, viszont ezekről csak akkor kell adatokat küldeniük, amikor halat szállítanak. |
| --- | --- |

(175)

Negyedszer a curaçaói hatóságok nem gondoskodnak a beérkező VMS szerinti adatok folyamatos megfigyeléséről. A technikai és működési hiányosságokat illetően megjegyzendő, hogy a VMS szerinti adatok olvasására és begyűjtésére használt szoftver funkciói korlátozottak. A segédhajókat felszerelték VMS rendszerrel, amelyekről rendszeresen kell adatokat küldeniük, míg a szállítóhajók fedélzetén szintén fel van szerelve a VMS, viszont ezekről csak akkor kell adatokat küldeniük, amikor halat szállítanak.

| (176) | Ötödször a Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a curaçaói lobogó alatt közlekedő távolsági halászhajók és a curaçaói illetékes hatóságok közötti adattovábbítás összehangolása és az általuk folytatott együttműködés mértéke a halászati tevékenységek hatékony megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének biztosításához nem elegendő. Ez a tény is azt támasztja alá, hogy Curaçao lobogó szerinti államként – az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében előírtaktól eltérően – nem tudja megfigyelni és ellenőrizni a flottája halászati tevékenységeit, és nem tud joghatóságot gyakorolni a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Curaçao megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tevékenysége nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről. |
| --- | --- |

(176)

Ötödször a Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatás során megállapította, hogy a curaçaói lobogó alatt közlekedő távolsági halászhajók és a curaçaói illetékes hatóságok közötti adattovábbítás összehangolása és az általuk folytatott együttműködés mértéke a halászati tevékenységek hatékony megfigyelésének, ellenőrzésének és felügyeletének biztosításához nem elegendő. Ez a tény is azt támasztja alá, hogy Curaçao lobogó szerinti államként – az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 94. cikkében előírtaktól eltérően – nem tudja megfigyelni és ellenőrizni a flottája halászati tevékenységeit, és nem tud joghatóságot gyakorolni a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Curaçao megfigyelési, ellenőrzési és felügyeleti tevékenysége nem felel meg az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 24. pontjában foglalt ajánlásoknak sem, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak gondoskodniuk kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony megfigyeléséről, ellenőrzéséről és felügyeletéről.

| (177) | Hatodszor az elégtelen emberi erőforrások, a halászhajók által naponta küldött adatok pontosságára vonatkozó ellenőrzések hiánya, valamint a meghatározott igazolási eljárások és a kifejezetten a Gazdaságfejlesztési Minisztérium tisztviselői részére készített ellenőrzési iránymutatások vagy eljárási útmutatók hiánya miatt Curaçao nem tesz eleget a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi kötelezettségeknek, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének. Ezenkívül nem hajtotta végre az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv ajánlásait, különösen annak 34. pontját. |
| --- | --- |

(177)

Hatodszor az elégtelen emberi erőforrások, a halászhajók által naponta küldött adatok pontosságára vonatkozó ellenőrzések hiánya, valamint a meghatározott igazolási eljárások és a kifejezetten a Gazdaságfejlesztési Minisztérium tisztviselői részére készített ellenőrzési iránymutatások vagy eljárási útmutatók hiánya miatt Curaçao nem tesz eleget a lobogó szerinti államként rá háruló nemzetközi kötelezettségeknek, különösen az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének. Ezenkívül nem hajtotta végre az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv ajánlásait, különösen annak 34. pontját.

| (178) | A fenti (173)–(176) preambulumbekezdésekben ismertetett helyzet alapján Curaçao nem bizonyította, hogy eleget tesz az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett. |
| --- | --- |

(178)

A fenti (173)–(176) preambulumbekezdésekben ismertetett helyzet alapján Curaçao nem bizonyította, hogy eleget tesz az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikke (2) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek, amelyek előírják, hogy a lobogó szerinti államnak saját belső jogának megfelelően joghatóságot kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók, valamint azok parancsnoka, tisztjei és legénysége felett.

| (179) | Curaçao nem teljesítette az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikke alapján rá háruló nemzetközi kötelezettségeket, amelyek szerint az államoknak a biológiai erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás terén együtt kell működniük egymással. Az a tény, hogy Curaçao nem hozott létre olyan, az előírásoknak megfelelő halászati felügyelő központot, amely állandó jelleggel működik és kizárólagos kapcsolattartó pontként szolgál, komoly akadályt jelent a curaçaói halászhajók által végzett tonhalátrakásokban és -kirakodásokban érintett harmadik országokkal folytatandó hatékony együttműködés megvalósításában. |
| --- | --- |

(179)

Curaçao nem teljesítette az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. cikke alapján rá háruló nemzetközi kötelezettségeket, amelyek szerint az államoknak a biológiai erőforrások védelme és a velük folytatott gazdálkodás terén együtt kell működniük egymással. Az a tény, hogy Curaçao nem hozott létre olyan, az előírásoknak megfelelő halászati felügyelő központot, amely állandó jelleggel működik és kizárólagos kapcsolattartó pontként szolgál, komoly akadályt jelent a curaçaói halászhajók által végzett tonhalátrakásokban és -kirakodásokban érintett harmadik országokkal folytatandó hatékony együttműködés megvalósításában.

| (180) | Curaçao tehát nem bizonyította, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása terén – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában előírt módon – együttműködik és tevékenységeit összehangolja más államokkal, és különösen nem a 28. pont (6) bekezdése szerint járt el, amely előírja, hogy az államoknak olyan együttműködési mechanizmusokat kell kidolgozniuk, amelyek többek között lehetővé teszik az IUU-halászattal szembeni gyors válaszlépéseket. |
| --- | --- |

(180)

Curaçao tehát nem bizonyította, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása terén – az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában előírt módon – együttműködik és tevékenységeit összehangolja más államokkal, és különösen nem a 28. pont (6) bekezdése szerint járt el, amely előírja, hogy az államoknak olyan együttműködési mechanizmusokat kell kidolgozniuk, amelyek többek között lehetővé teszik az IUU-halászattal szembeni gyors válaszlépéseket.

| (181) | A Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatása során a fogási tanúsítási rendszerrel kapcsolatban megjegyezte, hogy a fogási tanúsítványok hitelesítésének rendszere Curaçaón néhány joghézagot tartalmaz. A curaçaói hatóságok a fogási tanúsítványokat az információk tényleges helyszíni ellenőrzése nélkül hitelesítették, ami ellentétes a 09-11. számú ICCAT-ajánlásban (38) előírt követelményekkel. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a curaçaói hatóságok a kirakodás helye szerinti államokkal (vagyis Elefántcsontparttal, Szenegállal és Ghánával) egyáltalán nem működnek együtt. A fogási tanúsítási rendszer kizárólag az okmányok ellenőrzésén alapul. A hajók tengeren történő mozgása a műholdas hajómegfigyelési rendszer révén követhető, viszont a hajók mozgását nyomon követő alaprendszer nem teszi lehetővé a korábbi adatok összegyűjtését és riasztást sem ad ki. Az említett tények azt bizonyítják, hogy Curaçao nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. és 119. cikkében foglalt szabályoknak. |
| --- | --- |

(181)

A Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatása során a fogási tanúsítási rendszerrel kapcsolatban megjegyezte, hogy a fogási tanúsítványok hitelesítésének rendszere Curaçaón néhány joghézagot tartalmaz. A curaçaói hatóságok a fogási tanúsítványokat az információk tényleges helyszíni ellenőrzése nélkül hitelesítették, ami ellentétes a 09-11. számú ICCAT-ajánlásban (38) előírt követelményekkel. Ezenkívül megállapítást nyert, hogy a curaçaói hatóságok a kirakodás helye szerinti államokkal (vagyis Elefántcsontparttal, Szenegállal és Ghánával) egyáltalán nem működnek együtt. A fogási tanúsítási rendszer kizárólag az okmányok ellenőrzésén alapul. A hajók tengeren történő mozgása a műholdas hajómegfigyelési rendszer révén követhető, viszont a hajók mozgását nyomon követő alaprendszer nem teszi lehetővé a korábbi adatok összegyűjtését és riasztást sem ad ki. Az említett tények azt bizonyítják, hogy Curaçao nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 118. és 119. cikkében foglalt szabályoknak.

| (182) | A fogási tanúsítványok hitelesítését illetően megjegyzendő, hogy a műholdas hajómegfigyelési rendszeren kívül egyéb ellenőrzési eszközök nem állnak rendelkezésre. Következésképp a folyamatosan a curaçaói vizeken kívül halászó és zsákmányaik legnagyobb részét Elefántcsontparton és Angolában kirakodó hajók esetében a curaçaói hatóságok kizárólag a piaci szereplők jelentéseire támaszkodnak. A kirakodási és átrakási kikötőkben semmiféle ellenőrzést nem végeznek. Ráadásul a kirakodás vagy átrakás helye szerinti országokkal egyáltalán nem működnek együtt. |
| --- | --- |

(182)

A fogási tanúsítványok hitelesítését illetően megjegyzendő, hogy a műholdas hajómegfigyelési rendszeren kívül egyéb ellenőrzési eszközök nem állnak rendelkezésre. Következésképp a folyamatosan a curaçaói vizeken kívül halászó és zsákmányaik legnagyobb részét Elefántcsontparton és Angolában kirakodó hajók esetében a curaçaói hatóságok kizárólag a piaci szereplők jelentéseire támaszkodnak. A kirakodási és átrakási kikötőkben semmiféle ellenőrzést nem végeznek. Ráadásul a kirakodás vagy átrakás helye szerinti országokkal egyáltalán nem működnek együtt.

| (183) | Curaçao nem alakított ki olyan fogásbejelentési rendszert, amely biztosítaná valamennyi fogás valós időben történő nyilvántartásba vételét, továbbá elektronikus hajónapló-rendszert sem dolgozott ki. Ezzel a teljes körű ellenőrzést és nyomonkövethetőséget, valamint a VMS szerinti helyzeti adatok, a kirakodások, illetve a kirakodásokkal és átrakásokkal kapcsolatos információk hatékony ellenőrzését nem tette lehetővé. Curaçao ezen a téren nyújtott teljesítménye így nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában foglalt ajánlásokkal. |
| --- | --- |

(183)

Curaçao nem alakított ki olyan fogásbejelentési rendszert, amely biztosítaná valamennyi fogás valós időben történő nyilvántartásba vételét, továbbá elektronikus hajónapló-rendszert sem dolgozott ki. Ezzel a teljes körű ellenőrzést és nyomonkövethetőséget, valamint a VMS szerinti helyzeti adatok, a kirakodások, illetve a kirakodásokkal és átrakásokkal kapcsolatos információk hatékony ellenőrzését nem tette lehetővé. Curaçao ezen a téren nyújtott teljesítménye így nem áll összhangban az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 28. pontjában foglalt ajánlásokkal.

| (184) | A nyílt tengeri halászatról szóló, 2010. október 7-i nemzeti törvény (Landsbesluit visserij op volle zee - PB No. 109) a nemzetközi halászati ágazatot szabályozó curaçaói halászati alaptörvény. A 2010. évi nemzeti törvény megállapítja a nemzetközi engedélyezési rendszerre vonatkozó előírásokat. A jogszabály szövege rendelkezik az átrakási műveletekről, a jelentéstételi kötelezettségekről és a műholdas hajómegfigyelési rendszerről. |
| --- | --- |

(184)

A nyílt tengeri halászatról szóló, 2010. október 7-i nemzeti törvény (Landsbesluit visserij op volle zee - PB No. 109) a nemzetközi halászati ágazatot szabályozó curaçaói halászati alaptörvény. A 2010. évi nemzeti törvény megállapítja a nemzetközi engedélyezési rendszerre vonatkozó előírásokat. A jogszabály szövege rendelkezik az átrakási műveletekről, a jelentéstételi kötelezettségekről és a műholdas hajómegfigyelési rendszerről.

| (185) | Az 1991. évi nemzeti halászati törvény (Visserijlandsverordening) az a nemzeti halászati alaptörvény, amely a Curaçao vizein és halászati övezetében folytatott halászatra vonatkozó szabályokat és rendelkezéseket írja elő. |
| --- | --- |

(185)

Az 1991. évi nemzeti halászati törvény (Visserijlandsverordening) az a nemzeti halászati alaptörvény, amely a Curaçao vizein és halászati övezetében folytatott halászatra vonatkozó szabályokat és rendelkezéseket írja elő.

| (186) | A Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatása során megállapította, hogy Curaçao jogi és közigazgatási kerete a szerkezetét és a kialakított rendszereket tekintve számos hiányosságot rejt magában. A curaçaói hatóságok például nem tartják nyilván a jogsértéseket és szankciókat, ami megkönnyítené a halászhajók tulajdonosai által korábban folytatott IUU-halászati tevékenységek ellenőrzését. A közigazgatási szankciók és bírságok általános mértéke nem megfelelő, így azok nem képeznek egységes és visszatartó erejű szankciórendszert. A curaçaói beadvány szerint a curaçaói jogszabályok közigazgatási végrehajtási intézkedéseket nem tartalmaznak. A curaçaói hatóságok így nem szabhatnak ki közigazgatási bírságot az IUU-halászati tevékenység formájában elkövetett jogsértésért felelős személyekre, és a curaçaói kormány sem tehet megelőző vagy végrehajtási intézkedéseket. Curaçao ezzel a magatartásával nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének. |
| --- | --- |

(186)

A Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatása során megállapította, hogy Curaçao jogi és közigazgatási kerete a szerkezetét és a kialakított rendszereket tekintve számos hiányosságot rejt magában. A curaçaói hatóságok például nem tartják nyilván a jogsértéseket és szankciókat, ami megkönnyítené a halászhajók tulajdonosai által korábban folytatott IUU-halászati tevékenységek ellenőrzését. A közigazgatási szankciók és bírságok általános mértéke nem megfelelő, így azok nem képeznek egységes és visszatartó erejű szankciórendszert. A curaçaói beadvány szerint a curaçaói jogszabályok közigazgatási végrehajtási intézkedéseket nem tartalmaznak. A curaçaói hatóságok így nem szabhatnak ki közigazgatási bírságot az IUU-halászati tevékenység formájában elkövetett jogsértésért felelős személyekre, és a curaçaói kormány sem tehet megelőző vagy végrehajtási intézkedéseket. Curaçao ezzel a magatartásával nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének.

| (187) | A Bizottság a 2013 márciusában és júniusában tett ellenőrző látogatása során, valamint a curaçaói beadvány beérkezését követően megállapította, hogy a curaçaói illetékes hatóságok – a curaçaói jogi és közigazgatási kerettel kapcsolatban feltárt hiányosságok ellenére – nem intézkedtek annak érdekében, hogy a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódex elfogadásával és a curaçaói halászati törvény felülvizsgálatával kapcsolatos eljárásokat megindítsák. |
| --- | --- |

(187)

A Bizottság a 2013 márciusában és júniusában tett ellenőrző látogatása során, valamint a curaçaói beadvány beérkezését követően megállapította, hogy a curaçaói illetékes hatóságok – a curaçaói jogi és közigazgatási kerettel kapcsolatban feltárt hiányosságok ellenére – nem intézkedtek annak érdekében, hogy a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódex elfogadásával és a curaçaói halászati törvény felülvizsgálatával kapcsolatos eljárásokat megindítsák.

| (188) | A Bizottság által gyűjtött bizonyítékokból tehát az derül ki, hogy Curaçao hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménye az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem áll összhangban, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy az IUU-halászatot hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. |
| --- | --- |

(188)

A Bizottság által gyűjtött bizonyítékokból tehát az derül ki, hogy Curaçao hatékony végrehajtási intézkedésekkel kapcsolatos teljesítménye az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 21. pontjában foglalt ajánlásokkal sem áll összhangban, amelyek javaslata szerint az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra vonatkozó szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy az IUU-halászatot hatékonyan megelőzzék, megakadályozzák és felszámolják, valamint hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól.

| (189) | A curaçaói illetékes hatóságok meglévő kapacitását illetően meg kell jegyezni, hogy Curaçao fejlettségi szintjéről az ENSZ humán fejlettségi mutatója semmiféle információt nem tartalmaz. A Világbank fejlettségi mutatója (39) szerint ugyanakkor Curaçao magas jövedelmű országnak tekinthető. Tekintettel az ország besorolására, nincs szükség a curaçaói illetékes hatóságok meglévő kapacitásának vizsgálatára. |
| --- | --- |

(189)

A curaçaói illetékes hatóságok meglévő kapacitását illetően meg kell jegyezni, hogy Curaçao fejlettségi szintjéről az ENSZ humán fejlettségi mutatója semmiféle információt nem tartalmaz. A Világbank fejlettségi mutatója (39) szerint ugyanakkor Curaçao magas jövedelmű országnak tekinthető. Tekintettel az ország besorolására, nincs szükség a curaçaói illetékes hatóságok meglévő kapacitásának vizsgálatára.

| (190) | A 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatások során szerzett információk alapján nem lehet azt állítani, hogy a curaçaói hatóságok pénzügyi erőforrások hiányával küzdenének. Inkább a feladataik ellátásához szükséges jogi és közigazgatási környezet és jogosultságok nem állnak rendelkezésükre. Mindemellett fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 85. és 86. pontjában foglalt, a fejlődő országok sajátos igényeire vonatkozó ajánlásokkal összhangban az Unió a Bizottság által finanszírozott célzott technikai segítségnyújtási program keretében támogatást nyújtott Curaçaónak az IUU-rendelet alkalmazásához (40). |
| --- | --- |

(190)

A 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatások során szerzett információk alapján nem lehet azt állítani, hogy a curaçaói hatóságok pénzügyi erőforrások hiányával küzdenének. Inkább a feladataik ellátásához szükséges jogi és közigazgatási környezet és jogosultságok nem állnak rendelkezésükre. Mindemellett fel kell hívni a figyelmet arra, hogy az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 85. és 86. pontjában foglalt, a fejlődő országok sajátos igényeire vonatkozó ajánlásokkal összhangban az Unió a Bizottság által finanszírozott célzott technikai segítségnyújtási program keretében támogatást nyújtott Curaçaónak az IUU-rendelet alkalmazásához (40).

| (191) | A fentiekre tekintettel – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikkének (5) bekezdése b) és d) pontja értelmében – megállapítható, hogy Curaçao elmulasztotta a lobogó szerinti államként az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(191)

A fentiekre tekintettel – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikkének (5) bekezdése b) és d) pontja értelmében – megállapítható, hogy Curaçao elmulasztotta a lobogó szerinti államként az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

7.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (192) | Curaçao ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét. Ezenkívül 2010. november 17. óta az ICCAT nem szerződött együttműködő fele. |
| --- | --- |

(192)

Curaçao ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét. Ezenkívül 2010. november 17. óta az ICCAT nem szerződött együttműködő fele.

| (193) | A nemzetközi szabályok Curaçao általi végrehajtásának részletesebb kifejtése érdekében fontos megjegyezni, hogy a Holland Királyság a Holland Antillák nevében 2007-ben ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét és a Holland Antillák által 2010. október 10-ét megelőzően elfogadott valamennyi jogalkotási aktus végrehajtható Curaçaón. |
| --- | --- |

(193)

A nemzetközi szabályok Curaçao általi végrehajtásának részletesebb kifejtése érdekében fontos megjegyezni, hogy a Holland Királyság a Holland Antillák nevében 2007-ben ratifikálta az ENSZ Tengerjogi Egyezményét és a Holland Antillák által 2010. október 10-ét megelőzően elfogadott valamennyi jogalkotási aktus végrehajtható Curaçaón.

| (194) | A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Curaçaónak az ICCAT nem szerződött együttműködő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt. Ezenkívül megvizsgált minden olyan információt is, amelyet fontosnak tartott azzal összefüggésben, hogy Curaçao vállalta az ICCAT által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazását. |
| --- | --- |

(194)

A Bizottság minden olyan információt megvizsgált, amelyet Curaçaónak az ICCAT nem szerződött együttműködő feleként betöltött státuszával kapcsolatban jelentősnek vélt. Ezenkívül megvizsgált minden olyan információt is, amelyet fontosnak tartott azzal összefüggésben, hogy Curaçao vállalta az ICCAT által elfogadott állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések alkalmazását.

| (195) | Elemezte az ICCAT által rendelkezésre bocsátott, megfelelésre vonatkozó információkat. Ehhez az ICCAT összefoglaló megfelelési táblázatait (41) vette alapul. |
| --- | --- |

(195)

Elemezte az ICCAT által rendelkezésre bocsátott, megfelelésre vonatkozó információkat. Ehhez az ICCAT összefoglaló megfelelési táblázatait (41) vette alapul.

| (196) | Az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekkel foglalkozó megfelelési bizottsága megállapította, hogy Curaçao a 2012. évet illetően nem tett eleget a jelentések, statisztikák és adatok ICCAT részére határidőben történő megküldésére vonatkozó kötelezettségének. A megfelelési bizottság üléséről készült jelentés összefoglaló megfelelési táblázataiban (42) az szerepel, hogy Curaçao késve és hiányosan küldte meg az alábbi dokumentumokat: az éves jelentések/statisztikák tekintetében az I. feladatban szereplő flottajellemzőket; az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében a 20 méternél hosszabb hajókra vonatkozó belső intézkedésekről szóló jelentést; a hozzáférési megállapodásokra vonatkozó információkat; az átrakási jelentést; a kvótákra és fogási korlátozásokra vonatkozó megfelelési táblázatokat. Az ICCAT szabályainak és ajánlásainak (főleg a 11-12. számú ICCAT-ajánlás) betartásával kapcsolatos, fent említett mulasztások az e határozat 7.1. és 7.2. szakaszaiban kiemelt egyéb elemekkel együtt azt bizonyítják, hogy Curaçao nem teljesíti maradéktalanul az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló, állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségeket. |
| --- | --- |

(196)

Az ICCAT állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekkel foglalkozó megfelelési bizottsága megállapította, hogy Curaçao a 2012. évet illetően nem tett eleget a jelentések, statisztikák és adatok ICCAT részére határidőben történő megküldésére vonatkozó kötelezettségének. A megfelelési bizottság üléséről készült jelentés összefoglaló megfelelési táblázataiban (42) az szerepel, hogy Curaçao késve és hiányosan küldte meg az alábbi dokumentumokat: az éves jelentések/statisztikák tekintetében az I. feladatban szereplő flottajellemzőket; az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében a 20 méternél hosszabb hajókra vonatkozó belső intézkedésekről szóló jelentést; a hozzáférési megállapodásokra vonatkozó információkat; az átrakási jelentést; a kvótákra és fogási korlátozásokra vonatkozó megfelelési táblázatokat. Az ICCAT szabályainak és ajánlásainak (főleg a 11-12. számú ICCAT-ajánlás) betartásával kapcsolatos, fent említett mulasztások az e határozat 7.1. és 7.2. szakaszaiban kiemelt egyéb elemekkel együtt azt bizonyítják, hogy Curaçao nem teljesíti maradéktalanul az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 117. és 118. cikkében foglalt, lobogó szerinti államként rá háruló, állományvédelmi és gazdálkodási intézkedésekkel kapcsolatos kötelezettségeket.

| (197) | A Bizottság Curaçao flottapolitikájával kapcsolatban megállapította, hogy Curaçao valamennyi ipari hajója külföldi tulajdonban van, és Curaçao csupán a hajó üzemeltetőit tartja nyilván. A Bizottság véleménye szerint a haszonélvezők adataira vonatkozó információk megléte nem bizonyítja kielégítően, hogy a lobogó szerinti állam és a hajók tényleges kapcsolatban állnak egymással, és úgy véli, hogy ez a helyzet nem felel meg az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt, a hajók nemzeti hovatartozására vonatkozó rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

(197)

A Bizottság Curaçao flottapolitikájával kapcsolatban megállapította, hogy Curaçao valamennyi ipari hajója külföldi tulajdonban van, és Curaçao csupán a hajó üzemeltetőit tartja nyilván. A Bizottság véleménye szerint a haszonélvezők adataira vonatkozó információk megléte nem bizonyítja kielégítően, hogy a lobogó szerinti állam és a hajók tényleges kapcsolatban állnak egymással, és úgy véli, hogy ez a helyzet nem felel meg az ENSZ Tengerjogi Egyezményének 91. cikkében foglalt, a hajók nemzeti hovatartozására vonatkozó rendelkezéseknek.

| (198) | Ezenkívül a Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatásai során szerzett információk alapján megállapította, hogy a nyílt tengeren közlekedő hajók lajstromozását az egyik hatóság (a Curaçaói Tengerészeti Hatóság) végzi, az irányítási és megfigyelési feladatokat pedig egy másik hatóság (Gazdaságfejlesztési Minisztérium) látja el. A feladatok ilyen jellegű megosztása szoros koordinációt és együttműködést igényelne az illetékes hatóságok között. A Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatásai során ugyanakkor azt állapította meg, hogy a Curaçaói Tengerészeti Hatóság és a Gazdaságfejlesztési Minisztérium között nincs ilyen együttműködés. A bizottsági ellenőrző látogatások során feltárt tényekből továbbá az is kiderül, hogy a curaçaói hajólajstromozási eljárás során nem veszik figyelembe azt, hogy a halászhajók és a tulajdonosaik korábban részt vettek-e IUU-halászati tevékenységekben. Fény derült arra, hogy a curaçaói illetékes hatóságok egy hajó nyilvántartásba vételekor egyáltalán nem ellenőrzik a hajóval kapcsolatos előzményeket, illetve azt, hogy a hajó esetleg részt vett-e IUU-halászati tevékenységekben. Curaçao ezzel nem teljesíti a 05-07. számú ICCAT-határozatban szereplő, a hajók lajstromozására és fellobogózására vonatkozó követelményeket, és nem felel meg az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének. Curaçaónak a halászhajók lajstromozásával kapcsolatos eljárása az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. és 38. pontjában foglalt ajánlásoknak sem felel meg, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását, illetve ezen hajók lobogóinak lecserélését, mivel ez sérti az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, illetve a nemzeti, regionális vagy globális szinten elfogadott rendelkezéseket. Curaçaónak a halászhajók lajstromozásával kapcsolatos, fent ismertetett eljárása az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 39. pontjában foglalt ajánlásoknak sem felel meg, amelyek javaslata szerint az államoknak minden lehetséges intézkedést meg kell tenniük, ideértve a halászati engedély és az ország lobogója alatti közlekedésre vonatkozó jogosultság megtagadását, annak érdekében, hogy megelőzzék a lobogóváltást, vagyis azt a gyakorlatot, hogy egy hajó lobogóját – az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések vagy rendelkezések kijátszása céljából – többször egymás után, rövid időközönként lecserélik. |
| --- | --- |

(198)

Ezenkívül a Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatásai során szerzett információk alapján megállapította, hogy a nyílt tengeren közlekedő hajók lajstromozását az egyik hatóság (a Curaçaói Tengerészeti Hatóság) végzi, az irányítási és megfigyelési feladatokat pedig egy másik hatóság (Gazdaságfejlesztési Minisztérium) látja el. A feladatok ilyen jellegű megosztása szoros koordinációt és együttműködést igényelne az illetékes hatóságok között. A Bizottság a 2013. márciusi és júniusi ellenőrző látogatásai során ugyanakkor azt állapította meg, hogy a Curaçaói Tengerészeti Hatóság és a Gazdaságfejlesztési Minisztérium között nincs ilyen együttműködés. A bizottsági ellenőrző látogatások során feltárt tényekből továbbá az is kiderül, hogy a curaçaói hajólajstromozási eljárás során nem veszik figyelembe azt, hogy a halászhajók és a tulajdonosaik korábban részt vettek-e IUU-halászati tevékenységekben. Fény derült arra, hogy a curaçaói illetékes hatóságok egy hajó nyilvántartásba vételekor egyáltalán nem ellenőrzik a hajóval kapcsolatos előzményeket, illetve azt, hogy a hajó esetleg részt vett-e IUU-halászati tevékenységekben. Curaçao ezzel nem teljesíti a 05-07. számú ICCAT-határozatban szereplő, a hajók lajstromozására és fellobogózására vonatkozó követelményeket, és nem felel meg az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének. Curaçaónak a halászhajók lajstromozásával kapcsolatos eljárása az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 36. és 38. pontjában foglalt ajánlásoknak sem felel meg, amelyek javaslata szerint a lobogó szerinti államoknak kerülniük kell az előírásokat korábban be nem tartó hajók fellobogózását, illetve ezen hajók lobogóinak lecserélését, mivel ez sérti az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedéseket, illetve a nemzeti, regionális vagy globális szinten elfogadott rendelkezéseket. Curaçaónak a halászhajók lajstromozásával kapcsolatos, fent ismertetett eljárása az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 39. pontjában foglalt ajánlásoknak sem felel meg, amelyek javaslata szerint az államoknak minden lehetséges intézkedést meg kell tenniük, ideértve a halászati engedély és az ország lobogója alatti közlekedésre vonatkozó jogosultság megtagadását, annak érdekében, hogy megelőzzék a lobogóváltást, vagyis azt a gyakorlatot, hogy egy hajó lobogóját – az állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések vagy rendelkezések kijátszása céljából – többször egymás után, rövid időközönként lecserélik.

| (199) | A fentieken túlmenően fény derült arra, hogy Curaçao a nemzeti hajólajstrom mellett egy másik nyilvántartást is vezet a személyzet nélküli hajóbérletről, amely lehetővé teszi, hogy egy másik ország lobogója alatt közlekedő hajó ideiglenesen Curaçao lobogója alatt közlekedjen. Fontos megjegyezni, hogy a curaçaói hatóságok egy külföldi hajónak a személyzet nélküli hajóbérletre vonatkozó curaçaói nyilvántartásba történő felvételekor egyszerűen értesítik a másik lobogó szerinti államot. A curaçaói hatóságok tehát ilyen esetben a hajó üzemeltetőivel és/vagy haszonélvezőivel kapcsolatban további ellenőrzést nem végeznek. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy több olyan eset is előfordult, amikor curaçaói lobogó alatt közlekedő szállítóhajókat – a curaçaói hatóságok értesítése nélkül – egy másik ország (a Fülöp-szigetek) vetetett fel az ICCAT nyilvántartásába. Következésképp Curaçao ezzel nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének, amely előírja a lobogó szerinti államok számára a lobogójuk alatt közlekedő hajókkal kapcsolatos kötelezettségeket. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Szállítási Dolgozók Nemzetközi Szövetsége (ITF) szerint a curaçaói lobogó olcsó lobogó (43). |
| --- | --- |

(199)

A fentieken túlmenően fény derült arra, hogy Curaçao a nemzeti hajólajstrom mellett egy másik nyilvántartást is vezet a személyzet nélküli hajóbérletről, amely lehetővé teszi, hogy egy másik ország lobogója alatt közlekedő hajó ideiglenesen Curaçao lobogója alatt közlekedjen. Fontos megjegyezni, hogy a curaçaói hatóságok egy külföldi hajónak a személyzet nélküli hajóbérletre vonatkozó curaçaói nyilvántartásba történő felvételekor egyszerűen értesítik a másik lobogó szerinti államot. A curaçaói hatóságok tehát ilyen esetben a hajó üzemeltetőivel és/vagy haszonélvezőivel kapcsolatban további ellenőrzést nem végeznek. Ezenkívül meg kell jegyezni, hogy több olyan eset is előfordult, amikor curaçaói lobogó alatt közlekedő szállítóhajókat – a curaçaói hatóságok értesítése nélkül – egy másik ország (a Fülöp-szigetek) vetetett fel az ICCAT nyilvántartásába. Következésképp Curaçao ezzel nem tesz eleget az ENSZ Tengerjogi Egyezménye 94. cikkének, amely előírja a lobogó szerinti államok számára a lobogójuk alatt közlekedő hajókkal kapcsolatos kötelezettségeket. E tekintetben meg kell jegyezni, hogy a Szállítási Dolgozók Nemzetközi Szövetsége (ITF) szerint a curaçaói lobogó olcsó lobogó (43).

| (200) | Végül meg kell jegyezni, hogy Curaçao az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25–27. pontjában foglalt ajánlások ellenére nem dolgozott ki IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet. |
| --- | --- |

(200)

Végül meg kell jegyezni, hogy Curaçao az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 25–27. pontjában foglalt ajánlások ellenére nem dolgozott ki IUU-halászat elleni nemzeti cselekvési tervet.

| (201) | A fentiekre tekintettel – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Curaçao elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(201)

A fentiekre tekintettel – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Curaçao elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állományvédelmi és gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló nemzetközi jogi kötelezettségek teljesítését.

7.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai

| (202) | Emlékeztetni kell arra, hogy Curaçao nem szerepel az 1905/2006/EK rendelet II. mellékletében található felsorolásban, amely az államokat fejlettségi szintjüknek megfelelően rangsorolja, és az ENSZ humán fejlettségi mutatója sem tartalmaz semmiféle információt Curaçao fejlettségi szintjéről. Viszont a Világbank 2013. évi fejlettségi mutatója (44) szerint Curaçao magas jövedelmű országnak tekinthető. |
| --- | --- |

(202)

Emlékeztetni kell arra, hogy Curaçao nem szerepel az 1905/2006/EK rendelet II. mellékletében található felsorolásban, amely az államokat fejlettségi szintjüknek megfelelően rangsorolja, és az ENSZ humán fejlettségi mutatója sem tartalmaz semmiféle információt Curaçao fejlettségi szintjéről. Viszont a Világbank 2013. évi fejlettségi mutatója (44) szerint Curaçao magas jövedelmű országnak tekinthető.

| (203) | Az ellenőrző látogatások megállapításai és a Világbank fejlettségi mutatója alapján Curaçao nem tekinthető olyan országnak, amelynek közvetlenül a fejlettségi szintjéből adódóan lennének sajátos korlátai. Nem került elő olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Curaçao az alacsony fejlettség miatt mulasztotta el a nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. Hasonlóképpen nincs olyan kézzelfogható bizonyíték, amely a halászati tevékenységek megfigyelése, ellenőrzése és felügyelete terén feltárt hiányosságokat a kapacitás vagy az infrastruktúra hiányával hozná összefüggésbe. |
| --- | --- |

(203)

Az ellenőrző látogatások megállapításai és a Világbank fejlettségi mutatója alapján Curaçao nem tekinthető olyan országnak, amelynek közvetlenül a fejlettségi szintjéből adódóan lennének sajátos korlátai. Nem került elő olyan meggyőző bizonyíték, amely arra utalna, hogy Curaçao az alacsony fejlettség miatt mulasztotta el a nemzetközi jogi kötelezettségei teljesítését. Hasonlóképpen nincs olyan kézzelfogható bizonyíték, amely a halászati tevékenységek megfigyelése, ellenőrzése és felügyelete terén feltárt hiányosságokat a kapacitás vagy az infrastruktúra hiányával hozná összefüggésbe.

| (204) | Indokolt megjegyezni továbbá, hogy a Bizottság 2011-ben már támogatást nyújtott Curaçao részére egy az IUU-halászat elleni küzdelemhez kapcsolódó, célzott technikai segítségnyújtási intézkedéshez (45). Semmilyen bizonyíték nem utal arra, hogy Curaçao figyelembe vette volna az említett hiányosságok orvoslására adott tanácsokat. |
| --- | --- |

(204)

Indokolt megjegyezni továbbá, hogy a Bizottság 2011-ben már támogatást nyújtott Curaçao részére egy az IUU-halászat elleni küzdelemhez kapcsolódó, célzott technikai segítségnyújtási intézkedéshez (45). Semmilyen bizonyíték nem utal arra, hogy Curaçao figyelembe vette volna az említett hiányosságok orvoslására adott tanácsokat.

| (205) | A fentiekre tekintettel – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Curaçao fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét. |
| --- | --- |

(205)

A fentiekre tekintettel – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Curaçao fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és átfogó teljesítményét.

8.   A NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGOK AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGÉVEL KAPCSOLATOS KÖVETKEZTETÉSEK

| (206) | A fentiekben tett azon megállapítások fényében, miszerint Curaçao, Ghána és Korea elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségei teljesítését, ezeket az országokat az IUU-rendelet 32. cikkével összhangban értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják őket, amelyeket a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint. |
| --- | --- |

(206)

A fentiekben tett azon megállapítások fényében, miszerint Curaçao, Ghána és Korea elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként rá háruló, az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségei teljesítését, ezeket az országokat az IUU-rendelet 32. cikkével összhangban értesíteni kell arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják őket, amelyeket a Bizottság az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint.

| (207) | Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottságnak értesítenie kell Curaçaót, Ghánát és Koreát arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként azonosítják őket. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Curaçaóval, Ghánával és Koreával szemben. A megfelelő ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett országok írásban válaszolhatnak az értesítésre, és rendezhetik a helyzetet. |
| --- | --- |

(207)

Az IUU-rendelet 32. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Bizottságnak értesítenie kell Curaçaót, Ghánát és Koreát arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként azonosítják őket. A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi lépést meg kell tennie Curaçaóval, Ghánával és Koreával szemben. A megfelelő ügyintézés érdekében ki kell tűzni azt a határidőt, amelyen belül az érintett országok írásban válaszolhatnak az értesítésre, és rendezhetik a helyzetet.

| (208) | Továbbá ki kell jelenteni, hogy Curaçao, Ghána és Korea értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják őket, amelyeket a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen, |
| --- | --- |

(208)

Továbbá ki kell jelenteni, hogy Curaçao, Ghána és Korea értesítése arról az eshetőségről, hogy olyan országként azonosítják őket, amelyeket a Bizottság e határozat alkalmazásában nem együttműködő harmadik országnak tekint, nem zárja ki, de nem is vonja automatikusan maga után azt a lehetőséget, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács a nem együttműködő országok jegyzékének összeállítása céljából további lépéseket tegyen,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

Egyetlen cikk

A Bizottság ezúton értesíti Curaçaót, a Ghánai Köztársaságot és a Koreai Köztársaságot arról az eshetőségről, hogy olyan harmadik országként azonosítják őket, amelyet a Bizottság a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országnak tekint.

Kelt Brüsszelben, 2013. november 26-án.

a Bizottság részéről

Maria DAMANAKI

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  A forgalomba hozatal szerinti állam és a kapcsolódó intézkedések tekintetében lásd a FAO jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési tervének 65–76. bekezdését és a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó, 1995. évi magatartási kódexe 11. cikkének (2) bekezdését.

2

(3)  A QIA 2011. július 12-i levele

3

(4)  OECD, „Ownership and Control of Ships” (A hajók tulajdonosi viszonyai és ellenőrzése) című jelentés, forrás: http://www.oecd.org/dataoecd/53/9/17846120.pdf

4

(5)  FAO, „Comprehensive record of fishing vessels, refrigerated transport vessels, supply vessels and beneficial ownership” (A halászhajók, szállító hűtőhajók, ellátóhajók és a haszonélvezeti jogviszony átfogó nyilvántartása), 2010. márciusi jelentés a FAO Halászati Osztálya által készített tanulmányról (forrás: ftp://ftp.fao.org/FI/DOCUMENT/global_record/eims_272369.pdf), illetve az IUU-halászatról szóló nemzetközi cselekvési terv 18. pontja.

5

(6)  Korea 13 országgal (Oroszország, Japán, Kína, Tuvalu, Salamon-szigetek, Kiribati, Pápua Új-Guinea, Cook-szigetek, Franciaország, Irán, Ausztrália, Mauritánia és Ecuador) kötött halászati megállapodást.

6

(7)  Az NMFS jelentése, 24. o.

7

(8)  Az információ forrása: http://hdr.undp.org/en/statistics/

8

(9)  A CCAMLR jelentése a CCAMLR-bizottság Ausztráliában, Hobartban 2011. október 24. és november 4. között tartott 30. üléséről, CCAMLR-XXX, 9.12–9.28. bekezdések

9

(10)  Az IOTC Megfelelési Bizottsága által készített, Koreára vonatkozó megfelelési jelentés, a Megfelelési Bizottság 8. ülése, 2011. március 14–16., IOTC-2011-S15-CoC25Rev1[E]

10

(11)  IOTC 2012. március 10-i megfelelési jelentése, IOTC-2012-CoC09-CR14_Rev1[E].

11

(12)  Az IOTC 2013. február 12-i hírlevele.

12

(13)  Az ICCAT azonosításról szóló, 2010. március 4-i levele, 590 sz. ICCAT-hírlevél, 2010. március 4-i.

13

(14)  Az ICCAT azonosításról szóló, 2011. január 18-i levele, 173. sz. ICCAT-hírlevél, 2011. január 18-i.

14

(15)  Az ICCAT 2012. február 21-i figyelmeztető levele, 636. sz. ICCAT-hírlevél, 2012. február 21-i.

15

(16)  Az ICCAT 2013. február 11-i figyelmeztető levele, 610. sz. ICCAT-hírlevél, 2013. február 11-i.

16

(17)  L. 8. lábjegyzet.

17

(18)  A forgalomba hozatal szerinti állam és a kapcsolódó intézkedések tekintetében lásd a FAO jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési tervének 65–76. bekezdését és a FAO felelősségteljes halászatra vonatkozó, 1995. évi magatartási kódexe 11. cikkének (2) bekezdését.

18

(19)  Az információ forrása: http://www.nmfs.noaa.gov/ia/iuu/msra_page/2013_biennial_report_to_congress__jan_11__2013__final.pdf

19

(20)  Az információ forrása: http://www.neafc.org/mcs/iuu/blist és http://iuu-vessels.org/iuu/iuu/search

20

(21)  Az átrakásokra vonatkozó program létrehozásáról szóló 06-11. számú ICCAT-ajánlás (ICCAT Recommendation 06-11 establishing a programme for transhipment) szerint az ICCAT-területen élő tonhalakkal és tonhalfélékkel kapcsolatos valamennyi átrakási műveletet kikötőben kell végezni.

21

(22)  ICCAT Recommendation 03-14 concerning to minimum standards for the establishment of a vessel monitoring system (VMS) in the ICCAT Convention area (az ICCAT-területen közlekedő hajók fedélzetén üzembe helyezendő műholdas hajómegfigyelési rendszerekre (VMS) vonatkozó minimumkövetelményekről szóló 03-14. számú ICCAT-ajánlás).

22

(23)  L. 8. lábjegyzet.

23

(24)  HL L 378., 2006.12.27., 41. o.

24

(25)  A vonatkozó információk forrása az FCWC webhelye: http://www.fcwc-fish.org/

25

(26)  Az ICCAT 2010. március 4-i levele, 592 sz. ICCAT-hírlevél, 2010. március 4-i.

26

(27)  Az ICCAT 2011. január 18-i levele, 174. sz. ICCAT-hírlevél, 2011. január 18-i.

27

(28)  Az ICCAT 2012. február 21-i levele, 634. sz. ICCAT-hírlevél, 2012. február 21-i.

28

(29)  ICCAT Recommendation 09-01 on a multi-year conservation and management program for bigeye tuna (a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló 09-01. számú ICCAT-ajánlás).

29

(30)  ICCAT Recommendation 10-01 on a multi-year conservation and management program for bigeye tuna (a nagyszemű tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló 10-01. számú ICCAT-ajánlás).

30

(31)  ICCAT Recommendation 11-01 on a multi-annual conservation and management program for bigeye and yellowfin tuna (a nagyszemű tonhalra és a sárgaúszójú tonhalra vonatkozó többéves állományvédelmi és gazdálkodási programról szóló 11-01. számú ICCAT-ajánlás).

31

(32)  Az ICCAT 2013. február 11-i levele, 609. sz. ICCAT-hírlevél, 2013. február 11-i.

32

(33)  Az ICCAT 2013. április 30-i levele, 2104. sz. ICCAT-hírlevél, 2013. április 30-i.

33

(34)  Az NMFS jelentése, 23. o.

34

(35)  L. 8. lábjegyzet.

35

(36)  Segítségnyújtás a fejlődő országok számára a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló 1005/2008/EK rendelet végrehajtásának betartásához, EuropeAid/129609/C/SER/Multi.

36

(37)  Az információ forrása: http://www.southpacificrfmo.org/assets/Convention-and-Final-Act/2272942-v1-SPRFMOSignedFinalAct.pdf

37

(38)  ICCAT Recommendation 09-11: Recommendation by ICCAT amending recommendation 08-12 on an ICCAT Bluefin tuna catch documentation program (a 09-11. számú ICCAT-ajánlás: az ICCAT kékúszójú tonhalra vonatkozó fogási dokumentációs programjáról szóló 08-12. számú ajánlást módosító ICCAT-ajánlás).

38

(39)  Az információ forrása: http://data.worldbank.org/country/CW; A Bizottság az ENSZ humán fejlettségi mutatója és az 1905/2006/EK rendelet helyett ezt az információt használta fel, mivel az előbbi források Curaçaót nem említik.

39

(40)  Segítségnyújtás a fejlődő országok számára a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászatról szóló 1005/2008/EK rendelet végrehajtásának betartásához, EuropeAid/129609/C/SER/Multi, 2011. június 13–27.

40

(41)  Az ICCAT 18. rendkívüli üléséről készült 2013. januári jegyzőkönyv 10. mellékletének 3. függeléke, a 2012–2013-as időszakra vonatkozó kétéves jelentés, I. rész (2012), 1. kötet.

41

(42)  L. 41. lábjegyzet.

42

(43)  Az információ forrása: http://www.itfglobal.org/flags-convenience/flags-convenien-183.cfm

43

(44)  Az információ forrása: http://data.worldbank.org/country/CW

44

(45)  L. 40. lábjegyzet.

45

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/50 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/50

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 346/04

| 1. | 2013. november 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Ackermans & van Haaren NV (a továbbiakban: AvH, Belgium) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Aannemingsmaatschappij CFE NV (a továbbiakban: CFE, Belgium) egésze felett. |
| --- | --- |

1.

2013. november 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott az Ackermans & van Haaren NV (a továbbiakban: AvH, Belgium) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás részesedés vásárlása útján kizárólagos irányítást szerez az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Aannemingsmaatschappij CFE NV (a továbbiakban: CFE, Belgium) egésze felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | az AvH esetében: nyilvánosan bejegyzett diverzifikált holdingtársaság, amely az alábbi területeken folytat tevékenységet: kotrás és hajógépészet, építőipar, magánbankok, ingatlanfejlesztés, szórakoztatás és idősápolás, energia és energiaforrások, IKT és mérnöki tudományok, kiskereskedelem és forgalmazás, média és nyomda, valamint befektetési alapok, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

az AvH esetében: nyilvánosan bejegyzett diverzifikált holdingtársaság, amely az alábbi területeken folytat tevékenységet: kotrás és hajógépészet, építőipar, magánbankok, ingatlanfejlesztés, szórakoztatás és idősápolás, energia és energiaforrások, IKT és mérnöki tudományok, kiskereskedelem és forgalmazás, média és nyomda, valamint befektetési alapok,

| — | a CFE esetében: nyilvánosan bejegyzett multidiszciplináris csoport, amely az alábbi területeken folytat tevékenységet: köz- és a magánszféra közötti partnerségben létrejött koncessziók, építőipar, ingatlanfejlesztés, kotrás és hajógépészet, vasúti és közúti infrastruktúra, villamos energia, fűtés, szellőztetés, légkondicionálás, szaniterberendezések (a továbbiakban: HVAC), villamosenergia- és HVAC-karbantartás, füstkezelés. |
| --- | --- |

—

a CFE esetében: nyilvánosan bejegyzett multidiszciplináris csoport, amely az alábbi területeken folytat tevékenységet: köz- és a magánszféra közötti partnerségben létrejött koncessziók, építőipar, ingatlanfejlesztés, kotrás és hajógépészet, vasúti és közúti infrastruktúra, villamos energia, fűtés, szellőztetés, légkondicionálás, szaniterberendezések (a továbbiakban: HVAC), villamosenergia- és HVAC-karbantartás, füstkezelés.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7089 – Ackermans & Van Haaren/Aannemingsmaatschappij CFE hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/52

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 346/05

| 1. | 2013. november 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Corporación Gestamp, S.L. (Spanyolország) irányítása alá tartozó Gestamp Eolica S.L. (Spanyolország) és a Banco Santander SA (Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Spanyolország) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. november 18-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Corporación Gestamp, S.L. (Spanyolország) irányítása alá tartozó Gestamp Eolica S.L. (Spanyolország) és a Banco Santander SA (Spanyolország) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozások részesedés vásárlása útján közös irányítást szereznek az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: JV, Spanyolország) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Gestamp Eolica esetében: szélenergia-technológiát alkalmazó létesítmények fejlesztése, finanszírozása, építése és kezelése világszerte, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Gestamp Eolica esetében: szélenergia-technológiát alkalmazó létesítmények fejlesztése, finanszírozása, építése és kezelése világszerte,

| — | a Banco Santander esetében: világszerte működő banki és pénzügyi társaságok nemzetközi csoportjának holdingtársasága, |
| --- | --- |

—

a Banco Santander esetében: világszerte működő banki és pénzügyi társaságok nemzetközi csoportjának holdingtársasága,

| — | a JV esetében: szélenergia-technológiák alkalmazával kapcsolatos energiaprojektek kezelése Európában. |
| --- | --- |

—

a JV esetében: szélenergia-technológiák alkalmazával kapcsolatos energiaprojektek kezelése Európában.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. A Bizottság az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet (2) szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő 10 napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.7070 – Gestamp Eolica/Banco Santander/JV hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

(2)  HL C 56., 2005.3.5., 32. o. (egyszerűsített eljárásról szóló közlemény).

---

| 27.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 346/53 |
| --- | --- | --- | --- |

27.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 346/53

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach)

(EGT-vonatkozású szöveg)

2013/C 346/06

| 1. | 2013. november 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Renova Industries Ltd. (a továbbiakban: Renova, Bahama-szigetek) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás a 100 %-ban tulajdonolt közvetett leányvállalata, a Venetos Holding AG (a továbbiakban: Venetos) révén részvényesi megállapodás útján kizárólagos irányítást kíván szerezni az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Schmolz + Bickenbach AG (a továbbiakban: S+B, Svájc) felett. |
| --- | --- |

1.

2013. november 19-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott a Renova Industries Ltd. (a továbbiakban: Renova, Bahama-szigetek) által tervezett összefonódásról, amely szerint e vállalkozás a 100 %-ban tulajdonolt közvetett leányvállalata, a Venetos Holding AG (a továbbiakban: Venetos) révén részvényesi megállapodás útján kizárólagos irányítást kíván szerezni az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében a Schmolz + Bickenbach AG (a továbbiakban: S+B, Svájc) felett.

| 2. | Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:






  — | a Renova esetében: vagyonkezelési tevékenységgel és közvetlen portfolióberuházással foglalkozó alapokból álló magánérdekeltségű vállalatcsoport, amely eszközöket kezel és birtokol a fémgyártás, a bányászat, a gépgyártás, az építőipar, az energiaágazat, a távközlés, a nanotechnológiák, a közművek és a pénzügyi szektor területén Oroszországban, Európában, Dél-Afrikában és az Egyesült Államokban, |
| --- | --- | --- |

2.

Az érintett vállalkozások üzleti tevékenysége a következő:

—

a Renova esetében: vagyonkezelési tevékenységgel és közvetlen portfolióberuházással foglalkozó alapokból álló magánérdekeltségű vállalatcsoport, amely eszközöket kezel és birtokol a fémgyártás, a bányászat, a gépgyártás, az építőipar, az energiaágazat, a távközlés, a nanotechnológiák, a közművek és a pénzügyi szektor területén Oroszországban, Európában, Dél-Afrikában és az Egyesült Államokban,

| — | az S+B esetében: speciális hosszú-acél termékek, beleértve a szerkezeti acélt és a forgácsolható acélt, rozsdamentes acél és szerszámacél előállítása, feldolgozása és forgalmazása. |
| --- | --- |

—

az S+B esetében: speciális hosszú-acél termékek, beleértve a szerkezeti acélt és a forgácsolható acélt, rozsdamentes acél és szerszámacél előállítása, feldolgozása és forgalmazása.

| 3. | A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja. |
| --- | --- |

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az EK összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

| 4. | A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.
  Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az ügylet kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az észrevételeket a COMP/M.6962 – Renova Industries/Schmolz + Bickenbach hivatkozási szám feltüntetése mellett lehet eljuttatni a Bizottsághoz faxon (+32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre, vagy postai úton a következő címre:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (EK összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---