# Jurnalul Oficial C 338/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.338.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 338 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5619 noiembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.338.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 338

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5619 noiembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Adunarea Parlamentară EURONEST |
| 2013/C 338/01 | Rezoluție referitoare la provocările la adresa securității regionale în țările partenere din Europa de Est | 1 |
| 2013/C 338/02 | Rezoluție referitoare la apropierea legislației naționale a țărilor membre ale Parteneriatului estic cu legislația UE din domeniul economic | 10 |
| 2013/C 338/03 | Rezoluție referitoare la securitatea energetică în legătură cu piața energiei și armonizarea dintre țările partenere din Europa de Est și statele membre ale UE | 15 |
| 2013/C 338/04 | Rezoluție referitoare la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în țările estice partenere | 24 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară EURONEST

2013/C 338/01

Rezoluție referitoare la provocările la adresa securității regionale în țările partenere din Europa de Est

1

2013/C 338/02

Rezoluție referitoare la apropierea legislației naționale a țărilor membre ale Parteneriatului estic cu legislația UE din domeniul economic

10

2013/C 338/03

Rezoluție referitoare la securitatea energetică în legătură cu piața energiei și armonizarea dintre țările partenere din Europa de Est și statele membre ale UE

15

2013/C 338/04

Rezoluție referitoare la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în țările estice partenere

24

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Adunarea Parlamentară EURONEST

| 19.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 338/1

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la provocările la adresa securității regionale în țările partenere din Europa de Est

2013/C 338/01

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Concluziile Summitului Parteneriatului estic din 7 mai 2009 de la Praga și ale celui din 29-30 septembrie 2011 de la Varșovia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Summitului Parteneriatului estic din 7 mai 2009 de la Praga și ale celui din 29-30 septembrie 2011 de la Varșovia,

| — | având în vedere articolele 8 și 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere pachetul privind politica europeană de vecinătate din 20 martie 2013, inclusiv raportul privind progresele din 2012 și recomandările pentru acțiuni pentru Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul privind politica europeană de vecinătate din 20 martie 2013, inclusiv raportul privind progresele din 2012 și recomandările pentru acțiuni pentru Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind Parteneriatul estic din 18 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind Parteneriatul estic din 18 februarie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 (P7_TA(2011)0514) cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului UE, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru Acordul de asociere UE-Georgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 17 noiembrie 2011 (P7_TA(2011)0514) cuprinzând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului UE, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru Acordul de asociere UE-Georgia,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2009 (P7_TA(2009)0056) referitoare la edificarea democrației în relațiile externe ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 octombrie 2009 (P7_TA(2009)0056) referitoare la edificarea democrației în relațiile externe ale UE,

| — | având în vedere Rezoluțiile Parlamentului European din 7 aprilie 2011 (P7_TA(2011)0153) referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică, precum și la relațiile cu Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile Parlamentului European din 7 aprilie 2011 (P7_TA(2011)0153) referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică, precum și la relațiile cu Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Republica Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere Comunicările comune din 25 mai 2011 ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și ale Comisiei privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” și din 20 martie 2013 privind „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicările comune din 25 mai 2011 ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și ale Comisiei privind „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” și din 20 martie 2013 privind „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”,

| — | având în vedere strategia europeană de securitate și strategiile naționale de securitate ale țărilor partenere din Europa de Est, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia europeană de securitate și strategiile naționale de securitate ale țărilor partenere din Europa de Est,

| — | având în vedere declarația comemorativă de la Astana a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din decembrie 2010, intitulată „Către o comunitate de securitate”, și decizia Consiliului ministerial al OSCE din 7 decembrie 2012 cu privire la „Procesul Helsinki +40 al OSCE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comemorativă de la Astana a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din decembrie 2010, intitulată „Către o comunitate de securitate”, și decizia Consiliului ministerial al OSCE din 7 decembrie 2012 cu privire la „Procesul Helsinki +40 al OSCE”,

| — | având în vedere programul indicativ multianual 2012-2013 al Instrumentului de stabilitate, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul indicativ multianual 2012-2013 al Instrumentului de stabilitate,

| — | având în vedere pregătirile pentru semnarea acordului de asociere dintre UE și Ucraina, precum și bunele progrese înregistrate în ceea ce privește negocierile bilaterale pentru noi acorduri de asociere între UE și Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Georgia și Republica Moldova, |
| --- | --- |

—

având în vedere pregătirile pentru semnarea acordului de asociere dintre UE și Ucraina, precum și bunele progrese înregistrate în ceea ce privește negocierile bilaterale pentru noi acorduri de asociere între UE și Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Georgia și Republica Moldova,

| — | având în vedere Rezoluția sa referitoare la „Provocările pentru viitorul democrației, inclusiv chestiunea libertății și independenței mass-mediei din țările Parteneriatului Estic și statele membre ale UE”, adoptată în cadrul reuniunii Adunării Parlamentare Euronest organizată la Baku pe 3 aprilie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa referitoare la „Provocările pentru viitorul democrației, inclusiv chestiunea libertății și independenței mass-mediei din țările Parteneriatului Estic și statele membre ale UE”, adoptată în cadrul reuniunii Adunării Parlamentare Euronest organizată la Baku pe 3 aprilie 2012,

| A. | întrucât țările partenere din Europa de Est și statele membre ale UE împărtășesc un interes comun esențial față de asigurarea păcii și sporirea securității în vecinătatea estică a Europei, în calitate de condiții de bază pentru dezvoltare, prosperitate și stabilitate pe termen lung în regiune; |
| --- | --- |

A.

întrucât țările partenere din Europa de Est și statele membre ale UE împărtășesc un interes comun esențial față de asigurarea păcii și sporirea securității în vecinătatea estică a Europei, în calitate de condiții de bază pentru dezvoltare, prosperitate și stabilitate pe termen lung în regiune;

| B. | întrucât Parteneriatul estic a fost instituit ca un efort comun al Uniunii Europene și al partenerilor săi din Europa de Est cu obiectivul principal de a accelera asocierea politică și a promova integrarea economică, pe baza diferențierii, a responsabilității și a răspunderii solidare; întrucât UE și partenerii săi din Europa de Est manifestă în prezent diferite niveluri de aspirație către relații mai strânse cu UE, care variază de la aspirația de a deveni membru al UE la consolidarea cooperării; întrucât, în această privință, UE recunoaște aspirațiile țărilor sale partenere din Europa de Est pe baza ambițiilor și a capacității lor de a satisface angajamentele rezultate, inclusiv cele fondate pe articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parteneriatul estic a fost instituit ca un efort comun al Uniunii Europene și al partenerilor săi din Europa de Est cu obiectivul principal de a accelera asocierea politică și a promova integrarea economică, pe baza diferențierii, a responsabilității și a răspunderii solidare; întrucât UE și partenerii săi din Europa de Est manifestă în prezent diferite niveluri de aspirație către relații mai strânse cu UE, care variază de la aspirația de a deveni membru al UE la consolidarea cooperării; întrucât, în această privință, UE recunoaște aspirațiile țărilor sale partenere din Europa de Est pe baza ambițiilor și a capacității lor de a satisface angajamentele rezultate, inclusiv cele fondate pe articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| C. | întrucât UE și țările partenere din Europa de Est recunosc eșecul în ceea ce privește procesul de tranziție democratică, conflictele regionale, riscul proliferării armelor de distrugere în masă, traficul ilicit de arme și persoane, terorismul și crima organizată ca amenințări majore și provocările regionale pentru securitate, cu toate că percepția lor asupra acestor probleme poate să difere; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și țările partenere din Europa de Est recunosc eșecul în ceea ce privește procesul de tranziție democratică, conflictele regionale, riscul proliferării armelor de distrugere în masă, traficul ilicit de arme și persoane, terorismul și crima organizată ca amenințări majore și provocările regionale pentru securitate, cu toate că percepția lor asupra acestor probleme poate să difere;

| D. | întrucât obiectivele privind democrația, respectarea drepturilor omului, buna guvernanță și securitatea sunt interconectate; întrucât nemulțumirea socială, sărăcia, inegalitatea, conflictele de interes, corupția și populismul fără perspective pot da naștere la tulburări politice; |
| --- | --- |

D.

întrucât obiectivele privind democrația, respectarea drepturilor omului, buna guvernanță și securitatea sunt interconectate; întrucât nemulțumirea socială, sărăcia, inegalitatea, conflictele de interes, corupția și populismul fără perspective pot da naștere la tulburări politice;

| E. | întrucât, deși liniile de demarcație ale războiului rece care împărțeau Europa nu mai există, au apărut noi linii de fractură care împart regiunea est-europeană, rezultând în principal în urma conflictelor nerezolvate din cauza separatismului instigat în străinătate; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși liniile de demarcație ale războiului rece care împărțeau Europa nu mai există, au apărut noi linii de fractură care împart regiunea est-europeană, rezultând în principal în urma conflictelor nerezolvate din cauza separatismului instigat în străinătate;

| F. | întrucât dezechilibrul în creștere în ceea ce privește capacitățile militare este o caracteristică generală a situației militare din regiunea est-europeană; |
| --- | --- |

F.

întrucât dezechilibrul în creștere în ceea ce privește capacitățile militare este o caracteristică generală a situației militare din regiunea est-europeană;

| G. | întrucât contrabanda și deținerea la scară largă de arme ilegale subminează securitatea anumitor state și teritorii din Europa de Est în ceea ce privește, în special, țările implicate în conflicte nerezolvate; |
| --- | --- |

G.

întrucât contrabanda și deținerea la scară largă de arme ilegale subminează securitatea anumitor state și teritorii din Europa de Est în ceea ce privește, în special, țările implicate în conflicte nerezolvate;

| H. | întrucât conflictele nerezolvate împiedică dezvoltarea economică, socială și politică a țărilor vizate, precum și cooperarea, stabilitatea și securitatea regionale, subminează statutul democrației în țările vizate și reprezintă un obstacol în calea dezvoltării depline a Parteneriatului estic; întrucât, în special, conflictele existente între membri fondatori ai Parteneriatului estic trebuie rezolvate pe cale pașnică și în mod constructiv în spiritul relațiilor de bună vecinătate cu scopul de a deschide drumul către un proces veritabil de cooperare europeană mai strânsă; întrucât, în acest sens, eventualul rol al dimensiunii multilaterale a Parteneriatului estic ar putea constitui un format suplimentar de accelerare a eforturilor depuse în ceea ce privește medierea, înțelegerea reciprocă, consolidarea încrederii și soluționarea conflictelor; |
| --- | --- |

H.

întrucât conflictele nerezolvate împiedică dezvoltarea economică, socială și politică a țărilor vizate, precum și cooperarea, stabilitatea și securitatea regionale, subminează statutul democrației în țările vizate și reprezintă un obstacol în calea dezvoltării depline a Parteneriatului estic; întrucât, în special, conflictele existente între membri fondatori ai Parteneriatului estic trebuie rezolvate pe cale pașnică și în mod constructiv în spiritul relațiilor de bună vecinătate cu scopul de a deschide drumul către un proces veritabil de cooperare europeană mai strânsă; întrucât, în acest sens, eventualul rol al dimensiunii multilaterale a Parteneriatului estic ar putea constitui un format suplimentar de accelerare a eforturilor depuse în ceea ce privește medierea, înțelegerea reciprocă, consolidarea încrederii și soluționarea conflictelor;

| I. | întrucât evoluțiile politice din cadrul vecinătății sudice a UE ca urmare a „Primăverii arabe” au atras în cea mai mare măsură atenția liderilor UE, acordându-se o prioritate mai redusă răspunsurilor la preocupările legate de securitatea din vecinătatea estică a Europei; |
| --- | --- |

I.

întrucât evoluțiile politice din cadrul vecinătății sudice a UE ca urmare a „Primăverii arabe” au atras în cea mai mare măsură atenția liderilor UE, acordându-se o prioritate mai redusă răspunsurilor la preocupările legate de securitatea din vecinătatea estică a Europei;

| J. | întrucât, cu toate că țările partenere din Europa de Est au o moștenire istorică comună și împărtășesc aspirații de instituire a unor relații reciproc avantajoase pe baza încrederii acordate vecinilor lor, unele dintre acestea s-au confruntat cu conflicte strâns interconectate, înrădăcinate în neîncredere, diferențe lingvistice și culturale sau rivalități politice, care au fost exacerbate în perioada sovietică; întrucât aceste conflicte constituie o sursă de instabilitate și nesiguranță, precum și un obstacol în calea reformei politice și a dezvoltării economice a întregii regiuni; |
| --- | --- |

J.

întrucât, cu toate că țările partenere din Europa de Est au o moștenire istorică comună și împărtășesc aspirații de instituire a unor relații reciproc avantajoase pe baza încrederii acordate vecinilor lor, unele dintre acestea s-au confruntat cu conflicte strâns interconectate, înrădăcinate în neîncredere, diferențe lingvistice și culturale sau rivalități politice, care au fost exacerbate în perioada sovietică; întrucât aceste conflicte constituie o sursă de instabilitate și nesiguranță, precum și un obstacol în calea reformei politice și a dezvoltării economice a întregii regiuni;

| K. | întrucât apariția conflictelor nerezolvate din regiunea est-europeană ca urmare a căderii Uniunii Sovietice a condus la închiderea frontierelor, împiedicând populațiile să beneficieze din punct de vedere economic și social de schimburile externe și împiedicând încercările de dezvoltare a unui dialog intercultural și a unei înțelegeri reciproce între popoare; |
| --- | --- |

K.

întrucât apariția conflictelor nerezolvate din regiunea est-europeană ca urmare a căderii Uniunii Sovietice a condus la închiderea frontierelor, împiedicând populațiile să beneficieze din punct de vedere economic și social de schimburile externe și împiedicând încercările de dezvoltare a unui dialog intercultural și a unei înțelegeri reciproce între popoare;

| L. | întrucât UE urmărește în mod activ să rezolve conflictele nesoluționate din regiunea est-europeană, coprezidând „convorbirile de la Geneva” destinate păcii și securității în Georgia și participând în calitate de observator la „negocierile în format 5+2” cu privire la conflictul transnistrean, în timp ce Franța este una dintre cele trei țări care coprezidează Grupul OSCE de la Minsk cu privire la Nagorno-Karabakh; întrucât în Comunicarea comună din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, UE și-a confirmat ambiția de a-și intensifica implicarea în soluționarea conflictelor nerezolvate, în special prin consolidarea sprijinului său acordat formatelor existente de negociere; întrucât Fondul european pentru democrație a fost instituit anul trecut cu scopul de a furniza un sprijin rapid și flexibil pentru cei care acționează în vederea schimbărilor democratice; |
| --- | --- |

L.

întrucât UE urmărește în mod activ să rezolve conflictele nesoluționate din regiunea est-europeană, coprezidând „convorbirile de la Geneva” destinate păcii și securității în Georgia și participând în calitate de observator la „negocierile în format 5+2” cu privire la conflictul transnistrean, în timp ce Franța este una dintre cele trei țări care coprezidează Grupul OSCE de la Minsk cu privire la Nagorno-Karabakh; întrucât în Comunicarea comună din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, UE și-a confirmat ambiția de a-și intensifica implicarea în soluționarea conflictelor nerezolvate, în special prin consolidarea sprijinului său acordat formatelor existente de negociere; întrucât Fondul european pentru democrație a fost instituit anul trecut cu scopul de a furniza un sprijin rapid și flexibil pentru cei care acționează în vederea schimbărilor democratice;

| M. | întrucât Federația Rusă este principala parte interesată în conflictele îndelungate ca urmare a ocupației sale din regiunile Țhinvali și Abhazia din Georgia și a prezenței sale militare din regiunile separatiste ale Republicii Moldova, precum și a influenței sale politice și economice din întreaga regiune est-europeană; întrucât, în schimb, UE participă pe teren prin două misiuni civile desfășurate în cadrul politicii europene de securitate și apărare comună (PESAC), și anume, Misiunea UE de asistență la frontieră în Moldova și Ucraina (EUBAM) și Misiunea de monitorizare a UE în Georgia (EUMM); |
| --- | --- |

M.

întrucât Federația Rusă este principala parte interesată în conflictele îndelungate ca urmare a ocupației sale din regiunile Țhinvali și Abhazia din Georgia și a prezenței sale militare din regiunile separatiste ale Republicii Moldova, precum și a influenței sale politice și economice din întreaga regiune est-europeană; întrucât, în schimb, UE participă pe teren prin două misiuni civile desfășurate în cadrul politicii europene de securitate și apărare comună (PESAC), și anume, Misiunea UE de asistență la frontieră în Moldova și Ucraina (EUBAM) și Misiunea de monitorizare a UE în Georgia (EUMM);

| N. | întrucât Ucraina și Republica Moldova sunt implicate în parteneriate cu UE în cadrul PESAC; întrucât Ucraina este singurul partener est-european care a contribuit până în prezent la misiunile și operațiunile PESAC, în temeiul unui acord-cadru încheiat cu UE, facilitând implicarea rapidă a forțelor sale militare; întrucât UE și Republica Moldova sunt în curs de ratificare a unui acord-cadru similar; |
| --- | --- |

N.

întrucât Ucraina și Republica Moldova sunt implicate în parteneriate cu UE în cadrul PESAC; întrucât Ucraina este singurul partener est-european care a contribuit până în prezent la misiunile și operațiunile PESAC, în temeiul unui acord-cadru încheiat cu UE, facilitând implicarea rapidă a forțelor sale militare; întrucât UE și Republica Moldova sunt în curs de ratificare a unui acord-cadru similar;

| O. | întrucât unele state au beneficiat de aplicarea principiului „mai mult pentru mai mult” în ceea ce privește creșterea asistenței financiare, reflectând aplicarea sistematică a unei condiționalități politice sporite și ritmul reformelor în cele trei țări partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

O.

întrucât unele state au beneficiat de aplicarea principiului „mai mult pentru mai mult” în ceea ce privește creșterea asistenței financiare, reflectând aplicarea sistematică a unei condiționalități politice sporite și ritmul reformelor în cele trei țări partenere din Europa de Est;

| P. | întrucât țările partenere din Europa de Est au stabilit o cooperare îndelungată cu Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) pe baza unor interese comune; întrucât relațiile NATO cu Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Georgia, Republica Moldova și Ucraina au contribuit la reforme democratice, instituționale și de apărare la nivel național, precum și la participarea la operațiile de pace conduse de NATO; |
| --- | --- |

P.

întrucât țările partenere din Europa de Est au stabilit o cooperare îndelungată cu Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) pe baza unor interese comune; întrucât relațiile NATO cu Republica Armenia, Republica Azerbaidjan, Georgia, Republica Moldova și Ucraina au contribuit la reforme democratice, instituționale și de apărare la nivel național, precum și la participarea la operațiile de pace conduse de NATO;

| Q. | întrucât amenințările reprezentate de armele chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN), răspândirea ilicită a armelor și criminalitatea organizată rămân o preocupare majoră la adresa securității regionale din cauza abundenței stocurilor de arme și a muniției rămase din timpul Războiului Rece; |
| --- | --- |

Q.

întrucât amenințările reprezentate de armele chimice, biologice, radiologice și nucleare (CBRN), răspândirea ilicită a armelor și criminalitatea organizată rămân o preocupare majoră la adresa securității regionale din cauza abundenței stocurilor de arme și a muniției rămase din timpul Războiului Rece;

| R. | întrucât persistența conflictelor teritoriale nerezolvate, lipsa de imparțialitate și independență, precum și ineficiența sistemului judiciar și a organelor de aplicare a legii, disputele politice interne și interferența dintre interesele private și afacerile publice constituie o zonă fertilă pentru criminalitatea organizată; |
| --- | --- |

R.

întrucât persistența conflictelor teritoriale nerezolvate, lipsa de imparțialitate și independență, precum și ineficiența sistemului judiciar și a organelor de aplicare a legii, disputele politice interne și interferența dintre interesele private și afacerile publice constituie o zonă fertilă pentru criminalitatea organizată;

| S. | întrucât în cadrul vecinătății estice ar trebui să existe un potențial enorm pentru interconectare între UE și țările partenere din Europa de Est, precum și perspective reciproc avantajoase, prin facilitarea și dezvoltarea unor activități și proiecte importante, în special în domeniul securității energetice, al diversificării aprovizionării și a rutelor de tranzit pentru resursele energetice (coridorul sudic) și al integrării comerciale și economice, care ar trebui să fie unul dintre instrumentele care garantează consolidarea securității și a păcii; |
| --- | --- |

S.

întrucât în cadrul vecinătății estice ar trebui să existe un potențial enorm pentru interconectare între UE și țările partenere din Europa de Est, precum și perspective reciproc avantajoase, prin facilitarea și dezvoltarea unor activități și proiecte importante, în special în domeniul securității energetice, al diversificării aprovizionării și a rutelor de tranzit pentru resursele energetice (coridorul sudic) și al integrării comerciale și economice, care ar trebui să fie unul dintre instrumentele care garantează consolidarea securității și a păcii;

| T. | întrucât dezastrele naturale și provocate de om sunt recunoscute ca o amenințare generală în întreaga regiune est-europeană, dată fiind expunerea sa la riscurile seismice, de condiții meteorologice extreme, de evenimente hidrogeologice, cum ar fi inundațiile și seceta, și de dezastre urbane și industriale; |
| --- | --- |

T.

întrucât dezastrele naturale și provocate de om sunt recunoscute ca o amenințare generală în întreaga regiune est-europeană, dată fiind expunerea sa la riscurile seismice, de condiții meteorologice extreme, de evenimente hidrogeologice, cum ar fi inundațiile și seceta, și de dezastre urbane și industriale;

| 1. | subliniază convingerea sa că UE și țările partenere din Europa de Est au o responsabilitate politică comună de a promova pacea și securitatea pe întreg continentul european, depășind divergențele istorice îndelungate și concentrându-se pe valorile comune; |
| --- | --- |

1.

subliniază convingerea sa că UE și țările partenere din Europa de Est au o responsabilitate politică comună de a promova pacea și securitatea pe întreg continentul european, depășind divergențele istorice îndelungate și concentrându-se pe valorile comune;

| 2. | consideră că provocările pentru securitate din regiunea est-europeană derivă din tranzițiile democratice dezechilibrate și incomplete, din separatismul intern și din amenințările externe care necesită un răspuns concertat și continuarea cooperării între țările din regiune și principalele puteri învecinate pe baza respectului reciproc și a protecției intereselor lor naționale; |
| --- | --- |

2.

consideră că provocările pentru securitate din regiunea est-europeană derivă din tranzițiile democratice dezechilibrate și incomplete, din separatismul intern și din amenințările externe care necesită un răspuns concertat și continuarea cooperării între țările din regiune și principalele puteri învecinate pe baza respectului reciproc și a protecției intereselor lor naționale;

| 3. | subliniază că Parteneriatul estic oferă un forum multilateral unic pentru consolidarea dialogului și a cooperării privind problemele de securitate regională în cadrul unui grup de state dedicat valorilor și principiilor libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și statului de drept, prevăzute în Declarația comună adoptată în cadrul Summitului Parteneriatului estic organizat la Varșovia în septembrie 2011; |
| --- | --- |

3.

subliniază că Parteneriatul estic oferă un forum multilateral unic pentru consolidarea dialogului și a cooperării privind problemele de securitate regională în cadrul unui grup de state dedicat valorilor și principiilor libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și statului de drept, prevăzute în Declarația comună adoptată în cadrul Summitului Parteneriatului estic organizat la Varșovia în septembrie 2011;

| 4. | subliniază că următorul Summit al Parteneriatului estic organizat la Vilnius oferă cea mai bună oportunitate de a accentua perspectiva europeană pentru cele mai ambițioase țări partenere din Europa de Est, pe baza aspirațiilor lor europene, precum și a angajamentului lor de a promova valorile și principiile europene comune; |
| --- | --- |

4.

subliniază că următorul Summit al Parteneriatului estic organizat la Vilnius oferă cea mai bună oportunitate de a accentua perspectiva europeană pentru cele mai ambițioase țări partenere din Europa de Est, pe baza aspirațiilor lor europene, precum și a angajamentului lor de a promova valorile și principiile europene comune;

Constituirea unui spațiu comun de stabilitate și pace prin răspunsul la provocarea pe care o reprezintă tranziția democratică și dezvoltarea economică și socială

| 5. | subliniază că consolidarea democrației, a statului de drept, a respectării drepturilor omului și minorităților și a libertăților fundamentale și o independență și eficiență veritabile ale sistemului judiciar, inadmisibilitatea justiției selective, inclusiv interzicerea alimentării atacurilor la adresa oponenților politici prin discursuri de incitare la ură și alte acțiuni provocatoare, sunt esențiale pentru crearea condițiilor necesare pentru o securitate durabilă în regiunea est-europeană și pentru consolidarea încrederii populației în instituțiile de stat; în acest sens, solicită țărilor partenere din Europa de Est să sporească transparența, răspunderea și supravegherea democratică a agențiilor de aplicare a legii; subliniază că respectarea deplină a statului de drept și a ordinii constituționale este esențială în contextele postelectorale; |
| --- | --- |

5.

subliniază că consolidarea democrației, a statului de drept, a respectării drepturilor omului și minorităților și a libertăților fundamentale și o independență și eficiență veritabile ale sistemului judiciar, inadmisibilitatea justiției selective, inclusiv interzicerea alimentării atacurilor la adresa oponenților politici prin discursuri de incitare la ură și alte acțiuni provocatoare, sunt esențiale pentru crearea condițiilor necesare pentru o securitate durabilă în regiunea est-europeană și pentru consolidarea încrederii populației în instituțiile de stat; în acest sens, solicită țărilor partenere din Europa de Est să sporească transparența, răspunderea și supravegherea democratică a agențiilor de aplicare a legii; subliniază că respectarea deplină a statului de drept și a ordinii constituționale este esențială în contextele postelectorale;

| 6. | consideră că reformarea instituțiilor statului pe baza principiilor democratice și a statului de drept, consolidarea libertății de opinie și de exprimare, precum și pluralismul și independența mass-mediei, garantarea unor procese electorale viabile, libere și echitabile, a dialogului incluziv cu opoziția, a unui sistem judiciar independent adecvat, prevenirea abuzurilor de putere și combaterea corupției sunt elemente esențiale în atenuarea riscului de declanșare a conflictelor politice; consideră că dezvoltarea bunei guvernanțe și a proceselor decizionale democratice influențează pozitiv liderii politici în dialogul lor cu societățile și alegerile lor cu privire la problemele de securitate; |
| --- | --- |

6.

consideră că reformarea instituțiilor statului pe baza principiilor democratice și a statului de drept, consolidarea libertății de opinie și de exprimare, precum și pluralismul și independența mass-mediei, garantarea unor procese electorale viabile, libere și echitabile, a dialogului incluziv cu opoziția, a unui sistem judiciar independent adecvat, prevenirea abuzurilor de putere și combaterea corupției sunt elemente esențiale în atenuarea riscului de declanșare a conflictelor politice; consideră că dezvoltarea bunei guvernanțe și a proceselor decizionale democratice influențează pozitiv liderii politici în dialogul lor cu societățile și alegerile lor cu privire la problemele de securitate;

| 7. | salută ultimele modificări constituționale din Georgia care vizează echilibrarea în continuare a ramurilor executivă și legislativă; |
| --- | --- |

7.

salută ultimele modificări constituționale din Georgia care vizează echilibrarea în continuare a ramurilor executivă și legislativă;

| 8. | solicită adoptarea unei legislații antidiscriminare cuprinzătoare; consideră că protecția drepturilor omului și minorităților constituie o valoare europeană fundamentală și că orice amenințare la adresa acesteia sau încălcare a acesteia ar trebui împiedicată deoarece aceasta ar putea reprezenta, de asemenea, factori de risc pentru destabilizare și nesiguranță; subliniază că spațiul public liber este o caracteristică esențială a unei societăți responsabile și o condiție prealabilă pentru rezolvarea pașnică a conflictelor politice; prin urmare, denunță orice încercare de a limita libertatea de exprimare a jurnaliștilor, a dizidenților, a apărătorilor drepturilor omului și a societății civile; |
| --- | --- |

8.

solicită adoptarea unei legislații antidiscriminare cuprinzătoare; consideră că protecția drepturilor omului și minorităților constituie o valoare europeană fundamentală și că orice amenințare la adresa acesteia sau încălcare a acesteia ar trebui împiedicată deoarece aceasta ar putea reprezenta, de asemenea, factori de risc pentru destabilizare și nesiguranță; subliniază că spațiul public liber este o caracteristică esențială a unei societăți responsabile și o condiție prealabilă pentru rezolvarea pașnică a conflictelor politice; prin urmare, denunță orice încercare de a limita libertatea de exprimare a jurnaliștilor, a dizidenților, a apărătorilor drepturilor omului și a societății civile;

| 9. | consideră că o societate civilă puternică și energică este un element esențial pentru progresul democratic și o mai bună protecție a drepturilor omului; solicită țărilor partenere din Europa de Est să elimine restricțiile juridice și administrative nejustificate care limitează drepturile universale de întrunire și asociere și să se asigure că apărătorii drepturilor omului se bucură de o protecție civilă și judiciară deplină și că nu sunt marginalizați în societate; |
| --- | --- |

9.

consideră că o societate civilă puternică și energică este un element esențial pentru progresul democratic și o mai bună protecție a drepturilor omului; solicită țărilor partenere din Europa de Est să elimine restricțiile juridice și administrative nejustificate care limitează drepturile universale de întrunire și asociere și să se asigure că apărătorii drepturilor omului se bucură de o protecție civilă și judiciară deplină și că nu sunt marginalizați în societate;

| 10. | solicită țărilor partenere din Europa de Est să inițieze sau să urmărească reforme economice care vizează finalizarea tranziției către economii pe piață funcționale și în creștere, precum și stabilirea unor condiții pentru prosperitate, dezvoltare durabilă și coeziune socială și regională; subliniază că reducerea sărăciei, a excluziunii sociale și a inegalității este esențială pentru succesul și creșterea încrederii în reformele respective și pentru atenuarea riscurilor de tulburări sociale alimentate de grupurile extremiste și radicale; |
| --- | --- |

10.

solicită țărilor partenere din Europa de Est să inițieze sau să urmărească reforme economice care vizează finalizarea tranziției către economii pe piață funcționale și în creștere, precum și stabilirea unor condiții pentru prosperitate, dezvoltare durabilă și coeziune socială și regională; subliniază că reducerea sărăciei, a excluziunii sociale și a inegalității este esențială pentru succesul și creșterea încrederii în reformele respective și pentru atenuarea riscurilor de tulburări sociale alimentate de grupurile extremiste și radicale;

| 11. | solicită UE și țărilor partenere din Europa de Est să dea un nou impuls eforturilor comune de promovare a reformelor democratice, sociale și economice din regiunea est-europeană, în cadrul Summitului Parteneriatului estic care va fi organizat în toamna anului 2013 la Vilnius; în acest sens, se așteaptă ca UE și țările partenere din Europa de Est să înregistreze progrese semnificative în ceea ce privește negocierile pentru semnarea sau inițializarea acordurilor de asociere, inclusiv a zonelor de liber schimb complex și cuprinzător, până la momentul summitului; solicită, în acest sens, tuturor partenerilor implicați să se implice în discuții timpurii cu privire la aplicarea teritorială a acordurilor de asociere; |
| --- | --- |

11.

solicită UE și țărilor partenere din Europa de Est să dea un nou impuls eforturilor comune de promovare a reformelor democratice, sociale și economice din regiunea est-europeană, în cadrul Summitului Parteneriatului estic care va fi organizat în toamna anului 2013 la Vilnius; în acest sens, se așteaptă ca UE și țările partenere din Europa de Est să înregistreze progrese semnificative în ceea ce privește negocierile pentru semnarea sau inițializarea acordurilor de asociere, inclusiv a zonelor de liber schimb complex și cuprinzător, până la momentul summitului; solicită, în acest sens, tuturor partenerilor implicați să se implice în discuții timpurii cu privire la aplicarea teritorială a acordurilor de asociere;

| 12. | sprijină abordarea UE față de țările partenere din Europa de Est, pe baza răspunderii reciproce și a principiului „mai mult pentru mai mult”, încurajând partenerii să favorizeze reformele politice necesare pentru realizarea obiectivelor comune ale Parteneriatului estic și pentru asigurarea stabilității politice și a securității; observă că, astfel cum se reafirmă în Comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 martie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”, principiul „mai mult pentru mai mult” implică o necesitate crescută de diferențiere a răspunsului politic al UE, pe baza ambițiilor și a performanței fiecărui partener; |
| --- | --- |

12.

sprijină abordarea UE față de țările partenere din Europa de Est, pe baza răspunderii reciproce și a principiului „mai mult pentru mai mult”, încurajând partenerii să favorizeze reformele politice necesare pentru realizarea obiectivelor comune ale Parteneriatului estic și pentru asigurarea stabilității politice și a securității; observă că, astfel cum se reafirmă în Comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 martie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”, principiul „mai mult pentru mai mult” implică o necesitate crescută de diferențiere a răspunsului politic al UE, pe baza ambițiilor și a performanței fiecărui partener;

| 13. | își exprimă îngrijorarea cu privire la riscurile unei mobilizări militare în regiunea est-europeană, care deviază resursele de la sprijinul acordat dezvoltării economice și umane; recomandă ca statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să își revizuiască politicile lor în domeniul importurilor și exporturilor de arme din regiune cu scopul de a ajunge la acorduri privind dezarmarea și demilitarizarea zonelor de conflict, având în vedere progresele înregistrate de statele partenere individuale în ceea ce privește transformarea democratică, consolidarea instituțiilor și respectarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

13.

își exprimă îngrijorarea cu privire la riscurile unei mobilizări militare în regiunea est-europeană, care deviază resursele de la sprijinul acordat dezvoltării economice și umane; recomandă ca statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est să își revizuiască politicile lor în domeniul importurilor și exporturilor de arme din regiune cu scopul de a ajunge la acorduri privind dezarmarea și demilitarizarea zonelor de conflict, având în vedere progresele înregistrate de statele partenere individuale în ceea ce privește transformarea democratică, consolidarea instituțiilor și respectarea drepturilor omului;

| 14. | recunoaște importanța deosebită a securității energetice pentru stabilitatea generală a regiunii Parteneriatului estic; sprijină, pentru acest motiv, dezvoltarea unei infrastructuri energetice sigure și incluzive, cum ar fi coridorul sudic al gazelor, cu un impact pozitiv asupra securității, dezvoltării economice și stabilității pe termen lung a regiunii; |
| --- | --- |

14.

recunoaște importanța deosebită a securității energetice pentru stabilitatea generală a regiunii Parteneriatului estic; sprijină, pentru acest motiv, dezvoltarea unei infrastructuri energetice sigure și incluzive, cum ar fi coridorul sudic al gazelor, cu un impact pozitiv asupra securității, dezvoltării economice și stabilității pe termen lung a regiunii;

Angajarea în soluționarea pașnică a conflictelor îndelungate

| 15. | subliniază că menținerea status quo-ului în conflictele nesoluționate din regiunea est-europeană nu este acceptabilă, deoarece implică riscul unei creșteri în continuare a tensiunilor și al unei reluări a ostilităților armate; subliniază că o cursă a înarmării doar ar crește în continuare riscurile pentru securitatea regională; salută angajamentul UE care reflectă abordarea cuprinzătoare a UE în acest domeniu, abordând problema securității, a statului de drept și a gestionării situațiilor de criză în sectorul civil; subliniază că asigurarea stabilității și a soluționării pașnice a conflictelor este în interesul comun al UE și al țărilor partenere din Europa de Est și le îndeamnă să promoveze și să stabilească un mediu care conduce la progrese în ceea ce privește soluționarea conflictelor și încurajează punerea în aplicare a activităților de consolidare a păcii legate de sprijin; |
| --- | --- |

15.

subliniază că menținerea status quo-ului în conflictele nesoluționate din regiunea est-europeană nu este acceptabilă, deoarece implică riscul unei creșteri în continuare a tensiunilor și al unei reluări a ostilităților armate; subliniază că o cursă a înarmării doar ar crește în continuare riscurile pentru securitatea regională; salută angajamentul UE care reflectă abordarea cuprinzătoare a UE în acest domeniu, abordând problema securității, a statului de drept și a gestionării situațiilor de criză în sectorul civil; subliniază că asigurarea stabilității și a soluționării pașnice a conflictelor este în interesul comun al UE și al țărilor partenere din Europa de Est și le îndeamnă să promoveze și să stabilească un mediu care conduce la progrese în ceea ce privește soluționarea conflictelor și încurajează punerea în aplicare a activităților de consolidare a păcii legate de sprijin;

| 16. | subliniază responsabilitatea UE de a contribui la soluționarea conflictelor, prin sprijinirea dialogului între părți și punerea în aplicare de programe și instrumente pentru transformarea conflictelor; subliniază rolul jucat de Reprezentantul Special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia în direcția soluționării pașnice a conflictelor îndelungate și sprijină prelungirea mandatului său dincolo de 30 iunie 2013; salută misiunile EUBAM și EUMM pentru îmbunătățirea securității și contribuirea la construirea încrederii transfrontaliere pe teritoriul Republicii Moldova și al Georgiei și între acestea din urmă; recomandă ca UE să prelungească mandatul EUBAM și EUMM și să sporească eficiența lor; invită toate părțile implicate să continue cooperarea lor în cadrul Parteneriatului european pentru soluționarea pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah, care este un program al societății civile finanțat de UE, a cărui a doua etapă a fost lansată în noiembrie 2012; |
| --- | --- |

16.

subliniază responsabilitatea UE de a contribui la soluționarea conflictelor, prin sprijinirea dialogului între părți și punerea în aplicare de programe și instrumente pentru transformarea conflictelor; subliniază rolul jucat de Reprezentantul Special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia în direcția soluționării pașnice a conflictelor îndelungate și sprijină prelungirea mandatului său dincolo de 30 iunie 2013; salută misiunile EUBAM și EUMM pentru îmbunătățirea securității și contribuirea la construirea încrederii transfrontaliere pe teritoriul Republicii Moldova și al Georgiei și între acestea din urmă; recomandă ca UE să prelungească mandatul EUBAM și EUMM și să sporească eficiența lor; invită toate părțile implicate să continue cooperarea lor în cadrul Parteneriatului european pentru soluționarea pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah, care este un program al societății civile finanțat de UE, a cărui a doua etapă a fost lansată în noiembrie 2012;

| 17. | observă rolul important jucat în regiunea est-europeană de către Federația Rusă, ca urmare a influenței sale politice și economice și a implicării sale militare directe în toate conflictele prelungite; solicită autorităților ruse să exercite această influență într-un mod constructiv, respectând pe deplin suveranitatea țărilor din regiune și abținându-se de la orice acțiuni care ar putea pune în pericol stabilitatea regională; reiterează că retragerea deja convenită a trupelor militare străine ruse din regiunile separatiste ale Republicii Moldova și Georgia ar reprezenta un progres important în procesul către o soluționare pașnică a conflictelor; |
| --- | --- |

17.

observă rolul important jucat în regiunea est-europeană de către Federația Rusă, ca urmare a influenței sale politice și economice și a implicării sale militare directe în toate conflictele prelungite; solicită autorităților ruse să exercite această influență într-un mod constructiv, respectând pe deplin suveranitatea țărilor din regiune și abținându-se de la orice acțiuni care ar putea pune în pericol stabilitatea regională; reiterează că retragerea deja convenită a trupelor militare străine ruse din regiunile separatiste ale Republicii Moldova și Georgia ar reprezenta un progres important în procesul către o soluționare pașnică a conflictelor;

| 18. | solicită Federației Rusiei să respecte suveranitatea, integritatea teritorială a Georgiei, precum și inviolabilitatea granițelor Georgiei, recunoscute pe plan internațional; solicită, în acest sens, Federației Ruse să asigure punerea în aplicare necondiționată a acordului de încetare a focului din 2008, să își retragă forțele sale militare din teritoriile georgiene, pentru a permite accesul nerestricționat pentru EUMM în regiunile Abhazia și Țhinvali din Georgia, și să anuleze decizia sa de a recunoaște independența acestor regiuni față de Georgia; |
| --- | --- |

18.

solicită Federației Rusiei să respecte suveranitatea, integritatea teritorială a Georgiei, precum și inviolabilitatea granițelor Georgiei, recunoscute pe plan internațional; solicită, în acest sens, Federației Ruse să asigure punerea în aplicare necondiționată a acordului de încetare a focului din 2008, să își retragă forțele sale militare din teritoriile georgiene, pentru a permite accesul nerestricționat pentru EUMM în regiunile Abhazia și Țhinvali din Georgia, și să anuleze decizia sa de a recunoaște independența acestor regiuni față de Georgia;

| 19. | invită Federația Rusă să îndeplinească angajamentele asumate cu ocazia aderării sale la Consiliul Europei în 1996, iar apoi la Summit-ul OSCE de la Istanbul din 1999, în ceea ce privește regiunea transnistreană și recomandă ca actualele forțe de menținere a păcii existente pe teritoriul Republicii Moldova să fie înlocuite cu o misiune internațională civilă a cărei legitimitate va fi recunoscută de către părțile implicate în conflictul transnistrean; îndeamnă autoritățile ruse să se abțină de la toate măsurile politice și diplomatice care ar perturba procesul de soluționare și ar împiedica acordurile pozitive, orientate spre rezultate; |
| --- | --- |

19.

invită Federația Rusă să îndeplinească angajamentele asumate cu ocazia aderării sale la Consiliul Europei în 1996, iar apoi la Summit-ul OSCE de la Istanbul din 1999, în ceea ce privește regiunea transnistreană și recomandă ca actualele forțe de menținere a păcii existente pe teritoriul Republicii Moldova să fie înlocuite cu o misiune internațională civilă a cărei legitimitate va fi recunoscută de către părțile implicate în conflictul transnistrean; îndeamnă autoritățile ruse să se abțină de la toate măsurile politice și diplomatice care ar perturba procesul de soluționare și ar împiedica acordurile pozitive, orientate spre rezultate;

| 20. | consideră că nu poate exista nicio alternativă la soluționarea pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah și își exprimă întregul sprijin pentru elaborarea principiilor de la Madrid; regretă faptul că activitatea copreședinților Grupului OSCE de la Minsk, bazată pe principiile dreptului internațional consacrate în Carta Organizației Națiunilor Unite, în Actul final de la Helsinki și în cadrul OSCE nu a avut până în prezent niciun rezultat concret și solicită un angajament mai puternic și mai eficient din partea UE; îndeamnă toate părțile vizate să își intensifice eforturile și angajamentul lor, deoarece Grupul OSCE de la Minsk încă trebuie să realizeze progrese decisive, la mai mult de două decenii de la instituirea sa; solicită părților la conflict – Armenia și Azerbaidjan –, să fie constructive în negocierile lor; |
| --- | --- |

20.

consideră că nu poate exista nicio alternativă la soluționarea pașnică a conflictului din Nagorno-Karabah și își exprimă întregul sprijin pentru elaborarea principiilor de la Madrid; regretă faptul că activitatea copreședinților Grupului OSCE de la Minsk, bazată pe principiile dreptului internațional consacrate în Carta Organizației Națiunilor Unite, în Actul final de la Helsinki și în cadrul OSCE nu a avut până în prezent niciun rezultat concret și solicită un angajament mai puternic și mai eficient din partea UE; îndeamnă toate părțile vizate să își intensifice eforturile și angajamentul lor, deoarece Grupul OSCE de la Minsk încă trebuie să realizeze progrese decisive, la mai mult de două decenii de la instituirea sa; solicită părților la conflict – Armenia și Azerbaidjan –, să fie constructive în negocierile lor;

| 21. | invită UE să își intensifice eforturile și să se implice îndeaproape în procesele de mediere pentru soluționarea pașnică a conflictelor prelungite în structurile în care UE este deja prezentă; subliniază faptul că medierea proactivă din partea UE în soluționarea conflictelor este esențială pentru stabilitatea și securitatea pe termen lung a regiunii est-europene și o condiție esențială pentru succesul politicii europene de vecinătate; invită Reprezentantul Special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia să contribuie în continuare la soluționarea conflictelor din Caucazul de Sud, prin măsuri practice, cum ar fi consolidarea capacităților, facilitarea consensului între partide, consolidarea sprijinului public și sporirea participării societății civile; |
| --- | --- |

21.

invită UE să își intensifice eforturile și să se implice îndeaproape în procesele de mediere pentru soluționarea pașnică a conflictelor prelungite în structurile în care UE este deja prezentă; subliniază faptul că medierea proactivă din partea UE în soluționarea conflictelor este esențială pentru stabilitatea și securitatea pe termen lung a regiunii est-europene și o condiție esențială pentru succesul politicii europene de vecinătate; invită Reprezentantul Special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia să contribuie în continuare la soluționarea conflictelor din Caucazul de Sud, prin măsuri practice, cum ar fi consolidarea capacităților, facilitarea consensului între partide, consolidarea sprijinului public și sporirea participării societății civile;

| 22. | îndeamnă toate părțile relevante să se implice proactiv împreună cu partea transnistreană, în vederea promovării unei viziuni reciproc acceptabile pentru un viitor comun, și, în consecință, să fie de acord cu privire la parametrii de bază pentru soluționare; salută, în acest sens, acordul din ianuarie 2012 cu privire la o abordare cu „pași mici” pentru soluționarea aspectelor de ordin practic de primă importanță pentru cetățenii obișnuiți; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă toate părțile relevante să se implice proactiv împreună cu partea transnistreană, în vederea promovării unei viziuni reciproc acceptabile pentru un viitor comun, și, în consecință, să fie de acord cu privire la parametrii de bază pentru soluționare; salută, în acest sens, acordul din ianuarie 2012 cu privire la o abordare cu „pași mici” pentru soluționarea aspectelor de ordin practic de primă importanță pentru cetățenii obișnuiți;

| 23. | subliniază actuala intenție a Parlamentului European de a încuraja definirea unei strategii europene de securitate maritimă și observă că o astfel de strategie ar putea fi utilă pentru soluționarea conflictelor prelungite, cu condiția ca aceasta să includă un program ambițios pentru Marea Neagră; |
| --- | --- |

23.

subliniază actuala intenție a Parlamentului European de a încuraja definirea unei strategii europene de securitate maritimă și observă că o astfel de strategie ar putea fi utilă pentru soluționarea conflictelor prelungite, cu condiția ca aceasta să includă un program ambițios pentru Marea Neagră;

| 24. | invită UE, partenerii din Europa de Est și actorii regionali relevanți să consolideze dialogul lor politic, propunând o serie de măsuri de consolidare a încrederii în regiunea est-europeană, cu scopul de a stabili principii comune și un program de consolidare a securității și de a progresa către soluționarea conflictelor; solicită, în acest sens, președinției ucrainene a OSCE în 2013 să pună în aplicare o agendă ambițioasă și să asigure participarea tuturor țărilor partenere din Europa de Est la forumurile de dialog ale UE, inclusiv la dialogul privind drepturile omului, astfel încât să se înregistreze progrese în procesul de soluționare pașnică a conflictelor nerezolvate; |
| --- | --- |

24.

invită UE, partenerii din Europa de Est și actorii regionali relevanți să consolideze dialogul lor politic, propunând o serie de măsuri de consolidare a încrederii în regiunea est-europeană, cu scopul de a stabili principii comune și un program de consolidare a securității și de a progresa către soluționarea conflictelor; solicită, în acest sens, președinției ucrainene a OSCE în 2013 să pună în aplicare o agendă ambițioasă și să asigure participarea tuturor țărilor partenere din Europa de Est la forumurile de dialog ale UE, inclusiv la dialogul privind drepturile omului, astfel încât să se înregistreze progrese în procesul de soluționare pașnică a conflictelor nerezolvate;

| 25. | invită UE și țările partenere din Europa de Est să dezvolte în continuare programe regionale multilaterale, să instituie stimulente pentru cooperarea regională și să accelereze proiectele transfrontaliere pentru consolidarea și promovarea încrederii între populații, acordând o atenție specială măsurilor de transformare a conflictelor și contribuind la reconstrucția și dezvoltarea economică și socială în regiunile afectate de conflicte, prin încurajarea schimburilor comerciale, a călătoriilor și a investițiilor; |
| --- | --- |

25.

invită UE și țările partenere din Europa de Est să dezvolte în continuare programe regionale multilaterale, să instituie stimulente pentru cooperarea regională și să accelereze proiectele transfrontaliere pentru consolidarea și promovarea încrederii între populații, acordând o atenție specială măsurilor de transformare a conflictelor și contribuind la reconstrucția și dezvoltarea economică și socială în regiunile afectate de conflicte, prin încurajarea schimburilor comerciale, a călătoriilor și a investițiilor;

| 26. | subliniază necesitatea dezvoltării bilaterale a comerțului, a integrării economice și a infrastructurii între țările partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

26.

subliniază necesitatea dezvoltării bilaterale a comerțului, a integrării economice și a infrastructurii între țările partenere din Europa de Est;

| 27. | îndeamnă țările partenere din Europa de Est să pună în aplicare programe de educație de calitate, care vor contribui la eradicarea urii și dușmăniei etnice, teritoriale și religioase și la consolidarea respectării drepturilor minorităților; consideră că dialogurile interculturale și interreligioase ar trebui să fie îmbunătățite în continuare, în scopul de a favoriza înțelegerea reciprocă, respectul și toleranța în rândul țărilor partenere din Europa de Est; subliniază, în acest sens, importanța unor societăți civile puternice și active, care pot consolida astfel de dialoguri și dezvolta contactele personale dincolo de frontiere și de liniile de conflict; invită Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului estic să se implice în continuare în punerea în aplicare a activităților bilaterale și multilaterale ale Parteneriatului estic urmărind acest obiectiv; |
| --- | --- |

27.

îndeamnă țările partenere din Europa de Est să pună în aplicare programe de educație de calitate, care vor contribui la eradicarea urii și dușmăniei etnice, teritoriale și religioase și la consolidarea respectării drepturilor minorităților; consideră că dialogurile interculturale și interreligioase ar trebui să fie îmbunătățite în continuare, în scopul de a favoriza înțelegerea reciprocă, respectul și toleranța în rândul țărilor partenere din Europa de Est; subliniază, în acest sens, importanța unor societăți civile puternice și active, care pot consolida astfel de dialoguri și dezvolta contactele personale dincolo de frontiere și de liniile de conflict; invită Forumul societății civile din cadrul Parteneriatului estic să se implice în continuare în punerea în aplicare a activităților bilaterale și multilaterale ale Parteneriatului estic urmărind acest obiectiv;

| 28. | recomandă Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic să inițieze programe de formare mass-media împreună cu organizațiile jurnalistice europene profesionale care ar combate animozitatea reciprocă și discursul de incitare la ură, și solicită sprijinirea grupurilor de reflecție independente care cooperează în ceea ce privește elaborarea de modele care să asigure securitatea și soluționarea și prevenirea conflictelor; |
| --- | --- |

28.

recomandă Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic să inițieze programe de formare mass-media împreună cu organizațiile jurnalistice europene profesionale care ar combate animozitatea reciprocă și discursul de incitare la ură, și solicită sprijinirea grupurilor de reflecție independente care cooperează în ceea ce privește elaborarea de modele care să asigure securitatea și soluționarea și prevenirea conflictelor;

| 29. | recunoaște că pot rezulta sentimente de nedreptate și de frustrare în rândul populației de pe urma conflictelor nesoluționate; recomandă ca funcționarii de stat și liderii politici din țările partenere din Europa de Est să se abțină de la exploatarea unor astfel de tendințe din opinia publică folosindu-le ca pe un instrument pentru campanii politice interne, deoarece acest lucru poate doar să alimenteze antagonismul și să ducă la tensiuni suplimentare; |
| --- | --- |

29.

recunoaște că pot rezulta sentimente de nedreptate și de frustrare în rândul populației de pe urma conflictelor nesoluționate; recomandă ca funcționarii de stat și liderii politici din țările partenere din Europa de Est să se abțină de la exploatarea unor astfel de tendințe din opinia publică folosindu-le ca pe un instrument pentru campanii politice interne, deoarece acest lucru poate doar să alimenteze antagonismul și să ducă la tensiuni suplimentare;

Consolidarea cooperării politice și militare în vederea abordării riscurilor la adresa securității regionale

| 30. | subliniază rolul esențial al organizațiilor și parteneriatelor internaționale în abordarea provocărilor la adresa securității regionale și stabilirea unei abordări față de securitate, bazate pe cooperare, care să cuprindă dimensiunile sale politice și militare; în acest sens, solicită o cooperare politică mai intensă cu Federația Rusă, în scopul de a identifica soluții durabile pentru provocările la adresa securității regionale, inclusiv pentru conflictele prelungite; |
| --- | --- |

30.

subliniază rolul esențial al organizațiilor și parteneriatelor internaționale în abordarea provocărilor la adresa securității regionale și stabilirea unei abordări față de securitate, bazate pe cooperare, care să cuprindă dimensiunile sale politice și militare; în acest sens, solicită o cooperare politică mai intensă cu Federația Rusă, în scopul de a identifica soluții durabile pentru provocările la adresa securității regionale, inclusiv pentru conflictele prelungite;

| 31. | invită statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est vizate să își intensifice dialogul pe probleme de securitate în cadrul structurilor existente ale UE, ale Consiliului Parteneriatului Euro-Atlantic din cadrul NATO, ale OSCE și ale Consiliului Europei, și recomandă ca acestea să își coordoneze cooperarea lor în scopul de a lucra mai eficient pe teren, de a economisi resurse și de a institui programe care sunt adaptate la nevoile individuale ale țărilor participante; consideră, în special, că statele membre ale UE și NATO ar trebui să pună în comun resursele pentru a consolida cooperarea cu țările partenere din Europa de Est în cadrul politicii europene de securitate și apărare comună (PESAC) și al programului „Parteneriat pentru pace” al NATO; |
| --- | --- |

31.

invită statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est vizate să își intensifice dialogul pe probleme de securitate în cadrul structurilor existente ale UE, ale Consiliului Parteneriatului Euro-Atlantic din cadrul NATO, ale OSCE și ale Consiliului Europei, și recomandă ca acestea să își coordoneze cooperarea lor în scopul de a lucra mai eficient pe teren, de a economisi resurse și de a institui programe care sunt adaptate la nevoile individuale ale țărilor participante; consideră, în special, că statele membre ale UE și NATO ar trebui să pună în comun resursele pentru a consolida cooperarea cu țările partenere din Europa de Est în cadrul politicii europene de securitate și apărare comună (PESAC) și al programului „Parteneriat pentru pace” al NATO;

| 32. | recunoaște valoarea și realizările cooperării dintre UE, Ucraina și Republica Moldova în cadrul PESAC, care a contribuit la stabilirea acordurilor de securitate și a cadrelor pentru misiunile conduse de UE și operațiunile de gestionare a crizelor; invită statele membre ale UE să țină cont de aspirațiile țărilor partenere din Europa de Est care doresc să își consolideze capacitățile lor de creștere a nivelului lor de cooperare sub formatul PESAC și recomandă o cooperare mai strânsă prin intermediul unor inițiative în sprijinul consolidării capacităților și a formarii pentru personalul național în sectorul securității și al apărării; |
| --- | --- |

32.

recunoaște valoarea și realizările cooperării dintre UE, Ucraina și Republica Moldova în cadrul PESAC, care a contribuit la stabilirea acordurilor de securitate și a cadrelor pentru misiunile conduse de UE și operațiunile de gestionare a crizelor; invită statele membre ale UE să țină cont de aspirațiile țărilor partenere din Europa de Est care doresc să își consolideze capacitățile lor de creștere a nivelului lor de cooperare sub formatul PESAC și recomandă o cooperare mai strânsă prin intermediul unor inițiative în sprijinul consolidării capacităților și a formarii pentru personalul național în sectorul securității și al apărării;

| 33. | salută decizia Consiliului ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 7 decembrie 2012 de a lansa „Procesul Helsinki +40” ca mijloc de a oferi un impuls politic promovării activităților către o comunitate de securitate și o foaie de parcurs strategică pentru consolidarea cooperării în OSCE până în 2015, care va marca 40 de ani de la semnarea Actului final de la Helsinki; |
| --- | --- |

33.

salută decizia Consiliului ministerial al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE) din 7 decembrie 2012 de a lansa „Procesul Helsinki +40” ca mijloc de a oferi un impuls politic promovării activităților către o comunitate de securitate și o foaie de parcurs strategică pentru consolidarea cooperării în OSCE până în 2015, care va marca 40 de ani de la semnarea Actului final de la Helsinki;

| 34. | încurajează UE, împreună cu organizațiile internaționale relevante și partenerii-cheie, să elaboreze scenarii de reconstrucție postconflict, care ar putea acționa ca stimulent suplimentar pentru soluționarea conflictelor prin prezentarea beneficiilor concrete ale soluționărilor pașnice; |
| --- | --- |

34.

încurajează UE, împreună cu organizațiile internaționale relevante și partenerii-cheie, să elaboreze scenarii de reconstrucție postconflict, care ar putea acționa ca stimulent suplimentar pentru soluționarea conflictelor prin prezentarea beneficiilor concrete ale soluționărilor pașnice;

| 35. | subliniază necesitatea de a revitaliza și a extinde cooperarea în ceea ce privește dezarmarea, reglementarea comerțului cu arme, controlul armelor convenționale și lupta împotriva traficului ilicit de arme; în acest scop, recomandă ca UE și țările partenere din Europa de Est să revizuiască respectarea acordurilor internaționale, în special Tratatul privind Forțele Armate convenționale în Europa, să susțină în continuare un tratat universal privind comerțul cu arme și să se angajeze într-un dialog pentru a dezvolta în continuare cooperarea privind dezarmarea și controlul armelor; subliniază importanța esențială a combaterii cursei înarmării; |
| --- | --- |

35.

subliniază necesitatea de a revitaliza și a extinde cooperarea în ceea ce privește dezarmarea, reglementarea comerțului cu arme, controlul armelor convenționale și lupta împotriva traficului ilicit de arme; în acest scop, recomandă ca UE și țările partenere din Europa de Est să revizuiască respectarea acordurilor internaționale, în special Tratatul privind Forțele Armate convenționale în Europa, să susțină în continuare un tratat universal privind comerțul cu arme și să se angajeze într-un dialog pentru a dezvolta în continuare cooperarea privind dezarmarea și controlul armelor; subliniază importanța esențială a combaterii cursei înarmării;

| 36. | solicită UE să consolideze programele de cooperare care vizează țările partenere din Europa de Est și să crească finanțarea în cadrul Instrumentului de stabilitate al UE, în scopul de a reduce riscurile care decurg din materialele CBRN (chimice, biologice, radioactive și nucleare) și din proliferarea armelor de distrugere în masă și a expertizei tehnologice conexe; |
| --- | --- |

36.

solicită UE să consolideze programele de cooperare care vizează țările partenere din Europa de Est și să crească finanțarea în cadrul Instrumentului de stabilitate al UE, în scopul de a reduce riscurile care decurg din materialele CBRN (chimice, biologice, radioactive și nucleare) și din proliferarea armelor de distrugere în masă și a expertizei tehnologice conexe;

| 37. | subliniază faptul că reforma administrației publice, a sistemului judiciar și a autorităților de aplicare a legii din țările partenere din Europa de Est este esențială pentru a face progrese în combaterea criminalității organizate, a corupției, a criminalității informatice, a spălării banilor și a terorismului; solicită țărilor partenere din Europa de Est să continue sau să se angajeze în punerea în aplicare a unei agende ambițioase care să asigure independența sistemului judiciar și să coopereze în continuare cu UE în domeniul aplicării legii și al administrației vamale, cu scopul de a spori încrederea publicului în aceste instituții; |
| --- | --- |

37.

subliniază faptul că reforma administrației publice, a sistemului judiciar și a autorităților de aplicare a legii din țările partenere din Europa de Est este esențială pentru a face progrese în combaterea criminalității organizate, a corupției, a criminalității informatice, a spălării banilor și a terorismului; solicită țărilor partenere din Europa de Est să continue sau să se angajeze în punerea în aplicare a unei agende ambițioase care să asigure independența sistemului judiciar și să coopereze în continuare cu UE în domeniul aplicării legii și al administrației vamale, cu scopul de a spori încrederea publicului în aceste instituții;

| 38. | invită UE și țările partenere din Europa de Est să consolideze și să extindă dincolo de 2014 inițiativa emblematică a Parteneriatului estic pentru prevenirea, pregătirea și reacția la dezastrele provocate de om și naturale, al cărei obiectiv general este acela de a contribui la pacea, stabilitatea, securitatea și prosperitatea țărilor Parteneriatului estic și de a proteja mediul, populația, patrimoniul cultural, resursele și infrastructurile din regiune prin consolidarea rezistenței, pregătirii și reacției țărilor la dezastrele provocate de om și naturale; |
| --- | --- |

38.

invită UE și țările partenere din Europa de Est să consolideze și să extindă dincolo de 2014 inițiativa emblematică a Parteneriatului estic pentru prevenirea, pregătirea și reacția la dezastrele provocate de om și naturale, al cărei obiectiv general este acela de a contribui la pacea, stabilitatea, securitatea și prosperitatea țărilor Parteneriatului estic și de a proteja mediul, populația, patrimoniul cultural, resursele și infrastructurile din regiune prin consolidarea rezistenței, pregătirii și reacției țărilor la dezastrele provocate de om și naturale;

| 39. | subliniază importanța securității energetice în definirea mediului de securitate din regiune; îndeamnă să se depună eforturi suplimentare în vederea integrării piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est, reiterează importanța coridorului sudic al gazelor și a proiectelor sale energetice emblematice transcaspice și transpontice din cadrul inițiativei coridorului sudic al gazelor de reducere a dependenței de importurile de energie de la furnizori care ocupă o poziție dominantă pe piață și solicită UE să faciliteze și să promoveze diversificarea aprovizionării cu gaze naturale, care va favoriza o cooperare și o legătură mai strânse între UE și țările partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța securității energetice în definirea mediului de securitate din regiune; îndeamnă să se depună eforturi suplimentare în vederea integrării piețelor de energie din UE și din țările partenere din Europa de Est, reiterează importanța coridorului sudic al gazelor și a proiectelor sale energetice emblematice transcaspice și transpontice din cadrul inițiativei coridorului sudic al gazelor de reducere a dependenței de importurile de energie de la furnizori care ocupă o poziție dominantă pe piață și solicită UE să faciliteze și să promoveze diversificarea aprovizionării cu gaze naturale, care va favoriza o cooperare și o legătură mai strânse între UE și țările partenere din Europa de Est;

| 40. | solicită stimularea cooperării regionale și a relațiilor de bună vecinătate și acordarea de sprijin pentru dezvoltarea de sinergii regionale și pentru elaborarea unor răspunsuri la provocările geografice, economice, de securitate, de mediu și sociale specifice ale țărilor din vecinătatea estică, și, de asemenea, în cadrul relației lor cu UE; solicită, în acest sens, o cooperare mai strânsă în ceea ce privește politicile sectoriale cum ar fi educația, tineretul, migrația, asistența medicală și transportul; |
| --- | --- |

40.

solicită stimularea cooperării regionale și a relațiilor de bună vecinătate și acordarea de sprijin pentru dezvoltarea de sinergii regionale și pentru elaborarea unor răspunsuri la provocările geografice, economice, de securitate, de mediu și sociale specifice ale țărilor din vecinătatea estică, și, de asemenea, în cadrul relației lor cu UE; solicită, în acest sens, o cooperare mai strânsă în ceea ce privește politicile sectoriale cum ar fi educația, tineretul, migrația, asistența medicală și transportul;

| 41. | recomandă ca țările partenere din Europa de Est să își intensifice cooperarea în domeniul gestionării frontierelor și a fluxurilor de migrație din regiune, prin apropierea sau elaborarea unor standarde comune împreună cu UE și prin combaterea traficului de persoane, garantând în același timp respectarea drepturilor migranților; |
| --- | --- |

41.

recomandă ca țările partenere din Europa de Est să își intensifice cooperarea în domeniul gestionării frontierelor și a fluxurilor de migrație din regiune, prin apropierea sau elaborarea unor standarde comune împreună cu UE și prin combaterea traficului de persoane, garantând în același timp respectarea drepturilor migranților;

| 42. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru Caucazul de Sud, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, țărilor partenere din Europa de Est și Federației Ruse. |
| --- | --- |

42.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru Caucazul de Sud, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, țărilor partenere din Europa de Est și Federației Ruse.

---

(1)  Adoptată la Bruxelles la 28 mai 2013.

---

| 19.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 338/10

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la apropierea legislației naționale a țărilor membre ale Parteneriatului estic cu legislația UE din domeniul economic

2013/C 338/02

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)303), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine” (COM(2011)303),

| — | având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele intermediare ale Comisiei privind punerea sa în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere evoluția politicii europene de vecinătate (PEV) începând din 2004 și, în special, rapoartele intermediare ale Comisiei privind punerea sa în aplicare,

| — | având în vedere planurile de acțiune adoptate în comun cu Armenia, Azerbaidjanul, Georgia și Moldova și programul de asociere cu Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere planurile de acțiune adoptate în comun cu Armenia, Azerbaidjanul, Georgia și Moldova și programul de asociere cu Ucraina,

| — | având în vedere concluziile reuniunii miniștrilor de externe ai Parteneriatului estic din 13 decembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii miniștrilor de externe ai Parteneriatului estic din 13 decembrie 2010,

| — | având în vedere declarațiile comune ale summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Praga, la 7 mai 2009, și ale summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Varșovia în perioada 29-30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Praga, la 7 mai 2009, și ale summitului Parteneriatului estic, desfășurat la Varșovia în perioada 29-30 septembrie 2011,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (ENPI) (2) și propunerea Comisiei Europene adresată Parlamentului European și Consiliului de instituire a Instrumentului european de vecinătate (ENI) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1638/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 octombrie 2006 de stabilire a dispozițiilor generale privind instituirea unui instrument european de vecinătate și de parteneriat (ENPI) (2) și propunerea Comisiei Europene adresată Parlamentului European și Consiliului de instituire a Instrumentului european de vecinătate (ENI) (3),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (4), Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate - dimensiunea estică (5) și Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2012 referitoare la aspectele comerciale ale Parteneriatului estic (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (4), Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate - dimensiunea estică (5) și Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2012 referitoare la aspectele comerciale ale Parteneriatului estic (6),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest adoptată la 3 aprilie 2012, referitoare la „acordurile comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, inclusiv zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare și asistența UE în acest domeniu”, pregătită de Comisia permanentă a AP Euronest pentru integrare economică, apropiere juridică și convergență cu politicile UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest adoptată la 3 aprilie 2012, referitoare la „acordurile comerciale dintre UE și partenerii est-europeni, inclusiv zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare și asistența UE în acest domeniu”, pregătită de Comisia permanentă a AP Euronest pentru integrare economică, apropiere juridică și convergență cu politicile UE,

| — | având în vedere Actul său constitutiv din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul său constitutiv din 3 mai 2011,

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât apropierea legislativă în domeniul economic, deși nu constituie un scop în sine, este un pas important în direcția consolidării cooperării economice, în beneficiul tuturor țărilor Parteneriatului estic și al UE; întrucât adoptarea legislației și instituirea sistemelor de reglementare, a standardelor și a metodelor de certificare compatibile cu cele ale UE, va apropia, de asemenea, aceste țări de standardele și valorile UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât apropierea legislativă în domeniul economic, deși nu constituie un scop în sine, este un pas important în direcția consolidării cooperării economice, în beneficiul tuturor țărilor Parteneriatului estic și al UE; întrucât adoptarea legislației și instituirea sistemelor de reglementare, a standardelor și a metodelor de certificare compatibile cu cele ale UE, va apropia, de asemenea, aceste țări de standardele și valorile UE;

| B. | întrucât apropierea de standardele economice ale UE elaborate în conformitate cu obiectivele de interes comun și de particularitățile fiecărei țări va ajuta eforturile țărilor Parteneriatului estic ce vizează atingerea unei creșteri echilibrate și sustenabile, a unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și de protecție socială, de coeziune economică și socială, a unor înalte standarde de mediu, a unui nivel de viață mai bun și a unei mai bune calități a vieții pentru societățile respective; întrucât aceasta va crea, de asemenea, condiții pentru creșterea competitivității economiilor lor, pentru stimularea investițiilor și promovarea schimburilor comerciale, și va încuraja dezvoltarea Forumului întreprinderilor din Parteneriatul estic inițiat de forumul de la Sopot în 2011; |
| --- | --- |

B.

întrucât apropierea de standardele economice ale UE elaborate în conformitate cu obiectivele de interes comun și de particularitățile fiecărei țări va ajuta eforturile țărilor Parteneriatului estic ce vizează atingerea unei creșteri echilibrate și sustenabile, a unui nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și de protecție socială, de coeziune economică și socială, a unor înalte standarde de mediu, a unui nivel de viață mai bun și a unei mai bune calități a vieții pentru societățile respective; întrucât aceasta va crea, de asemenea, condiții pentru creșterea competitivității economiilor lor, pentru stimularea investițiilor și promovarea schimburilor comerciale, și va încuraja dezvoltarea Forumului întreprinderilor din Parteneriatul estic inițiat de forumul de la Sopot în 2011;

| C. | întrucât, în anumite domenii, nu este posibil să se stabilească etape distincte de apropiere deoarece legislația în cauză constituie un întreg, iar adoptarea unei singure părți nu ar fi efectivă fără restul acesteia; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în anumite domenii, nu este posibil să se stabilească etape distincte de apropiere deoarece legislația în cauză constituie un întreg, iar adoptarea unei singure părți nu ar fi efectivă fără restul acesteia;

| D. | întrucât aceasta reprezintă un proces complex, dinamic și treptat ce necesită crearea și adaptarea de instituții și structuri și implică schimbări fundamentale ale responsabilităților respectivelor sisteme administrative naționale, a sectoarelor private și a societăților civile; |
| --- | --- |

D.

întrucât aceasta reprezintă un proces complex, dinamic și treptat ce necesită crearea și adaptarea de instituții și structuri și implică schimbări fundamentale ale responsabilităților respectivelor sisteme administrative naționale, a sectoarelor private și a societăților civile;

| E | întrucât țările membre ale Parteneriatului estic se află în diferite etape ale procesului de convergență economică cu UE, existând, prin urmare, diferențe considerabile în privința volumului și tipului de legislație care a fost armonizată până în prezent, precum și în abordarea fiecărei țări față de acest proces; |
| --- | --- |

E

întrucât țările membre ale Parteneriatului estic se află în diferite etape ale procesului de convergență economică cu UE, existând, prin urmare, diferențe considerabile în privința volumului și tipului de legislație care a fost armonizată până în prezent, precum și în abordarea fiecărei țări față de acest proces;

| F. | întrucât procesul de apropiere în materie de reglementare în domeniul economic ar trebui, după caz, să avanseze în paralel cu apropierea în materie de reglementare legată de negocierile pentru zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (ZLSAC); |
| --- | --- |

F.

întrucât procesul de apropiere în materie de reglementare în domeniul economic ar trebui, după caz, să avanseze în paralel cu apropierea în materie de reglementare legată de negocierile pentru zonele de liber schimb aprofundate și cuprinzătoare (ZLSAC);

| G. | întrucât această apropiere în materie de reglementare este un proces deschis, treptat, care implică apropierea în continuare și care ar putea duce, în viitor, la armonizare; |
| --- | --- |

G.

întrucât această apropiere în materie de reglementare este un proces deschis, treptat, care implică apropierea în continuare și care ar putea duce, în viitor, la armonizare;

Procedurile de planificare, angajamente și punere în aplicare ale țărilor din Parteneriatul Estic

| 1. | recunoaște că în cadrul acordurilor de parteneriat și cooperare au fost deja întreprinse eforturi în vederea aproximării în materie de reglementare și încurajează țările membre ale Parteneriatului estic să consolideze acest proces în contextul viitoarelor acorduri de asociere; reamintește că etapele următoare pe calea aprofundării integrării economice ar putea fi întreprinse în timp util pentru a se avansa în direcția spațiului economic UE-Parteneriatul estic, potrivit declarației summitului de la Varșovia al Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

1.

recunoaște că în cadrul acordurilor de parteneriat și cooperare au fost deja întreprinse eforturi în vederea aproximării în materie de reglementare și încurajează țările membre ale Parteneriatului estic să consolideze acest proces în contextul viitoarelor acorduri de asociere; reamintește că etapele următoare pe calea aprofundării integrării economice ar putea fi întreprinse în timp util pentru a se avansa în direcția spațiului economic UE-Parteneriatul estic, potrivit declarației summitului de la Varșovia al Parteneriatului estic;

| 2. | invită fiecare țară membră a Parteneriatului estic care nu a realizat încă acest lucru, să adopte un program de lucru care să stabilească un calendar pentru apropierea juridică, incluzând un capitol consolidat privind apropierea juridică în domeniul economic, pe baza angajamentelor asumate de țara respectivă în cadrul acordurilor ce reglementează relațiile sale bilaterale cu UE în domeniul economic; recomandă stabilirea unor strategii legislative cuprinzătoare ce reflectă interesele și prioritățile proprii ale țărilor, realitățile lor sociale, economice și politice, precum și activitatea desfășurată până în prezent în acest domeniu; |
| --- | --- |

2.

invită fiecare țară membră a Parteneriatului estic care nu a realizat încă acest lucru, să adopte un program de lucru care să stabilească un calendar pentru apropierea juridică, incluzând un capitol consolidat privind apropierea juridică în domeniul economic, pe baza angajamentelor asumate de țara respectivă în cadrul acordurilor ce reglementează relațiile sale bilaterale cu UE în domeniul economic; recomandă stabilirea unor strategii legislative cuprinzătoare ce reflectă interesele și prioritățile proprii ale țărilor, realitățile lor sociale, economice și politice, precum și activitatea desfășurată până în prezent în acest domeniu;

| 3. | invită țările membre ale Parteneriatului estic să-și stabilească propriile priorități sectoriale și să definească aspectele-cheie legate de acestea; le încurajează să-și exprime dificultățile specifice cu care se confruntă în procesul de armonizare juridică și să elaboreze strategii, împreună cu UE, în vederea abordării acestor dificultăți; le îndeamnă, în același timp, să ia în considerare recomandările UE referitoare la eforturile specifice pe care ar trebui să le facă în abordarea provocărilor majore în procesele lor individuale de convergență juridică în domeniul economic; |
| --- | --- |

3.

invită țările membre ale Parteneriatului estic să-și stabilească propriile priorități sectoriale și să definească aspectele-cheie legate de acestea; le încurajează să-și exprime dificultățile specifice cu care se confruntă în procesul de armonizare juridică și să elaboreze strategii, împreună cu UE, în vederea abordării acestor dificultăți; le îndeamnă, în același timp, să ia în considerare recomandările UE referitoare la eforturile specifice pe care ar trebui să le facă în abordarea provocărilor majore în procesele lor individuale de convergență juridică în domeniul economic;

| 4. | invită țările membre ale Parteneriatului estic să-și ajusteze ordinea și ritmul programelor lor de apropiere în materie de reglementare pentru a-și întări și consolida reformele macro-economice și stabilitatea; vede apropierea legislației ca pe un obiectiv pe termen lung care ar trebui să fie inclus în agenda lor economică; |
| --- | --- |

4.

invită țările membre ale Parteneriatului estic să-și ajusteze ordinea și ritmul programelor lor de apropiere în materie de reglementare pentru a-și întări și consolida reformele macro-economice și stabilitatea; vede apropierea legislației ca pe un obiectiv pe termen lung care ar trebui să fie inclus în agenda lor economică;

| 5. | subliniază faptul că, fără schimbările instituționale necesare și implementarea corespunzătoare, apropierea legislației ar putea duce la o simplă transpunere a normelor și la un eșec în îndeplinirea angajamentelor asumate; subliniază că, pentru a atinge impactul economic dorit, este nevoie de o aliniere reală - nu doar formală - cu beneficii pentru toți; |
| --- | --- |

5.

subliniază faptul că, fără schimbările instituționale necesare și implementarea corespunzătoare, apropierea legislației ar putea duce la o simplă transpunere a normelor și la un eșec în îndeplinirea angajamentelor asumate; subliniază că, pentru a atinge impactul economic dorit, este nevoie de o aliniere reală - nu doar formală - cu beneficii pentru toți;

| 6. | admite că principala provocare pentru țările membre ale Parteneriatului estic nu constă atât în apropierea textelor lor juridice, cât în transformarea și adaptarea administrațiilor, sistemelor de justiție și societăților lor respective la condițiile necesare pentru a se asigura că legislația este eficientă și bine implementată; consideră că țările membre ale Parteneriatului estic ar trebui să instituie condițiile potrivite pentru ca o astfel de legislație să fie aplicată; subliniază, în acest sens, necesitatea unor măsuri specifice de consolidare a capacității administrative referitoare la structurile guvernamentale din fiecare țară, la parlamentul național, sistemul judiciar și sectorul privat; |
| --- | --- |

6.

admite că principala provocare pentru țările membre ale Parteneriatului estic nu constă atât în apropierea textelor lor juridice, cât în transformarea și adaptarea administrațiilor, sistemelor de justiție și societăților lor respective la condițiile necesare pentru a se asigura că legislația este eficientă și bine implementată; consideră că țările membre ale Parteneriatului estic ar trebui să instituie condițiile potrivite pentru ca o astfel de legislație să fie aplicată; subliniază, în acest sens, necesitatea unor măsuri specifice de consolidare a capacității administrative referitoare la structurile guvernamentale din fiecare țară, la parlamentul național, sistemul judiciar și sectorul privat;

| 7. | îndeamnă, în acest sens, țările membre ale Parteneriatului estic să înființeze și să consolideze structuri administrative și organizatorice adecvate pentru implementarea și aplicarea efectivă a legislației adoptate, precum și să instituie, după caz, mecanismele de coordonare și monitorizare ce vor face să avanseze procesul de apropiere; subliniază că înființarea autorităților de aplicare este vitală pentru a asigura că legislația este implementată în mod corespunzător; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă, în acest sens, țările membre ale Parteneriatului estic să înființeze și să consolideze structuri administrative și organizatorice adecvate pentru implementarea și aplicarea efectivă a legislației adoptate, precum și să instituie, după caz, mecanismele de coordonare și monitorizare ce vor face să avanseze procesul de apropiere; subliniază că înființarea autorităților de aplicare este vitală pentru a asigura că legislația este implementată în mod corespunzător;

| 8. | subliniază importanța, în acest proces, a reformelor juridice și a combaterii corupției; reamintește că, printre condițiile ce se aplică unui sistem economic descentralizat, un sistem judiciar care funcționează bine ar trebui să ofere un acces la justiție relativ rapid persoanelor fizice, cât și entităților juridice de drept privat; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța, în acest proces, a reformelor juridice și a combaterii corupției; reamintește că, printre condițiile ce se aplică unui sistem economic descentralizat, un sistem judiciar care funcționează bine ar trebui să ofere un acces la justiție relativ rapid persoanelor fizice, cât și entităților juridice de drept privat;

| 9. | subliniază importanța procesului de liberalizare a vizelor, care ajută nu numai la promovarea celor mai înalte standarde în țările membre ale Parteneriatului estic, dar contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea culturii de afaceri care este esențială pentru armonizarea cu succes a legislației în domeniul economic; |
| --- | --- |

9.

subliniază importanța procesului de liberalizare a vizelor, care ajută nu numai la promovarea celor mai înalte standarde în țările membre ale Parteneriatului estic, dar contribuie, de asemenea, la îmbunătățirea culturii de afaceri care este esențială pentru armonizarea cu succes a legislației în domeniul economic;

| 10. | îndeamnă țările membre ale Parteneriatului estic să asigura securitatea juridică și transparența pentru operatorii economici, prin crearea unui sistem de norme juridice și comerciale; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă țările membre ale Parteneriatului estic să asigura securitatea juridică și transparența pentru operatorii economici, prin crearea unui sistem de norme juridice și comerciale;

| 11. | încurajează înființarea unor organisme tehnice și profesionale specifice, atât în sectorul privat și în sectorul public, care ar putea asigura, printre altele, monitorizarea civilă a aplicării legislației relevante și a proceselor economice în ansamblu; ia act, în acest sens, de nevoia de transparență în procesul de reglementare, în consultările publice, în evaluările de impact periodice și în evaluări independente ale rezultatelor politicilor; |
| --- | --- |

11.

încurajează înființarea unor organisme tehnice și profesionale specifice, atât în sectorul privat și în sectorul public, care ar putea asigura, printre altele, monitorizarea civilă a aplicării legislației relevante și a proceselor economice în ansamblu; ia act, în acest sens, de nevoia de transparență în procesul de reglementare, în consultările publice, în evaluările de impact periodice și în evaluări independente ale rezultatelor politicilor;

| 12. | subliniază importanța angajamentului societății civile și a organizațiilor neguvernamentale în promovarea apropierii legislației în domeniul economic și consideră că UE ar trebui să le sprijine pe deplin prin transmiterea experienței și know-how-ului Uniunii, precum și prin utilizarea instrumentelor financiare; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța angajamentului societății civile și a organizațiilor neguvernamentale în promovarea apropierii legislației în domeniul economic și consideră că UE ar trebui să le sprijine pe deplin prin transmiterea experienței și know-how-ului Uniunii, precum și prin utilizarea instrumentelor financiare;

| 13. | subliniază importanța dimensiunii sociale a armonizării legislative în domeniul economic, în special în cazul în care legislația în domeniul economic are un impact asupra unor domenii precum politicile sociale și de mediu și protecția consumatorilor; subliniază că este necesară o abordare mai cuprinzătoare pentru a lua în considerare nevoia creării unei forțe de muncă mai calificate, cu drepturi de muncă garantate, care va contribui la succesul reformelor economice; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța dimensiunii sociale a armonizării legislative în domeniul economic, în special în cazul în care legislația în domeniul economic are un impact asupra unor domenii precum politicile sociale și de mediu și protecția consumatorilor; subliniază că este necesară o abordare mai cuprinzătoare pentru a lua în considerare nevoia creării unei forțe de muncă mai calificate, cu drepturi de muncă garantate, care va contribui la succesul reformelor economice;

| 14. | invită UE și țările membre ale Parteneriatului estic să profite din plin de Platforma 2 a Parteneriatului estic („integrarea economică și convergența cu politicile UE”), care adaugă valoare proceselor de consultări bilaterale și oferă o posibilitate pentru schimbul de informații și bune practici; |
| --- | --- |

14.

invită UE și țările membre ale Parteneriatului estic să profite din plin de Platforma 2 a Parteneriatului estic („integrarea economică și convergența cu politicile UE”), care adaugă valoare proceselor de consultări bilaterale și oferă o posibilitate pentru schimbul de informații și bune practici;

| 15. | subliniază rolul său în monitorizarea, facilitarea și asistarea procesului de apropiere a legislației naționale din țările Parteneriatului estic cu legislația UE în domeniul economic; |
| --- | --- |

15.

subliniază rolul său în monitorizarea, facilitarea și asistarea procesului de apropiere a legislației naționale din țările Parteneriatului estic cu legislația UE în domeniul economic;

Abordarea UE referitoare la apropierea juridică în domeniul economic: asistența financiară și tehnică și monitorizarea punerii în aplicare

| 16. | invită UE să mărească bugetul de asistență pentru țările membre ale Parteneriatului estic în următorul cadru financiar multianual 2014-2020; salută intenția Comisiei de a dezvolta o a doua generație de inițiative emblematice în cadrul Parteneriatului estic și solicită adoptarea, la summitul de la Vilnius, a unor noi inițiative vizibile care să includă domenii importante de cooperare în cadrul Parteneriatului estic ce vizează sprijinirea dezvoltării cooperării economice; |
| --- | --- |

16.

invită UE să mărească bugetul de asistență pentru țările membre ale Parteneriatului estic în următorul cadru financiar multianual 2014-2020; salută intenția Comisiei de a dezvolta o a doua generație de inițiative emblematice în cadrul Parteneriatului estic și solicită adoptarea, la summitul de la Vilnius, a unor noi inițiative vizibile care să includă domenii importante de cooperare în cadrul Parteneriatului estic ce vizează sprijinirea dezvoltării cooperării economice;

| 17. | invită Comisia să promoveze procesul de liberalizare a regimului vizelor cu țările membre ale Parteneriatului estic, un pas necesar în direcția obiectivului final al unui regim fără vize; |
| --- | --- |

17.

invită Comisia să promoveze procesul de liberalizare a regimului vizelor cu țările membre ale Parteneriatului estic, un pas necesar în direcția obiectivului final al unui regim fără vize;

| 18. | subliniază necesitatea de a se asigura că se aplică principiul „mai mult pentru mai mult”, deoarece acesta servește drept instrument important pentru recunoașterea și susținerea, în continuare, a progresului țărilor membre ale Parteneriatului estic, în vederea alinierii la standardele și valorile UE; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea de a se asigura că se aplică principiul „mai mult pentru mai mult”, deoarece acesta servește drept instrument important pentru recunoașterea și susținerea, în continuare, a progresului țărilor membre ale Parteneriatului estic, în vederea alinierii la standardele și valorile UE;

| 19. | consideră că, deși este la latitudinea fiecărei țări membre a Parteneriatului estic să-și aleagă prioritățile sale legate de sectoare, UE ar trebui să recomande care măsuri ar trebui să fie abordate mai întâi și să propună măsuri-cheie în fiecare sector, plecând de la faptul că anumite domenii, cum ar fi dreptul societăților comerciale, trebuie considerate drept „pietre de temelie” vitale pentru orice economie modernă; |
| --- | --- |

19.

consideră că, deși este la latitudinea fiecărei țări membre a Parteneriatului estic să-și aleagă prioritățile sale legate de sectoare, UE ar trebui să recomande care măsuri ar trebui să fie abordate mai întâi și să propună măsuri-cheie în fiecare sector, plecând de la faptul că anumite domenii, cum ar fi dreptul societăților comerciale, trebuie considerate drept „pietre de temelie” vitale pentru orice economie modernă;

| 20. | încurajează UE să ofere țărilor din cadrul Parteneriatului estic asistență pentru planificarea strategiilor lor respective pentru apropierea progresivă și implementarea eficientă a legislației relevante, în special cu privire la ordinea în care sunt apropiate domeniile de legislație și condițiile necesare pentru implementarea acestora; subliniază, în același timp, că UE ar trebui să ia în considerare circumstanțele economice specifice fiecărei țări membre a Parteneriatului estic, în special în cazul în care acestea pot afecta ordinea în care fiecare țară ar trebui să abordeze apropierea; observă, în acest sens, activitatea rodnică a grupului consultativ al UE și îndeamnă Comisia să continue dezvoltarea acestui format de asistență în consultare cu statele și cu partenerii; |
| --- | --- |

20.

încurajează UE să ofere țărilor din cadrul Parteneriatului estic asistență pentru planificarea strategiilor lor respective pentru apropierea progresivă și implementarea eficientă a legislației relevante, în special cu privire la ordinea în care sunt apropiate domeniile de legislație și condițiile necesare pentru implementarea acestora; subliniază, în același timp, că UE ar trebui să ia în considerare circumstanțele economice specifice fiecărei țări membre a Parteneriatului estic, în special în cazul în care acestea pot afecta ordinea în care fiecare țară ar trebui să abordeze apropierea; observă, în acest sens, activitatea rodnică a grupului consultativ al UE și îndeamnă Comisia să continue dezvoltarea acestui format de asistență în consultare cu statele și cu partenerii;

| 21. | ia act de necesitatea unei coordonări sporite a asistenței UE existente; subliniază faptul că o astfel de asistență ar trebui să fie consolidată, completată atunci când este necesar, și să devină mai coerentă; subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită realizării unei coordonări mai strânse a asistenței tehnice a statelor membre și realizării potențialului acesteia; îndeamnă, în acest sens, statele membre ale UE - și în special acele state membre care au trecut foarte recent prin procesul de apropiere a legislației (cele mai noi) - să contribuie mai activ cu experiența și bunele lor practici în domeniu; |
| --- | --- |

21.

ia act de necesitatea unei coordonări sporite a asistenței UE existente; subliniază faptul că o astfel de asistență ar trebui să fie consolidată, completată atunci când este necesar, și să devină mai coerentă; subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită realizării unei coordonări mai strânse a asistenței tehnice a statelor membre și realizării potențialului acesteia; îndeamnă, în acest sens, statele membre ale UE - și în special acele state membre care au trecut foarte recent prin procesul de apropiere a legislației (cele mai noi) - să contribuie mai activ cu experiența și bunele lor practici în domeniu;

| 22. | recomandă crearea în viitor a unui birou de schimb de informații (urmând exemplul oficiului înființat de Comisie și susținut de un program multi-țară PHARE); subliniază că biroul ar trebui să faciliteze acordarea de asistență, să creeze o bază de date și să servească drept casă de compensare unde cererilor de asistență să li se poată găsi consilierea și cunoștințele specializate potrivite disponibile; |
| --- | --- |

22.

recomandă crearea în viitor a unui birou de schimb de informații (urmând exemplul oficiului înființat de Comisie și susținut de un program multi-țară PHARE); subliniază că biroul ar trebui să faciliteze acordarea de asistență, să creeze o bază de date și să servească drept casă de compensare unde cererilor de asistență să li se poată găsi consilierea și cunoștințele specializate potrivite disponibile;

| 23. | constată că apropierea legislativă ar trebui organizată și susținute prin măsuri speciale, personalizate de asistență tehnică; subliniază necesitatea de a avea în vedere faptul că resursele pentru apropiere sunt limitate atât în UE, cât și în țările Parteneriatului estic și, prin urmare, ar trebui să se concentreze pe domeniile în care se vor au cel mai mare impact; |
| --- | --- |

23.

constată că apropierea legislativă ar trebui organizată și susținute prin măsuri speciale, personalizate de asistență tehnică; subliniază necesitatea de a avea în vedere faptul că resursele pentru apropiere sunt limitate atât în UE, cât și în țările Parteneriatului estic și, prin urmare, ar trebui să se concentreze pe domeniile în care se vor au cel mai mare impact;

| 24. | îndeamnă UE să continue să sprijine dezvoltarea capacităților instituțiilor din țările membre ale Parteneriatului estic pentru a pregăti legislația necesară; să încurajeze în acest sens o utilizare mai completă a instrumentelor UE importante, cum ar fi asistența tehnică și schimbul de informații (TAIEX), programul cuprinzător de dezvoltare instituțională, programele de înfrățire și altele; mizează pe consolidarea programului cuprinzător de dezvoltare a instituțiilor în noile perspective financiare; |
| --- | --- |

24.

îndeamnă UE să continue să sprijine dezvoltarea capacităților instituțiilor din țările membre ale Parteneriatului estic pentru a pregăti legislația necesară; să încurajeze în acest sens o utilizare mai completă a instrumentelor UE importante, cum ar fi asistența tehnică și schimbul de informații (TAIEX), programul cuprinzător de dezvoltare instituțională, programele de înfrățire și altele; mizează pe consolidarea programului cuprinzător de dezvoltare a instituțiilor în noile perspective financiare;

| 25. | îndeamnă UE să sublinieze importanța sporirii eficacității legislației în vigoare, pentru a permite numeroaselor beneficii să ajungă la societățile în cauză și să ducă la continuarea armonizării cu standardele UE; subliniază, prin urmare, că odată ce legislația națională este adoptată, ar trebui să se asigure o bună monitorizare de către UE a implementării și aplicării acesteia; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă UE să sublinieze importanța sporirii eficacității legislației în vigoare, pentru a permite numeroaselor beneficii să ajungă la societățile în cauză și să ducă la continuarea armonizării cu standardele UE; subliniază, prin urmare, că odată ce legislația națională este adoptată, ar trebui să se asigure o bună monitorizare de către UE a implementării și aplicării acesteia;

| 26. | observă că apropierea în alte domenii legate de domeniul economic, cum ar fi politicile sociale și de mediu, ar trebui, de asemenea, încurajată și ar putea deveni obiectul unor inițiative separate; consideră că UE ar trebui să depună eforturi pentru a asigura o abordare mai integrată ca recunoaștere a faptului că dezvoltarea economică și socială sunt interconectate; |
| --- | --- |

26.

observă că apropierea în alte domenii legate de domeniul economic, cum ar fi politicile sociale și de mediu, ar trebui, de asemenea, încurajată și ar putea deveni obiectul unor inițiative separate; consideră că UE ar trebui să depună eforturi pentru a asigura o abordare mai integrată ca recunoaștere a faptului că dezvoltarea economică și socială sunt interconectate;

| 27. | invită UE să pregătească un set de recomandări detaliate pentru țările membre ale Parteneriatului estic cu privire la modul de a proceda la apropierea și implementarea legislativă în fiecare domeniu (de exemplu, sub forma unei Cărți albe), observă că recomandările ar trebui să urmărească informarea și consilierea; |
| --- | --- |

27.

invită UE să pregătească un set de recomandări detaliate pentru țările membre ale Parteneriatului estic cu privire la modul de a proceda la apropierea și implementarea legislativă în fiecare domeniu (de exemplu, sub forma unei Cărți albe), observă că recomandările ar trebui să urmărească informarea și consilierea;

| 28. | consideră că UE ar trebui să țină seama de circumstanțele specifice fiecărei țări membre a Parteneriatului estic, precum și de stadiul de dezvoltare în care se află față de celelalte țări din Parteneriatul estic, în contextul politicii de integrare economică, de armonizare legislativă și implementare a politicilor, precum și de disponibilitatea pentru o cooperare mai strânsă, și recomandă UE să acționeze pe baza unor abordări individuale, respectând voința și interesele fiecărei țări membre a Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

28.

consideră că UE ar trebui să țină seama de circumstanțele specifice fiecărei țări membre a Parteneriatului estic, precum și de stadiul de dezvoltare în care se află față de celelalte țări din Parteneriatul estic, în contextul politicii de integrare economică, de armonizare legislativă și implementare a politicilor, precum și de disponibilitatea pentru o cooperare mai strânsă, și recomandă UE să acționeze pe baza unor abordări individuale, respectând voința și interesele fiecărei țări membre a Parteneriatului estic;

| 29. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic. |
| --- | --- |

29.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE și ale țărilor membre ale Parteneriatului estic.

---

(1)  adoptată la Bruxelles, la 28 mai 2013

(2)  JO L 310, 9.11.2006, p. 1.

(3)  2011/0405(COD), 7.12.2011

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0576

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0153

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0276

---

| 19.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 338/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 338/15

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la securitatea energetică în legătură cu piața energiei și armonizarea dintre țările partenere din Europa de Est și statele membre ale UE

2013/C 338/03

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011,

| — | având în vedere concluziile Summitului Parteneriatului estic organizat la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Summitului Parteneriatului estic organizat la Varșovia la 29 și 30 septembrie 2011,

| — | având în vedere declarația participanților la Summitul coridorului sudic organizat la Praga la 8 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația participanților la Summitul coridorului sudic organizat la Praga la 8 mai 2009,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010, intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2010, intitulată „Către o nouă strategie energetică pentru Europa 2011-2020”,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012, intitulată „Angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 iunie 2012, intitulată „Angajarea în relații de cooperare în domeniul politicii energetice cu parteneri din afara frontierelor noastre: o abordare strategică privind aprovizionarea sigură, sustenabilă și competitivă cu energie”,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2007, intitulată „Promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei” (2007/2000(INI)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2007, intitulată „Promovarea unei politici externe europene comune în domeniul energiei” (2007/2000(INI)),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 24 noiembrie 2011 privind consolidarea dimensiunii externe a politicii energetice a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Uniunii Europene din 24 noiembrie 2011 privind consolidarea dimensiunii externe a politicii energetice a UE,

| — | având în vedere Comunicarea comună din 15 mai 2012 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei intitulată „Parteneriatul estic: O foaie de parcurs pentru summitul din toamna anului 2013”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 15 mai 2012 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei intitulată „Parteneriatul estic: O foaie de parcurs pentru summitul din toamna anului 2013”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008 privind a doua revizuire strategică a politicii energetice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2008 privind a doua revizuire strategică a politicii energetice,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 noiembrie 2010 intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate” și Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la prioritățile în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 noiembrie 2010 intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate” și Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la prioritățile în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 septembrie 2011 privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională, intitulată „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 7 septembrie 2011 privind securitatea aprovizionării cu energie și cooperarea internațională, intitulată „Politica energetică a UE: angajarea în relații cu parteneri din afara frontierelor noastre”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2012, intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2012, intitulată „Eficientizarea pieței interne a energiei”,

| — | având în vedere documentele de strategie naționale pentru energie ale Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentele de strategie naționale pentru energie ale Armeniei, Azerbaidjanului, Belarusului, Georgiei, Moldovei și Ucrainei,

| — | având în vedere programul de lucru pentru 2012-2013 al Parteneriatului estic – Platforma 3 – Securitatea energetică, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru pentru 2012-2013 al Parteneriatului estic – Platforma 3 – Securitatea energetică,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare EURONEST din 3 aprilie 2012 intitulată „Securitatea energetică, energia din surse regenerabile, eficiența energetică, infrastructura energetică:evoluțiile din țările Parteneriatului estic și din statele membre ale UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare EURONEST din 3 aprilie 2012 intitulată „Securitatea energetică, energia din surse regenerabile, eficiența energetică, infrastructura energetică:evoluțiile din țările Parteneriatului estic și din statele membre ale UE”,

| — | având în vedere Raportul anual 2011 privind activitățile Comunității Energiei către Parlamentul European și parlamentele naționale și Raportul anual din 1 septembrie 2012 privind punerea în aplicare a acquis-ului în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual 2011 privind activitățile Comunității Energiei către Parlamentul European și parlamentele naționale și Raportul anual din 1 septembrie 2012 privind punerea în aplicare a acquis-ului în temeiul Tratatului de instituire a Comunității Energiei,

| A. | întrucât Parteneriatul estic are ca obiectiv să consolideze securitatea energetică prin cooperare în ceea ce privește o aprovizionarea cu energie și un tranzit pe termen lung, stabile și sigure, inclusiv printr-o mai bună reglementare, prin eficiență energetică și prin utilizarea în mai mare măsură a surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul estic are ca obiectiv să consolideze securitatea energetică prin cooperare în ceea ce privește o aprovizionarea cu energie și un tranzit pe termen lung, stabile și sigure, inclusiv printr-o mai bună reglementare, prin eficiență energetică și prin utilizarea în mai mare măsură a surselor regenerabile de energie;

| B. | întrucât provocările de la nivel mondial în materie de energie și mediu impun elaborarea de strategii comune și de cooperare la nivel internațional; întrucât UE și partenerii din Europa de Est se confruntă cu provocări politice comune în ceea ce privește reducerea emisiilor din sectorul energiei și găsirea echilibrului corect între diferite surse de energie actuale, asigurarea unei aprovizionări fiabile și sigure și raționalizarea consumului de energie, în special prin creșterea eficienței energetice; |
| --- | --- |

B.

întrucât provocările de la nivel mondial în materie de energie și mediu impun elaborarea de strategii comune și de cooperare la nivel internațional; întrucât UE și partenerii din Europa de Est se confruntă cu provocări politice comune în ceea ce privește reducerea emisiilor din sectorul energiei și găsirea echilibrului corect între diferite surse de energie actuale, asigurarea unei aprovizionări fiabile și sigure și raționalizarea consumului de energie, în special prin creșterea eficienței energetice;

| C. | întrucât rolul organelor legislative în conturarea politicilor și a normelor în materie de energie și a condițiilor-cadru aplicabile piețelor energiei este esențial pentru exploatarea eficientă a resurselor interne, astfel încât să se asigure prețuri accesibile pentru energie, să se obțină o reducere substanțială a impactului producției și consumului de energie asupra climei și mediului și să se stabilească relații comerciale echitabile; |
| --- | --- |

C.

întrucât rolul organelor legislative în conturarea politicilor și a normelor în materie de energie și a condițiilor-cadru aplicabile piețelor energiei este esențial pentru exploatarea eficientă a resurselor interne, astfel încât să se asigure prețuri accesibile pentru energie, să se obțină o reducere substanțială a impactului producției și consumului de energie asupra climei și mediului și să se stabilească relații comerciale echitabile;

| D. | întrucât statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est vor deveni mai interdependenți în viitor și sunt angajați într-un dialog semnificativ în cadrul Parteneriatului estic privind elaborarea de politici energetice care să satisfacă viitoarele nevoi în materie de energie; întrucât viitoarele acorduri bilaterale de asociere dintre UE și partenerii din Europa de Est în cauză, inclusiv acordurile de liber schimb aprofundat și cuprinzător, vor avea o componentă importantă privind energia, în vederea facilitării comerțului cu energie; |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est vor deveni mai interdependenți în viitor și sunt angajați într-un dialog semnificativ în cadrul Parteneriatului estic privind elaborarea de politici energetice care să satisfacă viitoarele nevoi în materie de energie; întrucât viitoarele acorduri bilaterale de asociere dintre UE și partenerii din Europa de Est în cauză, inclusiv acordurile de liber schimb aprofundat și cuprinzător, vor avea o componentă importantă privind energia, în vederea facilitării comerțului cu energie;

| E. | întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului și dezvoltarea de surse durabile de energie, precum și infrastructuri de interes comun și regional; |
| --- | --- |

E.

întrucât dialogul regional privind politicile energetice în cadrul Parteneriatului estic s-a intensificat în ultimii ani, acoperind convergența piețelor energiei, diversificarea aprovizionării cu energie și a tranzitului și dezvoltarea de surse durabile de energie, precum și infrastructuri de interes comun și regional;

| F. | întrucât piețele energiei din statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est diferă foarte mult de la o țară la alta, deși majoritatea sunt moștenite dintr-o situație în care operatorii publici responsabili pentru aprovizionarea cu energie și distribuția energiei au avut un rol dominant; întrucât costurile și resursele energetice care influențează deciziile politice pot varia în mod dramatic între statele membre și partenerii din Europa de Est; întrucât majoritatea țărilor din Europa de Est și din Caucazul de Sud erau strâns legate de fosta Uniune Sovietică în ceea ce privește economia lor energetică și sunt încă dependente de importurile din Federația Rusă în ceea ce privește consumul de petrol și gaze; |
| --- | --- |

F.

întrucât piețele energiei din statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est diferă foarte mult de la o țară la alta, deși majoritatea sunt moștenite dintr-o situație în care operatorii publici responsabili pentru aprovizionarea cu energie și distribuția energiei au avut un rol dominant; întrucât costurile și resursele energetice care influențează deciziile politice pot varia în mod dramatic între statele membre și partenerii din Europa de Est; întrucât majoritatea țărilor din Europa de Est și din Caucazul de Sud erau strâns legate de fosta Uniune Sovietică în ceea ce privește economia lor energetică și sunt încă dependente de importurile din Federația Rusă în ceea ce privește consumul de petrol și gaze;

| G. | întrucât caracteristica piețelor energiei din mai multe state membre ale UE și din majoritatea țărilor partenere din Europa de Est rămâne concentrată, cu un număr exclusiv limitat de furnizori de energie și de operatori de transport și de distribuție; întrucât politicile anterioare erau axate foarte mult pe creșterea aprovizionării cu energie și mai puțin pe cerere; |
| --- | --- |

G.

întrucât caracteristica piețelor energiei din mai multe state membre ale UE și din majoritatea țărilor partenere din Europa de Est rămâne concentrată, cu un număr exclusiv limitat de furnizori de energie și de operatori de transport și de distribuție; întrucât politicile anterioare erau axate foarte mult pe creșterea aprovizionării cu energie și mai puțin pe cerere;

| H. | întrucât UE a stabilit ca obiectiv o piață a energiei internă pe deplin integrată și este angajată să finalizeze până în 2014 acest obiectiv, ca un instrument-cheie al strategiei sale generale de consolidare a competitivității sale economice, în același timp progresând în tranziția către o economie cu emisii reduse; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE a stabilit ca obiectiv o piață a energiei internă pe deplin integrată și este angajată să finalizeze până în 2014 acest obiectiv, ca un instrument-cheie al strategiei sale generale de consolidare a competitivității sale economice, în același timp progresând în tranziția către o economie cu emisii reduse;

| I. | întrucât UE este angajată în liberalizarea piețelor electricității și gazelor prin punerea în aplicare a „Celui de al treilea pachet legislativ pentru energie al UE”, adoptat în 2009, care prevede ca elemente-cheie separarea (sau disocierea) activităților economice de transport de energiei și de aprovizionare cu energie și principiul de „acces al terților”, garantând dreptul furnizorilor de gaze și de electricitate să acceadă la rețele de transport în condiții nediscriminatorii; întrucât, formându-se pe piețe liberalizate treptat, statele membre au beneficiat de comerțul crescut cu energie și au experimentat o mai mare convergență a prețurilor angro ale energiei, deși încă se confruntă cu provocări în ceea ce privește punerea în aplicare pe deplin a pachetului sus-menționat la nivel transnațional și național; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE este angajată în liberalizarea piețelor electricității și gazelor prin punerea în aplicare a „Celui de al treilea pachet legislativ pentru energie al UE”, adoptat în 2009, care prevede ca elemente-cheie separarea (sau disocierea) activităților economice de transport de energiei și de aprovizionare cu energie și principiul de „acces al terților”, garantând dreptul furnizorilor de gaze și de electricitate să acceadă la rețele de transport în condiții nediscriminatorii; întrucât, formându-se pe piețe liberalizate treptat, statele membre au beneficiat de comerțul crescut cu energie și au experimentat o mai mare convergență a prețurilor angro ale energiei, deși încă se confruntă cu provocări în ceea ce privește punerea în aplicare pe deplin a pachetului sus-menționat la nivel transnațional și național;

| J. | întrucât cooperarea și convergența în materie de reglementare sunt esențiale pentru a progresa către o integrare și o interconectare suplimentare ale piețelor energiei și pentru a dezvolta relații comerciale între operatorii de energiei din statele membre ale UE și din țările partenere din Europa de Est, în condiții echitabile și fiabile; întrucât armonizarea normelor tehnice și operaționale care reglementează piețele electricității și gazelor din Europa impun în continuare o cooperare instituțională; |
| --- | --- |

J.

întrucât cooperarea și convergența în materie de reglementare sunt esențiale pentru a progresa către o integrare și o interconectare suplimentare ale piețelor energiei și pentru a dezvolta relații comerciale între operatorii de energiei din statele membre ale UE și din țările partenere din Europa de Est, în condiții echitabile și fiabile; întrucât armonizarea normelor tehnice și operaționale care reglementează piețele electricității și gazelor din Europa impun în continuare o cooperare instituțională;

| K. | întrucât Tratatul privind Carta energiei la care toate statele membre și toți partenerii din Europa de Est sunt semnatari prevede un forum internațional pentru cooperarea în domeniul energiei și are un rol important de jucat în construirea fundației juridice internaționale pentru securitatea energetică, pe baza principiilor piețelor deschise și competitive și ale dezvoltării durabile; întrucât Tratatul de instituire a Comunității Energiei prevede bazele pentru stabilirea unei piețe a energiei regionale pe deplin integrată, care este favorabilă creșterii economice durabile și investițiilor între UE și nouă părți contractante din Europa de Sud-Est și de Est; |
| --- | --- |

K.

întrucât Tratatul privind Carta energiei la care toate statele membre și toți partenerii din Europa de Est sunt semnatari prevede un forum internațional pentru cooperarea în domeniul energiei și are un rol important de jucat în construirea fundației juridice internaționale pentru securitatea energetică, pe baza principiilor piețelor deschise și competitive și ale dezvoltării durabile; întrucât Tratatul de instituire a Comunității Energiei prevede bazele pentru stabilirea unei piețe a energiei regionale pe deplin integrată, care este favorabilă creșterii economice durabile și investițiilor între UE și nouă părți contractante din Europa de Sud-Est și de Est;

| L. | întrucât un buget de 271 de milioane de euro a fost alocat pentru a oferi sprijin financiar din partea UE partenerilor din Europa de Est în sectorul energiei în temeiul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat pentru perioada 2007-2011, inclusiv al programului internațional de cooperare în domeniul energiei INOGATE și al Facilității de investiții pentru vecinătate (FIV), care a facilitat alocarea de împrumuturi de la Banca Europeană de Investiții și de la Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare în scopul construirii de infrastructuri energetice strategice; |
| --- | --- |

L.

întrucât un buget de 271 de milioane de euro a fost alocat pentru a oferi sprijin financiar din partea UE partenerilor din Europa de Est în sectorul energiei în temeiul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat pentru perioada 2007-2011, inclusiv al programului internațional de cooperare în domeniul energiei INOGATE și al Facilității de investiții pentru vecinătate (FIV), care a facilitat alocarea de împrumuturi de la Banca Europeană de Investiții și de la Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare în scopul construirii de infrastructuri energetice strategice;

| M. | întrucât țările de extracție a gazului din Europa de Est caută rute sigure și eficiente pentru a exporta gazele direct către Europa, ceea ce le-ar putea obliga să accepte riscuri politice mari în ceea ce privește situația lor geopolitică, dar ar contribui la stabilitatea pe termen lung a regiunii; |
| --- | --- |

M.

întrucât țările de extracție a gazului din Europa de Est caută rute sigure și eficiente pentru a exporta gazele direct către Europa, ceea ce le-ar putea obliga să accepte riscuri politice mari în ceea ce privește situația lor geopolitică, dar ar contribui la stabilitatea pe termen lung a regiunii;

| N. | întrucât UE, în calitate de importator major de energie, are nevoie de diversificarea surselor și a rutelor de aprovizionare; întrucât țările partenere din Est producătoare de energie au nevoie de diversificarea consumatorilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE, în calitate de importator major de energie, are nevoie de diversificarea surselor și a rutelor de aprovizionare; întrucât țările partenere din Est producătoare de energie au nevoie de diversificarea consumatorilor;

| O. | întrucât UE acționează în vederea promovării diversificării aprovizionării cu gaze, a creării de relații pe termen lung cu țările de extracție a gazului și de tranzit din regiunea est-europeană și a securizării aprovizionării cu energie prin facilitarea implementării coridorului sudic, astfel conectând piața UE la unul dintre cele mai mari depozite de gaze din lume, |
| --- | --- |

O.

întrucât UE acționează în vederea promovării diversificării aprovizionării cu gaze, a creării de relații pe termen lung cu țările de extracție a gazului și de tranzit din regiunea est-europeană și a securizării aprovizionării cu energie prin facilitarea implementării coridorului sudic, astfel conectând piața UE la unul dintre cele mai mari depozite de gaze din lume,

Stabilirea unor abordări coerente în cadrul politicilor energetice ale statelor membre ale UE și ale partenerilor din Europa de Est

| 1. | subliniază importanța stabilirii unor strategii energetice durabile și coerente în statele membre ale UE și în țările partenere din Europa de Est pentru a progresa către sisteme energetice cu emisii reduse, care au un impact limitat asupra climei și mediului și care promovează o energiei sigură, durabilă și accesibilă ca preț în beneficiul consumatorilor de energie; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța stabilirii unor strategii energetice durabile și coerente în statele membre ale UE și în țările partenere din Europa de Est pentru a progresa către sisteme energetice cu emisii reduse, care au un impact limitat asupra climei și mediului și care promovează o energiei sigură, durabilă și accesibilă ca preț în beneficiul consumatorilor de energie;

| 2. | solicită Consiliului UE și guvernelor țărilor partenere din Europa de Est să se asigure că este identificată în mod clar cooperarea în domeniul securității energetice ca prioritate în cadrul Parteneriatului estic și al politicii europene de vecinătate pentru perioada 2014-2020; speră ca cel de al treilea Summit al Parteneriatului estic care urmează să se țină la Vilnius în noiembrie 2013 să impulsioneze consolidarea cooperării din domeniul energiei în concordanță cu viziunea pentru tema-cheie a parteneriatului, și anume respectarea democrației și a drepturilor omului, asocierea politică, integrarea economică și mobilitatea cetățenilor; |
| --- | --- |

2.

solicită Consiliului UE și guvernelor țărilor partenere din Europa de Est să se asigure că este identificată în mod clar cooperarea în domeniul securității energetice ca prioritate în cadrul Parteneriatului estic și al politicii europene de vecinătate pentru perioada 2014-2020; speră ca cel de al treilea Summit al Parteneriatului estic care urmează să se țină la Vilnius în noiembrie 2013 să impulsioneze consolidarea cooperării din domeniul energiei în concordanță cu viziunea pentru tema-cheie a parteneriatului, și anume respectarea democrației și a drepturilor omului, asocierea politică, integrarea economică și mobilitatea cetățenilor;

| 3. | sprijină obiectivele și eforturile Platformei Parteneriatului estic pentru securitatea energetică și recomandă ca statele membre al UE și partenerii din Europa de Est să întreprindă măsuri pentru a asigura o implicare mai profundă în integrarea piețelor energiei europene și o utilizare completă a beneficiilor aduse de activitățile sale de dezvoltare; încurajează statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est să își extindă parteneriatul prin definirea unei poziții comune în cadrul forumurilor internaționale, precum Conferința privind Carta europeană a energiei, și al altor organisme internaționale preocupate cu energia și clima; |
| --- | --- |

3.

sprijină obiectivele și eforturile Platformei Parteneriatului estic pentru securitatea energetică și recomandă ca statele membre al UE și partenerii din Europa de Est să întreprindă măsuri pentru a asigura o implicare mai profundă în integrarea piețelor energiei europene și o utilizare completă a beneficiilor aduse de activitățile sale de dezvoltare; încurajează statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est să își extindă parteneriatul prin definirea unei poziții comune în cadrul forumurilor internaționale, precum Conferința privind Carta europeană a energiei, și al altor organisme internaționale preocupate cu energia și clima;

| 4. | consideră că este de maximă importanță să se asigure consecvența și coerența relațiilor externe ale UE în ceea ce privește principalele țări producătoare de energie și de tranzit și consumatoare, precum și să se creeze coordonare și cooperare între statele membre în contextul negocierilor acordurilor dintre statele membre și furnizori de energie sau țări terțe; |
| --- | --- |

4.

consideră că este de maximă importanță să se asigure consecvența și coerența relațiilor externe ale UE în ceea ce privește principalele țări producătoare de energie și de tranzit și consumatoare, precum și să se creeze coordonare și cooperare între statele membre în contextul negocierilor acordurilor dintre statele membre și furnizori de energie sau țări terțe;

| 5. | solicită, prin urmare, o mai mare transparență și implicare a UE în negocierile privind acordurile dintre statele membre și țările terțe, deoarece aceste acorduri ar putea avea impact și asupra funcționării pieței interne a energiei din UE; |
| --- | --- |

5.

solicită, prin urmare, o mai mare transparență și implicare a UE în negocierile privind acordurile dintre statele membre și țările terțe, deoarece aceste acorduri ar putea avea impact și asupra funcționării pieței interne a energiei din UE;

| 6. | subliniază Decizia Consiliului UE din 4 octombrie 2012 de instituire a unui mecanism de schimb de informații între statele membre și Comisiei cu privire la acordurile interguvernamentale în domeniul energiei; consideră că această decizie va contribui la continuarea coordonării dintre politicile statelor membre și cu privire la măsurile comune și la solidaritate; subliniază că politicile energetice interne și externe ale UE și ale partenerilor din Europa de Est trebuie să fie transparente pentru a crea un mediu de cooperare bazat pe încredere mutuală și reciprocitate; |
| --- | --- |

6.

subliniază Decizia Consiliului UE din 4 octombrie 2012 de instituire a unui mecanism de schimb de informații între statele membre și Comisiei cu privire la acordurile interguvernamentale în domeniul energiei; consideră că această decizie va contribui la continuarea coordonării dintre politicile statelor membre și cu privire la măsurile comune și la solidaritate; subliniază că politicile energetice interne și externe ale UE și ale partenerilor din Europa de Est trebuie să fie transparente pentru a crea un mediu de cooperare bazat pe încredere mutuală și reciprocitate;

| 7. | recunoaște valoarea mecanismului de alertă timpurie stabilit de UE și Federația Rusă pentru a garanta o evaluare timpurie a potențialelor riscuri și probleme legate de aprovizionarea cu energie din Rusia către UE și pentru a asigura o reacție rapidă în cazul unei situații de urgență; subliniază totuși că în caz de dispute politice și comerciale, precum și din motive tehnice, dacă pot fi prevăzute potențiale întreruperi ale aprovizionării cu energie, acestea ar trebui comunicate înainte ca ele să apără efectiv; recomandă ca UE și Federația Rusă să se angajeze într-un dialog care să aibă ca scop extinderea unor mecanisme similare către partenerii din Europa de Est și stabilirea unui cadru comun pentru asistență reciprocă, solidaritate și soluționare a litigiilor, în cazul unor crize care ar putea amenința aprovizionarea cu energie a unuia sau a mai multor state membre sau țări partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

7.

recunoaște valoarea mecanismului de alertă timpurie stabilit de UE și Federația Rusă pentru a garanta o evaluare timpurie a potențialelor riscuri și probleme legate de aprovizionarea cu energie din Rusia către UE și pentru a asigura o reacție rapidă în cazul unei situații de urgență; subliniază totuși că în caz de dispute politice și comerciale, precum și din motive tehnice, dacă pot fi prevăzute potențiale întreruperi ale aprovizionării cu energie, acestea ar trebui comunicate înainte ca ele să apără efectiv; recomandă ca UE și Federația Rusă să se angajeze într-un dialog care să aibă ca scop extinderea unor mecanisme similare către partenerii din Europa de Est și stabilirea unui cadru comun pentru asistență reciprocă, solidaritate și soluționare a litigiilor, în cazul unor crize care ar putea amenința aprovizionarea cu energie a unuia sau a mai multor state membre sau țări partenere din Europa de Est;

Dezvoltarea unei piețe regionale mai deschise și armonizate pentru energie

| 8. | subliniază că dezvoltarea unei piețe a energiei deschise și integrate între UE și partenerii din Europa de Est aduce beneficii economice și este indispensabilă în consolidarea legăturilor politice, a integrării economice și a solidarității în temeiul Parteneriatului estic; subliniază, în această privință, că deschiderea frontierelor dintre țările vecine din regiunea est-europeană ar avea un impact semnificativ asupra economiei și piețelor energiei regionale, în principal, oferind mai multe oportunități în materie de transport al energiei și de comerț cu energie; |
| --- | --- |

8.

subliniază că dezvoltarea unei piețe a energiei deschise și integrate între UE și partenerii din Europa de Est aduce beneficii economice și este indispensabilă în consolidarea legăturilor politice, a integrării economice și a solidarității în temeiul Parteneriatului estic; subliniază, în această privință, că deschiderea frontierelor dintre țările vecine din regiunea est-europeană ar avea un impact semnificativ asupra economiei și piețelor energiei regionale, în principal, oferind mai multe oportunități în materie de transport al energiei și de comerț cu energie;

| 9. | consideră că politica energetică externă a UE ar trebui să promoveze și să se întemeieze pe principiile solidarității, transparenței, subsidiarității, durabilității și cooperării, precum și pe reciprocitate, pe o abordare a pieței bazată pe norme și pe coordonarea dintre statele membre ale UE și parteneri din Europa de Est; subliniază nevoia de măsuri comune coordonate în domeniul securității energetice, al transparenței și al creării de noi coridoare de transport; |
| --- | --- |

9.

consideră că politica energetică externă a UE ar trebui să promoveze și să se întemeieze pe principiile solidarității, transparenței, subsidiarității, durabilității și cooperării, precum și pe reciprocitate, pe o abordare a pieței bazată pe norme și pe coordonarea dintre statele membre ale UE și parteneri din Europa de Est; subliniază nevoia de măsuri comune coordonate în domeniul securității energetice, al transparenței și al creării de noi coridoare de transport;

| 10. | subliniază că instituirea de piețe eficiente în domeniul energiei, în același timp realizând tranziția către o economie cu emisii reduse, va impune investiții de anvergură în infrastructuri de generare, transmitere și distribuție în conformitate cu obiectivele de climă și energie pentru 2050; consideră că investitorii publici și privați vor finanța proiecte ambițioase pe termen lung dacă piețele energiei se pot baza pe norme stabile, transparente și armonizate care garantează concurența echitabilă și autonomizează consumatorii astfel încât să aibă un rol activ în alegerea furnizorilor și a modurilor de furnizare a energiei; |
| --- | --- |

10.

subliniază că instituirea de piețe eficiente în domeniul energiei, în același timp realizând tranziția către o economie cu emisii reduse, va impune investiții de anvergură în infrastructuri de generare, transmitere și distribuție în conformitate cu obiectivele de climă și energie pentru 2050; consideră că investitorii publici și privați vor finanța proiecte ambițioase pe termen lung dacă piețele energiei se pot baza pe norme stabile, transparente și armonizate care garantează concurența echitabilă și autonomizează consumatorii astfel încât să aibă un rol activ în alegerea furnizorilor și a modurilor de furnizare a energiei;

| 11. | consideră cu fermitate că armonizarea normelor privind piețele energiei din statele membre ale UE și din țările partenere din Europa de Est este esențială pentru a încuraja concurența și inovarea, pentru a atenua riscul de abuz de poziții dominante asupra piețelor de aprovizionare cu energie și de distribuție de energie, pentru a facilita schimburile comerciale transfrontaliere și pentru a dezvolta proceduri compatibile care să permită societăților de energie să își desfășoare activitățile la nivel transnațional; |
| --- | --- |

11.

consideră cu fermitate că armonizarea normelor privind piețele energiei din statele membre ale UE și din țările partenere din Europa de Est este esențială pentru a încuraja concurența și inovarea, pentru a atenua riscul de abuz de poziții dominante asupra piețelor de aprovizionare cu energie și de distribuție de energie, pentru a facilita schimburile comerciale transfrontaliere și pentru a dezvolta proceduri compatibile care să permită societăților de energie să își desfășoare activitățile la nivel transnațional;

| 12. | este de părere că liberalizarea piețelor naționale ale energiei din țările partenere din Europa de Est va reuși numai dacă este pusă în aplicare treptat și că prioritatea imediată ar trebui să fie asigurarea unei gestionări solide și transparente de către părțile publice interesate în domeniul energiei; |
| --- | --- |

12.

este de părere că liberalizarea piețelor naționale ale energiei din țările partenere din Europa de Est va reuși numai dacă este pusă în aplicare treptat și că prioritatea imediată ar trebui să fie asigurarea unei gestionări solide și transparente de către părțile publice interesate în domeniul energiei;

| 13. | subliniază că o piață competitivă funcțională implică prețuri ale energiei care reflectă costurile de generare, transmitere și distribuție; recunoaște dimensiunile sociale și de mediul ale politici energetice; recomandă că ar trebui să fie garantate protecția consumatorului și prețuri accesibile ale energiei pentru categoriile vulnerabile de consumatori; |
| --- | --- |

13.

subliniază că o piață competitivă funcțională implică prețuri ale energiei care reflectă costurile de generare, transmitere și distribuție; recunoaște dimensiunile sociale și de mediul ale politici energetice; recomandă că ar trebui să fie garantate protecția consumatorului și prețuri accesibile ale energiei pentru categoriile vulnerabile de consumatori;

| 14. | sprijină cu hotărâre obiectivul UE de a atinge o cotă de 20 % de surse regenerabile de energie din consumul de energie până la 2020; subliniază, în această privință, că deschiderea piețelor energiei și accelerarea integrării lor ar trebui să faciliteze în mare măsură participarea noilor actori care produc energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

14.

sprijină cu hotărâre obiectivul UE de a atinge o cotă de 20 % de surse regenerabile de energie din consumul de energie până la 2020; subliniază, în această privință, că deschiderea piețelor energiei și accelerarea integrării lor ar trebui să faciliteze în mare măsură participarea noilor actori care produc energie din surse regenerabile;

| 15. | consideră că sursele regenerabile de energie vor deveni tot ai competitive din punct de vedere economic; consideră că un cadrul de reglementare stabil sau cel puțin previzibil, precum și concurența determină investiții în sectoarele energiei din surse regenerabile; solicită UE și partenerilor din Europa de Est să facă în continuare schimb de experiență și să își consolideze dialogul politic privind mijloacele de promovare a surselor regenerabile de energie, pe baza unor abordări comune și coerente, fără a crea sarcini inutile pentru bugetele de stat; recomandă statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să faciliteze crearea unui tratament preferențial pentru comerțul cu energie generată din surse regenerabile, adică în temeiul mecanismelor și condițiilor prevăzute în Directiva 2009/28/CE; |
| --- | --- |

15.

consideră că sursele regenerabile de energie vor deveni tot ai competitive din punct de vedere economic; consideră că un cadrul de reglementare stabil sau cel puțin previzibil, precum și concurența determină investiții în sectoarele energiei din surse regenerabile; solicită UE și partenerilor din Europa de Est să facă în continuare schimb de experiență și să își consolideze dialogul politic privind mijloacele de promovare a surselor regenerabile de energie, pe baza unor abordări comune și coerente, fără a crea sarcini inutile pentru bugetele de stat; recomandă statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să faciliteze crearea unui tratament preferențial pentru comerțul cu energie generată din surse regenerabile, adică în temeiul mecanismelor și condițiilor prevăzute în Directiva 2009/28/CE;

| 16. | subliniază potențialul enorm în ceea ce privește impactul asupra creșterii economice și asupra mediului al punerii în aplicare a acquis-ului UE privind eficiența energetică; subliniază, în această privință, importanța unui cadru de reglementare în domeniul energiei ca factor de stimulare a transformării pieței către produse și servicii, mijloace de transport și clădiri mai eficiente din punct de vedere energetic, în același timp determinând și schimbări de comportament al cetățenilor și al societăților comerciale în ceea ce privește consumul de energie; recomandă statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să elaboreze strategii de eficiență energetică cu obiective realiste pentru economisire energiei și pentru punerea în aplicare a unor cadre de reglementare privind eficiența energetică; |
| --- | --- |

16.

subliniază potențialul enorm în ceea ce privește impactul asupra creșterii economice și asupra mediului al punerii în aplicare a acquis-ului UE privind eficiența energetică; subliniază, în această privință, importanța unui cadru de reglementare în domeniul energiei ca factor de stimulare a transformării pieței către produse și servicii, mijloace de transport și clădiri mai eficiente din punct de vedere energetic, în același timp determinând și schimbări de comportament al cetățenilor și al societăților comerciale în ceea ce privește consumul de energie; recomandă statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să elaboreze strategii de eficiență energetică cu obiective realiste pentru economisire energiei și pentru punerea în aplicare a unor cadre de reglementare privind eficiența energetică;

| 17. | recomandă ca ajutorul de stat acordat sectoarelor energiei să se axeze pe proiecte de securitate energetică, pe construirea de infrastructuri energetice strategice, pe dezvoltarea de noi tehnologii durabile și surse regenerabile de energie și pe îmbunătățirea celor existente, precum și pe creșterea eficienței energetice; consideră că obligațiile serviciilor publice privind securitatea aprovizionării cu energie trebuie să devină transparente pentru părțile interesate și operatorii din domeniul energiei; |
| --- | --- |

17.

recomandă ca ajutorul de stat acordat sectoarelor energiei să se axeze pe proiecte de securitate energetică, pe construirea de infrastructuri energetice strategice, pe dezvoltarea de noi tehnologii durabile și surse regenerabile de energie și pe îmbunătățirea celor existente, precum și pe creșterea eficienței energetice; consideră că obligațiile serviciilor publice privind securitatea aprovizionării cu energie trebuie să devină transparente pentru părțile interesate și operatorii din domeniul energiei;

| 18. | subliniază că UE și partenerii din Europa de Est vizați trebuie să se asigure că cooperarea lor în sectorul energiei în cadrul viitoarelor acorduri de asociere este în concordanță cu normele UE privind piața internă, pentru a oferi operatorilor de energie un mediu juridic sigur și stabil pe viitor; |
| --- | --- |

18.

subliniază că UE și partenerii din Europa de Est vizați trebuie să se asigure că cooperarea lor în sectorul energiei în cadrul viitoarelor acorduri de asociere este în concordanță cu normele UE privind piața internă, pentru a oferi operatorilor de energie un mediu juridic sigur și stabil pe viitor;

| 19. | recunoaște valoarea Tratatului de instituire a Comunității Energiei, care stabilește o bază pentru crearea pe termen lung a unei piețe regionale a energiei pe deplin integrate între UE și vecinii săi din Europa de Sud și de Est; subliniază interesul în creștere față de Comunitatea Energiei în întreaga regiune est-europeană, astfel cum o dovedește aderarea Moldovei și Ucrainei la tratat în 2010 și, respectiv, în 2011, precum și participarea Armeniei și Georgiei în calitate de observatori; este de părere că cooperarea UE cu Armenia și Georgia, precum și cu Azerbaidjan și Belarus trebuie dezvoltată în concordanță cu obiectivele Tratatului de instituire a Comunității Energiei și pe baza intereselor reciproce și a particularităților fiecărei țări; |
| --- | --- |

19.

recunoaște valoarea Tratatului de instituire a Comunității Energiei, care stabilește o bază pentru crearea pe termen lung a unei piețe regionale a energiei pe deplin integrate între UE și vecinii săi din Europa de Sud și de Est; subliniază interesul în creștere față de Comunitatea Energiei în întreaga regiune est-europeană, astfel cum o dovedește aderarea Moldovei și Ucrainei la tratat în 2010 și, respectiv, în 2011, precum și participarea Armeniei și Georgiei în calitate de observatori; este de părere că cooperarea UE cu Armenia și Georgia, precum și cu Azerbaidjan și Belarus trebuie dezvoltată în concordanță cu obiectivele Tratatului de instituire a Comunității Energiei și pe baza intereselor reciproce și a particularităților fiecărei țări;

| 20. | recomandă prelungirea duratei Comunității Energiei peste anul 2016 și consolidarea cadrului său de cooperare prin stabilirea unei foi de parcurs operaționale care să permită modernizarea sectoarelor energiei din cadrul părților contractante ale Comunității și înregistrarea în continuare de progrese în ceea ce privește armonizarea normelor privind piețele energiei, precum și prin adaptarea structurilor decizionale și organizaționale ale Comunității Energiei la viitoarele provocări; |
| --- | --- |

20.

recomandă prelungirea duratei Comunității Energiei peste anul 2016 și consolidarea cadrului său de cooperare prin stabilirea unei foi de parcurs operaționale care să permită modernizarea sectoarelor energiei din cadrul părților contractante ale Comunității și înregistrarea în continuare de progrese în ceea ce privește armonizarea normelor privind piețele energiei, precum și prin adaptarea structurilor decizionale și organizaționale ale Comunității Energiei la viitoarele provocări;

| 21. | subliniază că părțile contractante ale Comunității s-au angajat să pună în practică normele din acquis-ul UE specific pieței electricității, energiei din surse regenerabile, securității aprovizionării, eficienței energetice și Celui de al treilea pachet legislativ pentru energie al UE; consideră că părțile ar trebui să urmărească apropierea cadrelor lor de reglementare în domeniul energiei la standardele și normele UE și să se asigure că noile acorduri bilaterale cu terți îndeplinesc obligațiile din tratat; |
| --- | --- |

21.

subliniază că părțile contractante ale Comunității s-au angajat să pună în practică normele din acquis-ul UE specific pieței electricității, energiei din surse regenerabile, securității aprovizionării, eficienței energetice și Celui de al treilea pachet legislativ pentru energie al UE; consideră că părțile ar trebui să urmărească apropierea cadrelor lor de reglementare în domeniul energiei la standardele și normele UE și să se asigure că noile acorduri bilaterale cu terți îndeplinesc obligațiile din tratat;

| 22. | recunoaște importanța sprijinului legislativ și tehnic pe care UE îl oferă pentru a ajuta partenerii din Europa de Est să pună în aplicare reforme care să aibă ca scop aproprierea la standardele și normele UE; solicită UE să mențină nivelul actual de resurse financiare disponibile pentru acest fel de sprijin în cadrul viitorului Instrument european de vecinătate pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

22.

recunoaște importanța sprijinului legislativ și tehnic pe care UE îl oferă pentru a ajuta partenerii din Europa de Est să pună în aplicare reforme care să aibă ca scop aproprierea la standardele și normele UE; solicită UE să mențină nivelul actual de resurse financiare disponibile pentru acest fel de sprijin în cadrul viitorului Instrument european de vecinătate pentru perioada 2014-2020;

| 23. | subliniază nevoia de a dezvolta în continuare schimburile de experiență și de colaborare în rețea a comunităților de experți privind politicile și practicile de reglementare dintre UE și partenerii din Europa de Est; salută, în această privință, instituirea la 23 noiembrie 2012 a Rețelei de concurență a Comunității Energiei al cărei scop este de a servi ca platformă pentru promovarea cooperării și a schimbului de experiență în ceea ce privește politica de concurență, legislația și aplicarea acquis-ului UE în cadrul Comunității Energiei; salută inițiativa de a organiza seminarii anuale ale experților în cadrul Comisiei pentru securitate energetică a Adunării Parlamentare EURONES; |
| --- | --- |

23.

subliniază nevoia de a dezvolta în continuare schimburile de experiență și de colaborare în rețea a comunităților de experți privind politicile și practicile de reglementare dintre UE și partenerii din Europa de Est; salută, în această privință, instituirea la 23 noiembrie 2012 a Rețelei de concurență a Comunității Energiei al cărei scop este de a servi ca platformă pentru promovarea cooperării și a schimbului de experiență în ceea ce privește politica de concurență, legislația și aplicarea acquis-ului UE în cadrul Comunității Energiei; salută inițiativa de a organiza seminarii anuale ale experților în cadrul Comisiei pentru securitate energetică a Adunării Parlamentare EURONES;

| 24. | ia act de realizările și progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a inițiativei emblematice a Parteneriatului estic privind energia, al cărei obiectiv primar include promovarea convergenței piețelor electricității; este conștient de existența a diferite grade de maturitate în ceea ce privește dezvoltare piețelor electricității din țările partenere din Europa de Est și recomandă depunerea de eforturi suplimentare pentru promovarea liberalizării piețelor electricității; |
| --- | --- |

24.

ia act de realizările și progresele înregistrate în ceea ce privește punerea în aplicare a inițiativei emblematice a Parteneriatului estic privind energia, al cărei obiectiv primar include promovarea convergenței piețelor electricității; este conștient de existența a diferite grade de maturitate în ceea ce privește dezvoltare piețelor electricității din țările partenere din Europa de Est și recomandă depunerea de eforturi suplimentare pentru promovarea liberalizării piețelor electricității;

| 25. | subliniază importanța consolidării rolului și a independenței autorităților naționale de reglementare din domeniul energiei; solicită autorităților naționale de reglementare ale statelor membre și ale țărilor partenere din Europa de Est să își intensifice cooperarea prin dezvoltarea de programe de formare comune și prin schimburi regulate în cadrul Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei și al Asociației Regionale a Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei; |
| --- | --- |

25.

subliniază importanța consolidării rolului și a independenței autorităților naționale de reglementare din domeniul energiei; solicită autorităților naționale de reglementare ale statelor membre și ale țărilor partenere din Europa de Est să își intensifice cooperarea prin dezvoltarea de programe de formare comune și prin schimburi regulate în cadrul Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei și al Asociației Regionale a Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei;

| 26. | salută acțiunile Convenției primarilor care reunește 48 de orașe semnatare din țări partenere din Europa de Est care se angajează să pună în aplicare politici energetice durabile pentru a îndeplini sau depăși obiectivul UE de reducere a emisiilor de dioxid de carbon cu 20 % până în 2020, prin creșterea eficienței energetice și dezvoltarea energiei din surse regenerabile; subliniază rolul esențial al autorităților locale, ca producători și autorități de reglementare în domeniul energiei, în stimularea schimbărilor de pe piețe în domeniile planificării urbane și mobilității, al eficienței energetice a clădirilor și în promovarea surselor descentralizate și regenerabile de energie; recomandă sprijinirea de către UE și intensificarea activităților Convenției primarilor, ca platformă de schimb și ca instrument pentru guvernanța pe mai multe niveluri în cadrul Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

26.

salută acțiunile Convenției primarilor care reunește 48 de orașe semnatare din țări partenere din Europa de Est care se angajează să pună în aplicare politici energetice durabile pentru a îndeplini sau depăși obiectivul UE de reducere a emisiilor de dioxid de carbon cu 20 % până în 2020, prin creșterea eficienței energetice și dezvoltarea energiei din surse regenerabile; subliniază rolul esențial al autorităților locale, ca producători și autorități de reglementare în domeniul energiei, în stimularea schimbărilor de pe piețe în domeniile planificării urbane și mobilității, al eficienței energetice a clădirilor și în promovarea surselor descentralizate și regenerabile de energie; recomandă sprijinirea de către UE și intensificarea activităților Convenției primarilor, ca platformă de schimb și ca instrument pentru guvernanța pe mai multe niveluri în cadrul Parteneriatului estic;

| 27. | consideră că dezvoltarea exploatării de surse fosile de energie din hidrocarburi neconvenționale, în special a gazelor de șist, la nivel mondial poate avea un impact major asupra piețelor de energie din cadrul statelor membre ale UE și al țărilor partenere din Europa de Est; recomandă UE și partenerilor din Europa de Est să se angajeze într-un schimb de cunoștințe și expertiză în cadrul Platformei Parteneriatului estic – Securitatea energetică, în ceea ce privește politicile și regulamentele aplicabile evoluțiilor în domeniul gazelor neconvenționale din Europa și să facă schimb de bune practici pentru a se asigura protecția sănătății umane, a climei și a mediului; |
| --- | --- |

27.

consideră că dezvoltarea exploatării de surse fosile de energie din hidrocarburi neconvenționale, în special a gazelor de șist, la nivel mondial poate avea un impact major asupra piețelor de energie din cadrul statelor membre ale UE și al țărilor partenere din Europa de Est; recomandă UE și partenerilor din Europa de Est să se angajeze într-un schimb de cunoștințe și expertiză în cadrul Platformei Parteneriatului estic – Securitatea energetică, în ceea ce privește politicile și regulamentele aplicabile evoluțiilor în domeniul gazelor neconvenționale din Europa și să facă schimb de bune practici pentru a se asigura protecția sănătății umane, a climei și a mediului;

| 28. | subliniază nevoia de a se asigura că statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est aplică cele mai înalte standarde în ceea ce privește protecția mediului și siguranța în materie de construire și de gestionare de infrastructuri energetice; solicită, în această privință, UE și partenerilor din Europa de Est să își dezvolte în continuare cooperarea pentru consolidarea cadrului de reglementare a securității nucleare; |
| --- | --- |

28.

subliniază nevoia de a se asigura că statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est aplică cele mai înalte standarde în ceea ce privește protecția mediului și siguranța în materie de construire și de gestionare de infrastructuri energetice; solicită, în această privință, UE și partenerilor din Europa de Est să își dezvolte în continuare cooperarea pentru consolidarea cadrului de reglementare a securității nucleare;

| 29. | recomandă UE și partenerilor din Europa de Est să asigure sinergii între activitățile lor corespunzătoare în cadrul Parteneriatului estic, al Comunității Energiei, al Sinergiei Mării Negre, al Inițiativei Baku și al programului internațional de cooperare în domeniul energiei INOGATE; |
| --- | --- |

29.

recomandă UE și partenerilor din Europa de Est să asigure sinergii între activitățile lor corespunzătoare în cadrul Parteneriatului estic, al Comunității Energiei, al Sinergiei Mării Negre, al Inițiativei Baku și al programului internațional de cooperare în domeniul energiei INOGATE;

| 30. | subliniază potențialele beneficii mutuale care ar putea fi dobândite pentru UE și partenerii din Europa de Est din dezvoltarea la scară mare a coridorului sudic și impactul pozitiv al politicii de diversificare, care să permită prețuri mai competitive pentru energie în UE și țările partenere din Europa de Est și să reducă dependența de importurile de energie de la furnizori dominanți pe piață; |
| --- | --- |

30.

subliniază potențialele beneficii mutuale care ar putea fi dobândite pentru UE și partenerii din Europa de Est din dezvoltarea la scară mare a coridorului sudic și impactul pozitiv al politicii de diversificare, care să permită prețuri mai competitive pentru energie în UE și țările partenere din Europa de Est și să reducă dependența de importurile de energie de la furnizori dominanți pe piață;

Consolidarea rețelelor energetice integrate și interconectate

| 31. | subliniază că capacitatea de interconectare în domeniul energiei între statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est este insuficientă și rămâne un obstacol considerabil în calea dezvoltării unei piețe integrate competitive în sectoarele electricității, petrolului și gazelor; |
| --- | --- |

31.

subliniază că capacitatea de interconectare în domeniul energiei între statele membre ale UE și partenerii din Europa de Est este insuficientă și rămâne un obstacol considerabil în calea dezvoltării unei piețe integrate competitive în sectoarele electricității, petrolului și gazelor;

| 32. | ia act de faptul că dependența puternică față de importurile de la furnizori dominanți pe piață poate fi folosită ca un instrument al presiunii politice externe; subliniază, în această privință, că diversificarea furnizorilor și a rutelor este extrem de necesară pentru a consolida independența geopolitică și a se asigura o concurența reală între sursele de gaze și petrol în cadrul statelor membre ale UE și al țărilor partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

32.

ia act de faptul că dependența puternică față de importurile de la furnizori dominanți pe piață poate fi folosită ca un instrument al presiunii politice externe; subliniază, în această privință, că diversificarea furnizorilor și a rutelor este extrem de necesară pentru a consolida independența geopolitică și a se asigura o concurența reală între sursele de gaze și petrol în cadrul statelor membre ale UE și al țărilor partenere din Europa de Est;

| 33. | consideră că piețele și investitorii privați ar trebui să fie principalii responsabili pentru asigurarea finanțării viitoarelor rețele și infrastructuri, în timp ce investițiile publice ar trebui să joace un rol de pârghie pentru finanțarea privată; |
| --- | --- |

33.

consideră că piețele și investitorii privați ar trebui să fie principalii responsabili pentru asigurarea finanțării viitoarelor rețele și infrastructuri, în timp ce investițiile publice ar trebui să joace un rol de pârghie pentru finanțarea privată;

| 34. | recunoaște ca fiind o provocare de actualitate nevoia unei aprovizionării continue cu energie care este sigură și fiabilă; subliniază că serviciile energetice fiabile fac parte din prosperitatea mondială și oferă o oportunitate de îmbunătățire a standardelor de viață, de creștere a productivității industriale și a competitivității pe piața mondială și de stimulare a creșterii economice și a creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

34.

recunoaște ca fiind o provocare de actualitate nevoia unei aprovizionării continue cu energie care este sigură și fiabilă; subliniază că serviciile energetice fiabile fac parte din prosperitatea mondială și oferă o oportunitate de îmbunătățire a standardelor de viață, de creștere a productivității industriale și a competitivității pe piața mondială și de stimulare a creșterii economice și a creării de locuri de muncă;

| 35. | salută propunerea Comisiei de regulament de instituire a mecanismului Conectarea Europei (MCE) ca nou instrument integrat pentru investiții în prioritățile de infrastructură ale UE în materie de transport, energie și telecomunicații; subliniază nevoia de a lua pe deplin în considerare dimensiunea vecinătății estice atunci când se planifică prioritățile UE în materie de infrastructură energetică; |
| --- | --- |

35.

salută propunerea Comisiei de regulament de instituire a mecanismului Conectarea Europei (MCE) ca nou instrument integrat pentru investiții în prioritățile de infrastructură ale UE în materie de transport, energie și telecomunicații; subliniază nevoia de a lua pe deplin în considerare dimensiunea vecinătății estice atunci când se planifică prioritățile UE în materie de infrastructură energetică;

| 36. | solicită UE și partenerilor din Europa de Est să își intensifice dialogul lor politic pentru a stabili priorități comune în ceea ce privește diversificarea surselor și a rutelor de aprovizionare cu energie; recomandă ca planificarea infrastructurilor energetice de către UE și partenerii din Europa de Est să includă dezvoltarea coridoarelor de tranzit, în special a coridorului sudic, inclusiv a proiectelor transcaspice de transport de energie, și consolidarea sau extinderea coridoarelor de tranzit existente; |
| --- | --- |

36.

solicită UE și partenerilor din Europa de Est să își intensifice dialogul lor politic pentru a stabili priorități comune în ceea ce privește diversificarea surselor și a rutelor de aprovizionare cu energie; recomandă ca planificarea infrastructurilor energetice de către UE și partenerii din Europa de Est să includă dezvoltarea coridoarelor de tranzit, în special a coridorului sudic, inclusiv a proiectelor transcaspice de transport de energie, și consolidarea sau extinderea coridoarelor de tranzit existente;

| 37. | subliniază că dezvoltarea unui coridor transcaspic pentru petrol și gaze și a unui coridor sudic, împreună cu dezvoltarea în continuare a conductelor Baku-Tbilisi-Ceyhan și Baku-Supsa, ar trebui să lege țările din Asia Centrală de Europa, atât din punct de vedere economic, cât și politic, în același timp oferind oportunități țărilor est-europene în calitate de parteneri de tranzit fiabili; |
| --- | --- |

37.

subliniază că dezvoltarea unui coridor transcaspic pentru petrol și gaze și a unui coridor sudic, împreună cu dezvoltarea în continuare a conductelor Baku-Tbilisi-Ceyhan și Baku-Supsa, ar trebui să lege țările din Asia Centrală de Europa, atât din punct de vedere economic, cât și politic, în același timp oferind oportunități țărilor est-europene în calitate de parteneri de tranzit fiabili;

| 38. | subliniază rolul regiunii Mării Negre în ceea ce privește diversificarea surselor și rutele de aprovizionare cu gaze către UE, precum și potențialul energiei din surse regenerabile datorită amplasării sale geostrategice; ia act de importanța deosebită a dezvoltării coridorului sudic al gazelor, astfel cum a fost subliniat în Comunicarea Comisiei intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate”; recomandă ca UE și partenerii din Europa de Est să stimuleze dezvoltarea de proiecte de transport de energie și infrastructuri de tranzit; |
| --- | --- |

38.

subliniază rolul regiunii Mării Negre în ceea ce privește diversificarea surselor și rutele de aprovizionare cu gaze către UE, precum și potențialul energiei din surse regenerabile datorită amplasării sale geostrategice; ia act de importanța deosebită a dezvoltării coridorului sudic al gazelor, astfel cum a fost subliniat în Comunicarea Comisiei intitulată „Priorități în domeniul infrastructurii energetice ante și post 2020 – Plan de realizare a unei rețele energetice europene integrate”; recomandă ca UE și partenerii din Europa de Est să stimuleze dezvoltarea de proiecte de transport de energie și infrastructuri de tranzit;

| 39. | recomandă ca UE și partenerii din Europa de Est să stimuleze proiecte care au ca scop modernizarea infrastructurii de transport a gazelor prin permiterea transporturilor cu flux invers; |
| --- | --- |

39.

recomandă ca UE și partenerii din Europa de Est să stimuleze proiecte care au ca scop modernizarea infrastructurii de transport a gazelor prin permiterea transporturilor cu flux invers;

| 40. | subliniază că, pentru dezvoltarea unei rețele de electricitate integrată și creșterea eficienței energetice, sunt esențiale infrastructuri noi pentru transportul eficient de electricitate, prin exploatarea noilor tehnologii, în special a rețelelor și a contoarelor inteligente; |
| --- | --- |

40.

subliniază că, pentru dezvoltarea unei rețele de electricitate integrată și creșterea eficienței energetice, sunt esențiale infrastructuri noi pentru transportul eficient de electricitate, prin exploatarea noilor tehnologii, în special a rețelelor și a contoarelor inteligente;

| 41. | subliniază nevoia de a consolida cooperarea pentru cercetare în domeniul producției, transportului și depozitării de energie dintre statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est; |
| --- | --- |

41.

subliniază nevoia de a consolida cooperarea pentru cercetare în domeniul producției, transportului și depozitării de energie dintre statele membre ale UE și țările partenere din Europa de Est;

| 42. | solicită Comisiei, Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de electricitate (ENTSO-E) și Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze (ENTSOG) să își intensifice cooperarea și să implice omologii din țările partenere din Europa de Est în elaborarea codurilor rețelelor și a normelor de interoperabilitate pentru infrastructurile de transport de electricitate și gaze; |
| --- | --- |

42.

solicită Comisiei, Agenției pentru Cooperarea Autorităților de Reglementare din Domeniul Energiei (ACER), Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de electricitate (ENTSO-E) și Rețelei europene a operatorilor de sisteme de transport de gaze (ENTSOG) să își intensifice cooperarea și să implice omologii din țările partenere din Europa de Est în elaborarea codurilor rețelelor și a normelor de interoperabilitate pentru infrastructurile de transport de electricitate și gaze;

| 43. | subliniază rolul esențial al ENTSO-E în cadrul contribuției la funcționarea pieței interne a UE și a comerțului transfrontalier, prin îmbunătățirea gestionării rețelei europene de transport de electricitate; încurajează eforturile Moldovei și Ucrainei de a-și moderniza capacitatea de transport de electricitate, având ca obiectiv realizarea interconectării rețelelor lor electrice la rețeaua europeană și aderarea la ENTSO-E; |
| --- | --- |

43.

subliniază rolul esențial al ENTSO-E în cadrul contribuției la funcționarea pieței interne a UE și a comerțului transfrontalier, prin îmbunătățirea gestionării rețelei europene de transport de electricitate; încurajează eforturile Moldovei și Ucrainei de a-și moderniza capacitatea de transport de electricitate, având ca obiectiv realizarea interconectării rețelelor lor electrice la rețeaua europeană și aderarea la ENTSO-E;

| 44. | ia act de faptul că dezvoltarea de surse regenerabile implică provocări pentru infrastructurile de rețea existente, întrucât unele surse regenerabile creează o aprovizionare variabilă din numeroase situri de producție locale; solicită statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să încurajeze investiții bine planificate în infrastructurile adecvate pentru energia din surse regenerabile, pentru a facilita integrarea lor pe piețe și pentru a stimula activitățile de cercetare legate de crearea unei noi capacități inovatoare pentru transportul și depozitarea de electricitate; |
| --- | --- |

44.

ia act de faptul că dezvoltarea de surse regenerabile implică provocări pentru infrastructurile de rețea existente, întrucât unele surse regenerabile creează o aprovizionare variabilă din numeroase situri de producție locale; solicită statelor membre ale UE și partenerilor din Europa de Est să încurajeze investiții bine planificate în infrastructurile adecvate pentru energia din surse regenerabile, pentru a facilita integrarea lor pe piețe și pentru a stimula activitățile de cercetare legate de crearea unei noi capacități inovatoare pentru transportul și depozitarea de electricitate;

| 45. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor partenere din Europa de Est. |
| --- | --- |

45.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor partenere din Europa de Est.

---

(1)  Astfel cum a fost adoptată la Bruxelles, Belgia, la 28 mai 2013.

---

| 19.11.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 338/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 338/24

---

REZOLUȚIE (1)

referitoare la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în țările estice partenere

2013/C 338/04

ADUNAREA PARLAMENTARĂ EURONEST,

| — | având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, organizat la Praga la 7 mai 2009,

| — | având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, organizat la Varșovia, la 29-30 septembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Summitului Parteneriatului estic, organizat la Varșovia, la 29-30 septembrie 2011,

| — | având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Actul constitutiv al Adunării Parlamentare EURONEST din 3 mai 2011,

| — | având în vedere articolele 8 și 49 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 49 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene, semnat la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Lisabona de modificare a Tratatului privind Uniunea Europeană și a Tratatului de instituire a Comunității Europene, semnat la Lisabona,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2008 către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Parteneriatul estic” (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 decembrie 2008 către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Parteneriatul estic” (COM(2008)0823),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 25 mai 2011, intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2007 intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate”, cea din 4 decembrie 2006 privind „Consolidarea PEV”, cea din 12 mai 2004 intitulată „Documentul de strategie privind politica europeană de vecinătate (PEV)”, cea din 1 martie 2003 intitulată „Europa extinsă – vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din Est și din Sud”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 decembrie 2007 intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate”, cea din 4 decembrie 2006 privind „Consolidarea PEV”, cea din 12 mai 2004 intitulată „Documentul de strategie privind politica europeană de vecinătate (PEV)”, cea din 1 martie 2003 intitulată „Europa extinsă – vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din Est și din Sud”,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 15 mai 2012 privind „Parteneriatul estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 15 mai 2012 privind „Parteneriatul estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013”,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 15 mai 2012 privind „Rezultatele noii politici europene de vecinătate” (JOIN(2012)14), documentul de lucru însoțitor al serviciilor privind „Punerea în aplicare a politicii europene de vecinătate în cadrul raportului regional 2011: parteneriatul estic” și rapoartele intermediare pe 2011 pentru Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Ucraina și Republica Moldova, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei din 15 mai 2012 privind „Rezultatele noii politici europene de vecinătate” (JOIN(2012)14), documentul de lucru însoțitor al serviciilor privind „Punerea în aplicare a politicii europene de vecinătate în cadrul raportului regional 2011: parteneriatul estic” și rapoartele intermediare pe 2011 pentru Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Ucraina și Republica Moldova,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene din 20 martie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei Europene din 20 martie 2013 intitulată „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic”,

| — | având în vedere negocierile bilaterale în curs de desfășurare pentru acorduri de asociere între UE și Armenia, Azerbaidjan, Georgia și Republica Moldova, precum și Acordul de parteneriat și cooperare semnat între UE și Belarus în 1995, care totuși nu a fost ratificat, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile bilaterale în curs de desfășurare pentru acorduri de asociere între UE și Armenia, Azerbaidjan, Georgia și Republica Moldova, precum și Acordul de parteneriat și cooperare semnat între UE și Belarus în 1995, care totuși nu a fost ratificat,

| — | având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate și la Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile anterioare ale Parlamentului European referitoare la dimensiunea estică a politicii europene de vecinătate și la Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (2),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (3),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2012 referitoare la aspectele comerciale ale Parteneriatului estic (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2012 referitoare la aspectele comerciale ale Parteneriatului estic (4),

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate împuternicirii societății civile, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 3 aprilie 2012 referitoare la consolidarea societății civile în țările Parteneriatului estic, inclusiv problema cooperării între guvern și societatea civilă și problema reformelor destinate împuternicirii societății civile,

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2000 și Rezoluția Adunării generale a Organizației Națiunilor Unite din 19 octombrie 2010 intitulată „Păstrarea promisiunii: atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din septembrie 2000 și Rezoluția Adunării generale a Organizației Națiunilor Unite din 19 octombrie 2010 intitulată „Păstrarea promisiunii: atingerea Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului”,

| — | având în vedere implementarea „Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale” de către Uniunea Europeană în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere implementarea „Anului european de luptă împotriva sărăciei și excluziunii sociale” de către Uniunea Europeană în 2010,

| — | având în vedere Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât termenul „sărăcie” înseamnă o situație caracterizată de lipsita de venituri și de resurse materiale suficiente pentru a trăi cu demnitate, inclusiv de accesul inadecvat la servicii de bază precum asistență medicală, locuințe, educație și de excluziunea de pe piața muncii; întrucât noțiunea de excluziune socială are un sens mai larg și este adesea direct legată de sărăcie; |
| --- | --- |

A.

întrucât termenul „sărăcie” înseamnă o situație caracterizată de lipsita de venituri și de resurse materiale suficiente pentru a trăi cu demnitate, inclusiv de accesul inadecvat la servicii de bază precum asistență medicală, locuințe, educație și de excluziunea de pe piața muncii; întrucât noțiunea de excluziune socială are un sens mai larg și este adesea direct legată de sărăcie;

| B. | întrucât Parteneriatul estic, ca dimensiune specifică a politicii europene de vecinătate, a fost lansat pentru a sprijini partenerii europeni estici în eforturile lor de a desfășura reforme durabile, în vederea accelerării asocierii lor politice și a integrării lor economice cu UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parteneriatul estic, ca dimensiune specifică a politicii europene de vecinătate, a fost lansat pentru a sprijini partenerii europeni estici în eforturile lor de a desfășura reforme durabile, în vederea accelerării asocierii lor politice și a integrării lor economice cu UE;

| C. | întrucât pe parcursul celui de al doilea Summit al Parteneriatului estic, organizat în Varșovia la 29-30 septembrie 2011, șefii de stat și de guvern, reprezentanții Armeniei, Azerbaidjanului, Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei și reprezentanții Uniunii Europene și-au reînnoit angajamentele privind obiectivele și punerea în aplicare în continuare a Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

C.

întrucât pe parcursul celui de al doilea Summit al Parteneriatului estic, organizat în Varșovia la 29-30 septembrie 2011, șefii de stat și de guvern, reprezentanții Armeniei, Azerbaidjanului, Georgiei, Republicii Moldova și Ucrainei și reprezentanții Uniunii Europene și-au reînnoit angajamentele privind obiectivele și punerea în aplicare în continuare a Parteneriatului estic;

| D. | întrucât semnarea acordurilor de asociere cu UE și, în special, a acordurilor de liber schimb aprofundat și cuprinzător va crea noi oportunități pentru antreprenori, pentru comerțul internațional și pentru dezvoltarea piețelor; |
| --- | --- |

D.

întrucât semnarea acordurilor de asociere cu UE și, în special, a acordurilor de liber schimb aprofundat și cuprinzător va crea noi oportunități pentru antreprenori, pentru comerțul internațional și pentru dezvoltarea piețelor;

| E. | întrucât reconfigurarea finanțelor publice în țările postsovietice, inclusiv în țări estice partenere, în conformitate cu principiile economiei de piață, a dus la reduceri dramatice ale cheltuielilor pentru sănătate, educație și alte programe sociale, ducând la o creștere bruscă a sărăciei; |
| --- | --- |

E.

întrucât reconfigurarea finanțelor publice în țările postsovietice, inclusiv în țări estice partenere, în conformitate cu principiile economiei de piață, a dus la reduceri dramatice ale cheltuielilor pentru sănătate, educație și alte programe sociale, ducând la o creștere bruscă a sărăciei;

| F. | întrucât, în conformitate cu rapoartele de țară 2011 ale Comisie privind Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, peste 30 % din populația mai multora dintre aceste țări trăiește sub pragul național de sărăcie; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în conformitate cu rapoartele de țară 2011 ale Comisie privind Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, peste 30 % din populația mai multora dintre aceste țări trăiește sub pragul național de sărăcie;

| G. | întrucât sărăcia și excluziunea socială au crescut în țările estice partenere, printre altele, ca urmare a crizei financiare și economice de la nivel mondial, iar grupurile cele mai vulnerabile, precum persoanele în vârstă și persoanele cu handicap, au fost cel mai grav afectate; |
| --- | --- |

G.

întrucât sărăcia și excluziunea socială au crescut în țările estice partenere, printre altele, ca urmare a crizei financiare și economice de la nivel mondial, iar grupurile cele mai vulnerabile, precum persoanele în vârstă și persoanele cu handicap, au fost cel mai grav afectate;

| H. | întrucât malnutriția rămâne insuficient recunoscută, detectată și gestionată și este direct legată de nivelul de sărăcie și de excluziune socială din țările estice partenere; |
| --- | --- |

H.

întrucât malnutriția rămâne insuficient recunoscută, detectată și gestionată și este direct legată de nivelul de sărăcie și de excluziune socială din țările estice partenere;

| I. | întrucât malnutriția are efecte negative de durată și afectează dezvoltarea sănătoasă și productivitatea persoanelor fizice pe tot parcursul vieții, în special copiii, în cazul cărora duce la deficiențe de învățare și de memorie, la un IQ și la rezultate școlare mai scăzute și la probleme comportamentale în copilărie și adolescență; |
| --- | --- |

I.

întrucât malnutriția are efecte negative de durată și afectează dezvoltarea sănătoasă și productivitatea persoanelor fizice pe tot parcursul vieții, în special copiii, în cazul cărora duce la deficiențe de învățare și de memorie, la un IQ și la rezultate școlare mai scăzute și la probleme comportamentale în copilărie și adolescență;

| J. | întrucât sărăcia severă poate duce la o degradare gravă a demnității umane, la marginalizare, la discriminare și la încălcarea drepturilor omului în țări nedemocratice; |
| --- | --- |

J.

întrucât sărăcia severă poate duce la o degradare gravă a demnității umane, la marginalizare, la discriminare și la încălcarea drepturilor omului în țări nedemocratice;

| K. | întrucât sărăcia în rândul copiilor poate duce atât la marginalizare, cât și la excluziune și are consecințe negative în ceea ce privește integrarea ulterioară pe piața muncii și în viața socială; |
| --- | --- |

K.

întrucât sărăcia în rândul copiilor poate duce atât la marginalizare, cât și la excluziune și are consecințe negative în ceea ce privește integrarea ulterioară pe piața muncii și în viața socială;

| L. | întrucât populația țărilor estice partenere îmbătrânește, iar pensionarea generației „baby boom” reprezintă o provocare majoră pentru eficiența reformelor, precum și pentru stabilitatea și creșterea economice; |
| --- | --- |

L.

întrucât populația țărilor estice partenere îmbătrânește, iar pensionarea generației „baby boom” reprezintă o provocare majoră pentru eficiența reformelor, precum și pentru stabilitatea și creșterea economice;

| M. | întrucât, deși fiecare partener estic are o abordare diferită de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, trebuie adoptate reforme continue pentru a le menține competitive, pentru a crea locuri de muncă și pentru a combate sărăcia; |
| --- | --- |

M.

întrucât, deși fiecare partener estic are o abordare diferită de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale, trebuie adoptate reforme continue pentru a le menține competitive, pentru a crea locuri de muncă și pentru a combate sărăcia;

| N. | întrucât Parteneriatul estic ar trebui să se bazeze pe integrarea economică suplimentară dintre UE și partenerii săi și pe sprijinirea liberalizării comerțului și a investițiilor în țările estice partenere, cu obiectivul de a crea o rețea de zone de liber schimb complex și cuprinzător; |
| --- | --- |

N.

întrucât Parteneriatul estic ar trebui să se bazeze pe integrarea economică suplimentară dintre UE și partenerii săi și pe sprijinirea liberalizării comerțului și a investițiilor în țările estice partenere, cu obiectivul de a crea o rețea de zone de liber schimb complex și cuprinzător;

| O. | întrucât cooperarea din cadrul Parteneriatului estic are ca scop să genereze efecte pozitive, servind ca o platformă de schimb de opinii, identificând poziții comune cu privire la provocările mondiale actuale, inclusiv economia, comerțul, combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, și consolidând legăturile dintre țările din regiune și UE, precum și între țările estice partenere însele; |
| --- | --- |

O.

întrucât cooperarea din cadrul Parteneriatului estic are ca scop să genereze efecte pozitive, servind ca o platformă de schimb de opinii, identificând poziții comune cu privire la provocările mondiale actuale, inclusiv economia, comerțul, combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, și consolidând legăturile dintre țările din regiune și UE, precum și între țările estice partenere însele;

| P. | întrucât promovarea comerțului, a accesului pe piața muncii, la asistență medicală și la servicii sociale de bază este indispensabilă pentru reducerea sărăciei; |
| --- | --- |

P.

întrucât promovarea comerțului, a accesului pe piața muncii, la asistență medicală și la servicii sociale de bază este indispensabilă pentru reducerea sărăciei;

| Q. | întrucât serviciile sociale și, în special, accesul la servicii de îngrijire a copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane aflate în întreținere sunt esențiale pentru participarea egală a femeilor și a bărbaților pe piața muncii, la educație și la formarea profesională; |
| --- | --- |

Q.

întrucât serviciile sociale și, în special, accesul la servicii de îngrijire a copiilor, a persoanelor în vârstă și a altor persoane aflate în întreținere sunt esențiale pentru participarea egală a femeilor și a bărbaților pe piața muncii, la educație și la formarea profesională;

| R. | întrucât regiuni mai pașnice, mai sigure, mai stabile și mai puțin afectate de conflicte ar promova o dezvoltare economică și socială durabilă a țărilor vizate, ar elimina obstacolele din cale cooperării regionale și ar crea oportunități de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în țările estice partenere; |
| --- | --- |

R.

întrucât regiuni mai pașnice, mai sigure, mai stabile și mai puțin afectate de conflicte ar promova o dezvoltare economică și socială durabilă a țărilor vizate, ar elimina obstacolele din cale cooperării regionale și ar crea oportunități de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale în țările estice partenere;

| S. | întrucât noua politică europeană de vecinătatea are ca scop să sprijine dezvoltarea economică favorabilă incluziunii astfel încât vecinii UE să poată efectua schimburi economice și investiții și să își poată dezvolta economiile în mod durabil, reducând în același timp inegalitățile sociale și regionale și sărăcia, creând locuri de muncă pentru populațiile lor și oferind standarde mai bune de viață; |
| --- | --- |

S.

întrucât noua politică europeană de vecinătatea are ca scop să sprijine dezvoltarea economică favorabilă incluziunii astfel încât vecinii UE să poată efectua schimburi economice și investiții și să își poată dezvolta economiile în mod durabil, reducând în același timp inegalitățile sociale și regionale și sărăcia, creând locuri de muncă pentru populațiile lor și oferind standarde mai bune de viață;

Un angajament politic de reducere a sărăciei

| 1. | încurajează fiecare țară estică parteneră să aibă în vedere stabilirea unor obiective explicite și ambițioase de reducere a sărăciei; |
| --- | --- |

1.

încurajează fiecare țară estică parteneră să aibă în vedere stabilirea unor obiective explicite și ambițioase de reducere a sărăciei;

| 2. | solicită fiecărei țări estice partenere să se asigure că sunt alocate resurse bugetare sau alternative necesare pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, în același timp facilitând accesul la resursele respective pentru părțile interesate relevante; solicită statelor membre ale UE să se asigure că sunt puse la dispoziție resursele necesare în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 pentru a finanța acțiunile externe ale UE și, în special, programele Parteneriatului estic; |
| --- | --- |

2.

solicită fiecărei țări estice partenere să se asigure că sunt alocate resurse bugetare sau alternative necesare pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale, în același timp facilitând accesul la resursele respective pentru părțile interesate relevante; solicită statelor membre ale UE să se asigure că sunt puse la dispoziție resursele necesare în cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020 pentru a finanța acțiunile externe ale UE și, în special, programele Parteneriatului estic;

| 3. | încurajează toate țările estice partenere să utilizeze pe deplin instrumentele financiare pentru a sprijini coeziunea socială și teritorială, acordând o atenție deosebită combaterii sărăciei din mediul urban și rural; |
| --- | --- |

3.

încurajează toate țările estice partenere să utilizeze pe deplin instrumentele financiare pentru a sprijini coeziunea socială și teritorială, acordând o atenție deosebită combaterii sărăciei din mediul urban și rural;

| 4. | subliniază nevoia de a promova egalitatea de gen și independența economică a femeilor, acordând o atenție deosebită riscului mai crescut de sărăcie pentru femeile în vârstă, având în vedere că diferența de remunerare între femei și bărbați și, în consecință, diferența de pensie între femei și bărbați sunt în continuare unele dintre principalele motive pentru care femeile se află sub pragul sărăciei într-o etapă mai avansată a vieții lor, precum și părinții singuri, femeile cu handicap și femeile din minorități etnice; |
| --- | --- |

4.

subliniază nevoia de a promova egalitatea de gen și independența economică a femeilor, acordând o atenție deosebită riscului mai crescut de sărăcie pentru femeile în vârstă, având în vedere că diferența de remunerare între femei și bărbați și, în consecință, diferența de pensie între femei și bărbați sunt în continuare unele dintre principalele motive pentru care femeile se află sub pragul sărăciei într-o etapă mai avansată a vieții lor, precum și părinții singuri, femeile cu handicap și femeile din minorități etnice;

| 5. | subliniază că competitivitatea și prosperitatea economice viitoare ale țărilor estice partenere depind în mod esențial de capacitatea lor de a utiliza pe deplin resursele lor de muncă, care includ participarea crescută a femeilor pe piața muncii; |
| --- | --- |

5.

subliniază că competitivitatea și prosperitatea economice viitoare ale țărilor estice partenere depind în mod esențial de capacitatea lor de a utiliza pe deplin resursele lor de muncă, care includ participarea crescută a femeilor pe piața muncii;

| 6. | subliniază importanța combaterii sărăciei în rândul persoanelor cu handicap, asigurându-le un acces egal pe piața muncii, eliminând obstacolele din calea exercitării depline a drepturilor lor, dezvoltând servicii care sunt sensibile la nevoile lor și asigurându-le un acces egal la servicii de asistență medicală modernizate; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța combaterii sărăciei în rândul persoanelor cu handicap, asigurându-le un acces egal pe piața muncii, eliminând obstacolele din calea exercitării depline a drepturilor lor, dezvoltând servicii care sunt sensibile la nevoile lor și asigurându-le un acces egal la servicii de asistență medicală modernizate;

| 7. | solicită țărilor estice partenere să se angajeze pe deplin în eradicarea malnutriției, care are consecințe extinse pentru sănătate și crește sarcina și costurile de îngrijire pentru persoanele fizice și societate; |
| --- | --- |

7.

solicită țărilor estice partenere să se angajeze pe deplin în eradicarea malnutriției, care are consecințe extinse pentru sănătate și crește sarcina și costurile de îngrijire pentru persoanele fizice și societate;

| 8. | solicită Uniunii Europene să încurajeze țările estice partenere să abordeze malnutriția în rândul copiilor și să reducă în mod activ nivelurile de subdezvoltare și pierdere de masă musculară în rândul copiilor mai mici de cinci ani, creând parteneriate public-private combinate cu responsabilitatea socială a întreprinderilor; subliniază că astfel de abordări, astfel cum sunt sprijinite prin Comunicare Comisiei din 12 martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE”, nu doar furnizează beneficii societale și economice, ci au și un impact pe termen lung asupra costurilor de sănătate; |
| --- | --- |

8.

solicită Uniunii Europene să încurajeze țările estice partenere să abordeze malnutriția în rândul copiilor și să reducă în mod activ nivelurile de subdezvoltare și pierdere de masă musculară în rândul copiilor mai mici de cinci ani, creând parteneriate public-private combinate cu responsabilitatea socială a întreprinderilor; subliniază că astfel de abordări, astfel cum sunt sprijinite prin Comunicare Comisiei din 12 martie 2013 intitulată „Consolidarea nutriției mamei și a copilului în cadrul asistenței externe: un cadru de politică al UE”, nu doar furnizează beneficii societale și economice, ci au și un impact pe termen lung asupra costurilor de sănătate;

Combaterea sărăciei prin intermediul dezvoltării economice, al comerțului și al integrării regionale

| 9. | subliniază faptul că schimburile comerciale sunt una dintre cele mai eficiente modalități de promovare a creșterii economice și, de asemenea, sunt un aspect-cheie pentru dezvoltarea durabilă și pentru îmbunătățirea condițiilor economice și sociale din țările estice partenere; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că schimburile comerciale sunt una dintre cele mai eficiente modalități de promovare a creșterii economice și, de asemenea, sunt un aspect-cheie pentru dezvoltarea durabilă și pentru îmbunătățirea condițiilor economice și sociale din țările estice partenere;

| 10. | ia act de importanța dezvoltării economice, a facilitării comerțului și a integrării țărilor estice partenere în economia mondială în ceea ce privește combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; subliniază că țările integrate în schimbul liber s-au bucurat de o creștere economică ridicată și de o îmbunătățire a indicatorilor lor de sărăcie; |
| --- | --- |

10.

ia act de importanța dezvoltării economice, a facilitării comerțului și a integrării țărilor estice partenere în economia mondială în ceea ce privește combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; subliniază că țările integrate în schimbul liber s-au bucurat de o creștere economică ridicată și de o îmbunătățire a indicatorilor lor de sărăcie;

| 11. | încurajează integrarea regională în rândul țărilor estice partenere prin dezvoltarea pieței lor regionale prin intermediul negocierii și al punerii în aplicare de acorduri regionale, precum și de acorduri bilaterale cu Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

11.

încurajează integrarea regională în rândul țărilor estice partenere prin dezvoltarea pieței lor regionale prin intermediul negocierii și al punerii în aplicare de acorduri regionale, precum și de acorduri bilaterale cu Uniunea Europeană;

| 12. | subliniază importanța negocierilor privind acordurile de asociere, inclusiv acordurile de liber schimb aprofundat și cuprinzător, ca un instrument esențial de stimulare a liberalizării comerțului și de eliminare a barierelor comerciale din țările estice partenere și, prin urmare, de combatere a sărăciei în mod eficace și durabil; |
| --- | --- |

12.

subliniază importanța negocierilor privind acordurile de asociere, inclusiv acordurile de liber schimb aprofundat și cuprinzător, ca un instrument esențial de stimulare a liberalizării comerțului și de eliminare a barierelor comerciale din țările estice partenere și, prin urmare, de combatere a sărăciei în mod eficace și durabil;

| 13. | solicită fiecărei țări estice partenere să includă comerțul în strategiile sale de dezvoltare, având în vedere că este un factor economic puternic care contribuie la reducerea sărăciei prin sprijinirea integrării și cooperării regionale și a guvernanței economice eficace, precum și prin dezvoltarea capitalului uman, promovarea standardelor principale de muncă și îmbunătățirea accesului pe piață (în special pentru persoanele din zonele rurale); |
| --- | --- |

13.

solicită fiecărei țări estice partenere să includă comerțul în strategiile sale de dezvoltare, având în vedere că este un factor economic puternic care contribuie la reducerea sărăciei prin sprijinirea integrării și cooperării regionale și a guvernanței economice eficace, precum și prin dezvoltarea capitalului uman, promovarea standardelor principale de muncă și îmbunătățirea accesului pe piață (în special pentru persoanele din zonele rurale);

| 14. | subliniază că eliminarea barierelor comerciale, împreună cu reforme interne, ar contribui în mod semnificativ la dezvoltarea economică durabilă și la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; subliniază că puterea integrării regionale este sporită atunci când cooperarea este transfrontalieră și este extinsă la o integrare mai profundă în economia mondială; |
| --- | --- |

14.

subliniază că eliminarea barierelor comerciale, împreună cu reforme interne, ar contribui în mod semnificativ la dezvoltarea economică durabilă și la combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; subliniază că puterea integrării regionale este sporită atunci când cooperarea este transfrontalieră și este extinsă la o integrare mai profundă în economia mondială;

| 15. | salută angajamentul majorității țărilor estice partenere față de acordurile Organizației Mondiale a Comerțului (OCM), ca o ancoră pentru politici interne credibile privind comerțul și ca un stimulent pentru un mediul comercial de reglementare și instituțional îmbunătățit; |
| --- | --- |

15.

salută angajamentul majorității țărilor estice partenere față de acordurile Organizației Mondiale a Comerțului (OCM), ca o ancoră pentru politici interne credibile privind comerțul și ca un stimulent pentru un mediul comercial de reglementare și instituțional îmbunătățit;

| 16. | solicită Uniunii Europene și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să sprijine țările estice partenere în eforturile lor de a reforma și de a crește capacitatea comercială prin asistență tehnică și financiară suplimentară și solicită Comisiei să examineze modul în care aceste obiective pot fi realizate; |
| --- | --- |

16.

solicită Uniunii Europene și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) să sprijine țările estice partenere în eforturile lor de a reforma și de a crește capacitatea comercială prin asistență tehnică și financiară suplimentară și solicită Comisiei să examineze modul în care aceste obiective pot fi realizate;

| 17. | subliniază că natura reformelor politicii comerciale ar trebui să reflecte condițiile specifice din fiecare țară estică parteneră, ar trebui să rezulte din dialogul național care implică reprezentanții guvernului, ai sectorului privat, ai forței de muncă și ai societății civile și ar trebui să însoțească reforme macroeconomice și instituționale care stimulează creșterea și promovează dezvoltarea umană; |
| --- | --- |

17.

subliniază că natura reformelor politicii comerciale ar trebui să reflecte condițiile specifice din fiecare țară estică parteneră, ar trebui să rezulte din dialogul național care implică reprezentanții guvernului, ai sectorului privat, ai forței de muncă și ai societății civile și ar trebui să însoțească reforme macroeconomice și instituționale care stimulează creșterea și promovează dezvoltarea umană;

| 18. | sprijină dezvoltarea de abordări transsectoriale care permit acțiuni în mai multe domenii de politică aferente, precum ocuparea forței de muncă, educația, sănătatea, tineretul, locuințele și protecția socială; |
| --- | --- |

18.

sprijină dezvoltarea de abordări transsectoriale care permit acțiuni în mai multe domenii de politică aferente, precum ocuparea forței de muncă, educația, sănătatea, tineretul, locuințele și protecția socială;

Combaterea sărăciei prin intermediul ocupării forței de muncă, al serviciilor sociale, al educației și al formării profesionale

| 19. | subliniază că lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale trebuie să se bazeze pe creșterea economică și pe ocuparea forței de muncă, precum și pe o politică modernă și eficace privind protecția socială; subliniază că studiile Eurofound privind calitatea vieții (5) au confirmat că una dintre cele mai importante modalități de sporire a calității vieții unei populații, de garantare a unei integrări depline în cadrul societății și de creare a unei coeziuni sociale și teritoriale este furnizarea și dezvoltarea de servicii sociale; |
| --- | --- |

19.

subliniază că lupta împotriva sărăciei și a excluziunii sociale trebuie să se bazeze pe creșterea economică și pe ocuparea forței de muncă, precum și pe o politică modernă și eficace privind protecția socială; subliniază că studiile Eurofound privind calitatea vieții (5) au confirmat că una dintre cele mai importante modalități de sporire a calității vieții unei populații, de garantare a unei integrări depline în cadrul societății și de creare a unei coeziuni sociale și teritoriale este furnizarea și dezvoltarea de servicii sociale;

| 20. | consideră că serviciile sociale cuprind sisteme de asigurări sociale obligatorii și complementare și servicii universale furnizate direct persoanelor, care vizează creșterea calității vieții tuturor; ele joacă un rol în prevenire, în coeziune socială și în incluziune socială și furnizează drepturi fundamentale; |
| --- | --- |

20.

consideră că serviciile sociale cuprind sisteme de asigurări sociale obligatorii și complementare și servicii universale furnizate direct persoanelor, care vizează creșterea calității vieții tuturor; ele joacă un rol în prevenire, în coeziune socială și în incluziune socială și furnizează drepturi fundamentale;

| 21. | îndeamnă țările estice partenere să promoveze disponibilitatea unor servicii sociale accesibile, convenabile și de înaltă calitate și să garanteze un acces nediscriminatoriu la aceste servicii, indiferent de gen, venit, rasă sau etnie, religie sau credințe, handicap, vârstă, orientare sexuală sau condiții de angajare; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă țările estice partenere să promoveze disponibilitatea unor servicii sociale accesibile, convenabile și de înaltă calitate și să garanteze un acces nediscriminatoriu la aceste servicii, indiferent de gen, venit, rasă sau etnie, religie sau credințe, handicap, vârstă, orientare sexuală sau condiții de angajare;

| 22. | consideră că șomajul este una dintre principalele cauze ale sărăciei în rândul populației în vârstă de muncă din țările estice partenere și, prin urmare, subliniază că orice politică relevantă ar trebui să se axeze în special pe crearea de locuri de muncă durabile; subliniază nevoia de a oferi persoanelor o educație, o formare profesională și competențe adecvate pentru a le permite să obțină locuri de muncă competitive; |
| --- | --- |

22.

consideră că șomajul este una dintre principalele cauze ale sărăciei în rândul populației în vârstă de muncă din țările estice partenere și, prin urmare, subliniază că orice politică relevantă ar trebui să se axeze în special pe crearea de locuri de muncă durabile; subliniază nevoia de a oferi persoanelor o educație, o formare profesională și competențe adecvate pentru a le permite să obțină locuri de muncă competitive;

| 23. | subliniază că promovarea ocupării forței de muncă din rândul părinților este un factor-cheie în abordarea sărăciei în rândul copiilor, întrucât sărăcia este adesea „moștenită”; încurajează adoptarea de măsuri care să asigure părinților un acces mai bun la formare profesională și la calificări speciale, să sprijine părinții pentru a intra pe piața muncii sau pentru a reveni după o întrerupere a carierei și să le ofere un program de lucru și condiții de concediu flexibile; |
| --- | --- |

23.

subliniază că promovarea ocupării forței de muncă din rândul părinților este un factor-cheie în abordarea sărăciei în rândul copiilor, întrucât sărăcia este adesea „moștenită”; încurajează adoptarea de măsuri care să asigure părinților un acces mai bun la formare profesională și la calificări speciale, să sprijine părinții pentru a intra pe piața muncii sau pentru a reveni după o întrerupere a carierei și să le ofere un program de lucru și condiții de concediu flexibile;

| 24. | solicită guvernelor să sprijine veniturile gospodăriilor cu copii prin deduceri fiscale, alocații pentru copii, prestații în bani, educație, servicii de îngrijire a copiilor și alocații pentru locuințe pentru familiile cu nevoie speciale (mai muți copii, copii cu handicap, părinți singuri, familii substitutive); solicită UE să promoveze standarde sociale și de muncă în relațiile sale cu partenerii; |
| --- | --- |

24.

solicită guvernelor să sprijine veniturile gospodăriilor cu copii prin deduceri fiscale, alocații pentru copii, prestații în bani, educație, servicii de îngrijire a copiilor și alocații pentru locuințe pentru familiile cu nevoie speciale (mai muți copii, copii cu handicap, părinți singuri, familii substitutive); solicită UE să promoveze standarde sociale și de muncă în relațiile sale cu partenerii;

| 25. | solicită combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în rândul tinerilor prin îmbunătățirea serviciilor de educație, în special în zonele defavorizate, și prin modernizarea infrastructurii pentru învățământul preșcolar și școlar, precum și prin metode de învățare informală și de participare; |
| --- | --- |

25.

solicită combaterea sărăciei și a excluziunii sociale în rândul tinerilor prin îmbunătățirea serviciilor de educație, în special în zonele defavorizate, și prin modernizarea infrastructurii pentru învățământul preșcolar și școlar, precum și prin metode de învățare informală și de participare;

| 26. | solicită UE să lanseze și să dezvolte în continuare programe de schimb și de formare profesională pentru studenți și pentru personalul didactic, sporind sinergiile dintre universități, instituții de formare profesională, organizații ale tinerilor și întreprinderi; subliniază importanța adaptării competențelor la piața de muncă, astfel permițând tranziția către o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; subliniază necesitatea de a crește capacitatea tinerilor de a găsi locuri de muncă în domeniul lor de interes, precum și de a-i sensibiliza cu privire la drepturile omului, la politica de gen și la protecția copiilor și a persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

26.

solicită UE să lanseze și să dezvolte în continuare programe de schimb și de formare profesională pentru studenți și pentru personalul didactic, sporind sinergiile dintre universități, instituții de formare profesională, organizații ale tinerilor și întreprinderi; subliniază importanța adaptării competențelor la piața de muncă, astfel permițând tranziția către o economie inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii; subliniază necesitatea de a crește capacitatea tinerilor de a găsi locuri de muncă în domeniul lor de interes, precum și de a-i sensibiliza cu privire la drepturile omului, la politica de gen și la protecția copiilor și a persoanelor cu handicap;

| 27. | subliniază că eliminarea barierelor specifice cu care se confruntă tinerele în găsirea unui loc de muncă trebuie să fie elementul central al abordării progresive a șomajului în rândul tinerilor; solicită țărilor estice partenere să se concentreze pe strategii care combină politicile în materie de educație și formare cu politici specifice de ocupare a forței de muncă adresate tinerelor; |
| --- | --- |

27.

subliniază că eliminarea barierelor specifice cu care se confruntă tinerele în găsirea unui loc de muncă trebuie să fie elementul central al abordării progresive a șomajului în rândul tinerilor; solicită țărilor estice partenere să se concentreze pe strategii care combină politicile în materie de educație și formare cu politici specifice de ocupare a forței de muncă adresate tinerelor;

| 28. | subliniază că facilitarea în continuare a acordării de vize și programele de mobilitate vor oferi tinerilor din țările estice partenere o șansă mai bună de a obține o educație în străinătate și de a face schimb de experiență; solicită Comisiei să sprijine tehnic și financiar țările estice partenere în vederea armonizării diplomelor și standardelor de învățământ superior cu cele din Spațiul european al învățământului superior; |
| --- | --- |

28.

subliniază că facilitarea în continuare a acordării de vize și programele de mobilitate vor oferi tinerilor din țările estice partenere o șansă mai bună de a obține o educație în străinătate și de a face schimb de experiență; solicită Comisiei să sprijine tehnic și financiar țările estice partenere în vederea armonizării diplomelor și standardelor de învățământ superior cu cele din Spațiul european al învățământului superior;

| 29. | solicită Uniunii Europene să încurajeze țările estice partenere să ofere tinerilor oportunități de formare profesională, de stagiu și de ucenicie pe parcursul carierei lor educaționale, care vor îmbunătăți capacitatea lor de inserție profesională prin sporirea experienței lor de muncă; solicită guvernelor țărilor estice partenere să consolideze la nivel legislativ mecanismele economice care au ca scop de a încuraja angajatorii să ofere mai întâi locuri de muncă absolvenților, precum și oportunități de formare profesională și de stagiu elevilor și studenților din școlile profesionale și din instituțiile de învățământ superior; |
| --- | --- |

29.

solicită Uniunii Europene să încurajeze țările estice partenere să ofere tinerilor oportunități de formare profesională, de stagiu și de ucenicie pe parcursul carierei lor educaționale, care vor îmbunătăți capacitatea lor de inserție profesională prin sporirea experienței lor de muncă; solicită guvernelor țărilor estice partenere să consolideze la nivel legislativ mecanismele economice care au ca scop de a încuraja angajatorii să ofere mai întâi locuri de muncă absolvenților, precum și oportunități de formare profesională și de stagiu elevilor și studenților din școlile profesionale și din instituțiile de învățământ superior;

Combaterea sărăciei prin facilitarea dezvoltării IMM-urilor

| 30. | subliniază că cea mai fundamentală măsură de reducere a sărăciei în rândul tinerilor este promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și crearea de noi locuri de muncă prin îmbunătățirea mediului de afaceri pentru IMM-uri; consideră că dezvoltarea cunoștințelor și a competențelor antreprenoriale este un element-cheie al strategiilor naționale bine proiectate și implementate; |
| --- | --- |

30.

subliniază că cea mai fundamentală măsură de reducere a sărăciei în rândul tinerilor este promovarea ocupării forței de muncă în rândul tinerilor și crearea de noi locuri de muncă prin îmbunătățirea mediului de afaceri pentru IMM-uri; consideră că dezvoltarea cunoștințelor și a competențelor antreprenoriale este un element-cheie al strategiilor naționale bine proiectate și implementate;

| 31. | subliniază că antreprenoriatul în rândul femeilor reprezintă o sursă valoroasă de creștere economică și de creare de locuri de muncă; solicită, prin urmare, țărilor estice partenere să promoveze antreprenoriatul în rândul femeilor, precum și accesul la finanțare și disponibilitatea în mai mare măsură a sistemelor de îndrumare și a programelor de formare profesională și de educație; |
| --- | --- |

31.

subliniază că antreprenoriatul în rândul femeilor reprezintă o sursă valoroasă de creștere economică și de creare de locuri de muncă; solicită, prin urmare, țărilor estice partenere să promoveze antreprenoriatul în rândul femeilor, precum și accesul la finanțare și disponibilitatea în mai mare măsură a sistemelor de îndrumare și a programelor de formare profesională și de educație;

| 32. | solicită țărilor estice partenere să elimine barierele din calea dezvoltării IMM-urilor, inclusiv competiția distorsionată și neloială și monopolurile, să combată corupția din cadrul autorităților responsabile cu înregistrarea IMM-urilor, impozitarea, salubrizarea, cadastrul, vămile și din cadrul altor organisme de control și să faciliteze procesul de obținere de credite bancare, care este adesea limitat din cauza ratelor dobânzilor deosebit de mari și a procedurilor complicate; |
| --- | --- |

32.

solicită țărilor estice partenere să elimine barierele din calea dezvoltării IMM-urilor, inclusiv competiția distorsionată și neloială și monopolurile, să combată corupția din cadrul autorităților responsabile cu înregistrarea IMM-urilor, impozitarea, salubrizarea, cadastrul, vămile și din cadrul altor organisme de control și să faciliteze procesul de obținere de credite bancare, care este adesea limitat din cauza ratelor dobânzilor deosebit de mari și a procedurilor complicate;

| 33. | subliniază că integrarea regională, care este unul dintre elementele-cheie pentru stimularea comerțului, oferă și stimulente pentru politici solide în domenii precum standarde, protecția proprietății intelectuale și protecția socială; subliniază că trebuie îmbunătățită capacitatea comercială prin intermediul unei alte asistențe de dezvoltare aferente comerțului, inclusiv al politicilor sectoriale și fiscale care să îmbunătățească mediul de investiții, precum și prin intermediul unui sprijin adecvat pentru dezvoltarea sectorului privat, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; își exprimă sprijinul pentru dezvoltarea piețelor și a instituțiilor regionale între țările estice partenere, în special prin intermediul negocierilor, al încheierii și punerii în aplicare de acorduri bilaterale și regionale cu UE; |
| --- | --- |

33.

subliniază că integrarea regională, care este unul dintre elementele-cheie pentru stimularea comerțului, oferă și stimulente pentru politici solide în domenii precum standarde, protecția proprietății intelectuale și protecția socială; subliniază că trebuie îmbunătățită capacitatea comercială prin intermediul unei alte asistențe de dezvoltare aferente comerțului, inclusiv al politicilor sectoriale și fiscale care să îmbunătățească mediul de investiții, precum și prin intermediul unui sprijin adecvat pentru dezvoltarea sectorului privat, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii; își exprimă sprijinul pentru dezvoltarea piețelor și a instituțiilor regionale între țările estice partenere, în special prin intermediul negocierilor, al încheierii și punerii în aplicare de acorduri bilaterale și regionale cu UE;

Sistemele de pensii

| 34. | consideră că modernizarea sistemului de pensii ar trebui să se afle printre prioritățile din agendele de reducere a sărăciei ale țărilor estice partenere; subliniază nevoia de a garanta capacitatea pensiilor de a asigura venituri sigure și adecvate pentru pensionari; subliniază că modernizarea sistemului de pensii ar trebui să răspundă nevoilor în schimbare ale societății și ale pieței muncii; |
| --- | --- |

34.

consideră că modernizarea sistemului de pensii ar trebui să se afle printre prioritățile din agendele de reducere a sărăciei ale țărilor estice partenere; subliniază nevoia de a garanta capacitatea pensiilor de a asigura venituri sigure și adecvate pentru pensionari; subliniază că modernizarea sistemului de pensii ar trebui să răspundă nevoilor în schimbare ale societății și ale pieței muncii;

| 35. | subliniază că factorii de decizie naționali din țările estice partenere rămân responsabile pentru sistemele de pensii; sugerează că sistemele de pensii ar trebui să prevină în mod eficace sărăcia și excluziune socială în rândul pensionarilor prin promovarea unui standard decent de viață la pensie; |
| --- | --- |

35.

subliniază că factorii de decizie naționali din țările estice partenere rămân responsabile pentru sistemele de pensii; sugerează că sistemele de pensii ar trebui să prevină în mod eficace sărăcia și excluziune socială în rândul pensionarilor prin promovarea unui standard decent de viață la pensie;

| 36. | consideră că sistemele de pensii trebuie să fie revizuite pentru a fi durabile din punct de vedere financiar și în concordanță cu regimurile de pensionare și cu beneficiile fiscale; |
| --- | --- |

36.

consideră că sistemele de pensii trebuie să fie revizuite pentru a fi durabile din punct de vedere financiar și în concordanță cu regimurile de pensionare și cu beneficiile fiscale;

Asistența medicală

| 37. | ia act de faptul că dezvoltarea sistemelor de asistență medicală joacă un rol esențial în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale; |
| --- | --- |

37.

ia act de faptul că dezvoltarea sistemelor de asistență medicală joacă un rol esențial în combaterea sărăciei și a excluziunii sociale;

| 38. | insistă asupra reducerii riscului de sărăcie aferentă sănătății prin intermediul unor sisteme de asistență medicale de înaltă calitate, având în vedere nevoile și dificultățile grupurilor și peroanelor celor mai dezavantajate; |
| --- | --- |

38.

insistă asupra reducerii riscului de sărăcie aferentă sănătății prin intermediul unor sisteme de asistență medicale de înaltă calitate, având în vedere nevoile și dificultățile grupurilor și peroanelor celor mai dezavantajate;

| 39. | își exprimă îngrijorarea că malnutriția nu este recunoscută de publicul larg ca un risc considerabil la adresa sănătății publice; subliniază că malnutriția trebuie abordată la toate nivelurile, de guverne, de furnizorii de asistență medicală și de asistență socială, de specialiști și de persoanele fizice însele; |
| --- | --- |

39.

își exprimă îngrijorarea că malnutriția nu este recunoscută de publicul larg ca un risc considerabil la adresa sănătății publice; subliniază că malnutriția trebuie abordată la toate nivelurile, de guverne, de furnizorii de asistență medicală și de asistență socială, de specialiști și de persoanele fizice însele;

| 40. | solicită țărilor estice partenere să implementeze mecanismele, politicile și programele necesare pentru a se asigura că prevenirea și gestionare malnutriției sunt bine integrate în toate instituțiile clinice și de îngrijire; |
| --- | --- |

40.

solicită țărilor estice partenere să implementeze mecanismele, politicile și programele necesare pentru a se asigura că prevenirea și gestionare malnutriției sunt bine integrate în toate instituțiile clinice și de îngrijire;

| 41. | solicită țărilor estice partenere să își intensifice eforturile de prevenire a bolilor cu transmitere sexuală și să promoveze programe de prevenire; amintește că vaccinarea împotriva hepatitei B s-a dovedit a fi de mare succes și a redus rata infecțiilor cronice la mai puțin de 1 % în rândul copiilor imunizați la nivel mondial; subliniază că infectarea cu HIV adesea duce la excluziune socială; îndeamnă, prin urmare, guvernele țărilor vizate să dezvolte politici active de prevenire și tratare a HIV, precum și campanii de informare privind transmiterea și comportamentul preventiv; |
| --- | --- |

41.

solicită țărilor estice partenere să își intensifice eforturile de prevenire a bolilor cu transmitere sexuală și să promoveze programe de prevenire; amintește că vaccinarea împotriva hepatitei B s-a dovedit a fi de mare succes și a redus rata infecțiilor cronice la mai puțin de 1 % în rândul copiilor imunizați la nivel mondial; subliniază că infectarea cu HIV adesea duce la excluziune socială; îndeamnă, prin urmare, guvernele țărilor vizate să dezvolte politici active de prevenire și tratare a HIV, precum și campanii de informare privind transmiterea și comportamentul preventiv;

| 42. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, SEAE, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor estice partenere. |
| --- | --- |

42.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Parlamentului European, Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei, SEAE, guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale țărilor estice partenere.

---

(1)  Astfel cum a fost adoptată la Bruxelles la 28 mai 2013.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0153.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2011)0576.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0276.

(5)  Eurofund – Studii privind calitatea vieții http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm

---