# Europos Sąjungos C 356/2013

| | ISSN 1977-0960
  doi:10.3000/19770960.C_2013.356.lit |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 356 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir prane_imai | 56 tomas2013m. gruodžio 5d. |

ISSN 1977-0960

doi:10.3000/19770960.C_2013.356.lit

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 356

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir prane_imai

56 tomas2013m. gruodžio 5d.

---

| Prane_imo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d. |
| 2013/C 356/01 | Regionų komiteto rezoliucija. 19-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencija: Tarptautinės klimato kaitos darbotvarkės įgyvendinimo spartinimas | 1 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d. |
| 2013/C 356/02 | Regionų komiteto nuomonė. Rekomendacijos dėl geresnio išlaidų panaudojimo | 3 |
| 2013/C 356/03 | Regionų komiteto nuomonė. Miesto ir kaimo partnerystė ir valdymas | 9 |
| 2013/C 356/04 | Regionų komiteto nuomonė. 2014 m. ES biudžeto projektas | 15 |
| 2013/C 356/05 | Regionų komiteto nuomonė. Vietos ir regionų valdžios institucijų požiūris į skalūnų dujas bei alyvą ir uolienų porose susikaupusias dujas bei alyvą (Netradiciniai angliavandeniliai) | 23 |
| 2013/C 356/06 | Regionų komiteto nuomonė. Žalioji knyga dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos | 30 |
| 2013/C 356/07 | Regionų komiteto nuomonė. ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija | 37 |
| 2013/C 356/08 | Regionų komiteto nuomonė. Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas | 43 |
| 2013/C 356/09 | Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlyta direktyva dėl jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo | 49 |
| 2013/C 356/10 | Regionų komiteto nuomonė. CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas | 55 |
| 2013/C 356/11 | Regionų komiteto nuomonė. ES socialinių investicijų dokumentų rinkinys | 60 |
| 2013/C 356/12 | Regionų komiteto nuomonė. Veiksmų planas Verslumas 2020 | 68 |
| 2013/C 356/13 | Regionų komiteto nuomonė. Žalioji knyga Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas | 75 |
| 2013/C 356/14 | Regionų komiteto nuomonė. Kaimo vietovių tvarumas | 80 |
| 2013/C 356/15 | Regionų komiteto nuomonė. Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų | 86 |

Prane_imo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d.

2013/C 356/01

Regionų komiteto rezoliucija. 19-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencija: Tarptautinės klimato kaitos darbotvarkės įgyvendinimo spartinimas

1

NUOMONĖS

Regionų komitetas

103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d.

2013/C 356/02

Regionų komiteto nuomonė. Rekomendacijos dėl geresnio išlaidų panaudojimo

3

2013/C 356/03

Regionų komiteto nuomonė. Miesto ir kaimo partnerystė ir valdymas

9

2013/C 356/04

Regionų komiteto nuomonė. 2014 m. ES biudžeto projektas

15

2013/C 356/05

Regionų komiteto nuomonė. Vietos ir regionų valdžios institucijų požiūris į skalūnų dujas bei alyvą ir uolienų porose susikaupusias dujas bei alyvą (Netradiciniai angliavandeniliai)

23

2013/C 356/06

Regionų komiteto nuomonė. Žalioji knyga dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos

30

2013/C 356/07

Regionų komiteto nuomonė. ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija

37

2013/C 356/08

Regionų komiteto nuomonė. Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas

43

2013/C 356/09

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlyta direktyva dėl jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo

49

2013/C 356/10

Regionų komiteto nuomonė. CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas

55

2013/C 356/11

Regionų komiteto nuomonė. ES socialinių investicijų dokumentų rinkinys

60

2013/C 356/12

Regionų komiteto nuomonė. Veiksmų planas Verslumas 2020

68

2013/C 356/13

Regionų komiteto nuomonė. Žalioji knyga Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas

75

2013/C 356/14

Regionų komiteto nuomonė. Kaimo vietovių tvarumas

80

2013/C 356/15

Regionų komiteto nuomonė. Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų

86

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d. |
| 2013/C 356/16 | Regionų komiteto nuomonė. Ketvirtasis geležinkelių dokumentų rinkinys | 92 |
| 2013/C 356/17 | Regionų komiteto nuomonė. Transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairės | 116 |
| 2013/C 356/18 | Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlyta direktyva dėl jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo | 124 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d.

2013/C 356/16

Regionų komiteto nuomonė. Ketvirtasis geležinkelių dokumentų rinkinys

92

2013/C 356/17

Regionų komiteto nuomonė. Transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairės

116

2013/C 356/18

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlyta direktyva dėl jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo

124

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d.

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/1

---

Regionų komiteto rezoliucija. 19-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos (JTBKKK) šalių konferencija: Tarptautinės klimato kaitos darbotvarkės įgyvendinimo spartinimas

2013/C 356/01

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pareiškia, kad visiškai pritaria bendrai ES pozicijai, ir ragina visas 19-ojoje klimato kaitos konferencijoje dalyvaujančias šalis imtis reikiamų veiksmų, kad teisiškai privalomas tarptautinis klimato kaitos susitarimas, kuriuo siekiama apriboti visuotinį atšilimą iki 2 °C, būtų sudarytas 2015 m. ir įgyvendintas iki 2020 m.; |
| --- | --- |

1.

pareiškia, kad visiškai pritaria bendrai ES pozicijai, ir ragina visas 19-ojoje klimato kaitos konferencijoje dalyvaujančias šalis imtis reikiamų veiksmų, kad teisiškai privalomas tarptautinis klimato kaitos susitarimas, kuriuo siekiama apriboti visuotinį atšilimą iki 2 °C, būtų sudarytas 2015 m. ir įgyvendintas iki 2020 m.;

| 2. | ragina derybininkus suprasti, kad šį klausimą būtina spręsti nedelsiant, ir naujajame susitarime nustatyti aukštesnius tikslus; |
| --- | --- |

2.

ragina derybininkus suprasti, kad šį klausimą būtina spręsti nedelsiant, ir naujajame susitarime nustatyti aukštesnius tikslus;

| 3. | pažymi, kad nacionalinės vyriausybės ir ES savo tikslus pasieks tik aktyviai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms klimato kaita daro didžiausią tiesioginį poveikį ir kurios didele dalimi yra atsakingos politikos įgyvendinimą; todėl taip pat pabrėžia, kad reikalingi „teritorijomis grindžiami“ duomenys apie klimato kaitos poveikį ir prisitaikymo strategijos; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad nacionalinės vyriausybės ir ES savo tikslus pasieks tik aktyviai dalyvaujant vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms klimato kaita daro didžiausią tiesioginį poveikį ir kurios didele dalimi yra atsakingos politikos įgyvendinimą; todėl taip pat pabrėžia, kad reikalingi „teritorijomis grindžiami“ duomenys apie klimato kaitos poveikį ir prisitaikymo strategijos;

| 4. | ragina su klimato kaita susijusius veiksmus įtraukti į visus sektorius ir biudžetus visais valdymo lygmenimis ir pažymi, kad daugelis sektorių, kuriuos reikia pertvarkyti, įskaitant energetiką, žemės ūkį, teritorijų planavimą, atliekų tvarkymą ir transportą, priklauso regionų ir vietos valdžios institucijų kompetencijai; |
| --- | --- |

4.

ragina su klimato kaita susijusius veiksmus įtraukti į visus sektorius ir biudžetus visais valdymo lygmenimis ir pažymi, kad daugelis sektorių, kuriuos reikia pertvarkyti, įskaitant energetiką, žemės ūkį, teritorijų planavimą, atliekų tvarkymą ir transportą, priklauso regionų ir vietos valdžios institucijų kompetencijai;

| 5. | todėl prašo kompetentingų tarptautinių institucijų ir ES delegacijos sudaryti vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybę aktyviai dalyvauti tarptautinėse derybose dėl klimato kaitos ir įgyvendinimo procese ir pripažinti, kad vykstant šioms deryboms jos gali atlikti tarpininkių vaidmenį; |
| --- | --- |

5.

todėl prašo kompetentingų tarptautinių institucijų ir ES delegacijos sudaryti vietos ir regionų valdžios institucijoms galimybę aktyviai dalyvauti tarptautinėse derybose dėl klimato kaitos ir įgyvendinimo procese ir pripažinti, kad vykstant šioms deryboms jos gali atlikti tarpininkių vaidmenį;

| 6. | palankiai vertina JT generalinio sekretoriaus pasiūlymą 2014 m. rugsėjo mėn. surengti pasaulio vadovų susitikimą klimato kaitos klausimais; mano, kad šio susitikimo veiksmingumui užtikrinti būtinas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina JT generalinio sekretoriaus pasiūlymą 2014 m. rugsėjo mėn. surengti pasaulio vadovų susitikimą klimato kaitos klausimais; mano, kad šio susitikimo veiksmingumui užtikrinti būtinas vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas;

| 7. | atkreipia dėmesį, kad anglies dioksido koncentracija atmosferoje šiuo metu viršija kritinę 400 ppm ribą, ir yra labai susirūpinęs dėl vadinamojo „gigatonos dydžio atotrūkio“ tarp priemonių, dėl kurių įgyvendinimo derybininkai susitarė, ir tų, kurias dar reikia patvirtinti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 2 °C; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį, kad anglies dioksido koncentracija atmosferoje šiuo metu viršija kritinę 400 ppm ribą, ir yra labai susirūpinęs dėl vadinamojo „gigatonos dydžio atotrūkio“ tarp priemonių, dėl kurių įgyvendinimo derybininkai susitarė, ir tų, kurias dar reikia patvirtinti, kad visuotinis atšilimas neviršytų 2 °C;

| 8. | pripažįsta, kad yra abejonių dėl klimato modeliavimo ir išmetamųjų teršalų sumažinimo, todėl pasisako už tai, kad būtų vadovaujamasi atsargumo principu rengiant prisitaikymo prie klimato kaitos politiką, kuria tikimasi neleisti temperatūrai pakilti daugiau nei 2 laipsniais; |
| --- | --- |

8.

pripažįsta, kad yra abejonių dėl klimato modeliavimo ir išmetamųjų teršalų sumažinimo, todėl pasisako už tai, kad būtų vadovaujamasi atsargumo principu rengiant prisitaikymo prie klimato kaitos politiką, kuria tikimasi neleisti temperatūrai pakilti daugiau nei 2 laipsniais;

| 9. | visiškai pritaria požiūriui, kad laukiamas 2015 m. JT susitarimas dėl klimato kaitos apims ne tik klimato kaitos švelninimo, bet ir prisitaikymo prie jos aspektus, ir pabrėžia, kad svarbu šiuos du klausimus laikyti vienodos svarbos prioritetu; |
| --- | --- |

9.

visiškai pritaria požiūriui, kad laukiamas 2015 m. JT susitarimas dėl klimato kaitos apims ne tik klimato kaitos švelninimo, bet ir prisitaikymo prie jos aspektus, ir pabrėžia, kad svarbu šiuos du klausimus laikyti vienodos svarbos prioritetu;

| 10. | ragina derybininkus laikytis įsipareigojimo 100 mlrd. JAV dolerių skirti Ekologiniam klimato fondui ir pradėti vartoti „nuostolių ir žalos“ sąvoką, kaip sutarta 2012 m. Dohoje vykusioje šalių konferencijoje; |
| --- | --- |

10.

ragina derybininkus laikytis įsipareigojimo 100 mlrd. JAV dolerių skirti Ekologiniam klimato fondui ir pradėti vartoti „nuostolių ir žalos“ sąvoką, kaip sutarta 2012 m. Dohoje vykusioje šalių konferencijoje;

| 11. | palankiai vertina ir skatina tolesnę pažangą miškininkystės srityje, ypač JT dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo programos (REDD+) metodologinius aspektus; be to, pažymi, kad finansavimo galimybės šioje srityje turėtų būti atitinkamai padidintos; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina ir skatina tolesnę pažangą miškininkystės srityje, ypač JT dėl miškų naikinimo ir nykimo susidarančio išmetamųjų teršalų kiekio mažinimo programos (REDD+) metodologinius aspektus; be to, pažymi, kad finansavimo galimybės šioje srityje turėtų būti atitinkamai padidintos;

| 12. | atkreipia dėmesį į labai svarbų žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (angl. LULUCF) vaidmenį švelninant klimato kaitos poveikį, tačiau pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į tvarų kaimo vietovių vystymą ir apsirūpinimą maistu, visų pirma besivystančiose šalyse; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į labai svarbų žemės naudojimo, žemės naudojimo paskirties keitimo ir miškininkystės (angl. LULUCF) vaidmenį švelninant klimato kaitos poveikį, tačiau pabrėžia, kad būtina atsižvelgti į tvarų kaimo vietovių vystymą ir apsirūpinimą maistu, visų pirma besivystančiose šalyse;

| 13. | pakartoja, kad norint didinti atsparumą klimato kaitai, ypač pažeidžiamiausių pasaulio regionų ir pažeidžiamiausių visuomenės narių, labai svarbu, kad susitarimas būtų teisingas; |
| --- | --- |

13.

pakartoja, kad norint didinti atsparumą klimato kaitai, ypač pažeidžiamiausių pasaulio regionų ir pažeidžiamiausių visuomenės narių, labai svarbu, kad susitarimas būtų teisingas;

| 14. | prašo, kad būsimos išmetamųjų teršalų mažinimo ir visos kitos klimato kaitos švelninimo priemonės būtų teisingai paskirstytos visai tarptautinei bendruomenei deramai atsižvelgiant į skirtingus šalių ir regionų pajėgumus ir pradinę padėtį; |
| --- | --- |

14.

prašo, kad būsimos išmetamųjų teršalų mažinimo ir visos kitos klimato kaitos švelninimo priemonės būtų teisingai paskirstytos visai tarptautinei bendruomenei deramai atsižvelgiant į skirtingus šalių ir regionų pajėgumus ir pradinę padėtį;

| 15. | atsižvelgdamas į tai, taip pat ragina atlikti išsamią ES prekybos taršos leidimais sistemos struktūrinę reformą; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į tai, taip pat ragina atlikti išsamią ES prekybos taršos leidimais sistemos struktūrinę reformą;

| 16. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nedelsiant užtikrinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų sinergiją dalijantis sukaupta patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais ir skatinant mokslinius tyrimus, inovacijas ir politikos koordinavimą; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina nedelsiant užtikrinti prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos švelninimo veiksmų sinergiją dalijantis sukaupta patirtimi ir gerosios praktikos pavyzdžiais ir skatinant mokslinius tyrimus, inovacijas ir politikos koordinavimą;

| 17. | pabrėžia, kad ES parodė, jog išmetamo CO2 atsiejimas nuo BVP augimo yra įmanomas; dar kartą pabrėžia, kad ES privalo toliau rodyti pavyzdį ir įgyvendinti plataus užmojo privalomus tikslus, pavyzdžiui, susijusius su išmetamo CO2 kiekio mažinimu, atsinaujinančiąja energija ir energijos vartojimo efektyvumu; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad ES parodė, jog išmetamo CO2 atsiejimas nuo BVP augimo yra įmanomas; dar kartą pabrėžia, kad ES privalo toliau rodyti pavyzdį ir įgyvendinti plataus užmojo privalomus tikslus, pavyzdžiui, susijusius su išmetamo CO2 kiekio mažinimu, atsinaujinančiąja energija ir energijos vartojimo efektyvumu;

| 18. | prašo pripažinti miestų ir regionų dedamas pastangas ir į jas atsižvelgti vertinimo, ataskaitų teikimo ir tikrinimo (angl. Measuring, Reporting and Verification) sistemose; |
| --- | --- |

18.

prašo pripažinti miestų ir regionų dedamas pastangas ir į jas atsižvelgti vertinimo, ataskaitų teikimo ir tikrinimo (angl. Measuring, Reporting and Verification) sistemose;

| 19. | atkreipia dėmesį į visoje Europoje miestų ir regionų dedamas pastangas: priimtas vietos arba regionų klimato ir energetikos strategijas arba iniciatyvas, galinčias padėti pasiekti aukštus tikslus nacionaliniu lygmeniu. Kaip pavyzdį galima paminėti Europos žaliosios sostinės programą ir Merų paktą, kurį pasirašiusios šalys įsipareigojo iki 2020 m. išmetamo anglies dioksido kiekį sumažinti daugiau kaip 20 proc.; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į visoje Europoje miestų ir regionų dedamas pastangas: priimtas vietos arba regionų klimato ir energetikos strategijas arba iniciatyvas, galinčias padėti pasiekti aukštus tikslus nacionaliniu lygmeniu. Kaip pavyzdį galima paminėti Europos žaliosios sostinės programą ir Merų paktą, kurį pasirašiusios šalys įsipareigojo iki 2020 m. išmetamo anglies dioksido kiekį sumažinti daugiau kaip 20 proc.;

| 20. | ragina aktyviau dalytis informacija pasaulio mastu ir patvirtina savo įsipareigojimą įgyvendinti susitarimo memorandumą, kurį jis pasirašė su Jungtinių Tautų aplinkos programa, kad būtų skatinama skirtingų valdymo lygmenų sinergija ir pagerintas daugiašalių aplinkosaugos susitarimų įgyvendinimas; taip pat pakartoja savo įsipareigojimą laikytis susitarimo memorandumo, pasirašyto su JAV merų konferencija, ir būsimo susitarimo su Kinijos merais; |
| --- | --- |

20.

ragina aktyviau dalytis informacija pasaulio mastu ir patvirtina savo įsipareigojimą įgyvendinti susitarimo memorandumą, kurį jis pasirašė su Jungtinių Tautų aplinkos programa, kad būtų skatinama skirtingų valdymo lygmenų sinergija ir pagerintas daugiašalių aplinkosaugos susitarimų įgyvendinimas; taip pat pakartoja savo įsipareigojimą laikytis susitarimo memorandumo, pasirašyto su JAV merų konferencija, ir būsimo susitarimo su Kinijos merais;

| 21. | prašo, kad būsimose ES strategijose būtų išnaudotas decentralizuoto daugiašalio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis potencialas, ir atkreipia dėmesį į konkrečias priemones, kurias jis sukūrė, kad palengvintų šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

21.

prašo, kad būsimose ES strategijose būtų išnaudotas decentralizuoto daugiašalio bendradarbiavimo su trečiosiomis šalimis potencialas, ir atkreipia dėmesį į konkrečias priemones, kurias jis sukūrė, kad palengvintų šį bendradarbiavimą;

| 22. | tikisi, kad į „klimato“ kriterijus bus tinkamai atsižvelgta įvairiose ES finansinėse priemonėse, taip pat ir Europos vystymosi politikoje; |
| --- | --- |

22.

tikisi, kad į „klimato“ kriterijus bus tinkamai atsižvelgta įvairiose ES finansinėse priemonėse, taip pat ir Europos vystymosi politikoje;

| 23. | atkreipia dėmesį, kad Kankuno susitarime labiau pripažįstamas ypatingas subnacionalinių vyriausybių ir vietos vadžios institucijų statusas, ir pakartoja savo raginimą įgyvendinant pasaulinę aplinkos politiką vadovautis daugiapakopio valdymo principu; todėl ragina JTBKKK šalis prisiimti aiškų įsipareigojimą remti subnacionalines vyriausybes ir vietos vadžios institucijas ir įtraukti jas į JTBKKK sprendimų įgyvendinimą vadovaujantis Biologinės įvairovės konvenciją pasirašiusiųjų šalių sprendimo X/22 pavyzdžiu. |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį, kad Kankuno susitarime labiau pripažįstamas ypatingas subnacionalinių vyriausybių ir vietos vadžios institucijų statusas, ir pakartoja savo raginimą įgyvendinant pasaulinę aplinkos politiką vadovautis daugiapakopio valdymo principu; todėl ragina JTBKKK šalis prisiimti aiškų įsipareigojimą remti subnacionalines vyriausybes ir vietos vadžios institucijas ir įtraukti jas į JTBKKK sprendimų įgyvendinimą vadovaujantis Biologinės įvairovės konvenciją pasirašiusiųjų šalių sprendimo X/22 pavyzdžiu.

| 24. | paveda Regionų komiteto Pirmininkui šią rezoliuciją perduoti Europos Parlamento Pirmininkui, Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Europos Komisijos Pirmininkui, ES Tarybai pirmininkaujančiai Lietuvai ir JTBKKK sekretoriatui. |
| --- | --- |

24.

paveda Regionų komiteto Pirmininkui šią rezoliuciją perduoti Europos Parlamento Pirmininkui, Europos Vadovų Tarybos Pirmininkui, Europos Komisijos Pirmininkui, ES Tarybai pirmininkaujančiai Lietuvai ir JTBKKK sekretoriatui.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d.

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/3

---

Regionų komiteto nuomonė. Rekomendacijos dėl geresnio išlaidų panaudojimo

2013/C 356/02

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia vietos ir regionų biudžetų svarbą Europos Sąjungos viešųjų išlaidų srityje. Šiuo klausimu pabrėžia, kad sanglaudos politikos lėšas reikėtų vertinti kaip investicijas, o ne kaip paprastas viešąsias išlaidas; |
| --- | --- |

—

pabrėžia vietos ir regionų biudžetų svarbą Europos Sąjungos viešųjų išlaidų srityje. Šiuo klausimu pabrėžia, kad sanglaudos politikos lėšas reikėtų vertinti kaip investicijas, o ne kaip paprastas viešąsias išlaidas;

| — | mano, kad siekiant geriau panaudoti išlaidas neužtenka vien veiksmingiau ir efektyviau skirstyti lėšas, bet reikia atsižvelgti ir į teritorijų skirtumus bei kliūtis, galinčias apsunkinti tam tikrų regionų augimą, išanalizuoti jų poveikį intervencinėms priemonėms ir ieškoti būdų mažinti padarinius sanglaudos politikai; |
| --- | --- |

—

mano, kad siekiant geriau panaudoti išlaidas neužtenka vien veiksmingiau ir efektyviau skirstyti lėšas, bet reikia atsižvelgti ir į teritorijų skirtumus bei kliūtis, galinčias apsunkinti tam tikrų regionų augimą, išanalizuoti jų poveikį intervencinėms priemonėms ir ieškoti būdų mažinti padarinius sanglaudos politikai;

| — | pabrėžia, kad daugiapakopis valdymas ir bendradarbiavimas įvairiais administraciniais lygmenimis yra labai svarbūs siekiant geriau panaudoti lėšas strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad daugiapakopis valdymas ir bendradarbiavimas įvairiais administraciniais lygmenimis yra labai svarbūs siekiant geriau panaudoti lėšas strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti;

| — | pakartoja, kad ex ante sąlygos turėtų būti taikomos tik srityse, kurios tiesiogiai susijusios su sanglaudos politikos vykdymu, ir kad svarbu į sanglaudos politiką neįtraukti per daug uždavinių, kurie šiai politikai nepriskiriami ir prisideda prie to, kad didėja biurokratijos mastas; |
| --- | --- |

—

pakartoja, kad ex ante sąlygos turėtų būti taikomos tik srityse, kurios tiesiogiai susijusios su sanglaudos politikos vykdymu, ir kad svarbu į sanglaudos politiką neįtraukti per daug uždavinių, kurie šiai politikai nepriskiriami ir prisideda prie to, kad didėja biurokratijos mastas;

| — | pakartoja, kad kaip ir Europos Parlamentas, tvirtai nepritaria makroekonominių sąlygų nustatymui; |
| --- | --- |

—

pakartoja, kad kaip ir Europos Parlamentas, tvirtai nepritaria makroekonominių sąlygų nustatymui;

| — | apgailestauja, kad Taryba primygtinai siūlo kurti veiklos rezervą. Kartu primena savo pasiūlymą sukurti lankstumo rezervą, finansuojamą lėšomis, gautomis automatiškai panaikinus įsipareigojimus; |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad Taryba primygtinai siūlo kurti veiklos rezervą. Kartu primena savo pasiūlymą sukurti lankstumo rezervą, finansuojamą lėšomis, gautomis automatiškai panaikinus įsipareigojimus;

| — | siūlo kaip galimus valdymo supaprastinimo mechanizmus taikyti šias priemones: suvienodinti procedūras, standartizuoti dokumentus, naudotis bendromis informacinių technologijų priemonėmis ir veiksmingai įgyvendinti vieno langelio principą, kuriuo užtikrinama, kad tos pačios institucijos padaliniai neatliktų vienodų procedūrų. |
| --- | --- |

—

siūlo kaip galimus valdymo supaprastinimo mechanizmus taikyti šias priemones: suvienodinti procedūras, standartizuoti dokumentus, naudotis bendromis informacinių technologijų priemonėmis ir veiksmingai įgyvendinti vieno langelio principą, kuriuo užtikrinama, kad tos pačios institucijos padaliniai neatliktų vienodų procedūrų.

| Pranešėjas | Alberto NÚÑEZ FEIJÓO (ES / ELP), Galisijos autonominės srities pirmininkas |
| --- | --- |

Pranešėjas

Alberto NÚÑEZ FEIJÓO (ES / ELP), Galisijos autonominės srities pirmininkas

Pamatinis dokumentas

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Sanglaudos politikos ir vietos bei regionų biudžetų vaidmuo

| 1. | pabrėžia ligšiolinę sanglaudos politikos svarbą Europos Sąjungos regionų konvergencijos procese ir vaidmenį, kurį ateityje ji toliau atliks kaip svarbiausias veiksnys, siekiant kurti darbo vietas, skatinti ekonomikos augimą ir spręsti socialinės ir teritorinės sanglaudos problemas, taip padėdama siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų. Iš tiesų struktūrinių fondų lėšos sudaro daugiau kaip 60 proc. visų viešųjų investicijų šešiose valstybėse narėse ir 30–60 proc. viešųjų investicijų septyniose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia ligšiolinę sanglaudos politikos svarbą Europos Sąjungos regionų konvergencijos procese ir vaidmenį, kurį ateityje ji toliau atliks kaip svarbiausias veiksnys, siekiant kurti darbo vietas, skatinti ekonomikos augimą ir spręsti socialinės ir teritorinės sanglaudos problemas, taip padėdama siekti strategijos „Europa 2020“ tikslų. Iš tiesų struktūrinių fondų lėšos sudaro daugiau kaip 60 proc. visų viešųjų investicijų šešiose valstybėse narėse ir 30–60 proc. viešųjų investicijų septyniose valstybėse narėse;

| 2. | pabrėžia vietos ir regionų biudžetų svarbą Europos Sąjungos viešųjų išlaidų srityje – 2011 m. šie biudžetai sudarė 16,7 proc. BVP ir 34 proc. visų Europos Sąjungos viešųjų išlaidų; atkreipia dėmesį į šiuose biudžetuose numatytas tiesiogines investicijas, kurios yra svarbiausias aspektas siekiant greitai atgaivinti ekonomiką. Šiuo klausimu Komitetas nori išreikšti nuomonę, kad sanglaudos politikos lėšas reikėtų vertinti kaip investicijas, o ne kaip paprastas viešąsias išlaidas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia vietos ir regionų biudžetų svarbą Europos Sąjungos viešųjų išlaidų srityje – 2011 m. šie biudžetai sudarė 16,7 proc. BVP ir 34 proc. visų Europos Sąjungos viešųjų išlaidų; atkreipia dėmesį į šiuose biudžetuose numatytas tiesiogines investicijas, kurios yra svarbiausias aspektas siekiant greitai atgaivinti ekonomiką. Šiuo klausimu Komitetas nori išreikšti nuomonę, kad sanglaudos politikos lėšas reikėtų vertinti kaip investicijas, o ne kaip paprastas viešąsias išlaidas;

Bendrieji veiksniai, kurie gali prisidėti prie geresnio išlaidų panaudojimo

| 3. | mano, kad siekiant geriau panaudoti išlaidas neužtenka vien veiksmingiau ir efektyviau skirstyti lėšas, bet reikia atsižvelgti ir į teritorijų skirtumus bei kliūtis, galinčias apsunkinti tam tikrų regionų augimą, išanalizuoti jų poveikį intervencinėms priemonėms ir ieškoti būdų mažinti padarinius sanglaudos politikai; |
| --- | --- |

3.

mano, kad siekiant geriau panaudoti išlaidas neužtenka vien veiksmingiau ir efektyviau skirstyti lėšas, bet reikia atsižvelgti ir į teritorijų skirtumus bei kliūtis, galinčias apsunkinti tam tikrų regionų augimą, išanalizuoti jų poveikį intervencinėms priemonėms ir ieškoti būdų mažinti padarinius sanglaudos politikai;

| 4. | rekomenduoja Europos finansavimo išteklius sutelkti kiekviename regione strateginiu požiūriu svarbiausiose srityse, visų pirma žinių, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurios daro sverto poveikį likusiai regionų ekonomikos daliai; |
| --- | --- |

4.

rekomenduoja Europos finansavimo išteklius sutelkti kiekviename regione strateginiu požiūriu svarbiausiose srityse, visų pirma žinių, švietimo, mokslinių tyrimų ir inovacijų, kurios daro sverto poveikį likusiai regionų ekonomikos daliai;

| 5. | mano, kad bendra atsakomybė už viešąsias investicijas priklauso visiems valdžios lygmenims ir palankiai vertina rekomendacijos dėl pagrindinių veiksmingų viešųjų investicijų principų, kuriuos pasiūlė EPBO (1), projektą; ragina šiuos principus priimti Europos Sąjungos lygmeniu ir siūlo nuolat stebėti šių principų taikymą remiantis Regionų komiteto parengtais daugiapakopio valdymo rodikliais; |
| --- | --- |

5.

mano, kad bendra atsakomybė už viešąsias investicijas priklauso visiems valdžios lygmenims ir palankiai vertina rekomendacijos dėl pagrindinių veiksmingų viešųjų investicijų principų, kuriuos pasiūlė EPBO (1), projektą; ragina šiuos principus priimti Europos Sąjungos lygmeniu ir siūlo nuolat stebėti šių principų taikymą remiantis Regionų komiteto parengtais daugiapakopio valdymo rodikliais;

Intervencinių priemonių koordinavimas

| 6. | palankiai vertina Bendros strateginės programos integruotą požiūrį į naują programavimo laikotarpį, kuris apima visas regioniniams tikslams skirtas lėšas, nors pabrėžia, kad intervencines priemones sunku koordinuoti, nes teminiai tikslai, įtraukti į pasiūlymus dėl Bendrųjų nuostatų reglamento, skiriasi nuo numatytų šešių EŽŪFKP ir EJRŽF prioritetų; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina Bendros strateginės programos integruotą požiūrį į naują programavimo laikotarpį, kuris apima visas regioniniams tikslams skirtas lėšas, nors pabrėžia, kad intervencines priemones sunku koordinuoti, nes teminiai tikslai, įtraukti į pasiūlymus dėl Bendrųjų nuostatų reglamento, skiriasi nuo numatytų šešių EŽŪFKP ir EJRŽF prioritetų;

| 7. | pakartoja, kad sanglaudos politika ir strategija „Europa 2020“ yra tarpusavyje susijusios ir kad tebegalioja bendri konkurencingumo ir užimtumo didinimo siekiai (tvarus augimas, užimtumas ir gerovė). Šiuo požiūriu labai svarbu tai, kad vykdant sanglaudos politiką buvo skatinami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra, inovacijos ir žinios ir šis skatinimas leido plėtoti novatoriškus projektus didinant Bendrijos pridėtinę vertę ir pabrėžiant, kad sanglaudos politikos finansavimo programas ir priemones svarbu derinti su inovacijų ir mokslinių tyrimų politika; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad sanglaudos politika ir strategija „Europa 2020“ yra tarpusavyje susijusios ir kad tebegalioja bendri konkurencingumo ir užimtumo didinimo siekiai (tvarus augimas, užimtumas ir gerovė). Šiuo požiūriu labai svarbu tai, kad vykdant sanglaudos politiką buvo skatinami moksliniai tyrimai, technologinė plėtra, inovacijos ir žinios ir šis skatinimas leido plėtoti novatoriškus projektus didinant Bendrijos pridėtinę vertę ir pabrėžiant, kad sanglaudos politikos finansavimo programas ir priemones svarbu derinti su inovacijų ir mokslinių tyrimų politika;

| 8. | primena, jog svarbu stebėti įgyvendinant sanglaudos politiką pasiektus rezultatus, kad būtų įvertintas šios politikos poveikis. Turi būti sudarytos sąlygos nustatyti bet kokių veiksmų apimtį ir juos išanalizuoti atsižvelgiant į rezultatų kriterijus, siekiant įvertinti jų indėlį į regionų ir vietos plėtrą. Be to, gairės, kurios grindžiamos tikslais, o ne tinkamumo finansuoti reikalavimais, leidžia regionams geriau pasirinkti priemones ir veiksmus ir pritaikyti juos prie savo poreikių; |
| --- | --- |

8.

primena, jog svarbu stebėti įgyvendinant sanglaudos politiką pasiektus rezultatus, kad būtų įvertintas šios politikos poveikis. Turi būti sudarytos sąlygos nustatyti bet kokių veiksmų apimtį ir juos išanalizuoti atsižvelgiant į rezultatų kriterijus, siekiant įvertinti jų indėlį į regionų ir vietos plėtrą. Be to, gairės, kurios grindžiamos tikslais, o ne tinkamumo finansuoti reikalavimais, leidžia regionams geriau pasirinkti priemones ir veiksmus ir pritaikyti juos prie savo poreikių;

Valdymas ir decentralizavimas

| 9. | pabrėžia, kad daugiapakopis valdymas ir bendradarbiavimas įvairiais administraciniais lygmenimis yra labai svarbūs siekiant geriau panaudoti lėšas strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti. Atsižvelgdamas į tai Komitetas palankiai vertina daugiapakopio valdymo ir partnerystės principo įtraukimą į Bendros strateginės programos horizontaliuosius principus ir įsipareigoja pateikti pastabų dėl Komisijos pasiūlymo dėl Europos elgesio kodekso, numatyto Bendrųjų nuostatų reglamento 5 straipsnio 3 dalyje, projekto siekiant paskatinti aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų, ekonominių ir socialinių partnerių, taip pat pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų dalyvavimą visais programavimo ciklo etapais; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad daugiapakopis valdymas ir bendradarbiavimas įvairiais administraciniais lygmenimis yra labai svarbūs siekiant geriau panaudoti lėšas strategijos „Europa 2020“ tikslams pasiekti. Atsižvelgdamas į tai Komitetas palankiai vertina daugiapakopio valdymo ir partnerystės principo įtraukimą į Bendros strateginės programos horizontaliuosius principus ir įsipareigoja pateikti pastabų dėl Komisijos pasiūlymo dėl Europos elgesio kodekso, numatyto Bendrųjų nuostatų reglamento 5 straipsnio 3 dalyje, projekto siekiant paskatinti aktyvų vietos ir regionų valdžios institucijų, ekonominių ir socialinių partnerių, taip pat pilietinei visuomenei atstovaujančių organizacijų dalyvavimą visais programavimo ciklo etapais;

| 10. | pakartoja, kad didesnis decentralizuoto planavimo ir įgyvendinimo užduočių decentralizavimas yra daug veiksmingesnis tiek sąnaudų, tiek paslaugų kokybės požiūriu (kadangi paslaugos teikiamos arti piliečių) ir padeda nustatyti poreikius ir paklausą, taip pat kurti politiką, skirtą tvariam augimui ir konkurencingumui skatinti, kartu didina savarankiškumą ir stiprina vietos lygmens demokratiją; |
| --- | --- |

10.

pakartoja, kad didesnis decentralizuoto planavimo ir įgyvendinimo užduočių decentralizavimas yra daug veiksmingesnis tiek sąnaudų, tiek paslaugų kokybės požiūriu (kadangi paslaugos teikiamos arti piliečių) ir padeda nustatyti poreikius ir paklausą, taip pat kurti politiką, skirtą tvariam augimui ir konkurencingumui skatinti, kartu didina savarankiškumą ir stiprina vietos lygmens demokratiją;

| 11. | mano, kad decentralizavimas, vykdomas pasitelkiant regionų ir vietos valdžios institucijas, iš esmės padeda mažinti esamus ekonominius ir socialinius Europos regionų skirtumus ir taip prisideda švelninant neigiamą poveikį, kurį daro masiškas gyventojų persikėlimas iš neturtingų kaimiškųjų regionų į didžiuosius miestus, taip pat mažinant darbo rinką silpninančią emigraciją iš vienos valstybės narės į kitą; nurodo, kad siekiant tikslingiau ir veiksmingiau investuoti labai svarbu regionuose vykdyti išankstinį, ilgalaikį, metinį investicijų planavimą ir rengimą. Principas „iš apačios į viršų“ turi kritinės reikšmės siekiant geriau suplanuoti šalies investicijų programą ir nacionalinius plėtros planus; |
| --- | --- |

11.

mano, kad decentralizavimas, vykdomas pasitelkiant regionų ir vietos valdžios institucijas, iš esmės padeda mažinti esamus ekonominius ir socialinius Europos regionų skirtumus ir taip prisideda švelninant neigiamą poveikį, kurį daro masiškas gyventojų persikėlimas iš neturtingų kaimiškųjų regionų į didžiuosius miestus, taip pat mažinant darbo rinką silpninančią emigraciją iš vienos valstybės narės į kitą; nurodo, kad siekiant tikslingiau ir veiksmingiau investuoti labai svarbu regionuose vykdyti išankstinį, ilgalaikį, metinį investicijų planavimą ir rengimą. Principas „iš apačios į viršų“ turi kritinės reikšmės siekiant geriau suplanuoti šalies investicijų programą ir nacionalinius plėtros planus;

| 12. | pažymi, kad Europos Sąjungos išlaidų pridėtinė vertė priklauso nuo konkrečių kiekviename regione patiriamų kliūčių, todėl negalima parengti bendros strategijos, kuri būtų bendrai taikoma visiems regionams, taigi būtina užtikrinti tam tikrą programavimo laikotarpio reguliavimo sistemos lankstumą; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad Europos Sąjungos išlaidų pridėtinė vertė priklauso nuo konkrečių kiekviename regione patiriamų kliūčių, todėl negalima parengti bendros strategijos, kuri būtų bendrai taikoma visiems regionams, taigi būtina užtikrinti tam tikrą programavimo laikotarpio reguliavimo sistemos lankstumą;

| 13. | mano, kad norint įgyvendinti siekiamus tikslus (neatsižvelgiant į regionų skirtumus) būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos aktyviai dalyvautų panaudojant lėšas 2014–2020 m. laikotarpiu, pradedant reguliavimo sistemos, pagal kurią šis dalyvavimas turi būti reglamentuojamas, parengimu ir baigiant veiksmų įgyvendinimu; |
| --- | --- |

13.

mano, kad norint įgyvendinti siekiamus tikslus (neatsižvelgiant į regionų skirtumus) būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos aktyviai dalyvautų panaudojant lėšas 2014–2020 m. laikotarpiu, pradedant reguliavimo sistemos, pagal kurią šis dalyvavimas turi būti reglamentuojamas, parengimu ir baigiant veiksmų įgyvendinimu;

| 14. | rekomenduoja decentralizuoti veiksmų valdymą regionų ir vietos lygmenimis, – tai leis labiau koordinuoti fondus, užtikrinti didesnį jų papildomumą ir metodo „iš apačios į viršų“, pagrįsto kiekvienos teritorijos poreikiais ir ypatumais, taikymą. Be to, dėl šio decentralizavimo už intervencinių priemonių vykdymą atsakingoms vietos ir regionų valdžios institucijoms bus pavesti uždaviniai, kurie priskiriami kiekvienai veiksmų programų institucijai; |
| --- | --- |

14.

rekomenduoja decentralizuoti veiksmų valdymą regionų ir vietos lygmenimis, – tai leis labiau koordinuoti fondus, užtikrinti didesnį jų papildomumą ir metodo „iš apačios į viršų“, pagrįsto kiekvienos teritorijos poreikiais ir ypatumais, taikymą. Be to, dėl šio decentralizavimo už intervencinių priemonių vykdymą atsakingoms vietos ir regionų valdžios institucijoms bus pavesti uždaviniai, kurie priskiriami kiekvienai veiksmų programų institucijai;

Subsidiarumo principo taikymas

| 15. | pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi buvo sustiprintas subsidiarumo principas ir pakartoja, kad sanglaudos politikos srityje šis principas turi būti išlaikytas, jį reikia toliau plėtoti, kad visais struktūrinių veiksmų įgyvendinimo etapais būtų stiprinamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad Lisabonos sutartimi buvo sustiprintas subsidiarumo principas ir pakartoja, kad sanglaudos politikos srityje šis principas turi būti išlaikytas, jį reikia toliau plėtoti, kad visais struktūrinių veiksmų įgyvendinimo etapais būtų stiprinamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo;

| 16. | ragina subsidiarumo principą kartu su proporcingumo principu taikyti ne tik siekiant didesnio veiksmingumo: pavyzdžiui, rengiant veiksmų programas turi būti išlaikyta ar net sustiprinta dabartinė decentralizuota sistema, kad būtų skatinama regionų ir vietos savivalda praktiškai įgyvendinant ES sanglaudos politiką, – tai leis užtikrinti, kad programavimas būtų labiau pritaikytas prie kiekvieno regiono poreikių ir prioritetų; |
| --- | --- |

16.

ragina subsidiarumo principą kartu su proporcingumo principu taikyti ne tik siekiant didesnio veiksmingumo: pavyzdžiui, rengiant veiksmų programas turi būti išlaikyta ar net sustiprinta dabartinė decentralizuota sistema, kad būtų skatinama regionų ir vietos savivalda praktiškai įgyvendinant ES sanglaudos politiką, – tai leis užtikrinti, kad programavimas būtų labiau pritaikytas prie kiekvieno regiono poreikių ir prioritetų;

| 17. | mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijos turi turėti didžiausią kompetenciją kiekviename regione plėtoti programas ir intervencines priemones siekiant tikrai integruoto ir į vietos lygmenį sutelkto požiūrio. Iš tiesų šios institucijos yra tinkamiausios partnerės palaikyti ryšius su subjektais, atsakingais už fondus Europos Sąjungos lygmeniu, ir gali susieti Europos, nacionalines, regionų ir vietos iniciatyvas; |
| --- | --- |

17.

mano, kad regionų ir vietos valdžios institucijos turi turėti didžiausią kompetenciją kiekviename regione plėtoti programas ir intervencines priemones siekiant tikrai integruoto ir į vietos lygmenį sutelkto požiūrio. Iš tiesų šios institucijos yra tinkamiausios partnerės palaikyti ryšius su subjektais, atsakingais už fondus Europos Sąjungos lygmeniu, ir gali susieti Europos, nacionalines, regionų ir vietos iniciatyvas;

Sąlygos ir sanglaudos politika

| 18. | pakartoja, kad ex ante sąlygos turėtų būti taikomos tik srityse, kurios tiesiogiai susijusios su sanglaudos politikos vykdymu, ir kad svarbu į sanglaudos politiką neįtraukti per daug uždavinių, kurie šiai politikai nepriskiriami ir prisideda prie to, kad didėja biurokratijos mastas; |
| --- | --- |

18.

pakartoja, kad ex ante sąlygos turėtų būti taikomos tik srityse, kurios tiesiogiai susijusios su sanglaudos politikos vykdymu, ir kad svarbu į sanglaudos politiką neįtraukti per daug uždavinių, kurie šiai politikai nepriskiriami ir prisideda prie to, kad didėja biurokratijos mastas;

| 19. | primena RK poziciją dėl bendrojo reglamento dėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio (sanglaudos politikos klausimais) projekto, kad dauguma regionų ir vietos valdžios institucijų neatsako už ekonomikos valdymo tikslų įgyvendinimą, todėl nacionaliniu lygmeniu taikant makroekonomines sąlygas sanglaudos politika būtų ne tokia teisinga ir kartu atsirastų netikrumas dėl būsimų naujų projektų finansavimo; |
| --- | --- |

19.

primena RK poziciją dėl bendrojo reglamento dėl 2014–2020 m. programavimo laikotarpio (sanglaudos politikos klausimais) projekto, kad dauguma regionų ir vietos valdžios institucijų neatsako už ekonomikos valdymo tikslų įgyvendinimą, todėl nacionaliniu lygmeniu taikant makroekonomines sąlygas sanglaudos politika būtų ne tokia teisinga ir kartu atsirastų netikrumas dėl būsimų naujų projektų finansavimo;

| 20. | pakartoja, kad kaip ir Europos Parlamentas, tvirtai nepritaria makroekonominių sąlygų nustatymui; |
| --- | --- |

20.

pakartoja, kad kaip ir Europos Parlamentas, tvirtai nepritaria makroekonominių sąlygų nustatymui;

Stebėsenos mechanizmai

| 21. | pasisako už tai, kad taikant kiekybinių ir kokybinių rezultatų rodiklius, kurie turi būti aktualūs ir tinkamai atrinkti orientuojantis į projektų rezultatus ir ilgalaikę naudą, o ne į teorines prielaidas, būtų taikomas diferencijuotas metodas stengiantis Europos lygmeniu suderinti rezultatų, pasiektų įgyvendinant fondų lėšomis finansuojamas intervencines priemones, vertinimo kriterijus; |
| --- | --- |

21.

pasisako už tai, kad taikant kiekybinių ir kokybinių rezultatų rodiklius, kurie turi būti aktualūs ir tinkamai atrinkti orientuojantis į projektų rezultatus ir ilgalaikę naudą, o ne į teorines prielaidas, būtų taikomas diferencijuotas metodas stengiantis Europos lygmeniu suderinti rezultatų, pasiektų įgyvendinant fondų lėšomis finansuojamas intervencines priemones, vertinimo kriterijus;

| 22. | aiškiai nurodo, kad remia vertinimo kultūrą, leidžiančią užtikrinti geresnį strategijų ir procedūrų kokybės tęstinumą, ir rekomenduoja skatinti visos Europos nacionalinių ir regionų valdžios institucijų patirties ir gerosios praktikos mainus. Šiam tikslui pasiekti siūlo parengti integruotą duomenų bazę, kurioje būtų surinkta informacija apie gerąją praktiką ir geriausias technologijas, finansuojamas iš bet kurio Bendros strateginės programos fondo; |
| --- | --- |

22.

aiškiai nurodo, kad remia vertinimo kultūrą, leidžiančią užtikrinti geresnį strategijų ir procedūrų kokybės tęstinumą, ir rekomenduoja skatinti visos Europos nacionalinių ir regionų valdžios institucijų patirties ir gerosios praktikos mainus. Šiam tikslui pasiekti siūlo parengti integruotą duomenų bazę, kurioje būtų surinkta informacija apie gerąją praktiką ir geriausias technologijas, finansuojamas iš bet kurio Bendros strateginės programos fondo;

Rezervai

| 23. | apgailestauja, kad Taryba primygtinai siūlo kurti veiklos rezervą. Kartu primena savo pasiūlymą sukurti lankstumo rezervą, finansuojamą lėšomis, gautomis automatiškai panaikinus įsipareigojimus, kad politikos formuotojai galėtų nustatyti vidutinės trukmės strategijos gaires, taip skatindami panaudoti išlaidoms skirtas lėšas, kurios iš pradžių buvo paskirstytos kiekvienai veiksmų programai; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja, kad Taryba primygtinai siūlo kurti veiklos rezervą. Kartu primena savo pasiūlymą sukurti lankstumo rezervą, finansuojamą lėšomis, gautomis automatiškai panaikinus įsipareigojimus, kad politikos formuotojai galėtų nustatyti vidutinės trukmės strategijos gaires, taip skatindami panaudoti išlaidoms skirtas lėšas, kurios iš pradžių buvo paskirstytos kiekvienai veiksmų programai;

Integruotos teritorinės investicijos

| 24. | mano, kad galimybė rengti ir taikyti strategijas įgyvendinant integruotas teritorines investicijas, kurios sudaro sąlygas vykdyti kompleksinius veiksmus, finansuojamus pagal vieną ar keletą krypčių arba programų, padės užtikrinti didesnį faktinį atrinktų projektų poveikį teritorijai, kurioje jie plėtojami, kartu bus užtikrinta didesnė lėšų pridėtinė vertė ir padidintas išlaidų veiksmingumas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad galimybė rengti ir taikyti strategijas įgyvendinant integruotas teritorines investicijas, kurios sudaro sąlygas vykdyti kompleksinius veiksmus, finansuojamus pagal vieną ar keletą krypčių arba programų, padės užtikrinti didesnį faktinį atrinktų projektų poveikį teritorijai, kurioje jie plėtojami, kartu bus užtikrinta didesnė lėšų pridėtinė vertė ir padidintas išlaidų veiksmingumas;

Programų valdymas

| 25. | pritaria minčiai, kad finansinės priemonės ir subsidijos turi būti derinamos kaip papildomos priemonės, prisidedančios prie darnaus regionų vystymosi ir pažangaus augimo; šių finansinių priemonių ir subsidijų naudojimas jas tinkamai derinant turi būti pagrindinis veiksnys, kuriuo grindžiama investavimo politika 2014–2020 m. laikotarpiu. Šiuo klausimu savo nuomonę yra pareiškęs Europos politinių studijų centras (CEPS): Europos Parlamentui skirtoje ataskaitoje jis laikosi nuomonės, kad novatoriškos finansinės priemonės neturėtų pakeisti pagalbos ir yra tinkamos tik projektams, kurie duoda finansinę grąžą; |
| --- | --- |

25.

pritaria minčiai, kad finansinės priemonės ir subsidijos turi būti derinamos kaip papildomos priemonės, prisidedančios prie darnaus regionų vystymosi ir pažangaus augimo; šių finansinių priemonių ir subsidijų naudojimas jas tinkamai derinant turi būti pagrindinis veiksnys, kuriuo grindžiama investavimo politika 2014–2020 m. laikotarpiu. Šiuo klausimu savo nuomonę yra pareiškęs Europos politinių studijų centras (CEPS): Europos Parlamentui skirtoje ataskaitoje jis laikosi nuomonės, kad novatoriškos finansinės priemonės neturėtų pakeisti pagalbos ir yra tinkamos tik projektams, kurie duoda finansinę grąžą;

| 26. | mano, kad vykdant daugiametes programas atsiranda veiksnių, dėl kurių pradiniai tikslai ir prioritetai gali būti pakeisti, todėl, nors dažnai atlikti perprogramavimą nepageidautina, šiuo atveju galimybė viduje perskirstyti dalį programų lėšų turėtų būti taikoma lanksčiai. Bet kokiu atveju atliekant tokį perskirstymą turės būti laikomasi numatytų pradinių tikslų ir nustatomi procentiniai punktai, neturintys didelio poveikio šių tikslų įgyvendinimui; kartu atliekant perskirstymą šiuos tikslus galima pritaikyti prie regione susidariusios naujos padėties; |
| --- | --- |

26.

mano, kad vykdant daugiametes programas atsiranda veiksnių, dėl kurių pradiniai tikslai ir prioritetai gali būti pakeisti, todėl, nors dažnai atlikti perprogramavimą nepageidautina, šiuo atveju galimybė viduje perskirstyti dalį programų lėšų turėtų būti taikoma lanksčiai. Bet kokiu atveju atliekant tokį perskirstymą turės būti laikomasi numatytų pradinių tikslų ir nustatomi procentiniai punktai, neturintys didelio poveikio šių tikslų įgyvendinimui; kartu atliekant perskirstymą šiuos tikslus galima pritaikyti prie regione susidariusios naujos padėties;

Supaprastinimas

| 27. | mano, kad, nors buvo sugriežtinti įgyvendinimo reikalavimai ir finansinės kontrolės nuostatos, skelbtas supaprastinimas 2007–2013 m. laikotarpiu nebuvo užtikrintas – veikiau priešingai, patirta neproporcingų išlaidų. Todėl pakartoja, kad būtina iš tikrųjų supaprastinti administracinę naštą, daugiausia pastangų skiriant programų valdymui. Šis supaprastinimas turi apimti visus – nuo Komisijos iki galimų naudos gavėjų, – ir būti derinamas su būtinais veiksmų tikrinimo ir kontrolės reikalavimais ir reikalavimais, taikomais tikrinant, kaip laikomasi naudos gavėjų garantijų; |
| --- | --- |

27.

mano, kad, nors buvo sugriežtinti įgyvendinimo reikalavimai ir finansinės kontrolės nuostatos, skelbtas supaprastinimas 2007–2013 m. laikotarpiu nebuvo užtikrintas – veikiau priešingai, patirta neproporcingų išlaidų. Todėl pakartoja, kad būtina iš tikrųjų supaprastinti administracinę naštą, daugiausia pastangų skiriant programų valdymui. Šis supaprastinimas turi apimti visus – nuo Komisijos iki galimų naudos gavėjų, – ir būti derinamas su būtinais veiksmų tikrinimo ir kontrolės reikalavimais ir reikalavimais, taikomais tikrinant, kaip laikomasi naudos gavėjų garantijų;

| 28. | yra įsitikinęs, kad visos Europos Sąjungos lygmeniu priimamos supaprastinimo priemonės neturės didelio poveikio programų valdymui, jeigu, atsižvelgiant į kiekvienos institucijos kompetenciją, kartu su jomis taip pat nebus įgyvendinamos tikros supaprastinimo priemonės nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis; |
| --- | --- |

28.

yra įsitikinęs, kad visos Europos Sąjungos lygmeniu priimamos supaprastinimo priemonės neturės didelio poveikio programų valdymui, jeigu, atsižvelgiant į kiekvienos institucijos kompetenciją, kartu su jomis taip pat nebus įgyvendinamos tikros supaprastinimo priemonės nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis;

| 29. | siūlo kaip galimus valdymo supaprastinimo mechanizmus taikyti šias priemones: suvienodinti procedūras, standartizuoti dokumentus, naudotis bendromis informacinių technologijų priemonėmis ir veiksmingai įgyvendinti vieno langelio principą, kuriuo užtikrinama, kad tos pačios institucijos padaliniai neatliktų vienodų procedūrų; |
| --- | --- |

29.

siūlo kaip galimus valdymo supaprastinimo mechanizmus taikyti šias priemones: suvienodinti procedūras, standartizuoti dokumentus, naudotis bendromis informacinių technologijų priemonėmis ir veiksmingai įgyvendinti vieno langelio principą, kuriuo užtikrinama, kad tos pačios institucijos padaliniai neatliktų vienodų procedūrų;

| 30. | rekomenduoja plačiau naudotis e. valdžios paslaugomis. Tai gali būti svarbus veiksnys panaudojant lėšas ir palaikant naudos gavėjų, kurie yra tikrieji gerovės kūrimo skatintojai, ryšius su institucijomis ir subjektais, atsakingais už įvairių intervencinių priemonių valdymą; |
| --- | --- |

30.

rekomenduoja plačiau naudotis e. valdžios paslaugomis. Tai gali būti svarbus veiksnys panaudojant lėšas ir palaikant naudos gavėjų, kurie yra tikrieji gerovės kūrimo skatintojai, ryšius su institucijomis ir subjektais, atsakingais už įvairių intervencinių priemonių valdymą;

| 31. | rekomenduoja rinktis standartinių išlaidų alternatyvą; toks išlaidų patvirtinimo ir pagrindimo būdas reikalauja mažesnės administracinės naštos ir nedaro poveikio tikslams, kurių siekiama intervencinėmis priemonėmis; |
| --- | --- |

31.

rekomenduoja rinktis standartinių išlaidų alternatyvą; toks išlaidų patvirtinimo ir pagrindimo būdas reikalauja mažesnės administracinės naštos ir nedaro poveikio tikslams, kurių siekiama intervencinėmis priemonėmis;

| 32. | pakartoja, kad taip pat galima mažinti kitų biurokratinių procedūrų skaičių rengiant supaprastintas ataskaitas ir vykdant supaprastintą kontrolę, kad būtų įvertinta pažanga ir patvirtintas programų tikrinimo, kontrolės ir audito procedūrų patikimumas; |
| --- | --- |

32.

pakartoja, kad taip pat galima mažinti kitų biurokratinių procedūrų skaičių rengiant supaprastintas ataskaitas ir vykdant supaprastintą kontrolę, kad būtų įvertinta pažanga ir patvirtintas programų tikrinimo, kontrolės ir audito procedūrų patikimumas;

| 33. | primena vieno fondo finansuojamų programų naudą – šios programos leido supaprastinti tvirtinimo ir persvarstymo procedūras, palyginti su integruotomis programomis, ir pažymi veiksmų programų, kurios remiamos iš įvairių fondų, pranašumus. Šios veiksmų programos padeda pasiekti didžiausią teigiamą ES intervencinių priemonių poveikį regionams, nes įgyvendinant jas kompleksiškai išnaudojamos įvairių vystymosi priemonių teikiamos galimybės; |
| --- | --- |

33.

primena vieno fondo finansuojamų programų naudą – šios programos leido supaprastinti tvirtinimo ir persvarstymo procedūras, palyginti su integruotomis programomis, ir pažymi veiksmų programų, kurios remiamos iš įvairių fondų, pranašumus. Šios veiksmų programos padeda pasiekti didžiausią teigiamą ES intervencinių priemonių poveikį regionams, nes įgyvendinant jas kompleksiškai išnaudojamos įvairių vystymosi priemonių teikiamos galimybės;

| 34. | pažymi, kad lėšų valdymo srityje gali kilti konfliktų dėl Bendrijos taisyklių perkėlimo į valstybių teisės aktus, todėl prašo kompetentingų institucijų kuo tiksliau rengti nuostatas, ypač tas, kurios turi horizontalųjį poveikį programoms, pavyzdžiui, pirkimo ar subsidijų teikimo atveju; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad lėšų valdymo srityje gali kilti konfliktų dėl Bendrijos taisyklių perkėlimo į valstybių teisės aktus, todėl prašo kompetentingų institucijų kuo tiksliau rengti nuostatas, ypač tas, kurios turi horizontalųjį poveikį programoms, pavyzdžiui, pirkimo ar subsidijų teikimo atveju;

| 35. | mano, kad dėl glaudžios sanglaudos politikos sąsajos su ES taisyklėmis, kuriomis reglamentuojama valstybės pagalba ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, vykdant bet kokią reformą turi būti ypač rūpinamasi, kad finansavimo mechanizmai būtų suderinami, ir nesukuriama papildomos administracinės naštos programų valdymo srityje; |
| --- | --- |

35.

mano, kad dėl glaudžios sanglaudos politikos sąsajos su ES taisyklėmis, kuriomis reglamentuojama valstybės pagalba ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos, vykdant bet kokią reformą turi būti ypač rūpinamasi, kad finansavimo mechanizmai būtų suderinami, ir nesukuriama papildomos administracinės naštos programų valdymo srityje;

| 36. | pakartoja, kad reikia aiškios sistemos, pagal kurią valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos finansinėms priemonėms ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystei, ir būtų užtikrinta, kad įgyvendinant projektus veikla nebūtų nutraukta arba nebūtų vėluojama; |
| --- | --- |

36.

pakartoja, kad reikia aiškios sistemos, pagal kurią valstybės pagalbos taisyklės būtų taikomos finansinėms priemonėms ir viešojo bei privačiojo sektorių partnerystei, ir būtų užtikrinta, kad įgyvendinant projektus veikla nebūtų nutraukta arba nebūtų vėluojama;

| 37. | siūlo pasinaudoti Komisijos siūlomu supaprastinimu ir sumažinti tinkamumo finansuoti kriterijų, taikomų tam tikroms intervencinėms priemonėms, skaičių. Todėl pasisako už tai, kad į projektų atrankos procedūras būtų įtraukti rodikliai, leidžiantys išanalizuoti tiek investicijų poveikį, tiek projektų parengimo lygį, užtikrinant, kad lėšos būtų skirstomos veiksmingiau, pirmenybę teikiant tiems projektams, kurių pridėtinė vertė didesnė ir kurių poveikis ekonomikai vertinamas iš anksto. Ilgalaikei investicijų sėkmei užtikrinti iš esmės svarbu stiprinti vietos valdžios institucijų administracinius gebėjimus viešųjų pirkimų ir techninės priežiūros srityse, o po investicijos – turto valdymo srityje, ypač tais atvejais, kai šios institucijos yra projektų galutinės naudos gavėjos; |
| --- | --- |

37.

siūlo pasinaudoti Komisijos siūlomu supaprastinimu ir sumažinti tinkamumo finansuoti kriterijų, taikomų tam tikroms intervencinėms priemonėms, skaičių. Todėl pasisako už tai, kad į projektų atrankos procedūras būtų įtraukti rodikliai, leidžiantys išanalizuoti tiek investicijų poveikį, tiek projektų parengimo lygį, užtikrinant, kad lėšos būtų skirstomos veiksmingiau, pirmenybę teikiant tiems projektams, kurių pridėtinė vertė didesnė ir kurių poveikis ekonomikai vertinamas iš anksto. Ilgalaikei investicijų sėkmei užtikrinti iš esmės svarbu stiprinti vietos valdžios institucijų administracinius gebėjimus viešųjų pirkimų ir techninės priežiūros srityse, o po investicijos – turto valdymo srityje, ypač tais atvejais, kai šios institucijos yra projektų galutinės naudos gavėjos;

Finansavimo alternatyvos

| 38. | rekomenduoja atsakingoms valdžios institucijoms pasinaudoti projektų bendro finansavimo privačiomis lėšomis galimybe, kadangi tokia galimybė papildo sanglaudos politiką atsižvelgiant į tai, kad viešieji ištekliai kaskart yra vis mažesni, ir ši galimybė sanglaudos politikai neabejotinai suteiks pridėtinės vertės. Šiuo požiūriu naujuoju programavimo laikotarpiu plėtotina priemonė gali būti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės modeliai; be to, bendras ekonomikos vystymosi projektų finansavimas privačiojo sektoriaus lėšomis padeda užtikrinti tokių priemonių svarbą ir įmonių įsipareigojimus bei atsakomybę už pradėtas iniciatyvas; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja atsakingoms valdžios institucijoms pasinaudoti projektų bendro finansavimo privačiomis lėšomis galimybe, kadangi tokia galimybė papildo sanglaudos politiką atsižvelgiant į tai, kad viešieji ištekliai kaskart yra vis mažesni, ir ši galimybė sanglaudos politikai neabejotinai suteiks pridėtinės vertės. Šiuo požiūriu naujuoju programavimo laikotarpiu plėtotina priemonė gali būti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės modeliai; be to, bendras ekonomikos vystymosi projektų finansavimas privačiojo sektoriaus lėšomis padeda užtikrinti tokių priemonių svarbą ir įmonių įsipareigojimus bei atsakomybę už pradėtas iniciatyvas;

| 39. | pažymi, kad šiomis aplinkybėmis svarbų vaidmenį gali atlikti Europos investicijų bankas (EIB), ir atkreipia dėmesį į papildomas galimybes, kurias teikia „bendrosios programos paskolos“ ir „struktūrinių programų paskolos“; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad šiomis aplinkybėmis svarbų vaidmenį gali atlikti Europos investicijų bankas (EIB), ir atkreipia dėmesį į papildomas galimybes, kurias teikia „bendrosios programos paskolos“ ir „struktūrinių programų paskolos“;

| 40. | nurodo, kad, kaip Komitetas jau yra pažymėjęs ankstesnėse nuomonėse, turi būti apsvarstyta galimybė išleisti obligacijas siekiant finansuoti svarbius projektus, kurių ekonominė grąža gaunama vidutinės trukmės laikotarpiu; |
| --- | --- |

40.

nurodo, kad, kaip Komitetas jau yra pažymėjęs ankstesnėse nuomonėse, turi būti apsvarstyta galimybė išleisti obligacijas siekiant finansuoti svarbius projektus, kurių ekonominė grąža gaunama vidutinės trukmės laikotarpiu;

Finansinės priemonės

| 41. | pripažįsta, kad šiuo metu finansines priemones taikyti sunku, ir ypač pažymi tai, kad miestai ir priemiesčiai turi konkrečių nuogąstavimų ir poreikių, susijusių su priemonės JESSICA plėtojimu, atsirandančių dėl to, kad kyla įtampa tarp programų valdymo institucijų ir miesto valdžios institucijų. Todėl pakartoja, kad įgyvendinant sanglaudos politiką būtina sudaryti geresnes sąlygas tinkamose srityse naudoti skolinimo priemones, nes šios priemonės turi dauginamąjį poveikį ir skatina investicijų efektyvumą, kartu jas taikant reikia skirti mažiau regionų ir vietos biudžeto lėšų; tuo tikslu siūlo atsižvelgti į plėtros bankų, kaip vieno iš galimų subjektų, dalyvavimą; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta, kad šiuo metu finansines priemones taikyti sunku, ir ypač pažymi tai, kad miestai ir priemiesčiai turi konkrečių nuogąstavimų ir poreikių, susijusių su priemonės JESSICA plėtojimu, atsirandančių dėl to, kad kyla įtampa tarp programų valdymo institucijų ir miesto valdžios institucijų. Todėl pakartoja, kad įgyvendinant sanglaudos politiką būtina sudaryti geresnes sąlygas tinkamose srityse naudoti skolinimo priemones, nes šios priemonės turi dauginamąjį poveikį ir skatina investicijų efektyvumą, kartu jas taikant reikia skirti mažiau regionų ir vietos biudžeto lėšų; tuo tikslu siūlo atsižvelgti į plėtros bankų, kaip vieno iš galimų subjektų, dalyvavimą;

Nuostatų taikymas atgaline data

| 42. | nepritaria praktikai, kai parengiamos atgaline data taikomos nuostatos, ir mano, kad ateityje tokios praktikos reikėtų vengti, nes ji apsunkina valdymą ir dėl jos atsiranda teisinis netikrumas, ir primygtinai ragina išnagrinėti proporcingumo principo taikymą, dėl kurio kontrolės reikalavimai pritaikomi prie projektų, bendrai finansuojamų struktūrinių fondų lėšomis, masto; |
| --- | --- |

42.

nepritaria praktikai, kai parengiamos atgaline data taikomos nuostatos, ir mano, kad ateityje tokios praktikos reikėtų vengti, nes ji apsunkina valdymą ir dėl jos atsiranda teisinis netikrumas, ir primygtinai ragina išnagrinėti proporcingumo principo taikymą, dėl kurio kontrolės reikalavimai pritaikomi prie projektų, bendrai finansuojamų struktūrinių fondų lėšomis, masto;

Proporcingumas ir kontrolė

| 43. | mano, kad sudarius Europos Komisijos ir regionų „pasitikėjimo sutartis“ galima išvengti audito procedūrų dubliavimosi, laikantis proporcingumo principo; |
| --- | --- |

43.

mano, kad sudarius Europos Komisijos ir regionų „pasitikėjimo sutartis“ galima išvengti audito procedūrų dubliavimosi, laikantis proporcingumo principo;

| 44. | mano, kad būtina ypatingą dėmesį skirti ES lygmens gairių dėl projektų, finansuojamų iš įvairių fondų arba pagal įvairias programas, valdymo ir priežiūros mechanizmų rengimui siekiant išvengti administracinio dubliavimosi, kuris gali atgrasyti jais pasinaudoti; visų pirma tai pasakytina apie bendrų kompetentingų institucijų skyrimą, visuotinį ataskaitų teikimą ir integruotą auditą. Todėl nekantriai laukia galimybės išdėstyti savo nuomonę dėl naujų iš įvairių fondų finansuojamų projektų įgyvendinimo gairių; |
| --- | --- |

44.

mano, kad būtina ypatingą dėmesį skirti ES lygmens gairių dėl projektų, finansuojamų iš įvairių fondų arba pagal įvairias programas, valdymo ir priežiūros mechanizmų rengimui siekiant išvengti administracinio dubliavimosi, kuris gali atgrasyti jais pasinaudoti; visų pirma tai pasakytina apie bendrų kompetentingų institucijų skyrimą, visuotinį ataskaitų teikimą ir integruotą auditą. Todėl nekantriai laukia galimybės išdėstyti savo nuomonę dėl naujų iš įvairių fondų finansuojamų projektų įgyvendinimo gairių;

| 45. | pažymi, kad už projektų valdymą atsakingos institucijos turi ypač rūpestingai stebėti papildomų išteklių, kuriuos Europos Sąjunga perduoda regionams, įnašą, taigi rekomenduoja priderinti organizacijas taip, kad būtų užtikrinta tinkama ir derama organizacinė struktūra, kad šie ištekliai būtų kuo geriau panaudoti. |
| --- | --- |

45.

pažymi, kad už projektų valdymą atsakingos institucijos turi ypač rūpestingai stebėti papildomų išteklių, kuriuos Europos Sąjunga perduoda regionams, įnašą, taigi rekomenduoja priderinti organizacijas taip, kad būtų užtikrinta tinkama ir derama organizacinė struktūra, kad šie ištekliai būtų kuo geriau panaudoti.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Žr. EPBO dokumentą GOV/TDPC/(2013)3. Šie principai, be kitų aspektų, apima siekį naudoti skirtingoms teritorijoms pritaikytą integruotą strategiją: taikyti veiksmingas nacionalinių ir vietos bei regionų valdžios institucijų tarpusavio koordinavimo priemones; koordinuoti vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą, kad būtų investuojama tinkamiausiu lygiu; atlikti išankstinį viešųjų investicijų poveikio ir rizikos vertinimą ilgalaikiu laikotarpiu; įtraukti suinteresuotuosius subjektus į visus investicijų ciklo etapus; sutelkti privačiuosius subjektus ir finansų įstaigas siekiant įvairinti finansavimo šaltinius ir stiprinti pajėgumus; stiprinti su viešosiomis investicijomis susijusių asmenų ir institucijų gebėjimus; sutelkti dėmesį į rezultatus ir mokymosi skatinimą; sukurti fiskalinę programą, pritaikytą prie investicijomis siekiamų tikslų; reikalauti visuose valdžios lygmenyse finansus valdyti griežtai ir skaidriai; skaidriai ir išmaniai vykdyti viešuosius pirkimus; skatinti kokybišką ir nuoseklų reglamentavimą visais valdžios lygmenimis.

1

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/9

---

Regionų komiteto nuomonė. Miesto ir kaimo partnerystė ir valdymas

2013/C 356/03

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pripažįsta, kad yra tam tikrų įstatyminių ir administracinių arba mokesčių ir finansinių kliūčių, kurios trukdo kurti miesto ir kaimo partnerystę ir ją dinamiškai plėtoti. Kad būtų užtikrintas šiai partnerystei plėtoti palankus teisinis ir finansinis pagrindas, reikia nustatyti ir pašalinti minėtas kliūtis; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad yra tam tikrų įstatyminių ir administracinių arba mokesčių ir finansinių kliūčių, kurios trukdo kurti miesto ir kaimo partnerystę ir ją dinamiškai plėtoti. Kad būtų užtikrintas šiai partnerystei plėtoti palankus teisinis ir finansinis pagrindas, reikia nustatyti ir pašalinti minėtas kliūtis;

| — | įgyvendinant regioninės ir kaimo plėtros politiką, rekomenduoja valstybių narių lygmens valdymo institucijoms taikyti ES siūlomas teritorinės plėtros priemones: integruotas teritorines investicijas (ITI), bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą (angl. CLLD), visuotines dotacijas ir finansavimą kelių fondų lėšomis; |
| --- | --- |

—

įgyvendinant regioninės ir kaimo plėtros politiką, rekomenduoja valstybių narių lygmens valdymo institucijoms taikyti ES siūlomas teritorinės plėtros priemones: integruotas teritorines investicijas (ITI), bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą (angl. CLLD), visuotines dotacijas ir finansavimą kelių fondų lėšomis;

| — | pabrėžia, kad kalbant apie reikalavimų fondų paramai gauti atitikimo kriterijus, reikia pripažinti šiuos funkcinius regionus ir kartu įtraukti finansavimo šaltinius, kuriais galima pasinaudoti pagal ES regioninę politiką ir bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad kalbant apie reikalavimų fondų paramai gauti atitikimo kriterijus, reikia pripažinti šiuos funkcinius regionus ir kartu įtraukti finansavimo šaltinius, kuriais galima pasinaudoti pagal ES regioninę politiką ir bendrą žemės ūkio politiką;

| — | mano, kad gyvybiškai svarbu pagerinti duomenų rinkimą funkcinių regionų lygmeniu. Tai leis sukurti patikimų duomenų bazę, kuri sudarytų sąlygas pagerinti teritorijų planavimą priimant sprendimus remiantis sukaupta informacija, galint pagrįsti intervencinių veiksmų proporcingumą; |
| --- | --- |

—

mano, kad gyvybiškai svarbu pagerinti duomenų rinkimą funkcinių regionų lygmeniu. Tai leis sukurti patikimų duomenų bazę, kuri sudarytų sąlygas pagerinti teritorijų planavimą priimant sprendimus remiantis sukaupta informacija, galint pagrįsti intervencinių veiksmų proporcingumą;

| — | atkreipia dėmesį į miesto ir kaimo partnerystės tarpvalstybinius aspektus ir į tai, kaip panaudojamos Komisijos siūlomos finansavimo priemonės, kad būtų skatinamas miesto ir kaimo tarpvalstybinių jungčių ekonominio vystymosi potencialas; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į miesto ir kaimo partnerystės tarpvalstybinius aspektus ir į tai, kaip panaudojamos Komisijos siūlomos finansavimo priemonės, kad būtų skatinamas miesto ir kaimo tarpvalstybinių jungčių ekonominio vystymosi potencialas;

| — | nurodo, kad būtina pasitelkti privatų sektorių, kurio indėlis ypač naudingas kalbant apie našumo rodiklius, sugebėjimus imtis verslo, diegti inovacijas ir pasinaudoti galimybėmis, ir kuris visų pirma padeda pritraukti kapitalo ir užmegzti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę. |
| --- | --- |

—

nurodo, kad būtina pasitelkti privatų sektorių, kurio indėlis ypač naudingas kalbant apie našumo rodiklius, sugebėjimus imtis verslo, diegti inovacijas ir pasinaudoti galimybėmis, ir kuris visų pirma padeda pritraukti kapitalo ir užmegzti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę.

| Pranešėjas | Romeo STAVARACHE (RO / LDAE), Bakeu miesto meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas |

Pranešėjas

Romeo STAVARACHE (RO / LDAE), Bakeu miesto meras

Pamatinis dokumentas

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Pastabos dėl miesto ir kaimo partnerystės

| 1. | Miesto ir kaimo vietoves sieja demografinio ir ekonominio pobūdžio ryšiai, taip pat infrastruktūros jungtys, suteikiančios prieigą prie viešųjų paslaugų. Visų valdymo lygmenų sprendimus priimančios institucijos ypatingą dėmesį turi skirti miesto ir kaimo tarpusavio sąsajoms, kurias lemia prekių vežimas, kelionės į darbą ir atgal, švietimo, sveikatos priežiūros, vandentvarkos ir atliekų tvarkymo paslaugos, ekonominiai sandoriai, prieiga prie gamtos išteklių, kultūros ir rekreacinės infrastruktūros. Tai, kaip šios jungtys valdomos, turi poveikio funkcinių regionų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi ir atitinkamai – juose gyvenančių žmonių gyvenimo kokybei. |
| --- | --- |

1.

Miesto ir kaimo vietoves sieja demografinio ir ekonominio pobūdžio ryšiai, taip pat infrastruktūros jungtys, suteikiančios prieigą prie viešųjų paslaugų. Visų valdymo lygmenų sprendimus priimančios institucijos ypatingą dėmesį turi skirti miesto ir kaimo tarpusavio sąsajoms, kurias lemia prekių vežimas, kelionės į darbą ir atgal, švietimo, sveikatos priežiūros, vandentvarkos ir atliekų tvarkymo paslaugos, ekonominiai sandoriai, prieiga prie gamtos išteklių, kultūros ir rekreacinės infrastruktūros. Tai, kaip šios jungtys valdomos, turi poveikio funkcinių regionų ekonominiam ir socialiniam vystymuisi ir atitinkamai – juose gyvenančių žmonių gyvenimo kokybei.

| 2. | Dažnai miesto ir priemiesčių ryšių koordinavimo trūkumas lemia tiek miesto, tiek priemiesčių vystymo klaidas. Šių tarpusavio priklausomybės ryšių žinojimas ir supratimas gali padėti išspręsti problemas, su kuriomis susiduria miesto ir kaimo vietovės. Reikia skatinti abiejų pusių supratimą, kad egzistuoja funkcinės sąsajos ir tarpusavio priklausomybė. |
| --- | --- |

2.

Dažnai miesto ir priemiesčių ryšių koordinavimo trūkumas lemia tiek miesto, tiek priemiesčių vystymo klaidas. Šių tarpusavio priklausomybės ryšių žinojimas ir supratimas gali padėti išspręsti problemas, su kuriomis susiduria miesto ir kaimo vietovės. Reikia skatinti abiejų pusių supratimą, kad egzistuoja funkcinės sąsajos ir tarpusavio priklausomybė.

| 3. | Norint nustatyti geriausius miesto ir kaimo valdymo modelius, visų pirma reikia suprasti tarpusavio sąsajas ir nustatyti problemas, iškylančias ir miesto, ir kaimo vietovėms. Būtina iš karto atsisakyti „vieno visiems tinkančio sprendimo“ požiūrio. |
| --- | --- |

3.

Norint nustatyti geriausius miesto ir kaimo valdymo modelius, visų pirma reikia suprasti tarpusavio sąsajas ir nustatyti problemas, iškylančias ir miesto, ir kaimo vietovėms. Būtina iš karto atsisakyti „vieno visiems tinkančio sprendimo“ požiūrio.

| 4. | Demografinis nuosmukis (ypač atokiose vietovėse), aplinkos tvarumas ir kraštovaizdžio išsaugojimas, nevaržoma prieiga prie gamtos ir kultūros išteklių, viešųjų paslaugų ir vartojimo prekių, miestų plėtra kaimo vietovių sąskaita, ekonomikos nuosmukis, regionų konkurencingumas, jungtys tarp regionų, viešosios politikos veiksmingumas ir išorinio finansavimo galimybių išnaudojimas – tai tik keletas pavyzdžių, su kokiais iššūkiais susiduriama plėtojant miesto ir kaimo partnerystę. |
| --- | --- |

4.

Demografinis nuosmukis (ypač atokiose vietovėse), aplinkos tvarumas ir kraštovaizdžio išsaugojimas, nevaržoma prieiga prie gamtos ir kultūros išteklių, viešųjų paslaugų ir vartojimo prekių, miestų plėtra kaimo vietovių sąskaita, ekonomikos nuosmukis, regionų konkurencingumas, jungtys tarp regionų, viešosios politikos veiksmingumas ir išorinio finansavimo galimybių išnaudojimas – tai tik keletas pavyzdžių, su kokiais iššūkiais susiduriama plėtojant miesto ir kaimo partnerystę.

| 5. | Iššūkių įvairovė atsispindi ir tiksluose, kurių siekiama plėtojant miesto ir kaimo partnerystę: ekonominis vystymasis, bendras integruotas planavimas, poveikio išnaudojimas, regionų konkurencingumo stiprinimas, masto ekonomija teikiant paslaugas pagal partnerystės sutartis, bendri interesų gynimo veiksmai ir strateginis bendradarbiavimas siekiant pasinaudoti viešosiomis ar privačiomis lėšomis ir kt. |
| --- | --- |

5.

Iššūkių įvairovė atsispindi ir tiksluose, kurių siekiama plėtojant miesto ir kaimo partnerystę: ekonominis vystymasis, bendras integruotas planavimas, poveikio išnaudojimas, regionų konkurencingumo stiprinimas, masto ekonomija teikiant paslaugas pagal partnerystės sutartis, bendri interesų gynimo veiksmai ir strateginis bendradarbiavimas siekiant pasinaudoti viešosiomis ar privačiomis lėšomis ir kt.

| 6. | Funkcinius miesto ir kaimo regionus galima nustatyti remiantis regionų lygmeniu egzistuojančiais ekonominiais, socialiniais ir aplinkosauginiais ryšiais. Šiuos regionus būtina nustatyti, kadangi įprastinė samprata, kuria grindžiama miestų ir savivaldybių plėtros politika, yra varžoma administracinių ribų ir neatitinka realios vietos socialinės ir ekonominės padėties. |
| --- | --- |

6.

Funkcinius miesto ir kaimo regionus galima nustatyti remiantis regionų lygmeniu egzistuojančiais ekonominiais, socialiniais ir aplinkosauginiais ryšiais. Šiuos regionus būtina nustatyti, kadangi įprastinė samprata, kuria grindžiama miestų ir savivaldybių plėtros politika, yra varžoma administracinių ribų ir neatitinka realios vietos socialinės ir ekonominės padėties.

| 7. | Bendra funkcinio regiono apibrėžtis, kurią pateikia Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), yra tokia: funkcinis regionas yra geografinė erdvė, kurioje, nors jos ribos paprastai neatitinka administracinių vienetų ribų, pastebima konkreti teritorinė (funkcinė) tarpusavio priklausomybė, dėl kurios gali reikėti tam tikro valdymo būdo. |
| --- | --- |

7.

Bendra funkcinio regiono apibrėžtis, kurią pateikia Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacija (EBPO), yra tokia: funkcinis regionas yra geografinė erdvė, kurioje, nors jos ribos paprastai neatitinka administracinių vienetų ribų, pastebima konkreti teritorinė (funkcinė) tarpusavio priklausomybė, dėl kurios gali reikėti tam tikro valdymo būdo.

| 8. | Miesto ir kaimo partnerystei būdinga lanksti geometrija. Šį lankstumą lemia: 1) partnerystės tikslas, kuris gali būti susijęs su viena arba keliomis sritimis, 2) jos priežastis – funkcinio regiono projekto valdymas arba integruotas paties funkcinio regiono valdymas ir 3) pasirinktas valdymo būdas (iš viršaus į apačią arba iš apačios į viršų). |
| --- | --- |

8.

Miesto ir kaimo partnerystei būdinga lanksti geometrija. Šį lankstumą lemia: 1) partnerystės tikslas, kuris gali būti susijęs su viena arba keliomis sritimis, 2) jos priežastis – funkcinio regiono projekto valdymas arba integruotas paties funkcinio regiono valdymas ir 3) pasirinktas valdymo būdas (iš viršaus į apačią arba iš apačios į viršų).

| 9. | Patirtis rodo, kad regionų ir šalių metodai ir problemos skiriasi. Kai kuriais atvejais nacionalinė administracija sukuria formalią miesto ir kaimo bendradarbiavimo procedūrą, kitais atvejais šis bendradarbiavimas yra lankstesnis; ši įvairovė labai naudinga ES, kadangi ji leidžia tiek bandyti ir diegti inovacijas, tiek naudotis skirtingais modeliais ir praktika. |
| --- | --- |

9.

Patirtis rodo, kad regionų ir šalių metodai ir problemos skiriasi. Kai kuriais atvejais nacionalinė administracija sukuria formalią miesto ir kaimo bendradarbiavimo procedūrą, kitais atvejais šis bendradarbiavimas yra lankstesnis; ši įvairovė labai naudinga ES, kadangi ji leidžia tiek bandyti ir diegti inovacijas, tiek naudotis skirtingais modeliais ir praktika.

| 10. | Bet kuriomis aplinkybėmis bendras bendradarbiavimo sėkmę lemiantis veiksnys yra partnerių dialogas ir pasitikėjimas, taip pat atitinkamo regiono bendrų poreikių pripažinimas ir jų tenkinimas. |
| --- | --- |

10.

Bet kuriomis aplinkybėmis bendras bendradarbiavimo sėkmę lemiantis veiksnys yra partnerių dialogas ir pasitikėjimas, taip pat atitinkamo regiono bendrų poreikių pripažinimas ir jų tenkinimas.

| 11. | Nepakankamas vietos partnerių (horizontali plotmė) ar susijusių skirtingų valdymo lygmenų valdžios institucijų tarpusavio pasitikėjimas (vertikali plotmė) gali turėti ardomąjį poveikį ir apskritai stabdyti bendradarbiavimo procesą. Visos susijusios sprendimus priimančios institucijos privalo dėti nuolatines politines pastangas, kad stiprintų pasitikėjimą ir rastų visiems aktualių sudėtingų problemų sprendimus. |
| --- | --- |

11.

Nepakankamas vietos partnerių (horizontali plotmė) ar susijusių skirtingų valdymo lygmenų valdžios institucijų tarpusavio pasitikėjimas (vertikali plotmė) gali turėti ardomąjį poveikį ir apskritai stabdyti bendradarbiavimo procesą. Visos susijusios sprendimus priimančios institucijos privalo dėti nuolatines politines pastangas, kad stiprintų pasitikėjimą ir rastų visiems aktualių sudėtingų problemų sprendimus.

Europos Sąjungos lygmens iššūkiai

| 12. | Nors Europos Sąjungos šalių išsivystymo skirtumai pastaraisiais metais sumažėjo, remiantis prieš krizę surinktais statistiniais duomenimis atlikti makroekonominiai tyrimai rodo, kad atotrūkis tarp regionų didėja. Reikia ieškoti geriausių sprendimų, kaip sumažinti atotrūkį tarp regionų, pagerinti gyvenimo kokybę ekonominio išsivystymo požiūriu atsiliekančiuose regionuose ir išvystyti pramonės ir paslaugų sektorių bei ekologinį ūkininkavimą. |
| --- | --- |

12.

Nors Europos Sąjungos šalių išsivystymo skirtumai pastaraisiais metais sumažėjo, remiantis prieš krizę surinktais statistiniais duomenimis atlikti makroekonominiai tyrimai rodo, kad atotrūkis tarp regionų didėja. Reikia ieškoti geriausių sprendimų, kaip sumažinti atotrūkį tarp regionų, pagerinti gyvenimo kokybę ekonominio išsivystymo požiūriu atsiliekančiuose regionuose ir išvystyti pramonės ir paslaugų sektorių bei ekologinį ūkininkavimą.

| 13. | Dažnai teritorijų planavimas priklauso vien tik teritorinių administracinių vienetų, o ne funkcinio regiono kompetencijai ir jį vykdant neatsižvelgiama į miesto ir kaimo vietovių tarpusavio priklausomybę. Tokia padėtis gali turėti neigiamo poveikio teritorinei sanglaudai ir sumažinti galimybes vietos lygmeniu užtikrinti ekonominį ir socialinį vystymąsi stiprinančią sinergiją. |
| --- | --- |

13.

Dažnai teritorijų planavimas priklauso vien tik teritorinių administracinių vienetų, o ne funkcinio regiono kompetencijai ir jį vykdant neatsižvelgiama į miesto ir kaimo vietovių tarpusavio priklausomybę. Tokia padėtis gali turėti neigiamo poveikio teritorinei sanglaudai ir sumažinti galimybes vietos lygmeniu užtikrinti ekonominį ir socialinį vystymąsi stiprinančią sinergiją.

| 14. | Siekiant veiksmingumo, integruotas požiūris į vystymosi politiką neturėtų staiga nutrūkti ties administracine miesto ir kaimo riba. Reikėtų atsižvelgti į funkcinį aspektą. Miestus supančios vietovės, kitaip vadinamos priemiesčiais, prisideda prie tvaraus ekonominio vystymosi, aprūpina energija ir aplinkos bei kultūros ištekliais ir taip pagerina gyvenimo kokybę. Kartu pripažįstama, kad miestai yra viešųjų paslaugų, prekybos, sveikatos priežiūros, aukštojo mokslo, transporto, inovacijų ir užimtumo centrai. |
| --- | --- |

14.

Siekiant veiksmingumo, integruotas požiūris į vystymosi politiką neturėtų staiga nutrūkti ties administracine miesto ir kaimo riba. Reikėtų atsižvelgti į funkcinį aspektą. Miestus supančios vietovės, kitaip vadinamos priemiesčiais, prisideda prie tvaraus ekonominio vystymosi, aprūpina energija ir aplinkos bei kultūros ištekliais ir taip pagerina gyvenimo kokybę. Kartu pripažįstama, kad miestai yra viešųjų paslaugų, prekybos, sveikatos priežiūros, aukštojo mokslo, transporto, inovacijų ir užimtumo centrai.

| 15. | Miestų ir savivaldybių lygmeniu nustatytos administracinės ribos dažnai nesutampa su regiono ekonomine geografija. Be to, funkciniams regionams būdinga nenutrūkstanti raida, todėl reikia vykdyti tokią teritorinę politiką, kurią būtų galima koreguoti ir kuri būtų pakankamai lanksti. Pavyzdžiui, kalbant apie plačiausiai paplitusį miesto ir kaimo vietovių tarpusavio priklausomybės veiksnį – darbuotojų keliones iš gyvenamosios vietos į darbą, gerai žinoma, kad paprastai optimali kelionės trukmė turi būti ne ilgesnė kaip viena valanda: peržengus šią ribą darbo vietos pasiekiamumas blogėja. |
| --- | --- |

15.

Miestų ir savivaldybių lygmeniu nustatytos administracinės ribos dažnai nesutampa su regiono ekonomine geografija. Be to, funkciniams regionams būdinga nenutrūkstanti raida, todėl reikia vykdyti tokią teritorinę politiką, kurią būtų galima koreguoti ir kuri būtų pakankamai lanksti. Pavyzdžiui, kalbant apie plačiausiai paplitusį miesto ir kaimo vietovių tarpusavio priklausomybės veiksnį – darbuotojų keliones iš gyvenamosios vietos į darbą, gerai žinoma, kad paprastai optimali kelionės trukmė turi būti ne ilgesnė kaip viena valanda: peržengus šią ribą darbo vietos pasiekiamumas blogėja.

| 16. | Integruotas požiūris, kuriuo grindžiama miesto ir kaimo vietovių partnerystė, gali sudaryti naujas ekonominio vystymosi galimybes ir paskatinti naują ekonominio vystymosi dinamiką. Tvarus ir integracinis ekonomikos augimas regionų lygmeniu daugiausia priklauso nuo tinkamo miestų ir kaimų bendradarbiavimo potencialo išnaudojimo. |
| --- | --- |

16.

Integruotas požiūris, kuriuo grindžiama miesto ir kaimo vietovių partnerystė, gali sudaryti naujas ekonominio vystymosi galimybes ir paskatinti naują ekonominio vystymosi dinamiką. Tvarus ir integracinis ekonomikos augimas regionų lygmeniu daugiausia priklauso nuo tinkamo miestų ir kaimų bendradarbiavimo potencialo išnaudojimo.

| 17. | Jei vadovausimės principu, kad kaimyninės miesto ir kaimo vietovės turėtų ne konkuruoti, o papildyti vienos kitas, galima teigti, kad valdžios institucijų intervencinių veiksmų koordinavimas yra tikras iššūkis. Iš tiesų tik taip miesto ir kaimo vietovės galės rasti naudingas išeitis, kurios leis išvengti galimų interesų konfliktų. |
| --- | --- |

17.

Jei vadovausimės principu, kad kaimyninės miesto ir kaimo vietovės turėtų ne konkuruoti, o papildyti vienos kitas, galima teigti, kad valdžios institucijų intervencinių veiksmų koordinavimas yra tikras iššūkis. Iš tiesų tik taip miesto ir kaimo vietovės galės rasti naudingas išeitis, kurios leis išvengti galimų interesų konfliktų.

| 18. | Miesto ir kaimo partnerystei būtinas ilgalaikis požiūris, kuriuo remiantis būtų rengiamos strategijos ir programos, visų pirma, kuriamos valdymo struktūros. Ilgalaikio planavimo privalumai – tai, visų pirma, nuoseklumas ir pasiekti tvarūs rezultatai. Partnerystė gali padėti išspręsti realias problemas tenkinant tiek miesto, tiek kaimo teritorijų vietos poreikius arba įgyvendinant konkrečius bendrus sprendimus. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi reikalauti, kad planuojant ir vykdant daugiametį ES biudžetą pirmenybė būtų teikiama ilgalaikiam strateginiam požiūriui siekiant pašalinti trūkumus, susijusius su procedūrinėmis reguliavimo priemonėmis. |
| --- | --- |

18.

Miesto ir kaimo partnerystei būtinas ilgalaikis požiūris, kuriuo remiantis būtų rengiamos strategijos ir programos, visų pirma, kuriamos valdymo struktūros. Ilgalaikio planavimo privalumai – tai, visų pirma, nuoseklumas ir pasiekti tvarūs rezultatai. Partnerystė gali padėti išspręsti realias problemas tenkinant tiek miesto, tiek kaimo teritorijų vietos poreikius arba įgyvendinant konkrečius bendrus sprendimus. Regionų ir vietos valdžios institucijos turi reikalauti, kad planuojant ir vykdant daugiametį ES biudžetą pirmenybė būtų teikiama ilgalaikiam strateginiam požiūriui siekiant pašalinti trūkumus, susijusius su procedūrinėmis reguliavimo priemonėmis.

| 19. | Miesto ir kaimo partnerystės atvejų tyrimai rodo, kad partnerystės sėkmę lemia ne tik aukštesnių lygmenų – nacionalinio ar Europos – viešieji intervenciniai veiksmai, pavyzdžiui, norminės priemonės arba finansavimo mechanizmai. Vis tik tokio pobūdžio priemonės gali turėti lemiamos įtakos šios partnerystės raidai, patrauklumui, tvarumui, veiksmingumui ir galimybėms pasiekti norimų rezultatų. Kartais partnerystės sudarymas ir valdymas yra susiję su išlaidomis, kurių partneriai negali teisingai pasidalyti. Tokiu atveju veiksmingos partnerystės sudarymui reikės finansinės paramos arba techninės pagalbos. »ES užduotis yra nustatyti, kokios intervencinės priemonės yra tinkamiausios partnerystei inicijuoti ir remti, kuri galėtų veikti be finansinės paramos, ir išvengiant grynai formalios partnerystės, kuri nieko nedaro vietos bendruomenės labui. |
| --- | --- |

19.

Miesto ir kaimo partnerystės atvejų tyrimai rodo, kad partnerystės sėkmę lemia ne tik aukštesnių lygmenų – nacionalinio ar Europos – viešieji intervenciniai veiksmai, pavyzdžiui, norminės priemonės arba finansavimo mechanizmai. Vis tik tokio pobūdžio priemonės gali turėti lemiamos įtakos šios partnerystės raidai, patrauklumui, tvarumui, veiksmingumui ir galimybėms pasiekti norimų rezultatų. Kartais partnerystės sudarymas ir valdymas yra susiję su išlaidomis, kurių partneriai negali teisingai pasidalyti. Tokiu atveju veiksmingos partnerystės sudarymui reikės finansinės paramos arba techninės pagalbos. »ES užduotis yra nustatyti, kokios intervencinės priemonės yra tinkamiausios partnerystei inicijuoti ir remti, kuri galėtų veikti be finansinės paramos, ir išvengiant grynai formalios partnerystės, kuri nieko nedaro vietos bendruomenės labui.

| 20. | Daugiapakopis miesto ir kaimo partnerysčių valdymas reiškia, kad dalyvauja visi viešosios valdžios lygmenys ir susiję instituciniai partneriai. Dažnai institucijos, kurioms pavesta valdyti nacionalinio ar Europos lygmens miesto ir kaimo politikos priemones, neatsižvelgia į miesto ir kaimo vietovių tarpusavio priklausomybę ar su ja susijusias problemas arba galimus pavojus ir privalumus. |
| --- | --- |

20.

Daugiapakopis miesto ir kaimo partnerysčių valdymas reiškia, kad dalyvauja visi viešosios valdžios lygmenys ir susiję instituciniai partneriai. Dažnai institucijos, kurioms pavesta valdyti nacionalinio ar Europos lygmens miesto ir kaimo politikos priemones, neatsižvelgia į miesto ir kaimo vietovių tarpusavio priklausomybę ar su ja susijusias problemas arba galimus pavojus ir privalumus.

| 21. | Naują postūmį netoli sienos esantiems regionams suteikė visų pirma vis didesnis sienų atvėrimas ES viduje. Tarpvalstybinės miesto ir kaimo partnerystės skatinimas atskleidžia dideles vystymosi galimybes, kurias išnaudojant esminis vaidmuo tenka Europos Sąjungai. |
| --- | --- |

21.

Naują postūmį netoli sienos esantiems regionams suteikė visų pirma vis didesnis sienų atvėrimas ES viduje. Tarpvalstybinės miesto ir kaimo partnerystės skatinimas atskleidžia dideles vystymosi galimybes, kurias išnaudojant esminis vaidmuo tenka Europos Sąjungai.

Regionų ir vietos valdžios institucijų požiūris

| 22. | Miesto ir kaimo partnerystės pridėtinė vertė yra tai, kad ji padidina viešųjų intervencinių veiksmų veiksmingumą, užtikrina didesnį lėšų naudojimo nuoseklumą, taip pat skatina integruotus bendrų problemų sprendimus, o svarbiausia – didina solidarumą vietos lygmeniu. |
| --- | --- |

22.

Miesto ir kaimo partnerystės pridėtinė vertė yra tai, kad ji padidina viešųjų intervencinių veiksmų veiksmingumą, užtikrina didesnį lėšų naudojimo nuoseklumą, taip pat skatina integruotus bendrų problemų sprendimus, o svarbiausia – didina solidarumą vietos lygmeniu.

| 23. | Kaimo ir miesto valdžios institucijų priimtos priemonės turi būti orientuotos į vietos bendruomenių dalyvavimą planuojant ir vykdant veiklą. Šių priemonių įgyvendinimo rezultatai priklauso nuo šių bendruomenių dalyvavimo aktyvumo. |
| --- | --- |

23.

Kaimo ir miesto valdžios institucijų priimtos priemonės turi būti orientuotos į vietos bendruomenių dalyvavimą planuojant ir vykdant veiklą. Šių priemonių įgyvendinimo rezultatai priklauso nuo šių bendruomenių dalyvavimo aktyvumo.

| 24. | Kadangi viešųjų intervencinių veiksmų veiksmingumas turi lemiamą reikšmę sprendžiant problemas, dėl dažnų permainų ir regionų geografinio pobūdžio iššūkių valdymui konsoliduoti dažnai prireikia daug daugiau laiko. Todėl suinteresuotieji subjektai, ypač miestai, turi elgtis altruistiškai, pajėgti įveikti išankstines nuostatas, stengtis, kad partneriai nepaisant administracinių ar ekonominių skirtumų laikytųsi vienodo požiūrio vienas į kitą, prisiimti tvirtus įsipareigojimus, dėti nuolatines politines pastangas gebėjimams stiprinti ir parodyti, kad gali būti lankstūs. |
| --- | --- |

24.

Kadangi viešųjų intervencinių veiksmų veiksmingumas turi lemiamą reikšmę sprendžiant problemas, dėl dažnų permainų ir regionų geografinio pobūdžio iššūkių valdymui konsoliduoti dažnai prireikia daug daugiau laiko. Todėl suinteresuotieji subjektai, ypač miestai, turi elgtis altruistiškai, pajėgti įveikti išankstines nuostatas, stengtis, kad partneriai nepaisant administracinių ar ekonominių skirtumų laikytųsi vienodo požiūrio vienas į kitą, prisiimti tvirtus įsipareigojimus, dėti nuolatines politines pastangas gebėjimams stiprinti ir parodyti, kad gali būti lankstūs.

| 25. | Yra tam tikrų įstatyminių ir administracinių arba mokesčių ir finansinių kliūčių, kurios trukdo kurti miesto ir kaimo partnerystę ir ją dinamiškai plėtoti. Kad būtų užtikrintas šiai partnerystei plėtoti palankus teisinis ir finansinis pagrindas, reikia nustatyti ir pašalinti minėtas kliūtis. |
| --- | --- |

25.

Yra tam tikrų įstatyminių ir administracinių arba mokesčių ir finansinių kliūčių, kurios trukdo kurti miesto ir kaimo partnerystę ir ją dinamiškai plėtoti. Kad būtų užtikrintas šiai partnerystei plėtoti palankus teisinis ir finansinis pagrindas, reikia nustatyti ir pašalinti minėtas kliūtis.

| 26. | Tarpusavio priklausomybė viešųjų paslaugų teikimo srityje, tvarus vystymasis ir miesto bei kaimo partnerystės atveriamos ekonominės perspektyvos yra gera paskata ir miesto, ir kaimo partneriams, kad jie dirbtų kartu. |
| --- | --- |

26.

Tarpusavio priklausomybė viešųjų paslaugų teikimo srityje, tvarus vystymasis ir miesto bei kaimo partnerystės atveriamos ekonominės perspektyvos yra gera paskata ir miesto, ir kaimo partneriams, kad jie dirbtų kartu.

| 27. | Ypač svarbu stebėti partnerystės teikiamą naudą ir ją vertinti. Jei apčiuopiamą naudą yra lengviau įvertinti, tai naudą, kuri nėra apčiuopiama, sunku įvertinti, nors ji yra ne mažiau svarbi. Be to, jei intervencinių veiksmų imasi trečiosios šalys, kurios finansuoja partnerystę, yra dar svarbiau įvertinti skaičiais, net jei patys partneriai ir yra patenkinti padaryta pažanga. |
| --- | --- |

27.

Ypač svarbu stebėti partnerystės teikiamą naudą ir ją vertinti. Jei apčiuopiamą naudą yra lengviau įvertinti, tai naudą, kuri nėra apčiuopiama, sunku įvertinti, nors ji yra ne mažiau svarbi. Be to, jei intervencinių veiksmų imasi trečiosios šalys, kurios finansuoja partnerystę, yra dar svarbiau įvertinti skaičiais, net jei patys partneriai ir yra patenkinti padaryta pažanga.

Regionų komiteto politinės rekomendacijos

REGIONŲ KOMITETAS

| 28. | dar kartą patvirtina, kad remia šiuo metu įgyvendinamą Europos Parlamento ir Europos Komisijos pasiūlytą iniciatyvą RURBAN, tapsiančią pagrindu naujoms priemonėms, kuriomis Sąjungos lygmeniu bus siekiama remti integruotą teritorinę plėtrą ir miesto bei kaimo partnerystę; |
| --- | --- |

28.

dar kartą patvirtina, kad remia šiuo metu įgyvendinamą Europos Parlamento ir Europos Komisijos pasiūlytą iniciatyvą RURBAN, tapsiančią pagrindu naujoms priemonėms, kuriomis Sąjungos lygmeniu bus siekiama remti integruotą teritorinę plėtrą ir miesto bei kaimo partnerystę;

| 29. | džiaugiasi dėl valstybių narių lygmeniu padarytos pažangos vykdant Teritorinę darbotvarkę 2020 ir už sanglaudos politiką atsakingų ministrų patvirtintus politikos dokumentus: Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją, Marselio deklaraciją dėl Europos tvariųjų miestų orientacinės sistemos sukūrimo ir Toledo deklaraciją dėl integruotos miestų plėtros vaidmens įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus; |
| --- | --- |

29.

džiaugiasi dėl valstybių narių lygmeniu padarytos pažangos vykdant Teritorinę darbotvarkę 2020 ir už sanglaudos politiką atsakingų ministrų patvirtintus politikos dokumentus: Leipcigo tvariųjų Europos miestų chartiją, Marselio deklaraciją dėl Europos tvariųjų miestų orientacinės sistemos sukūrimo ir Toledo deklaraciją dėl integruotos miestų plėtros vaidmens įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus;

| 30. | primena Europos Parlamento rekomendacijas dėl Gero ES regioninės politikos valdymo: Europos Komisijos pagalbos ir kontrolės procedūros ir prašo jas įgyvendinti naujojo programavimo ciklo metu (2014–2020 m.) (1); |
| --- | --- |

30.

primena Europos Parlamento rekomendacijas dėl Gero ES regioninės politikos valdymo: Europos Komisijos pagalbos ir kontrolės procedūros ir prašo jas įgyvendinti naujojo programavimo ciklo metu (2014–2020 m.) (1);

| 31. | pabrėžia, kad būtina sudaryti palankias sąlygas keistis su partneryste ir miesto bei kaimo valdymu susijusia gerąja praktika ir žiniomis (2); |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad būtina sudaryti palankias sąlygas keistis su partneryste ir miesto bei kaimo valdymu susijusia gerąja praktika ir žiniomis (2);

| 32. | pripažįsta naujame bendrame fondų reglamente numatytų sanglaudai taikomų Europos Sąjungos taisyklių ir kaimo plėtros politikos suvienodinimo svarbą, nes vietos valdžios institucijoms bus lengviau rengti įvairių temų integruotus teritorinius projektus, ypač pasiūlymus dėl integruotų teritorinių investicijų (ITI) ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (angl. CLLD); |
| --- | --- |

32.

pripažįsta naujame bendrame fondų reglamente numatytų sanglaudai taikomų Europos Sąjungos taisyklių ir kaimo plėtros politikos suvienodinimo svarbą, nes vietos valdžios institucijoms bus lengviau rengti įvairių temų integruotus teritorinius projektus, ypač pasiūlymus dėl integruotų teritorinių investicijų (ITI) ir bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (angl. CLLD);

| 33. | įgyvendinant regioninės ir kaimo plėtros politiką, rekomenduoja valstybių narių lygmens valdymo institucijoms taikyti ES siūlomas teritorinės plėtros priemones: integruotas teritorines investicijas (ITI), bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą (angl. CLLD), visuotines dotacijas ir finansavimą kelių fondų lėšomis; |
| --- | --- |

33.

įgyvendinant regioninės ir kaimo plėtros politiką, rekomenduoja valstybių narių lygmens valdymo institucijoms taikyti ES siūlomas teritorinės plėtros priemones: integruotas teritorines investicijas (ITI), bendruomenės inicijuotą vietos plėtrą (angl. CLLD), visuotines dotacijas ir finansavimą kelių fondų lėšomis;

| 34. | rekomenduoja naujame programavimo cikle laikytis integruoto teritorinio požiūrio į partnerystės susitarimus, įtraukiant ir juose konkrečiai nurodant teritorinį intervencinių veiksmų ir paramos priemonių, visų pirma skirtų miesto ir kaimo partnerystei funkcinių regionų lygmeniu, aspektą; |
| --- | --- |

34.

rekomenduoja naujame programavimo cikle laikytis integruoto teritorinio požiūrio į partnerystės susitarimus, įtraukiant ir juose konkrečiai nurodant teritorinį intervencinių veiksmų ir paramos priemonių, visų pirma skirtų miesto ir kaimo partnerystei funkcinių regionų lygmeniu, aspektą;

| 35. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos savo investicijų programas rengia vadovaudamosi teminiais strategijos „Europa 2020“ tikslais, bet nustatydamos veiksmų geografinį perimetrą jos gali pasirinkti atitinkamus funkcinius regionus. Kalbant apie reikalavimų fondų paramai gauti atitikimo kriterijus, reikia pripažinti šiuos funkcinius regionus ir kartu įtraukti finansavimo šaltinius, kuriais galima pasinaudoti pagal ES regioninę politiką ir bendrą žemės ūkio politiką; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos savo investicijų programas rengia vadovaudamosi teminiais strategijos „Europa 2020“ tikslais, bet nustatydamos veiksmų geografinį perimetrą jos gali pasirinkti atitinkamus funkcinius regionus. Kalbant apie reikalavimų fondų paramai gauti atitikimo kriterijus, reikia pripažinti šiuos funkcinius regionus ir kartu įtraukti finansavimo šaltinius, kuriais galima pasinaudoti pagal ES regioninę politiką ir bendrą žemės ūkio politiką;

| 36. | pritaria teiginiui, kad miesto ir kaimo partnerystė nėra priemonė, skirta ekonominiam potencialui paskirstyti tam tikroje erdvėje ar perskirstyti finansavimą tam tikrame funkciniame regione. Šios partnerystės tikslas – tinkamas turimų galimybių išnaudojimas ir skirtingų šalių santykių užmezgimas siekiant skatinti vietos vystymąsi; |
| --- | --- |

36.

pritaria teiginiui, kad miesto ir kaimo partnerystė nėra priemonė, skirta ekonominiam potencialui paskirstyti tam tikroje erdvėje ar perskirstyti finansavimą tam tikrame funkciniame regione. Šios partnerystės tikslas – tinkamas turimų galimybių išnaudojimas ir skirtingų šalių santykių užmezgimas siekiant skatinti vietos vystymąsi;

| 37. | laikosi nuomonės, kad reikia konkrečiau įvertinti institucinio susiskaidymo pavojus sudarant miesto ir kaimo partnerystes: galimi partnerių interesų konfliktai ir jų ekonominis matmuo; pavojai, susiję su galimomis reformomis, skirtomis padidinti ekonominį veiksmingumą, bet kartu ir su intervencinių veiksmų legitimumo, pažeidžiamumo ir tvarumo finansiniu požiūriu pripažinimo stabilumu; galimas finansavimo poreikių ir esamų galimybių neatitikimas; pavojus, kad atitinkami partneriai ir privatūs partneriai nepakankamai įsitrauks į veiklą ir kt.; |
| --- | --- |

37.

laikosi nuomonės, kad reikia konkrečiau įvertinti institucinio susiskaidymo pavojus sudarant miesto ir kaimo partnerystes: galimi partnerių interesų konfliktai ir jų ekonominis matmuo; pavojai, susiję su galimomis reformomis, skirtomis padidinti ekonominį veiksmingumą, bet kartu ir su intervencinių veiksmų legitimumo, pažeidžiamumo ir tvarumo finansiniu požiūriu pripažinimo stabilumu; galimas finansavimo poreikių ir esamų galimybių neatitikimas; pavojus, kad atitinkami partneriai ir privatūs partneriai nepakankamai įsitrauks į veiklą ir kt.;

| 38. | mano, kad būtina Europos Sąjungos lygmeniu labiau propaguoti ir pripažinti partnerystės privalumus. Visi valdžios lygmenys, įskaitant ir ES lygmenį, turėtų remti vietos valdžios institucinių gebėjimų organizuoti viešųjų paslaugų teikimą stiprinimą, turimų pajėgumų vystymą ir išnaudojimą ir jų našumo didinimą, išteklių racionalizavimą ir didesnių galimybių naudotis gamtos ištekliais užtikrinimą. Funkcinių regionų įvaizdžio formavimas, neigiamų kaimyninių administracinių vienetų konkuravimo pasekmių sušvelninimas (visų pirma mokesčių srityje), didesnės investicijų masto ekonomijos užtikrinimas, ekonominis gyvybingumas, galimybės naudotis paslaugomis, nepanaudotų išteklių mobilizavimas, vietos lygmens žinių gerinimas sutelkiant informaciją, kelio užkirtimas padrikai miestų plėtrai– tai tik keletas pavyzdžių, su kokiais iššūkiais susiduriama plėtojant miesto ir kaimo partnerystę; |
| --- | --- |

38.

mano, kad būtina Europos Sąjungos lygmeniu labiau propaguoti ir pripažinti partnerystės privalumus. Visi valdžios lygmenys, įskaitant ir ES lygmenį, turėtų remti vietos valdžios institucinių gebėjimų organizuoti viešųjų paslaugų teikimą stiprinimą, turimų pajėgumų vystymą ir išnaudojimą ir jų našumo didinimą, išteklių racionalizavimą ir didesnių galimybių naudotis gamtos ištekliais užtikrinimą. Funkcinių regionų įvaizdžio formavimas, neigiamų kaimyninių administracinių vienetų konkuravimo pasekmių sušvelninimas (visų pirma mokesčių srityje), didesnės investicijų masto ekonomijos užtikrinimas, ekonominis gyvybingumas, galimybės naudotis paslaugomis, nepanaudotų išteklių mobilizavimas, vietos lygmens žinių gerinimas sutelkiant informaciją, kelio užkirtimas padrikai miestų plėtrai– tai tik keletas pavyzdžių, su kokiais iššūkiais susiduriama plėtojant miesto ir kaimo partnerystę;

| 39. | rekomenduoja vykdyti funkcinių regionų ir tarpvalstybinių miesto ir kaimo partnerysčių projektus, kurie galėtų būti atskaitos tašku rengiant daugiametes, Europos struktūrinių fondų ir investicinių fondų finansuojamas vystymo programas; |
| --- | --- |

39.

rekomenduoja vykdyti funkcinių regionų ir tarpvalstybinių miesto ir kaimo partnerysčių projektus, kurie galėtų būti atskaitos tašku rengiant daugiametes, Europos struktūrinių fondų ir investicinių fondų finansuojamas vystymo programas;

| 40. | atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungos programos turi būti lanksčios, kad jos atitiktų realius funkcinių regionų poreikius ir leistų sukurti mechanizmus, kurie kaimo ir miesto vietovėms padėtų ir jas skatintų vystyti bendrą veiklą ir siekti veiksmingesnių politinių sprendimų; |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį, kad Europos Sąjungos programos turi būti lanksčios, kad jos atitiktų realius funkcinių regionų poreikius ir leistų sukurti mechanizmus, kurie kaimo ir miesto vietovėms padėtų ir jas skatintų vystyti bendrą veiklą ir siekti veiksmingesnių politinių sprendimų;

| 41. | mano, kad gyvybiškai svarbu pagerinti duomenų rinkimą funkcinių regionų lygmeniu. Tai leis sukurti patikimų duomenų bazę, kuri sudarytų sąlygas pagerinti teritorijų planavimą priimant sprendimus remiantis sukaupta informacija, galint pagrįsti intervencinių veiksmų proporcingumą, t. y. būtinybę planavimą vykdyti ten, kur iš tiesų yra problemų arba vyksta permainos. Be to, kad būtų plačiau naudojamasi patikima informacija apie sėkmingą (arba ne) partnerystės plėtojimą, reikia sukaupti praktinių pavyzdžių, įrodančių partnerystės pridėtinę vertę ir naudą tvariam ekonominiam vystymuisi (3). Šiuo požiūriu ESPON analizė bus itin svarbi politikos rengėjams ir projektų įgyvendintojams; |
| --- | --- |

41.

mano, kad gyvybiškai svarbu pagerinti duomenų rinkimą funkcinių regionų lygmeniu. Tai leis sukurti patikimų duomenų bazę, kuri sudarytų sąlygas pagerinti teritorijų planavimą priimant sprendimus remiantis sukaupta informacija, galint pagrįsti intervencinių veiksmų proporcingumą, t. y. būtinybę planavimą vykdyti ten, kur iš tiesų yra problemų arba vyksta permainos. Be to, kad būtų plačiau naudojamasi patikima informacija apie sėkmingą (arba ne) partnerystės plėtojimą, reikia sukaupti praktinių pavyzdžių, įrodančių partnerystės pridėtinę vertę ir naudą tvariam ekonominiam vystymuisi (3). Šiuo požiūriu ESPON analizė bus itin svarbi politikos rengėjams ir projektų įgyvendintojams;

| 42. | yra įsitikinęs, kad norint įvertinti miesto ir kaimo partnerystės kokybę, labai svarbu geriau suprasti jos duodamą apčiuopiamą ir neapčiuopiamą naudą. Tai parodys šios partnerystės europinę pridėtinę vertę įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus. Būtų naudinga nustatyti bendrus rodiklius minėtai naudai įvertinti skaičiais. Vietos valdžios institucijas būtų galima paraginti šiuos rodiklius naudoti. Ilgalaikėje perspektyvoje būtų galima atlikti partnerių lyginamąją analizę, ypač Europos Sąjungos fondų finansuojamų programų atveju; |
| --- | --- |

42.

yra įsitikinęs, kad norint įvertinti miesto ir kaimo partnerystės kokybę, labai svarbu geriau suprasti jos duodamą apčiuopiamą ir neapčiuopiamą naudą. Tai parodys šios partnerystės europinę pridėtinę vertę įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus. Būtų naudinga nustatyti bendrus rodiklius minėtai naudai įvertinti skaičiais. Vietos valdžios institucijas būtų galima paraginti šiuos rodiklius naudoti. Ilgalaikėje perspektyvoje būtų galima atlikti partnerių lyginamąją analizę, ypač Europos Sąjungos fondų finansuojamų programų atveju;

| 43. | vietos ir regionų valdžios institucijas ragina kurti novatoriškus miesto ir kaimo valdymo modelius, kurie leistų optimizuoti miesto ir kaimo vietovių bendradarbiavimo poveikį ir jo rezultatus; |
| --- | --- |

43.

vietos ir regionų valdžios institucijas ragina kurti novatoriškus miesto ir kaimo valdymo modelius, kurie leistų optimizuoti miesto ir kaimo vietovių bendradarbiavimo poveikį ir jo rezultatus;

| 44. | siūlo, kad miesto ir kaimo partnerystė būtų viena iš programos URBACT ir novatoriškų veiksmų prioritetų siekiant kaupti informaciją apie miesto ir kaimo partnerystės patirtį ir praktiką Europos Sąjungoje ir skatinti novatoriškus valdymo modelius; |
| --- | --- |

44.

siūlo, kad miesto ir kaimo partnerystė būtų viena iš programos URBACT ir novatoriškų veiksmų prioritetų siekiant kaupti informaciją apie miesto ir kaimo partnerystės patirtį ir praktiką Europos Sąjungoje ir skatinti novatoriškus valdymo modelius;

| 45. | mano, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą, ypač pasienio, ir didinti pagal Europos Sąjungos programas teikiamą finansinę paramą partnerystės sąnaudoms bendrai finansuoti, kurios – kaip ir administracinės išlaidos ar žmogiškieji ištekliai – gali būti didelės. Norint užtikrinti partnerystės tvarumą, reikia įvertinti ne tik šias sąnaudas, bet ir sąnaudų bei naudos santykį; |
| --- | --- |

45.

mano, kad reikia stiprinti bendradarbiavimą, ypač pasienio, ir didinti pagal Europos Sąjungos programas teikiamą finansinę paramą partnerystės sąnaudoms bendrai finansuoti, kurios – kaip ir administracinės išlaidos ar žmogiškieji ištekliai – gali būti didelės. Norint užtikrinti partnerystės tvarumą, reikia įvertinti ne tik šias sąnaudas, bet ir sąnaudų bei naudos santykį;

| 46. | laikosi nuomonės, kad partnerystė tik tada bus veiksminga, jei suinteresuotosiomis šalimis bus privatus, socialinės ekonomikos ir nevyriausybinis sektoriai ir jei ji sulauks piliečių palaikymo; |
| --- | --- |

46.

laikosi nuomonės, kad partnerystė tik tada bus veiksminga, jei suinteresuotosiomis šalimis bus privatus, socialinės ekonomikos ir nevyriausybinis sektoriai ir jei ji sulauks piliečių palaikymo;

| 47. | atkreipia dėmesį į miesto ir kaimo partnerystės tarpvalstybinius aspektus ir į tai, kaip panaudojamos Komisijos siūlomos finansavimo priemonės, kad būtų skatinamas miesto ir kaimo tarpvalstybinių jungčių ekonominio vystymosi potencialas; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į miesto ir kaimo partnerystės tarpvalstybinius aspektus ir į tai, kaip panaudojamos Komisijos siūlomos finansavimo priemonės, kad būtų skatinamas miesto ir kaimo tarpvalstybinių jungčių ekonominio vystymosi potencialas;

| 48. | pabrėžia dialogo su piliečiais svarbą, kadangi jis miesto ir kaimo valdymo srityje yra būtinas, jei norime pasiekti bendrą sutarimą dėl bendros vizijos ir tikslų ir sustiprinti pasitikėjimą; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia dialogo su piliečiais svarbą, kadangi jis miesto ir kaimo valdymo srityje yra būtinas, jei norime pasiekti bendrą sutarimą dėl bendros vizijos ir tikslų ir sustiprinti pasitikėjimą;

| 49. | laikosi nuomonės, kad reikia priimti priemones, kurios užkirstų kelią padrikai miestų plėtrai, turinčiai nepageidautinų pasekmių, visų pirma susijusių su tvaraus vystymosi galimybėmis, kadangi turi įtakos dirvožemio sandarinimui, sudaro palankias sąlygas potvyniams ir trukdo rizikos prevencijai bei vandens tiekimo užtikrinimui, taip pat kenkia oro kokybei, tačiau yra susijusi ir su judumu, kadangi lemia, pavyzdžiui, eismo spūsčių problemas arba papildomas infrastruktūros sąnaudas ir apskritai teritorijų planavimo sunkumus. Tokias problemas galima išspręsti, kai miesto vietovės ir kaimo vietovės dirba kartu; |
| --- | --- |

49.

laikosi nuomonės, kad reikia priimti priemones, kurios užkirstų kelią padrikai miestų plėtrai, turinčiai nepageidautinų pasekmių, visų pirma susijusių su tvaraus vystymosi galimybėmis, kadangi turi įtakos dirvožemio sandarinimui, sudaro palankias sąlygas potvyniams ir trukdo rizikos prevencijai bei vandens tiekimo užtikrinimui, taip pat kenkia oro kokybei, tačiau yra susijusi ir su judumu, kadangi lemia, pavyzdžiui, eismo spūsčių problemas arba papildomas infrastruktūros sąnaudas ir apskritai teritorijų planavimo sunkumus. Tokias problemas galima išspręsti, kai miesto vietovės ir kaimo vietovės dirba kartu;

| 50. | nurodo, kad būtina pasitelkti privatų ir socialinės ekonomikos sektorius, kurių indėlis ypač naudingas kalbant apie našumo rodiklius, sugebėjimus imtis verslo, diegti inovacijas, pasinaudoti galimybėmis ir sutelkti visuomenę, ir kurie visų pirma padeda pritraukti kapitalo ir užmegzti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę; |
| --- | --- |

50.

nurodo, kad būtina pasitelkti privatų ir socialinės ekonomikos sektorius, kurių indėlis ypač naudingas kalbant apie našumo rodiklius, sugebėjimus imtis verslo, diegti inovacijas, pasinaudoti galimybėmis ir sutelkti visuomenę, ir kurie visų pirma padeda pritraukti kapitalo ir užmegzti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę;

| 51. | primena pagrindinius sėkmingos partnerystės principus: reikia rodyti pasitikėjimą, nustatyti visas esamas galimybes, diskusijas rengti galvojant apie konkrečių projektų įgyvendinimą, pasirinkti ir miestui, ir kaimui naudingus sprendimus, užsibrėžti tikslą pritraukti lėšų ir siekti veiksmų nuoseklumo ir ilgalaikio tvarumo. |
| --- | --- |

51.

primena pagrindinius sėkmingos partnerystės principus: reikia rodyti pasitikėjimą, nustatyti visas esamas galimybes, diskusijas rengti galvojant apie konkrečių projektų įgyvendinimą, pasirinkti ir miestui, ir kaimui naudingus sprendimus, užsibrėžti tikslą pritraukti lėšų ir siekti veiksmų nuoseklumo ir ilgalaikio tvarumo.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  EP pranešimas (2009/2231(INI)): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0280+0+DOC+XML+V0//LT

1

(2)  Ekonominio bendradarbiavimo ir plėtros organizacijos (EBPO) rekomendacijos – išsamus tyrimas miesto ir kaimo partnerystės tema; Federalinio statybos, urbanistikos klausimų ir teritorijų vystymo mokslinių tyrimų instituto tyrimas „Partnerystė tvariai miestų ir kaimų plėtrai vykdyti: duomenys“ (pranc. Partenariat pour le développement urbain-rural durable: données établies); Eurocities pranešimas „Miestai, bendradarbiaujantys nepaisant administracinių ribų: praktinė patirtis“ (pranc. Villes coopérant au-delà de leurs frontières administratives: données fondées sur l'expérience); Europos municipalitetų ir regionų tarybos pranešimas „Miesto ir kaimo partnerystė integruotai teritorinei plėtrai vykdyti“ (pranc. Le partenariat urbain-rural pour le développement territorial intégré).

2

(3)  Šiuo požiūriu galima paminėti Europos tinklą PURPLE, pagal kurį įvairių ES valstybių narių priemiesčių regionai bendradarbiauja miestų periferijoje esančių kaimo vietovių gyvybingumo tema.

3

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/15

---

Regionų komiteto nuomonė. 2014 m. ES biudžeto projektas

2013/C 356/04

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu metinio ES biudžeto rengimo procesas yra politinio ir strateginio pobūdžio, ir rekomenduoja vykdyti oficialias konsultacijas dėl būsimų metinių biudžetų; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu metinio ES biudžeto rengimo procesas yra politinio ir strateginio pobūdžio, ir rekomenduoja vykdyti oficialias konsultacijas dėl būsimų metinių biudžetų;

| — | palankiai vertina Europos Komisijos pastangas teikti informaciją apie ES finansavimą gaunančius subjektus, tačiau mano, kad viešai prieinama informacija yra nepakankama ir pernelyg padrika, kad būtų galima susidaryti tikslią bendrą nuomonę apie tai, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos leidžia ir administruoja Europos lėšas; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Europos Komisijos pastangas teikti informaciją apie ES finansavimą gaunančius subjektus, tačiau mano, kad viešai prieinama informacija yra nepakankama ir pernelyg padrika, kad būtų galima susidaryti tikslią bendrą nuomonę apie tai, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos leidžia ir administruoja Europos lėšas;

| — | pabrėžia, kad atidžiai stebės, ar lėta programavimo pradžia ir lėtas lėšų įsisavinimas turės neigiamo poveikio daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrai, kurią planuojama atlikti 2016 m.; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad atidžiai stebės, ar lėta programavimo pradžia ir lėtas lėšų įsisavinimas turės neigiamo poveikio daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrai, kurią planuojama atlikti 2016 m.;

| — | pažymi, kad apie trečdalis visų neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL), t. y. 70,7 mlrd. EUR, bus apmokėti 2014 m., tačiau sutinka su Europos Komisijos išreikštu susirūpinimu dėl 2015 ir 2016 finansinių metų; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad apie trečdalis visų neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL), t. y. 70,7 mlrd. EUR, bus apmokėti 2014 m., tačiau sutinka su Europos Komisijos išreikštu susirūpinimu dėl 2015 ir 2016 finansinių metų;

| — | mano, kad vėluojantys mokėjimai yra nepriimtinas dalykas, ir primygtinai nurodo, kad pasidalijamojo valdymo programoms būtų taikomas privalomas 60 dienų mokėjimo terminas ir kad būtų nustatytos teisinės arba finansinės sankcijos, jeigu to termino bus nesilaikoma; |
| --- | --- |

—

mano, kad vėluojantys mokėjimai yra nepriimtinas dalykas, ir primygtinai nurodo, kad pasidalijamojo valdymo programoms būtų taikomas privalomas 60 dienų mokėjimo terminas ir kad būtų nustatytos teisinės arba finansinės sankcijos, jeigu to termino bus nesilaikoma;

| — | apgailestauja, kad politiniame 2014 m. ES biudžeto prioritetų pristatyme nebuvo paminėtas Europos semestras; |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad politiniame 2014 m. ES biudžeto prioritetų pristatyme nebuvo paminėtas Europos semestras;

| — | siūlo sutelkti visą Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimą į laikotarpio pradžią, t. y. 2014–2015 m., ir spartaus įgyvendinimo sumetimais paremti atitinkamomis priemonėmis (pavyzdžiui, gebėjimų ugdymu); |
| --- | --- |

—

siūlo sutelkti visą Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimą į laikotarpio pradžią, t. y. 2014–2015 m., ir spartaus įgyvendinimo sumetimais paremti atitinkamomis priemonėmis (pavyzdžiui, gebėjimų ugdymu);

| — | prašo laikotarpio pradžioje 2014–2015 m. papildomai skirti iki 200 mln. EUR programai „Horizontas 2020“, 150 mln. EUR programai „Erasmus“ ir 50 mln. EUR programai COSME; |
| --- | --- |

—

prašo laikotarpio pradžioje 2014–2015 m. papildomai skirti iki 200 mln. EUR programai „Horizontas 2020“, 150 mln. EUR programai „Erasmus“ ir 50 mln. EUR programai COSME;

| — | pritaria numatomam 351,9 mln. EUR sumos perkėlimui iš pirmojo į antrąjį bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramstį ir pakartoja, kad tvirtai nepritaria lėšų perkėlimui priešinga kryptimi; |
| --- | --- |

—

pritaria numatomam 351,9 mln. EUR sumos perkėlimui iš pirmojo į antrąjį bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramstį ir pakartoja, kad tvirtai nepritaria lėšų perkėlimui priešinga kryptimi;

| — | siūlo papildomą „bendrosios augimo ir užimtumo atsargos (maržos)“ lankstumą taikyti ir 1b biudžeto išlaidų kategorijai. |
| --- | --- |

—

siūlo papildomą „bendrosios augimo ir užimtumo atsargos (maržos)“ lankstumą taikyti ir 1b biudžeto išlaidų kategorijai.

| Pranešėjas | Luc VAN DEN BRANDE (BE / ELP) Flandrijos ir Europos ryšių palaikymo įstaigos pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | Europos Komisija, Europos Komisijos 2014 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (2014 m. biudžeto projekto rengimas)
  2013 m. birželio mėn., SEC (2013) 370
  Europos Sąjungos Taryba, Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa
  2013 m. birželio 27 d., dok. 11655/13 |

Pranešėjas

Luc VAN DEN BRANDE (BE / ELP) Flandrijos ir Europos ryšių palaikymo įstaigos pirmininkas

Pamatiniai dokumentai

Europos Komisija, Europos Komisijos 2014 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (2014 m. biudžeto projekto rengimas)

2013 m. birželio mėn., SEC (2013) 370

Europos Sąjungos Taryba, Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa

2013 m. birželio 27 d., dok. 11655/13

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | atkreipia dėmesį į tai, kad jis pirmą kartą rengia nuomonę dėl metinės ES biudžeto procedūros siekdamas atstovauti vietos ir regionų valdžios institucijų pozicijai dėl biudžeto išlaidų kategorijų, iš kurių šios institucijos gauna didžiausią finansavimą ir kurios yra su jomis tiesiogiai susijusios; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į tai, kad jis pirmą kartą rengia nuomonę dėl metinės ES biudžeto procedūros siekdamas atstovauti vietos ir regionų valdžios institucijų pozicijai dėl biudžeto išlaidų kategorijų, iš kurių šios institucijos gauna didžiausią finansavimą ir kurios yra su jomis tiesiogiai susijusios;

| 2. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu metinio ES biudžeto rengimo procesas yra politinio ir strateginio pobūdžio, ir siūlo, kad Komisija, Taryba ar Parlamentas vykdytų oficialias konsultacijas dėl būsimų metinių biudžetų, kad RK turėtų galimybę pateikti savo poziciją Europos Komisijai paskelbus biudžeto projektą ir pageidautina prieš Tarybai perduodant biudžeto projektą Parlamentui; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu metinio ES biudžeto rengimo procesas yra politinio ir strateginio pobūdžio, ir siūlo, kad Komisija, Taryba ar Parlamentas vykdytų oficialias konsultacijas dėl būsimų metinių biudžetų, kad RK turėtų galimybę pateikti savo poziciją Europos Komisijai paskelbus biudžeto projektą ir pageidautina prieš Tarybai perduodant biudžeto projektą Parlamentui;

| 3. | pabrėžia, kad šioje nuomonėje nenagrinėjamos su V skyriumi susijusios administracinės išlaidos; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad šioje nuomonėje nenagrinėjamos su V skyriumi susijusios administracinės išlaidos;

| 4. | šioje nuomonėje didžiausią dėmesį sutelkia į Regionų komitetui ir vietos ir regionų valdžios institucijoms svarbiausias biudžeto išlaidų kategorijas, įskaitant struktūrinius fondus, programą „Horizontas 2020“, Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programą (COSME), Sanglaudos fondą ir kitas pasidalijamojo valdymo programas, pavyzdžiui, EJRŽF, EŽŪFKP ir LIFE+; |
| --- | --- |

4.

šioje nuomonėje didžiausią dėmesį sutelkia į Regionų komitetui ir vietos ir regionų valdžios institucijoms svarbiausias biudžeto išlaidų kategorijas, įskaitant struktūrinius fondus, programą „Horizontas 2020“, Įmonių ir MVĮ konkurencingumo programą (COSME), Sanglaudos fondą ir kitas pasidalijamojo valdymo programas, pavyzdžiui, EJRŽF, EŽŪFKP ir LIFE+;

Europos biudžetas ir vietos ir regionų valdžios institucijos

| 5. | pažymi, kad Europos biudžetas yra itin svarbus vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes jos pagal pasidalijamojo valdymo metodą tiesiogiai valdo kai kurias ES programas ir todėl joms tiesioginio poveikio turi įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų lygis šiose srityse, ypač atsižvelgiant į vėluojančius mokėjimus dėl ankstesniais metais susikaupusių neapmokėtų mokėjimo prašymų, kurie daro tiesioginį poveikį daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų viešiesiems finansams visoje Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

5.

pažymi, kad Europos biudžetas yra itin svarbus vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes jos pagal pasidalijamojo valdymo metodą tiesiogiai valdo kai kurias ES programas ir todėl joms tiesioginio poveikio turi įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų lygis šiose srityse, ypač atsižvelgiant į vėluojančius mokėjimus dėl ankstesniais metais susikaupusių neapmokėtų mokėjimo prašymų, kurie daro tiesioginį poveikį daugelio vietos ir regionų valdžios institucijų viešiesiems finansams visoje Europos Sąjungoje;

| 6. | taip pat nurodo, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų, gaunančių finansavimą iš Europos fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo (ESF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), yra labai priklausomos nuo šių lėšų, kad galėtų pasiekti savo politikos tikslus; |
| --- | --- |

6.

taip pat nurodo, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų, gaunančių finansavimą iš Europos fondų, pavyzdžiui, Europos regioninės plėtros fondo (ERPF), Sanglaudos fondo, Europos socialinio fondo (ESF), Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai (EŽŪFKP), Europos jūrų reikalų ir žuvininkystės fondo (EJRŽF), yra labai priklausomos nuo šių lėšų, kad galėtų pasiekti savo politikos tikslus;

| 7. | be to, norėtų priminti, kad ES biudžetas sudaro tik nedidelę dalį (apie 2 proc.) visų viešųjų išlaidų Europos Sąjungoje ir pats savaime yra nepakankamas, kad būtų galima finansuoti 1,8 trilijono EUR vertės į ateitį orientuotų tiesioginių investicijų, kurių Europai reikia iki 2020 m. Todėl Regionų komitetas laikosi nuomonės, jog būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir toliau dalyvautų naujajame Europos ekonomikos valdyme, ir pabrėžia, kad svarbu vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į veiklą, susijusią su partnerystės susitarimais; |
| --- | --- |

7.

be to, norėtų priminti, kad ES biudžetas sudaro tik nedidelę dalį (apie 2 proc.) visų viešųjų išlaidų Europos Sąjungoje ir pats savaime yra nepakankamas, kad būtų galima finansuoti 1,8 trilijono EUR vertės į ateitį orientuotų tiesioginių investicijų, kurių Europai reikia iki 2020 m. Todėl Regionų komitetas laikosi nuomonės, jog būtina užtikrinti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir toliau dalyvautų naujajame Europos ekonomikos valdyme, ir pabrėžia, kad svarbu vietos ir regionų valdžios institucijas įtraukti į veiklą, susijusią su partnerystės susitarimais;

| 8. | pabrėžia, kad investicijos ir Europos biudžetas daro daugiklio ir sverto poveikį pritraukdami viešojo ir privataus sektorių bendrą finansavimą regionų, vietos ir nacionaliniu lygmeniu. Daugelyje valstybių narių viešosios investicijos labai priklauso nuo struktūrinių fondų: 13 valstybių narių jų lėšos sudaro daugiau kaip 30 proc. viešųjų investicijų, o 6 šalyse – netgi viršija 60 proc.; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad investicijos ir Europos biudžetas daro daugiklio ir sverto poveikį pritraukdami viešojo ir privataus sektorių bendrą finansavimą regionų, vietos ir nacionaliniu lygmeniu. Daugelyje valstybių narių viešosios investicijos labai priklauso nuo struktūrinių fondų: 13 valstybių narių jų lėšos sudaro daugiau kaip 30 proc. viešųjų investicijų, o 6 šalyse – netgi viršija 60 proc.;

| 9. | pažymi, kad nėra tiksliai žinoma, kokia išlaidų dalis skiriama vietos ir regionų valdymo organams, tačiau manoma, kad didelę ES biudžeto dalį išleidžia nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos, valstybinės įstaigos, nevyriausybinės organizacijos, ne pelno organizacijos, privačios organizacijos, įmonės, universitetai ir švietimo įstaigos, privatūs asmenys ir pan. ir kad apskritai trečdalis viešųjų išlaidų ir du trečdaliai viešųjų investicijų patikimos regionų ir vietos lygmeniui; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad nėra tiksliai žinoma, kokia išlaidų dalis skiriama vietos ir regionų valdymo organams, tačiau manoma, kad didelę ES biudžeto dalį išleidžia nacionalinės, regionų ir vietos valdžios institucijos, valstybinės įstaigos, nevyriausybinės organizacijos, ne pelno organizacijos, privačios organizacijos, įmonės, universitetai ir švietimo įstaigos, privatūs asmenys ir pan. ir kad apskritai trečdalis viešųjų išlaidų ir du trečdaliai viešųjų investicijų patikimos regionų ir vietos lygmeniui;

| 10. | yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka iš esmės svarbų ir nepakeičiamą vaidmenį įgyvendinant Europos politikos tikslus. Šios institucijos tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvauja, pavyzdžiui:






  — | bedarbiams, imigrantams, moterims ir pan. grupėms skirtose užimtumo programose, |
| --- | --- | --- |

10.

yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka iš esmės svarbų ir nepakeičiamą vaidmenį įgyvendinant Europos politikos tikslus. Šios institucijos tiesiogiai arba netiesiogiai dalyvauja, pavyzdžiui:

—

bedarbiams, imigrantams, moterims ir pan. grupėms skirtose užimtumo programose,

| — | jaunimo užimtumo skatinimo programose, |
| --- | --- |

—

jaunimo užimtumo skatinimo programose,

| — | pažeidžiamų visuomenės grupių socialinės integracijos srityje, |
| --- | --- |

—

pažeidžiamų visuomenės grupių socialinės integracijos srityje,

| — | kovos su diskriminacija darbo vietoje srityje, |
| --- | --- |

—

kovos su diskriminacija darbo vietoje srityje,

| — | kultūrų dialogo ir kultūros sklaidos srityje, |
| --- | --- |

—

kultūrų dialogo ir kultūros sklaidos srityje,

| — | jaunimo socialinės įtraukties ir dalyvavimo srityje, |
| --- | --- |

—

jaunimo socialinės įtraukties ir dalyvavimo srityje,

| — | neįgaliųjų socialinės įtraukties skatinimo srityje, |
| --- | --- |

—

neįgaliųjų socialinės įtraukties skatinimo srityje,

| — | audiovizualinio sektoriaus rėmimo srityje, |
| --- | --- |

—

audiovizualinio sektoriaus rėmimo srityje,

| — | aplinkos apsaugos ir biologinės įvairovės srityje, |
| --- | --- |

—

aplinkos apsaugos ir biologinės įvairovės srityje,

| — | Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos įgyvendinimo srityje, |
| --- | --- |

—

Septintosios bendrosios mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos programos įgyvendinimo srityje,

| — | ekonomikos struktūros modernizavimo ir įvairinimo programose ir darbo vietų kūrimo programose IRT, turizmo, energetikos, sveikatos, aplinkos, mokslinių tyrimų ir pan. sektoriuose, |
| --- | --- |

—

ekonomikos struktūros modernizavimo ir įvairinimo programose ir darbo vietų kūrimo programose IRT, turizmo, energetikos, sveikatos, aplinkos, mokslinių tyrimų ir pan. sektoriuose,

| — | inovacijų skatinimo ir žinių skleidimo srityje, |
| --- | --- |

—

inovacijų skatinimo ir žinių skleidimo srityje,

| — | transporto ir telekomunikacijų prieinamumo srityje, |
| --- | --- |

—

transporto ir telekomunikacijų prieinamumo srityje,

| — | energijos vartojimo efektyvumo ir viešojo transporto skatinimo srityje, |
| --- | --- |

—

energijos vartojimo efektyvumo ir viešojo transporto skatinimo srityje,

| — | atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje, |
| --- | --- |

—

atsinaujinančiųjų išteklių energijos srityje,

| — | tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo srityje, |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinio, tarptautinio ir tarpregioninio bendradarbiavimo srityje,

| — | miestų, atokių vietovių ir pan. sričių konkrečių problemų sprendimo srityje, |
| --- | --- |

—

miestų, atokių vietovių ir pan. sričių konkrečių problemų sprendimo srityje,

| — | transeuropinių transporto tinklų kūrimo srityje, |
| --- | --- |

—

transeuropinių transporto tinklų kūrimo srityje,

| — | kovos su klimato kaita programose, |
| --- | --- |

—

kovos su klimato kaita programose,

| — | žemės ūkio sektoriaus konkurencingumo didinimo srityje, |
| --- | --- |

—

žemės ūkio sektoriaus konkurencingumo didinimo srityje,

| — | gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimo srityje, |
| --- | --- |

—

gyvenimo kokybės kaimo vietovėse gerinimo srityje,

| — | kaimo ekonomikos įvairinimo srityje, |
| --- | --- |

—

kaimo ekonomikos įvairinimo srityje,

| — | žuvininkystės regionų darnaus vystymosi srityje; |
| --- | --- |

—

žuvininkystės regionų darnaus vystymosi srityje;

| 11. | prieina prie išvados, kad vietos ir regionų valdžios institucijos tiesiogiai ir (arba) netiesiogiai dalyvauja valdant ar išleidžiant daugiau kaip 75 proc. ES biudžeto (1); |
| --- | --- |

11.

prieina prie išvados, kad vietos ir regionų valdžios institucijos tiesiogiai ir (arba) netiesiogiai dalyvauja valdant ar išleidžiant daugiau kaip 75 proc. ES biudžeto (1);

| 12. | palankiai vertina Europos Komisijos pastangas teikti informaciją apie ES finansavimą gaunančius subjektus (tiesiogiai iš Europos Komisijos arba kreipiantis į nacionalines ir vietos valdžios institucijas) siekiant didesniu skaidrumu padidinti atsakingumą, tačiau mano, kad viešai prieinama informacija yra nepakankama ir pernelyg padrika, kad būtų galima susidaryti tikslią bendrą nuomonę apie tai, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos leidžia ir administruoja Europos lėšas; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina Europos Komisijos pastangas teikti informaciją apie ES finansavimą gaunančius subjektus (tiesiogiai iš Europos Komisijos arba kreipiantis į nacionalines ir vietos valdžios institucijas) siekiant didesniu skaidrumu padidinti atsakingumą, tačiau mano, kad viešai prieinama informacija yra nepakankama ir pernelyg padrika, kad būtų galima susidaryti tikslią bendrą nuomonę apie tai, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos leidžia ir administruoja Europos lėšas;

| 13. | apgailestauja, kad trūksta statistinių duomenų, kurie leistų Regionų komitetui atlikti savo patariamąją funkciją ir prašo Europos Komisijos nuo 2014 m. teikti:






  — | patvirtintus duomenis apie gautų lėšų sumas ir neįvykdytus įsipareigojimus (pranc. RAL) (2) pagal skirtingas biudžeto išlaidų kategorijas ir lėšų gavėjo tipą, būtent subnacionalinės valdžios institucijas, |
| --- | --- | --- |

13.

apgailestauja, kad trūksta statistinių duomenų, kurie leistų Regionų komitetui atlikti savo patariamąją funkciją ir prašo Europos Komisijos nuo 2014 m. teikti:

—

patvirtintus duomenis apie gautų lėšų sumas ir neįvykdytus įsipareigojimus (pranc. RAL) (2) pagal skirtingas biudžeto išlaidų kategorijas ir lėšų gavėjo tipą, būtent subnacionalinės valdžios institucijas,

| — | duomenis apie neapmokėtų mokėjimo prašymų pasiskirstymą ne tik pagal šalis, bet ir pagal lėšų gavėjo kategoriją (nacionalinės valdžios institucijas reikėtų palyginti su subnacionalinės valdžios institucijomis, |
| --- | --- |

—

duomenis apie neapmokėtų mokėjimo prašymų pasiskirstymą ne tik pagal šalis, bet ir pagal lėšų gavėjo kategoriją (nacionalinės valdžios institucijas reikėtų palyginti su subnacionalinės valdžios institucijomis,

| — | informaciją apie lėšų sumas, surinktas nacionalinių ir subnacionalinių valdžios institucijų ir skirtas pagal pasidalijamojo valdymo metodą įgyvendinamų ES projektų bendram finansavimui; |
| --- | --- |

—

informaciją apie lėšų sumas, surinktas nacionalinių ir subnacionalinių valdžios institucijų ir skirtas pagal pasidalijamojo valdymo metodą įgyvendinamų ES projektų bendram finansavimui;

| 14. | ragina Europos Komisiją, Europos Parlamentą ir Europos Vadovų Tarybą supaprastinti ir suderinti biudžeto projektų pakeitimų teikimo tvarką, kad būtų lengviau įgyvendinti demokratinės kontrolės procesą; |
| --- | --- |

14.

ragina Europos Komisiją, Europos Parlamentą ir Europos Vadovų Tarybą supaprastinti ir suderinti biudžeto projektų pakeitimų teikimo tvarką, kad būtų lengviau įgyvendinti demokratinės kontrolės procesą;

| 15. | šiuo klausimu pabrėžia, kad Europos politikos veiksmingumas priklauso nuo tinkamai taikomo daugiapakopio valdymo principo, kuris laikomas bendruoju struktūrinių fondų valdymo principu (3), o tai reiškia, kad visi valdymo lygmenys, veikiantys savo kompetencijos srityje, veiksmingai dirba kartu siekdami politikos tikslų. Vietos ir regionų valdžios institucijos negali būti laikomos tokiomis pačiomis lėšų gavėjomis kaip nevyriausybinės organizacijos, privačių asmenų organizacijos, įmonės, švietimo įstaigos ir pan.; |
| --- | --- |

15.

šiuo klausimu pabrėžia, kad Europos politikos veiksmingumas priklauso nuo tinkamai taikomo daugiapakopio valdymo principo, kuris laikomas bendruoju struktūrinių fondų valdymo principu (3), o tai reiškia, kad visi valdymo lygmenys, veikiantys savo kompetencijos srityje, veiksmingai dirba kartu siekdami politikos tikslų. Vietos ir regionų valdžios institucijos negali būti laikomos tokiomis pačiomis lėšų gavėjomis kaip nevyriausybinės organizacijos, privačių asmenų organizacijos, įmonės, švietimo įstaigos ir pan.;

| 16. | pritaria Europos Komisijos iniciatyvai dėl Europos partnerystės elgesio kodekso (EPEK), kuris papildo Bendrųjų nuostatų reglamentą. Šiame kodekse apibrėžiama ir išplečiama partnerystės rengiant, įgyvendinant ir vertinant Bendros strateginės programos programas ir fondus, sąvoka; laikosi nuomonės, kad tokia partnerystė geriausiai užtikrina veiksmingą išteklių panaudojimą ir jų suderinimą su regiono ar vietos bendruomenės poreikiais, ir apgailestauja, kad Taryba neįtraukė EPEK į derybų paketą nepaisant to, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu šis kodeksas bus svarbi valdymo priemonė; |
| --- | --- |

16.

pritaria Europos Komisijos iniciatyvai dėl Europos partnerystės elgesio kodekso (EPEK), kuris papildo Bendrųjų nuostatų reglamentą. Šiame kodekse apibrėžiama ir išplečiama partnerystės rengiant, įgyvendinant ir vertinant Bendros strateginės programos programas ir fondus, sąvoka; laikosi nuomonės, kad tokia partnerystė geriausiai užtikrina veiksmingą išteklių panaudojimą ir jų suderinimą su regiono ar vietos bendruomenės poreikiais, ir apgailestauja, kad Taryba neįtraukė EPEK į derybų paketą nepaisant to, kad 2014–2020 m. programavimo laikotarpiu šis kodeksas bus svarbi valdymo priemonė;

| 17. | ragina Komisiją pateikti aiškią ataskaitą apie vietos ir regionų valdžios institucijų savalaikį ir struktūruotą dalyvavimą rengiant partnerystės susitarimus ir veiklos programas 2014–2020 m. laikotarpiu; |
| --- | --- |

17.

ragina Komisiją pateikti aiškią ataskaitą apie vietos ir regionų valdžios institucijų savalaikį ir struktūruotą dalyvavimą rengiant partnerystės susitarimus ir veiklos programas 2014–2020 m. laikotarpiu;

| 18. | pakartoja, kad būtina mažinti administracinę naštą, tenkančią vietos ir regionų valdžios institucijoms, ir ragina Komisiją, Tarybą ir Parlamentą į tai atsižvelgti ir šiuo tikslu parengti naujas taisykles, turinčias poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

18.

pakartoja, kad būtina mažinti administracinę naštą, tenkančią vietos ir regionų valdžios institucijoms, ir ragina Komisiją, Tarybą ir Parlamentą į tai atsižvelgti ir šiuo tikslu parengti naujas taisykles, turinčias poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 19. | primena savo raginimą Europos Komisijai parengti pasiūlymus, kad Europos Sąjungos ir valstybių narių makroekonominio lygmens sąskaityboje būtų atsižvelgta į viešųjų išlaidų kokybę. Šiuose pasiūlymuose ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas tam, kad biudžeto deficito skaičiavimuose einamosios išlaidos būtų atskirtos nuo investicijų, kad investicijos, kurių grynoji grąža bus gauta tik praėjus nemažai laiko, nebūtų priskiriamos išlaidoms; |
| --- | --- |

19.

primena savo raginimą Europos Komisijai parengti pasiūlymus, kad Europos Sąjungos ir valstybių narių makroekonominio lygmens sąskaityboje būtų atsižvelgta į viešųjų išlaidų kokybę. Šiuose pasiūlymuose ypatingas dėmesys turėtų būti skirtas tam, kad biudžeto deficito skaičiavimuose einamosios išlaidos būtų atskirtos nuo investicijų, kad investicijos, kurių grynoji grąža bus gauta tik praėjus nemažai laiko, nebūtų priskiriamos išlaidoms;

| 20. | palankiai vertina Europos Komisijos pastangas stebėti su klimato politika susijusias viešąsias išlaidas; |
| --- | --- |

20.

palankiai vertina Europos Komisijos pastangas stebėti su klimato politika susijusias viešąsias išlaidas;

Daugiametė finansinė programa ir vietos ir regionų valdžios institucijos

| 21. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. birželio 27 d. Parlamentas, ES Tarybai pirmininkaujanti valstybė ir Komisija pasiekė politinį susitarimą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. birželio 27 d. Parlamentas, ES Tarybai pirmininkaujanti valstybė ir Komisija pasiekė politinį susitarimą dėl 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos;

| 22. | yra susirūpinęs dėl to, kad Komisija neturi tinkamos rizikos valdymo strategijos, pagal kurią tais atvejais, kai nėra daugiametės finansinės programos sanglaudos politiką būtų galima įgyvendinti sudarius metinį biudžetą; |
| --- | --- |

22.

yra susirūpinęs dėl to, kad Komisija neturi tinkamos rizikos valdymo strategijos, pagal kurią tais atvejais, kai nėra daugiametės finansinės programos sanglaudos politiką būtų galima įgyvendinti sudarius metinį biudžetą;

| 23. | yra labai susirūpinęs dėl to, kad Europos Vadovų Tarybos sprendimu patvirtintas bendras kitos daugiametės finansinės programos dydis gali būti nepakankamas, kad būtų galima pasiekti plataus užmojo ES tikslus, numatytus strategijoje „Europa 2020“ bei Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo; |
| --- | --- |

23.

yra labai susirūpinęs dėl to, kad Europos Vadovų Tarybos sprendimu patvirtintas bendras kitos daugiametės finansinės programos dydis gali būti nepakankamas, kad būtų galima pasiekti plataus užmojo ES tikslus, numatytus strategijoje „Europa 2020“ bei Susitarime dėl ekonomikos augimo ir darbo vietų kūrimo;

| 24. | apgailestauja, kad daugiametės finansinės programos įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba (960 mlrd. EUR) yra 34 mlrd. EUR mažesnė nei 2007–2013 m. laikotarpiu, ir tai yra šiuo metu, kai Europai reikia būtinų priemonių koordinuotai atsigauti nuo dabartinės krizės, taip pat kad ši daugiametės finansinės programos viršutinė riba (960 mlrd. EUR) yra daugiau kaip 80 mlrd. EUR mažesnė negu iš pradžių Komisijos siūlyta suma; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad daugiametės finansinės programos įsipareigojimų asignavimų viršutinė riba (960 mlrd. EUR) yra 34 mlrd. EUR mažesnė nei 2007–2013 m. laikotarpiu, ir tai yra šiuo metu, kai Europai reikia būtinų priemonių koordinuotai atsigauti nuo dabartinės krizės, taip pat kad ši daugiametės finansinės programos viršutinė riba (960 mlrd. EUR) yra daugiau kaip 80 mlrd. EUR mažesnė negu iš pradžių Komisijos siūlyta suma;

| 25. | pritaria Europos Parlamento pozicijai, kad daugiametės finansinės programos reglamento negalima teisiškai priimti, jeigu nėra politinio susitarimo dėl atitinkamo teisinio pagrindo; |
| --- | --- |

25.

pritaria Europos Parlamento pozicijai, kad daugiametės finansinės programos reglamento negalima teisiškai priimti, jeigu nėra politinio susitarimo dėl atitinkamo teisinio pagrindo;

| 26. | apgailestauja, kad nepadaryta daug pažangos įgyvendinant nuosavų išteklių sistemos reformą kaip priemonę sumažinti valstybių narių tiesiogines įmokas į ES biudžetą; todėl ragina Tarybą, Komisiją ir Europos Parlamentą nedelsiant priimti sprendimą dėl Nuosavų išteklių darbo grupės įgaliojimų ir sudėties, kaip nustatyta birželio 27 d. susitarime, kad būtų galima iki nustatyto termino pateikti pirmąjį įvertinimą 2014 m. Darbo grupė turėtų susirinkti, kai bus oficialiai priimamas DFP reglamentas; |
| --- | --- |

26.

apgailestauja, kad nepadaryta daug pažangos įgyvendinant nuosavų išteklių sistemos reformą kaip priemonę sumažinti valstybių narių tiesiogines įmokas į ES biudžetą; todėl ragina Tarybą, Komisiją ir Europos Parlamentą nedelsiant priimti sprendimą dėl Nuosavų išteklių darbo grupės įgaliojimų ir sudėties, kaip nustatyta birželio 27 d. susitarime, kad būtų galima iki nustatyto termino pateikti pirmąjį įvertinimą 2014 m. Darbo grupė turėtų susirinkti, kai bus oficialiai priimamas DFP reglamentas;

| 27. | palankiai vertina pasiektą susitarimą dėl didesnio lankstumo siekiant visapusiškai pasinaudoti atitinkamomis daugiametės finansinės programos išlaidų viršutinėmis ribomis, kai leidžiama automatiškai perkelti nepanaudotus asignavimus iš vienų finansinių metų į kitus, ir dėl daugiametės finansinės programos privalomos peržiūros ir atitinkamo pakeitimo iki 2016 m. pabaigos; |
| --- | --- |

27.

palankiai vertina pasiektą susitarimą dėl didesnio lankstumo siekiant visapusiškai pasinaudoti atitinkamomis daugiametės finansinės programos išlaidų viršutinėmis ribomis, kai leidžiama automatiškai perkelti nepanaudotus asignavimus iš vienų finansinių metų į kitus, ir dėl daugiametės finansinės programos privalomos peržiūros ir atitinkamo pakeitimo iki 2016 m. pabaigos;

| 28. | pakartoja, kad nedvejodamas tvirtai nepritaria bet kokių makroekonominių sąlygų nustatymui, ir mano, kad galimybė tokias sąlygas taikyti visoms biudžeto išlaidų kategorijoms, kaip prašo kai kurios valstybės narės, yra nenaudinga, nes kyla pavojus, kad labai nukentės vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios nėra atsakingos už savo valstybės narės nesugebėjimą laikytis tokių reikalavimų; apgailestauja, kad makroekonominės sąlygos vis dar yra minimos Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 6 straipsnyje; |
| --- | --- |

28.

pakartoja, kad nedvejodamas tvirtai nepritaria bet kokių makroekonominių sąlygų nustatymui, ir mano, kad galimybė tokias sąlygas taikyti visoms biudžeto išlaidų kategorijoms, kaip prašo kai kurios valstybės narės, yra nenaudinga, nes kyla pavojus, kad labai nukentės vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios nėra atsakingos už savo valstybės narės nesugebėjimą laikytis tokių reikalavimų; apgailestauja, kad makroekonominės sąlygos vis dar yra minimos Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 6 straipsnyje;

| 29. | pakartoja, kad neigiamai vertina veiklos rezultatų rezervą, nes jis gali paskatinti rengti didelių tikslų nekeliančius projektus ir mažinti novatoriškumą; apgailestauja, kad apie šį rezervą buvo kalbama 2014 m. biudžeto projekto politiniame pristatyme; |
| --- | --- |

29.

pakartoja, kad neigiamai vertina veiklos rezultatų rezervą, nes jis gali paskatinti rengti didelių tikslų nekeliančius projektus ir mažinti novatoriškumą; apgailestauja, kad apie šį rezervą buvo kalbama 2014 m. biudžeto projekto politiniame pristatyme;

| 30. | pritaria Europos Parlamento pozicijai, kad jis negalės pritariamai balsuoti dėl Daugiametės finansinės programos reglamento, jei neturės „absoliučios garantijos“, kad bus visiškai padengti 2013 m. neapmokėti mokėjimo prašymai, todėl Taryba turėtų priimti ne tik formalų sprendimą dėl Taisomojo biudžeto projekto (DAB) 2/2013 (7,3 mlrd. EUR), bet ir laikytis savo politinio įsipareigojimo nedelsiant patvirtinti dar vieną taisomąjį biudžetą (3,9 mlrd. EUR, kad būtų pasiekta reikalinga 11,2 mlrd. EUR (4) suma), ir šiuo klausimu palankiai vertina tai, kad Komisija nusprendė pagrįsti savo 2014 m. biudžeto projektą prielaida, kad šie du 2013 m. taisomojo biudžeto projektai bus patvirtinti; |
| --- | --- |

30.

pritaria Europos Parlamento pozicijai, kad jis negalės pritariamai balsuoti dėl Daugiametės finansinės programos reglamento, jei neturės „absoliučios garantijos“, kad bus visiškai padengti 2013 m. neapmokėti mokėjimo prašymai, todėl Taryba turėtų priimti ne tik formalų sprendimą dėl Taisomojo biudžeto projekto (DAB) 2/2013 (7,3 mlrd. EUR), bet ir laikytis savo politinio įsipareigojimo nedelsiant patvirtinti dar vieną taisomąjį biudžetą (3,9 mlrd. EUR, kad būtų pasiekta reikalinga 11,2 mlrd. EUR (4) suma), ir šiuo klausimu palankiai vertina tai, kad Komisija nusprendė pagrįsti savo 2014 m. biudžeto projektą prielaida, kad šie du 2013 m. taisomojo biudžeto projektai bus patvirtinti;

| 31. | pabrėžia, kad atidžiai stebės, ar lėta programavimo pradžia ir lėtas lėšų įsisavinimas turės neigiamo poveikio daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrai, kurią planuojama atlikti 2016 m.; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad atidžiai stebės, ar lėta programavimo pradžia ir lėtas lėšų įsisavinimas turės neigiamo poveikio daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūrai, kurią planuojama atlikti 2016 m.;

ES biudžeto struktūrinis deficitas

| 32. | yra susirūpinęs dėl to, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje yra numatytas papildomas 52 mlrd. EUR ES biudžeto struktūrinis deficitas. Vietos ir regionų valdžios institucijos, kurių investicijos labai priklauso nuo ES lėšų, vertina tai kaip labai pavojingą tendenciją, nes dėl mokėjimų asignavimų trūkumo Komisija nesugebės laiku įvykdyti prisiimtų įsipareigojimų; pažymi, kad tokio struktūrinio ES biudžeto deficito sukūrimas prieštarauja Sutarties nuostatoms (SESV 310 ir 323 straipsniai); |
| --- | --- |

32.

yra susirūpinęs dėl to, kad 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje yra numatytas papildomas 52 mlrd. EUR ES biudžeto struktūrinis deficitas. Vietos ir regionų valdžios institucijos, kurių investicijos labai priklauso nuo ES lėšų, vertina tai kaip labai pavojingą tendenciją, nes dėl mokėjimų asignavimų trūkumo Komisija nesugebės laiku įvykdyti prisiimtų įsipareigojimų; pažymi, kad tokio struktūrinio ES biudžeto deficito sukūrimas prieštarauja Sutarties nuostatoms (SESV 310 ir 323 straipsniai);

| 33. | yra labai nustebęs, kad net darant prielaidą, jog bus patvirtinti du 2013 m. taisomojo biudžeto projektai, kurie iš viso 2013 m. pridės 11,2 mlrd. EUR vertės papildomų mokėjimų, vis dar numatoma, kad naujuoju finansavimo laikotarpiu 2013 m. pabaigoje iš 2007–2013 m. programų liks maždaug 225 mlrd. EUR (5) neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL), o tai sudaro apie 25 proc. visos daugiametės finansinės programos mokėjimų viršutinės ribos 2014–2020 m. laikotarpiu (908,4 mlrd. EUR) ir 1,6 karto viršija metinį ES biudžetą; |
| --- | --- |

33.

yra labai nustebęs, kad net darant prielaidą, jog bus patvirtinti du 2013 m. taisomojo biudžeto projektai, kurie iš viso 2013 m. pridės 11,2 mlrd. EUR vertės papildomų mokėjimų, vis dar numatoma, kad naujuoju finansavimo laikotarpiu 2013 m. pabaigoje iš 2007–2013 m. programų liks maždaug 225 mlrd. EUR (5) neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL), o tai sudaro apie 25 proc. visos daugiametės finansinės programos mokėjimų viršutinės ribos 2014–2020 m. laikotarpiu (908,4 mlrd. EUR) ir 1,6 karto viršija metinį ES biudžetą;

| 34. | pažymi, kad ši neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL) suma neatitinka Europos Parlamento derybose išreikšto politinio tikslo pradėti naująjį programavimo laikotarpį nuo „švaraus lapo“, ir perspėja, kad 2020 m. pabaigoje neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. RAL) sudarys maždaug 277 mlrd. EUR sumą (6) ir toks trūkumas, t. y. struktūrinis deficitas, didės po kiekvienos daugiametės finansinės programos; |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad ši neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL) suma neatitinka Europos Parlamento derybose išreikšto politinio tikslo pradėti naująjį programavimo laikotarpį nuo „švaraus lapo“, ir perspėja, kad 2020 m. pabaigoje neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. RAL) sudarys maždaug 277 mlrd. EUR sumą (6) ir toks trūkumas, t. y. struktūrinis deficitas, didės po kiekvienos daugiametės finansinės programos;

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad dvi sritys, kurios labiausiai didina bendrą neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL) lygį, yra sanglaudos politika (du trečdaliai bendros sumos) ir kaimo plėtra, ir rekomenduoja rasti sprendimus, kad tokie neįvykdyti įsipareigojimai bėgant metams nesikauptų; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į tai, kad dvi sritys, kurios labiausiai didina bendrą neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL) lygį, yra sanglaudos politika (du trečdaliai bendros sumos) ir kaimo plėtra, ir rekomenduoja rasti sprendimus, kad tokie neįvykdyti įsipareigojimai bėgant metams nesikauptų;

| 36. | remia Europos Parlamento raginimą Komisijai „Parlamentui ir Tarybai kas mėnesį teikti pokyčių, susijusių su valstybių narių mokėjimo reikalavimais dėl struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos žuvininkystės fondo (duomenis suskirstant pagal valstybę narę ir fondą), ataskaitas“; |
| --- | --- |

36.

remia Europos Parlamento raginimą Komisijai „Parlamentui ir Tarybai kas mėnesį teikti pokyčių, susijusių su valstybių narių mokėjimo reikalavimais dėl struktūrinių fondų, Sanglaudos fondo, Europos žemės ūkio fondo kaimo plėtrai ir Europos žuvininkystės fondo (duomenis suskirstant pagal valstybę narę ir fondą), ataskaitas“;

| 37. | pažymi, kad apie trečdalis visų neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL), t. y. 70,7 mlrd. EUR, bus apmokėti 2014 m., tačiau sutinka su Europos Komisijos išreikštu susirūpinimu dėl 2015 ir 2016 finansinių metų ir nuostata, kad, jeigu 2014 m. (pirmaisiais naujosios daugiametės finansinės programos metais) dar yra veikimo laisvės skirstant mokėjimų asignavimus, nes praeis šiek tiek laiko, kol bus pradėtos naujos programos (ypač tos, kurios įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo metodą), tokio lankstumo bėgant metams bus mažiau ir mažiau; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad apie trečdalis visų neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL), t. y. 70,7 mlrd. EUR, bus apmokėti 2014 m., tačiau sutinka su Europos Komisijos išreikštu susirūpinimu dėl 2015 ir 2016 finansinių metų ir nuostata, kad, jeigu 2014 m. (pirmaisiais naujosios daugiametės finansinės programos metais) dar yra veikimo laisvės skirstant mokėjimų asignavimus, nes praeis šiek tiek laiko, kol bus pradėtos naujos programos (ypač tos, kurios įgyvendinamos pagal pasidalijamojo valdymo metodą), tokio lankstumo bėgant metams bus mažiau ir mažiau;

| 38. | šiuo požiūriu pabrėžia susitarimo dėl daugiametės finansinės programos (7) teigiamus apsektus dėl lankstumo galimybių įgyvendinant daugiametę finansinę programą ir vadinamosios „bendrosios mokėjimų atsargos (maržos)“ (8); |
| --- | --- |

38.

šiuo požiūriu pabrėžia susitarimo dėl daugiametės finansinės programos (7) teigiamus apsektus dėl lankstumo galimybių įgyvendinant daugiametę finansinę programą ir vadinamosios „bendrosios mokėjimų atsargos (maržos)“ (8);

| 39. | išreiškia susirūpinimą, kad Komisija nenumato jokios maržos 2014 m., nes nustatytas mokėjimų lygis siekia 136,1 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad Komisija neturės papildomos atsargos (maržos) 2015 m. ir kyla pavojus, kad pradėjus įgyvendinti naujas programas 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl 2007–2013 m. laikotarpio neatliktų mokėjimų (maždaug 155 mlrd. EUR) vėl susikaups struktūrinis deficitas; |
| --- | --- |

39.

išreiškia susirūpinimą, kad Komisija nenumato jokios maržos 2014 m., nes nustatytas mokėjimų lygis siekia 136,1 mlrd. EUR, o tai reiškia, kad Komisija neturės papildomos atsargos (maržos) 2015 m. ir kyla pavojus, kad pradėjus įgyvendinti naujas programas 2014–2020 m. laikotarpiu ir dėl 2007–2013 m. laikotarpio neatliktų mokėjimų (maždaug 155 mlrd. EUR) vėl susikaups struktūrinis deficitas;

| 40. | atkreipia dėmesį į pasekmes, kurių turės naujoji „n+3“ taisyklė, taikoma įsipareigojimų panaikinimui sanglaudos politikos srityje, neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL) susikaupimo ateinančiais metais požiūriu. Šiuo klausimu Regionų komitetas rekomenduoja 2014–2016 m. laikotarpiu pirmenybę teikti 2007-2013 m. nesumokėtų sąskaitų apmokėjimui (70 mlrd. EUR kasmet per trejus metus), nes naujojo programavimo laikotarpio mokėjimo prašymai tikriausiai pradės kauptis 2017–2018 m. (2014 m. + 3 metai, atsižvelgiant į tai, kad programos bus pradėtos įgyvendinti vėliau 2014 m. dėl laiku nepriimto susitarimo dėl daugiametės finansinės programos); |
| --- | --- |

40.

atkreipia dėmesį į pasekmes, kurių turės naujoji „n+3“ taisyklė, taikoma įsipareigojimų panaikinimui sanglaudos politikos srityje, neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL) susikaupimo ateinančiais metais požiūriu. Šiuo klausimu Regionų komitetas rekomenduoja 2014–2016 m. laikotarpiu pirmenybę teikti 2007-2013 m. nesumokėtų sąskaitų apmokėjimui (70 mlrd. EUR kasmet per trejus metus), nes naujojo programavimo laikotarpio mokėjimo prašymai tikriausiai pradės kauptis 2017–2018 m. (2014 m. + 3 metai, atsižvelgiant į tai, kad programos bus pradėtos įgyvendinti vėliau 2014 m. dėl laiku nepriimto susitarimo dėl daugiametės finansinės programos);

| 41. | mano, kad vėluojantys mokėjimai yra nepriimtinas dalykas, ir primygtinai nurodo, kad pasidalijamojo valdymo programoms būtų taikomas privalomas 60 dienų mokėjimo terminas ir kad būtų nustatytos teisinės arba finansinės sankcijos, jeigu to termino bus nesilaikoma, taip pat kad centralizuotai valdomoms programoms (pavyzdžiui, Septintajai bendrajai programai ir būsimai programai „Horizontas 2020“ priklausantiems projektams) jau taikomą finansinę baudą (palūkanas) būtų galima numatyti ir kitiems fondams, kai mokėjimai atliekami pažeidžiant terminą. Tai itin svarbus klausimas vietos ir regionų valdžios institucijoms, laukiančioms išlaidų kompensavimo. Todėl Regionų komitetas tikisi, kad šio klausimo sprendimas bus rastas atliekant kitą ES finansinio reglamento persvarstymą; |
| --- | --- |

41.

mano, kad vėluojantys mokėjimai yra nepriimtinas dalykas, ir primygtinai nurodo, kad pasidalijamojo valdymo programoms būtų taikomas privalomas 60 dienų mokėjimo terminas ir kad būtų nustatytos teisinės arba finansinės sankcijos, jeigu to termino bus nesilaikoma, taip pat kad centralizuotai valdomoms programoms (pavyzdžiui, Septintajai bendrajai programai ir būsimai programai „Horizontas 2020“ priklausantiems projektams) jau taikomą finansinę baudą (palūkanas) būtų galima numatyti ir kitiems fondams, kai mokėjimai atliekami pažeidžiant terminą. Tai itin svarbus klausimas vietos ir regionų valdžios institucijoms, laukiančioms išlaidų kompensavimo. Todėl Regionų komitetas tikisi, kad šio klausimo sprendimas bus rastas atliekant kitą ES finansinio reglamento persvarstymą;

| 42. | apgailestauja, kad įgyvendinimo metais labai dažnai nustatomi taisomieji biudžetai, nes Taryba, Komisija ir Parlamentas nustato pernelyg mažus mokėjimų poreikius. 2013 metams jau pateikti 5 taisomojo biudžeto projektai, o 2010 m. jų buvo net 10; |
| --- | --- |

42.

apgailestauja, kad įgyvendinimo metais labai dažnai nustatomi taisomieji biudžetai, nes Taryba, Komisija ir Parlamentas nustato pernelyg mažus mokėjimų poreikius. 2013 metams jau pateikti 5 taisomojo biudžeto projektai, o 2010 m. jų buvo net 10;

| 43. | primygtinai ragina Komisiją, Parlamentą ir Tarybą pateikti struktūrinių sprendimų, kaip pašalinti ES struktūrinį biudžeto deficitą, kad neįvykdytiems įsipareigojimams (pranc. RAL) skirtoms pajamoms daugiau grėsmės nekeltų Europos mokėjimų asignavimų trūkumas. |
| --- | --- |

43.

primygtinai ragina Komisiją, Parlamentą ir Tarybą pateikti struktūrinių sprendimų, kaip pašalinti ES struktūrinį biudžeto deficitą, kad neįvykdytiems įsipareigojimams (pranc. RAL) skirtoms pajamoms daugiau grėsmės nekeltų Europos mokėjimų asignavimų trūkumas.

2014 m. ES biudžeto projektas: vietos ir regionų valdžios institucijų strateginiai prioritetai

Strategija „Europa 2020“

| 44. | dar kartą teigia, kad esama tendencijos, jog subnacionalinio lygmens viešosios institucijos sutelkiamos į keletą pagrindinių prioritetinių sričių, kurios yra iš esmės svarbios strategijos „Europa 2020“ sėkmei užtikrinti; pakartoja savo raginimą didesnį politinį prioritetą teikti ES, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų biudžetų sinergijos kūrimui, sutelkiant dėmesį į sutartų ES prioritetų įgyvendinimą; |
| --- | --- |

44.

dar kartą teigia, kad esama tendencijos, jog subnacionalinio lygmens viešosios institucijos sutelkiamos į keletą pagrindinių prioritetinių sričių, kurios yra iš esmės svarbios strategijos „Europa 2020“ sėkmei užtikrinti; pakartoja savo raginimą didesnį politinį prioritetą teikti ES, valstybių narių, regionų ir vietos valdžios institucijų biudžetų sinergijos kūrimui, sutelkiant dėmesį į sutartų ES prioritetų įgyvendinimą;

| 45. | pritaria Komisijos iniciatyvai, kuria siekiama nustatyti visas viešąsias išlaidas, skirtas strategijai „Europa 2020“ finansuoti, tačiau yra nustebęs, kad pagrindu pasirinktos septynios pavyzdinės iniciatyvos, o ne penki pagrindiniai tikslai (užimtumo, inovacijų, švietimo, socialinės įtraukties bei klimato ir energetikos srityse); |
| --- | --- |

45.

pritaria Komisijos iniciatyvai, kuria siekiama nustatyti visas viešąsias išlaidas, skirtas strategijai „Europa 2020“ finansuoti, tačiau yra nustebęs, kad pagrindu pasirinktos septynios pavyzdinės iniciatyvos, o ne penki pagrindiniai tikslai (užimtumo, inovacijų, švietimo, socialinės įtraukties bei klimato ir energetikos srityse);

| 46. | apgailestauja, kad visai neminimi Bendrųjų nuostatų reglamente nustatyti 11 teminių tikslų, į kuriuos turi būti sutelkti Europos struktūriniai ir investiciniai fondai (9); jie turi būti suderinti su Bendra strategine programa, kurią Europos Komisija pasiūlė 2012 m. kovo 14 d.; |
| --- | --- |

46.

apgailestauja, kad visai neminimi Bendrųjų nuostatų reglamente nustatyti 11 teminių tikslų, į kuriuos turi būti sutelkti Europos struktūriniai ir investiciniai fondai (9); jie turi būti suderinti su Bendra strategine programa, kurią Europos Komisija pasiūlė 2012 m. kovo 14 d.;

| 47. | pakartoja savo raginimą užtikrinti lankstumą siekiant atsižvelgti į regionų ir miestų teritorinius ypatumus; |
| --- | --- |

47.

pakartoja savo raginimą užtikrinti lankstumą siekiant atsižvelgti į regionų ir miestų teritorinius ypatumus;

| 48. | apgailestauja, kad politiniame 2014 m. ES biudžeto prioritetų pristatyme nebuvo paminėtas Europos semestras; taip pat apgailestauja, kad Komisija neatsižvelgė į Europos Parlamento raginimą pateikti faktinių ir konkrečių duomenų apie tai, kaip jos siūlomas ES biudžeto projektas iš tikrųjų galėtų atlikti pradedamąją, skatinamąją, sąveikos ir papildomąją funkcijas vietos, regioninių ir nacionalinių investicijų atžvilgiu, siekiant įgyvendinti prioritetus, dėl kurių susitarta pagal Europos semestro programą
   (10), ir toėl primygtinai ragina, laikantis daugiapakopio valdymo principo, įtraukti regionus, ypač teisėkūros galias turinčius regionus, į Europos semestrą; |
| --- | --- |

48.

apgailestauja, kad politiniame 2014 m. ES biudžeto prioritetų pristatyme nebuvo paminėtas Europos semestras; taip pat apgailestauja, kad Komisija neatsižvelgė į Europos Parlamento raginimą pateikti faktinių ir konkrečių duomenų apie tai, kaip jos siūlomas ES biudžeto projektas iš tikrųjų galėtų atlikti pradedamąją, skatinamąją, sąveikos ir papildomąją funkcijas vietos, regioninių ir nacionalinių investicijų atžvilgiu, siekiant įgyvendinti prioritetus, dėl kurių susitarta pagal Europos semestro programą
   (10), ir toėl primygtinai ragina, laikantis daugiapakopio valdymo principo, įtraukti regionus, ypač teisėkūros galias turinčius regionus, į Europos semestrą;

Jaunimo užimtumo iniciatyva

| 49. | pritaria Jaunimo užimtumo iniciatyvai ir prašo šią iniciatyvą įtraukti į būsimus partnerystės susitarimus, taip pat pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi visapusiškai dalyvauti įgyvendinant visas užimtumo srities iniciatyvas, nes šios institucijos gali geriausiai įvertinti vietines darbo rinkas ir specialiai jaunimui pritaikytas programas, be to šioje politikos srityje daugeliui regionų suteikta visiška kompetencija; |
| --- | --- |

49.

pritaria Jaunimo užimtumo iniciatyvai ir prašo šią iniciatyvą įtraukti į būsimus partnerystės susitarimus, taip pat pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi visapusiškai dalyvauti įgyvendinant visas užimtumo srities iniciatyvas, nes šios institucijos gali geriausiai įvertinti vietines darbo rinkas ir specialiai jaunimui pritaikytas programas, be to šioje politikos srityje daugeliui regionų suteikta visiška kompetencija;

| 50. | apgailestauja, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva kuriama paraleliai su kitais fondais, užuot šią problemą sprendus per ESF, todėl lėšų gavėjams didėja administracinė našta; |
| --- | --- |

50.

apgailestauja, kad Jaunimo užimtumo iniciatyva kuriama paraleliai su kitais fondais, užuot šią problemą sprendus per ESF, todėl lėšų gavėjams didėja administracinė našta;

| 51. | pažymi, kad Komisija pasiūlė sutelkti visą Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimą (6 mlrd. EUR) (11) į laikotarpio pradžią, t. y. 2014–2015 m., ir siūlo spartaus įgyvendinimo sumetimais visą finansavimą laikotarpio pradžioje paremti atitinkamomis priemonėmis (pavyzdžiui, gebėjimų ugdymu), atsižvelgiant į tai, kad Bendrųjų nuostatų reglamento projekto ir ESF reglamento neįmanoma priimti prieš Daugiametės finansinės programos reglamentą, t. y. ne anksčiau nei 2013 m. pabaigoje, todėl įgyvendinimas vėluos, turint omenyje ir platesnio masto neaiškumus, susijusius su būsimais Jaunimo užimtumo iniciatyvos praktinio įgyvendinimo metodais valstybėse narėse ir regionuose ir lėšų įsisavinimo tempu; be to, ragina iš dalies pakeisti Daugiametės finansinės programos reglamento 9 straipsnio f dalį – pašalinti tiesioginį naujosios Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžeto apribojimą iki 3 mlrd. EUR. Toks veiksmas yra ypač reikalingas siekiant išvengti, kad po 2016 m. į laikotarpio pabaigą nebūtų atidėtos kritinės svarbos sanglaudai turinčių programų, pavyzdžiui, tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos arba tam tikrų Europos infrastruktūros tinklų priemonės dalių, finansavimas; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad Komisija pasiūlė sutelkti visą Jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimą (6 mlrd. EUR) (11) į laikotarpio pradžią, t. y. 2014–2015 m., ir siūlo spartaus įgyvendinimo sumetimais visą finansavimą laikotarpio pradžioje paremti atitinkamomis priemonėmis (pavyzdžiui, gebėjimų ugdymu), atsižvelgiant į tai, kad Bendrųjų nuostatų reglamento projekto ir ESF reglamento neįmanoma priimti prieš Daugiametės finansinės programos reglamentą, t. y. ne anksčiau nei 2013 m. pabaigoje, todėl įgyvendinimas vėluos, turint omenyje ir platesnio masto neaiškumus, susijusius su būsimais Jaunimo užimtumo iniciatyvos praktinio įgyvendinimo metodais valstybėse narėse ir regionuose ir lėšų įsisavinimo tempu; be to, ragina iš dalies pakeisti Daugiametės finansinės programos reglamento 9 straipsnio f dalį – pašalinti tiesioginį naujosios Jaunimo užimtumo iniciatyvos biudžeto apribojimą iki 3 mlrd. EUR. Toks veiksmas yra ypač reikalingas siekiant išvengti, kad po 2016 m. į laikotarpio pabaigą nebūtų atidėtos kritinės svarbos sanglaudai turinčių programų, pavyzdžiui, tarpvalstybinio bendradarbiavimo programos arba tam tikrų Europos infrastruktūros tinklų priemonės dalių, finansavimas;

Labai svarbių programų biudžeto mažinimas

| 52. | yra itin susirūpinęs dėl lėšų sumažinimo kelete biudžeto išlaidų kategorijų, kurios yra iš esmės svarbios siekiant sparčiam ekonomikos atgaivinimui būtinų ilgalaikių investicijų, būtent sanglaudos politikos, kaimo plėtros, įmonių ir mažųjų bei vidutinių įmonių konkurencingumo programos (COSME) ir programos „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

52.

yra itin susirūpinęs dėl lėšų sumažinimo kelete biudžeto išlaidų kategorijų, kurios yra iš esmės svarbios siekiant sparčiam ekonomikos atgaivinimui būtinų ilgalaikių investicijų, būtent sanglaudos politikos, kaimo plėtros, įmonių ir mažųjų bei vidutinių įmonių konkurencingumo programos (COSME) ir programos „Horizontas 2020“;

| 53. | prašo, laikantis 2013 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento projekto dėl daugiametės finansinės programos 9f straipsnio nuostatų, laikotarpio pradžioje 2014–2015 m., papildomai skirti iki 200 mln. EUR programai „Horizontas 2020“, 150 mln. EUR programai „Erasmus“ ir 50 mln. EUR programai COSME; |
| --- | --- |

53.

prašo, laikantis 2013 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento projekto dėl daugiametės finansinės programos 9f straipsnio nuostatų, laikotarpio pradžioje 2014–2015 m., papildomai skirti iki 200 mln. EUR programai „Horizontas 2020“, 150 mln. EUR programai „Erasmus“ ir 50 mln. EUR programai COSME;

| 54. | nesistebi, kad įsipareigojimų asignavimai 2014 m. sanglaudos srityje yra minimalūs atsižvelgiant į numatomus partnerystės susitarimų ir veiklos programų įgyvendinimo vėlavimus (12), tačiau ragina valstybes nares sutelkti dėmesį į veiklos programas siekiant gauti lėšų dar 2014 m.; |
| --- | --- |

54.

nesistebi, kad įsipareigojimų asignavimai 2014 m. sanglaudos srityje yra minimalūs atsižvelgiant į numatomus partnerystės susitarimų ir veiklos programų įgyvendinimo vėlavimus (12), tačiau ragina valstybes nares sutelkti dėmesį į veiklos programas siekiant gauti lėšų dar 2014 m.;

| 55. | apgailestauja, kad buvo išbrauktas biudžeto punktas, susijęs su programa „Erasmus“, skirta išrinktiesiems vietos ir regionų lygmens atstovams, pagal 1b išlaidų kategoriją (13 03 77 11 biudžeto punktas), ir, remdamasis savo patirtimi, susijusia su šia iniciatyva, prašo šią programą tęsti; |
| --- | --- |

55.

apgailestauja, kad buvo išbrauktas biudžeto punktas, susijęs su programa „Erasmus“, skirta išrinktiesiems vietos ir regionų lygmens atstovams, pagal 1b išlaidų kategoriją (13 03 77 11 biudžeto punktas), ir, remdamasis savo patirtimi, susijusia su šia iniciatyva, prašo šią programą tęsti;

| 56. | palankiai vertina palyginti su 2013 m. 10,3 proc. didesnę įsipareigojimų asignavimų sumą, skiriamą programai LIFE+, tačiau nesuvokiamu dalyku laiko mokėjimų asignavimų sumažinimą (– 1,1 proc.); |
| --- | --- |

56.

palankiai vertina palyginti su 2013 m. 10,3 proc. didesnę įsipareigojimų asignavimų sumą, skiriamą programai LIFE+, tačiau nesuvokiamu dalyku laiko mokėjimų asignavimų sumažinimą (– 1,1 proc.);

| 57. | palankiai vertina esminį perėjimą EJRŽF nuo tiesioginio valdymo prie pasidalijamojo valdymo, nors tai reiškia, kad bus atlikta mažiau mokėjimų finansavimo laikotarpio pradžioje; |
| --- | --- |

57.

palankiai vertina esminį perėjimą EJRŽF nuo tiesioginio valdymo prie pasidalijamojo valdymo, nors tai reiškia, kad bus atlikta mažiau mokėjimų finansavimo laikotarpio pradžioje;

| 58. | pritaria į Tarybos reglamento projektą dėl daugiametės finansinės programos 8 straipsnį įtrauktai nuostatai, pagal kurią šią programą galima peržiūrėti siekiant į vėlesnius metus perkelti 2014 m. nepanaudotus asignavimus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas, jeigu vėliau nei 2014 m. sausio 1 d. būtų patvirtintos naujos taisyklės arba programos pagal pasidalijamojo valdymo metodą; |
| --- | --- |

58.

pritaria į Tarybos reglamento projektą dėl daugiametės finansinės programos 8 straipsnį įtrauktai nuostatai, pagal kurią šią programą galima peržiūrėti siekiant į vėlesnius metus perkelti 2014 m. nepanaudotus asignavimus, viršijant atitinkamas išlaidų viršutines ribas, jeigu vėliau nei 2014 m. sausio 1 d. būtų patvirtintos naujos taisyklės arba programos pagal pasidalijamojo valdymo metodą;

Biudžetinis lankstumas

| 59. | pritaria numatomam 351,9 mln. EUR sumos perkėlimui iš pirmojo į antrąjį bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramstį ir pakartoja, kad tvirtai nepritaria lėšų perkėlimui priešinga kryptimi; |
| --- | --- |

59.

pritaria numatomam 351,9 mln. EUR sumos perkėlimui iš pirmojo į antrąjį bendros žemės ūkio politikos (BŽŪP) ramstį ir pakartoja, kad tvirtai nepritaria lėšų perkėlimui priešinga kryptimi;

| 60. | pabrėžia, kad nei 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, nei 2013 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento projekte dėl daugiametės finansinės programos nenumatyta tarpinė viršutinė riba sanglaudos politikai, kuri vienok buvo pakeista į išlaidų pakategorę. Tuo remdamasis Komitetas ginčija daugelį nuorodų į tokią tarpinę viršutinę ribą pristatytame 2014 m. biudžeto projekte (13) ir todėl pasisako už įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų perkėlimus 1 biudžeto išlaidų kategorijoje, kai tai tinkama; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, kad nei 2013 m. vasario 7–8 d. Europos Vadovų Tarybos išvadose, nei 2013 m. birželio 27 d. Tarybos reglamento projekte dėl daugiametės finansinės programos nenumatyta tarpinė viršutinė riba sanglaudos politikai, kuri vienok buvo pakeista į išlaidų pakategorę. Tuo remdamasis Komitetas ginčija daugelį nuorodų į tokią tarpinę viršutinę ribą pristatytame 2014 m. biudžeto projekte (13) ir todėl pasisako už įsipareigojimų ir mokėjimų asignavimų perkėlimus 1 biudžeto išlaidų kategorijoje, kai tai tinkama;

| 61. | pritaria „bendrajai augimo ir užimtumo atsargai (maržai)“, kurią sudarys maržos, likusios nepasiekus 2014–2017 m. laikotarpiui numatytų daugiametės finansinės programos viršutinių ribų; teigiamai vertina tai, kad susiję įsipareigojimų asignavimai gali būti naudojami „viršijant“ 2016–2020 m. laikotarpiui nustatytas aukščiausias ribas (14), ir siūlo tokį papildomą lankstumą taikyti ir 1b biudžeto išlaidų kategorijai. |
| --- | --- |

61.

pritaria „bendrajai augimo ir užimtumo atsargai (maržai)“, kurią sudarys maržos, likusios nepasiekus 2014–2017 m. laikotarpiui numatytų daugiametės finansinės programos viršutinių ribų; teigiamai vertina tai, kad susiję įsipareigojimų asignavimai gali būti naudojami „viršijant“ 2016–2020 m. laikotarpiui nustatytas aukščiausias ribas (14), ir siūlo tokį papildomą lankstumą taikyti ir 1b biudžeto išlaidų kategorijai.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Apskaičiuota remiantis pradinio 2013 m. biudžeto įsipareigojimais ir atsižvelgta į šiuos svarbius biudžeto punktus: Europos socialinis fondas, parama žemės ūkiui, Europos žemės ūkio fondas kaimo plėtrai, Transeuropiniai transporto tinklai, LIFE +, mokslinių tyrimų programos, Žuvininkystės fondas, Europos regioninės plėtros fondas, Sanglaudos fondas, Pasirengimo narystei pagalbos programa, visą gyvenimą trunkančio mokymosi programa, kultūra, „Veiklus jaunimas“, „Media 2007“, Europos kaimynystės ir partnerystės priemonė.

1

(2)  RAL – „reste à liquider“ (dažnai angliškuose tekstuose vartojamas prancūziškas terminas), kuris reiškia neapmokėtus mokėjimo prašymus. Įsipareigojimų sumos ir kiekvienais metais atliktų atitinkamų mokėjimų skirtumas parodo tais metais susidariusią papildomą neįvykdytų įsipareigojimų (pranc. RAL) sumą.

2

RAL

(3)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui, Sanglaudos fondui, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai ir Europos jūros reikalų ir žuvininkystės fondui, kurių veiklos gairės pateiktos Bendroje strateginėje programoje, bendros nuostatos ir Europos regioninės plėtros fondui, Europos socialiniam fondui ir Sanglaudos fondui taikytinos bendrosios nuostatos, ir panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 1083/2006

3

(SEC(2011) 1141 final) (SEC(2011) 1142 final).

(4)  2012 m. pabaigoje neapmokėtų įsipareigojimų klausimu Europos Komisija buvo nurodžiusi prieštaringą 16,2 mlrd. EUR sumą, tačiau Europos Komisija dabar laikosi šios naujos sumos 2013 metams. 11,2 mlrd. EUR suma skiriama visoms ES biudžeto kategorijoms, iš kurių 1b išlaidų kategorijai (sanglaudos politikai) tenka 9 mlrd. EUR.

4

(5)  Europos Komisija, Europos Komisijos 2014 finansinių metų pajamų ir išlaidų sąmatos (2014 m. biudžeto projekto rengimas), SEC(2013) 370, 2013 m. birželio mėn., III priedas „Mokėjimo prašymų apžvalga“, p. 86.

5

(6)  277 mlrd. EUR (Formula ir ankstesnių laikotarpių neįvykdyti įsipareigojimai (pranc. RAL), kuriuos numatoma apmokėti 2014–2020 m. laikotarpiu).

6

(7)  Pasiūlymas dėl Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma 2014–2020 m. daugiametė finansinė programa, 2013 m. birželio 27 d., 3 straipsnio A dalis.

7

(8)  Nustatant „bendrąją mokėjimų atsargą (maržą)“ nurodoma, kad kiekvienais metais, pradedant nuo 2015 m., Komisija patikslins mokėjimų viršutinę ribą, padidindama ją suma, atitinkančią skirtumą tarp įvykdytų mokėjimų ir daugiametės finansinės programos mokėjimų viršutinės ribos n–1 metais (pavyzdžiui, 2014 m.).

8

(9)  Lambert van Nistelrooij ir Constanze Angela Krehl, liepos 10 d. Europos Parlamento komiteto priimtas Pranešimo projektas dėl Pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos (...) bendrosios nuostatos, 9 straipsnis: Teminiai tikslai: (1) mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų skatinimas, (2) informacinių ir ryšių technologijų prieinamumo, naudojimo didinimas ir kokybės gerinimas, (3) MVĮ, žemės ūkio, žuvininkystės ir akvakultūros sektorių konkurencingumo didinimas, (4) perėjimo prie mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių technologijų ekonomikos visuose sektoriuose rėmimas (5) prisitaikymo prie klimato kaitos, rizikos prevencijos ir valdymo skatinimas, (6) aplinkos išlaikymo ir apsaugos ir išteklių naudojimo veiksmingumo skatinimas, (7) kliūčių pagrindinėse tinklo infrastruktūros dalyse šalinimas ir trūkstamų jungčių kūrimas, (8) tvaraus ir kokybiško užimtumo skatinimas ir darbo jėgos judumo rėmimas, (9) socialinės įtraukties skatinimas, kova su skurdu ir bet kokio pobūdžio diskriminacija, (10) investicijos į švietimą, mokymą ir įgūdžių ir mokymosi visą gyvenimą profesinį mokymą, (11) valdžios institucijų ir suinteresuotųjų subjektų institucinių pajėgumų stiprinimas ir veiksmingas viešasis administravimas.

9

(10)  2013 m. kovo 13 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2014 m. biudžeto sudarymo procedūros bendrų gairių, III skirsnis – Komisija, 22 punktas.

10

(11)  T. y. į laikotarpio pradžią sutelkiamas ir 2,143 mlrd. EUR specialus papildomas finansavimas, kurį Europos Parlamentas ir Taryba patvirtino 2013 m. birželio 27 d. susitarime dėl daugiametės finansinės programos (9f straipsnis), ir 3 mlrd. EUR suma, skiriama iš ESF biudžeto.

11

(12)  2006 m. bendrasis reglamentas Oficialiajame leidinyje buvo paskelbtas liepos mėn. pabaigoje, tačiau dabar negalima tikėtis, kad jis bus paskelbtas anksčiau nei lapkričio–gruodžio mėn., t. y. papildomus 5 ar 6 mėnesius vėliau palyginti su ankstesniu finansavimo laikotarpiu (kurio metu taip pat buvo labai vėluojama).

12

(13)  Buvo susitarta tik dėl tarpinių viršutinių ribų taikymo su rinka susijusioms išlaidoms ir tiesioginėms išmokoms pagal 2 išlaidų kategoriją ir administracinėms išlaidoms pagal 5 išlaidų kategoriją.

13

(14)  Žr. Pasiūlymo dėl Tarybos reglamento dėl daugiametės finansinės programos 9 straipsnio g punktą.

14

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/23

---

Regionų komiteto nuomonė. Vietos ir regionų valdžios institucijų požiūris į skalūnų dujas bei alyvą ir uolienų porose susikaupusias dujas bei alyvą (Netradiciniai angliavandeniliai)

2013/C 356/05

REGIONŲ KOMITETAS

| — | sutinka su už aplinką atsakingu Europos Komisijos nariu, kad iki šiol atlikti tyrimai rodo, jog dabartiniuose ES teisės aktuose esama tam tikrų neaiškumų ar spragų; pabrėžia, jog norint, kad ši pramonė sulauktų visuomenės pritarimo, visų pirma reikės spręsti itin svarbų sveikatai ir aplinkai keliamo pavojaus klausimą ir ragina Europos Komisiją pateikti rizikos valdymo sistemą ir šalinti atitinkamos ES reguliavimo sistemos trūkumus; |
| --- | --- |

—

sutinka su už aplinką atsakingu Europos Komisijos nariu, kad iki šiol atlikti tyrimai rodo, jog dabartiniuose ES teisės aktuose esama tam tikrų neaiškumų ar spragų; pabrėžia, jog norint, kad ši pramonė sulauktų visuomenės pritarimo, visų pirma reikės spręsti itin svarbų sveikatai ir aplinkai keliamo pavojaus klausimą ir ragina Europos Komisiją pateikti rizikos valdymo sistemą ir šalinti atitinkamos ES reguliavimo sistemos trūkumus;

| — | prašo laikytis vietos ir regionų valdžios institucijų sprendimų uždrausti, apriboti ir kontroliuoti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymą ir su tuo susijusią veiklą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti suteikta teisė svarbiose zonose (pavyzdžiui, geriamo vandens apsaugos zonose, kaimuose, ariamos žemės plotuose ir pan.) neleisti vykdyti galimos netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo veiklos; |
| --- | --- |

—

prašo laikytis vietos ir regionų valdžios institucijų sprendimų uždrausti, apriboti ir kontroliuoti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymą ir su tuo susijusią veiklą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti suteikta teisė svarbiose zonose (pavyzdžiui, geriamo vandens apsaugos zonose, kaimuose, ariamos žemės plotuose ir pan.) neleisti vykdyti galimos netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo veiklos;

| — | pabrėžia esminę skaidrumo principo ir susijusių gyventojų grupių bei vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarbą priimant sprendimus šioje pažeidžiamoje srityje ir yra susirūpinęs, kad iki šiol ne visose valstybėse narėse yra pakankamai atsižvelgiama į šiuos principus; |
| --- | --- |

—

pabrėžia esminę skaidrumo principo ir susijusių gyventojų grupių bei vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarbą priimant sprendimus šioje pažeidžiamoje srityje ir yra susirūpinęs, kad iki šiol ne visose valstybėse narėse yra pakankamai atsižvelgiama į šiuos principus;

| — | pritaria pasiūlymui netradicinius angliavandenilius įtraukti į persvarstytos ES Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyvos I priedą, kad atitinkamiems projektams būtų sistemingai taikomas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą, ir ragina Europos Komisiją ištirti galimybę nustatyti bendrus aplinkos apsaugos standartus, taikomus netradicinių angliavandenilių žvalgymui ir gavybai Europos Sąjungoje, kad būtų paprasčiau atlikti nuoseklius ir suprantamus poveikio aplinkai vertinimus. |
| --- | --- |

—

pritaria pasiūlymui netradicinius angliavandenilius įtraukti į persvarstytos ES Poveikio aplinkai vertinimo (PAV) direktyvos I priedą, kad atitinkamiems projektams būtų sistemingai taikomas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą, ir ragina Europos Komisiją ištirti galimybę nustatyti bendrus aplinkos apsaugos standartus, taikomus netradicinių angliavandenilių žvalgymui ir gavybai Europos Sąjungoje, kad būtų paprasčiau atlikti nuoseklius ir suprantamus poveikio aplinkai vertinimus.

| Pranešėjas | Brian MEANEY (IE/EA), Klero grafystės tarybos ir Vidurio Vakarų regiono administracijos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Nuomonė savo iniciatyva |

Pranešėjas

Brian MEANEY (IE/EA), Klero grafystės tarybos ir Vidurio Vakarų regiono administracijos narys

Pamatinis dokumentas

Nuomonė savo iniciatyva

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pripažįsta, kad Europai reikia įperkamų, anglies dioksido požiūriu neutralių, tvarių, pasaulyje konkurencingų, saugių energijos šaltinių. Tai Europos Sąjungai yra didelis iššūkis. Todėl valstybės narės turi ištirti visas alternatyvas, o tai skatina didelį susidomėjimą netradiciniais angliavandeniliais. Susidomėjimas kilo ES mastu dar iki šiol nesukūrus nuoseklios ir suderintos reguliavimo sistemos; vis dėlto primena, kad netradiciniai angliavandeniliai nėra tvarūs nei klimato kaitos, nei ilgalaikio energijos tiekimo požiūriu ir gali kelti didelį pavojų; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad Europai reikia įperkamų, anglies dioksido požiūriu neutralių, tvarių, pasaulyje konkurencingų, saugių energijos šaltinių. Tai Europos Sąjungai yra didelis iššūkis. Todėl valstybės narės turi ištirti visas alternatyvas, o tai skatina didelį susidomėjimą netradiciniais angliavandeniliais. Susidomėjimas kilo ES mastu dar iki šiol nesukūrus nuoseklios ir suderintos reguliavimo sistemos; vis dėlto primena, kad netradiciniai angliavandeniliai nėra tvarūs nei klimato kaitos, nei ilgalaikio energijos tiekimo požiūriu ir gali kelti didelį pavojų;

| 2. | pripažįsta, kad didelio kiekio specialiu vandens, smėlio ir cheminių medžiagų mišiniu atliekamas horizontalusis hidraulinis skaldymas (netradicinių angliavandenilių gavybos plėtojimas), naudojamas netradiciniams angliavandeniliams pasiekti, kelia didelį pavojų aplinkai ir sveikatai; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad didelio kiekio specialiu vandens, smėlio ir cheminių medžiagų mišiniu atliekamas horizontalusis hidraulinis skaldymas (netradicinių angliavandenilių gavybos plėtojimas), naudojamas netradiciniams angliavandeniliams pasiekti, kelia didelį pavojų aplinkai ir sveikatai;

| 3. | pabrėžia, kad Europos Komisija turėtų pateikti stiprų politinį atsaką ir ragina ją nustatyti reikalavimą valstybėms narėms skirti kompetentingoms vietos ir regionų valdžios institucijoms išteklių, kad jos galėtų tinkamai atlikti reguliavimo ir priežiūros funkcijas bei pareigas, visų pirma socialinėje, aplinkos apsaugos ir visų gamtos išteklių gero valdymo srityse, atsižvelgiant į skirtingą vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją Europos Sąjungoje; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad Europos Komisija turėtų pateikti stiprų politinį atsaką ir ragina ją nustatyti reikalavimą valstybėms narėms skirti kompetentingoms vietos ir regionų valdžios institucijoms išteklių, kad jos galėtų tinkamai atlikti reguliavimo ir priežiūros funkcijas bei pareigas, visų pirma socialinėje, aplinkos apsaugos ir visų gamtos išteklių gero valdymo srityse, atsižvelgiant į skirtingą vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją Europos Sąjungoje;

| 4. | pabrėžia, kad reikia aiškiai siekti 100 proc. pereiti prie atsinaujinančiosios energijos, o pereinant prie tvarios energijos dėmesio ir lėšų negalima nukreipti į netradicinius ar kitokius energijos išteklius. Komitetas pripažįsta, kad netradiciniai angliavandeniliai gali atlikti svarbų vaidmenį pereinamuoju laikotarpiu, kol nuo iškastinio kuro bus pereita prie atsinaujinančiosios energijos išteklių; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad reikia aiškiai siekti 100 proc. pereiti prie atsinaujinančiosios energijos, o pereinant prie tvarios energijos dėmesio ir lėšų negalima nukreipti į netradicinius ar kitokius energijos išteklius. Komitetas pripažįsta, kad netradiciniai angliavandeniliai gali atlikti svarbų vaidmenį pereinamuoju laikotarpiu, kol nuo iškastinio kuro bus pereita prie atsinaujinančiosios energijos išteklių;

A.   
  Bendrieji principai

| 5. | Lisabonos sutartyje (2009 m., 194 straipsnis) nustatyta, kad kiekviena valstybė narė turi teisę „apibrėžti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkti tarp skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą energijos tiekimo struktūrą“. Todėl Europos Sąjungoje skalūnų dujų klausimu laikomasi labai skirtingų pozicijų. Regionų komitetas prašo, kad rengiant pasiūlymus visi subjektai, ypač Europos Komisija, pripažintų, gerbtų ir atsižvelgtų į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją, pareigas, nuomonę ir pozicijas, kad būtų sudarytos sąlygos saugiai ir patikimai netradicinių angliavandenilių gavybai užtikrinant vietos gamtos išteklių apsaugą; |
| --- | --- |

5.

Lisabonos sutartyje (2009 m., 194 straipsnis) nustatyta, kad kiekviena valstybė narė turi teisę „apibrėžti savo energijos išteklių naudojimo sąlygas, pasirinkti tarp skirtingų energijos šaltinių ir nustatyti bendrą energijos tiekimo struktūrą“. Todėl Europos Sąjungoje skalūnų dujų klausimu laikomasi labai skirtingų pozicijų. Regionų komitetas prašo, kad rengiant pasiūlymus visi subjektai, ypač Europos Komisija, pripažintų, gerbtų ir atsižvelgtų į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją, pareigas, nuomonę ir pozicijas, kad būtų sudarytos sąlygos saugiai ir patikimai netradicinių angliavandenilių gavybai užtikrinant vietos gamtos išteklių apsaugą;

| 6. | atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją, konkrečias vietos žinias ir išteklių stygių, taip pat suvokdamas netradicinių angliavandenilių gavybos didelį daugybinį poveikį ir pavojus, Regionų komitetas prašo laikytis vietos ir regionų valdžios institucijų sprendimų uždrausti, apriboti ir kontroliuoti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymą ir su tuo susijusią veiklą; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti suteikta teisė neleisti vykdyti netradicinių angliavandenilių gavybos veiklos svarbiose zonose (pavyzdžiui, geriamo vandens apsaugos zonose, kaimuose, ariamos žemės plotuose ir pan.) arba tais atvejais, kai dėl jos šios institucijos nebegali pasiekti užsibrėžtų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų. Be to, turėtų būti stiprinama vietos ir regionų valdžios institucijų autonomija priimti sprendimus dėl netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo uždraudimo savo teritorijoje; savo ruožtu primena draudimus išgauti netradicinius angliavandenilius, kurie buvo nustatyti, pavyzdžiui, Bulgarijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge, Šveicarijos Fribūro kantone ar Ispanijos Kantabrijos regione; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į vietos ir regionų valdžios institucijų kompetenciją, konkrečias vietos žinias ir išteklių stygių, taip pat suvokdamas netradicinių angliavandenilių gavybos didelį daugybinį poveikį ir pavojus, Regionų komitetas prašo laikytis vietos ir regionų valdžios institucijų sprendimų uždrausti, apriboti ir kontroliuoti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymą ir su tuo susijusią veiklą; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turėtų būti suteikta teisė neleisti vykdyti netradicinių angliavandenilių gavybos veiklos svarbiose zonose (pavyzdžiui, geriamo vandens apsaugos zonose, kaimuose, ariamos žemės plotuose ir pan.) arba tais atvejais, kai dėl jos šios institucijos nebegali pasiekti užsibrėžtų išmetamo šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslų. Be to, turėtų būti stiprinama vietos ir regionų valdžios institucijų autonomija priimti sprendimus dėl netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo uždraudimo savo teritorijoje; savo ruožtu primena draudimus išgauti netradicinius angliavandenilius, kurie buvo nustatyti, pavyzdžiui, Bulgarijoje, Prancūzijoje, Liuksemburge, Šveicarijos Fribūro kantone ar Ispanijos Kantabrijos regione;

| 7. | pritaria Europos Parlamentui, kad pramonei nustatytos neprivalomos gairės, pagal kurias reikalaujama, kad įmonės šalintų neigiamą socialinį ir ekologinį kasybos pramonės veiklos poveikį, pavyzdžiui, Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyva, JT pasaulinis susitarimas ir EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms, yra nepakankamos kasybos neigiamam poveikiui sušvelninti; |
| --- | --- |

7.

pritaria Europos Parlamentui, kad pramonei nustatytos neprivalomos gairės, pagal kurias reikalaujama, kad įmonės šalintų neigiamą socialinį ir ekologinį kasybos pramonės veiklos poveikį, pavyzdžiui, Visuotinė ataskaitų teikimo iniciatyva, JT pasaulinis susitarimas ir EBPO rekomendacijos daugiašalėms įmonėms, yra nepakankamos kasybos neigiamam poveikiui sušvelninti;

| 8. | sutinka su už aplinką atsakingu Europos Komisijos nariu, kad iki šiol atlikti tyrimai rodo, jog dabartiniuose ES teisės aktuose esama tam tikrų neaiškumų ar spragų; pabrėžia, jog norint, kad ši pramonė sulauktų visuomenės pritarimo, visų pirma reikės spręsti itin svarbų sveikatai ir aplinkai keliamo pavojaus klausimą, ir ragina Europos Komisiją pateikti rizikos valdymo sistemą ir šalinti atitinkamos ES reguliavimo sistemos trūkumus; |
| --- | --- |

8.

sutinka su už aplinką atsakingu Europos Komisijos nariu, kad iki šiol atlikti tyrimai rodo, jog dabartiniuose ES teisės aktuose esama tam tikrų neaiškumų ar spragų; pabrėžia, jog norint, kad ši pramonė sulauktų visuomenės pritarimo, visų pirma reikės spręsti itin svarbų sveikatai ir aplinkai keliamo pavojaus klausimą, ir ragina Europos Komisiją pateikti rizikos valdymo sistemą ir šalinti atitinkamos ES reguliavimo sistemos trūkumus;

| 9. | reikalauja Komisijos apsvarstyti galimybę paraginti valstybes nares apriboti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymą, kol nebus pašalintos kai kuriose ES direktyvose pasitaikančios reguliavimo spragos; |
| --- | --- |

9.

reikalauja Komisijos apsvarstyti galimybę paraginti valstybes nares apriboti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymą, kol nebus pašalintos kai kuriose ES direktyvose pasitaikančios reguliavimo spragos;

| 10. | nepaisant valstybių narių prerogatyvos eksploatuoti savo energijos išteklius, bet koks netradicinių angliavandenilių gavybos vystymas turėtų užtikrinti sąžiningas ir vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, griežtai laikantis atitinkamų ES teisės aktų, skirtų aplinkai ir visuomenės sveikatai apsaugoti. Aiški ir teisiškai privaloma ES reguliavimo sistema, pageidautina – direktyvos forma, taikoma netradicinių angliavandenilių žvalgymui ir gavybai, suteiktų pakankamą garantiją, apsaugančią nuo skalūnų dujų gavybos veiklos keliamo pavojaus aplinkai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

10.

nepaisant valstybių narių prerogatyvos eksploatuoti savo energijos išteklius, bet koks netradicinių angliavandenilių gavybos vystymas turėtų užtikrinti sąžiningas ir vienodas sąlygas visoje Sąjungoje, griežtai laikantis atitinkamų ES teisės aktų, skirtų aplinkai ir visuomenės sveikatai apsaugoti. Aiški ir teisiškai privaloma ES reguliavimo sistema, pageidautina – direktyvos forma, taikoma netradicinių angliavandenilių žvalgymui ir gavybai, suteiktų pakankamą garantiją, apsaugančią nuo skalūnų dujų gavybos veiklos keliamo pavojaus aplinkai ir žmonių sveikatai;

| 11. | mano, kad ES aplinkos politikos atsargumo principas turėtų būti nuosekliai taikomas visoje Europos Sąjungoje, o poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti privalomas, neatsižvelgiant į netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos mastą, tačiau atsižvelgiant į ekonominius interesus ir į būtinybę užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir remti tvarų vystymąsi; |
| --- | --- |

11.

mano, kad ES aplinkos politikos atsargumo principas turėtų būti nuosekliai taikomas visoje Europos Sąjungoje, o poveikio aplinkai vertinimas turėtų būti privalomas, neatsižvelgiant į netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos mastą, tačiau atsižvelgiant į ekonominius interesus ir į būtinybę užtikrinti energijos tiekimo saugumą ir remti tvarų vystymąsi;

| 12. | primygtinai reikalauja, kad kiekvienam atskiram netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo projektui, prieš suteikiant eksploatacijos leidimą, būtų atliekama privaloma gyvavimo ciklo analizė, ir tai būtų naujos ES direktyvos dėl netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos esminė nuostata; |
| --- | --- |

12.

primygtinai reikalauja, kad kiekvienam atskiram netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo projektui, prieš suteikiant eksploatacijos leidimą, būtų atliekama privaloma gyvavimo ciklo analizė, ir tai būtų naujos ES direktyvos dėl netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos esminė nuostata;

| 13. | pabrėžia esminę skaidrumo principo ir susijusių gyventojų grupių bei vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarbą priimant sprendimus šioje pažeidžiamoje srityje ir yra susirūpinęs, kad iki šiol ne visose valstybėse narėse yra pakankamai atsižvelgiama į šiuos principus; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia esminę skaidrumo principo ir susijusių gyventojų grupių bei vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo svarbą priimant sprendimus šioje pažeidžiamoje srityje ir yra susirūpinęs, kad iki šiol ne visose valstybėse narėse yra pakankamai atsižvelgiama į šiuos principus;

B.   
  Bendras supratimas

| 14. | atsižvelgdamas į naujausią technologinę pažangą, kuri paskatino greitą, komercinio masto netradicinių dujų gavybą tam tikruose pasaulio regionuose, visų pirma JAV, kur skalūnų dujas pradėta vadinti „žaidimo taisyklių pasikeitimu“, Regionų komitetas suvokia ribotas technines ir ekonomines skalūnų dujų galimybes Europos Sąjungoje. Vis aiškiau suprantama, kad mažai tikėtina, jog Europa patirs tokį bumą, kokį patyrė JAV (1). Europos netradicinių dujų ištekliai geriausiu atveju laikomi galimybe kompensuoti tradicinių dujų gamybos sumažėjimą, kurį nulėmė kitokia geologinė sandara (2), skirtingi teisės aktai ir didesnis gyventojų tankumas; Komitetas pripažįsta, kad šioje srityje vis dar reikia rimtų vertinimų. |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į naujausią technologinę pažangą, kuri paskatino greitą, komercinio masto netradicinių dujų gavybą tam tikruose pasaulio regionuose, visų pirma JAV, kur skalūnų dujas pradėta vadinti „žaidimo taisyklių pasikeitimu“, Regionų komitetas suvokia ribotas technines ir ekonomines skalūnų dujų galimybes Europos Sąjungoje. Vis aiškiau suprantama, kad mažai tikėtina, jog Europa patirs tokį bumą, kokį patyrė JAV (1). Europos netradicinių dujų ištekliai geriausiu atveju laikomi galimybe kompensuoti tradicinių dujų gamybos sumažėjimą, kurį nulėmė kitokia geologinė sandara (2), skirtingi teisės aktai ir didesnis gyventojų tankumas; Komitetas pripažįsta, kad šioje srityje vis dar reikia rimtų vertinimų.

| 15. | pabrėžia, kad netradicinių angliavandenilių gręžiniai išsenka daug greičiau nei tradicinių angliavandenilių gręžiniai, todėl būtina gręžti daugiau gręžinių ir taip didinamos gamybos sąnaudos; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad netradicinių angliavandenilių gavyba vyksta naudojant šiuolaikinę techniką, pavyzdžiui, horizontalias ir kelių aukštų (kai vienoje aikštelėje gręžiama keletas gręžinių) gręžimo aikšteles, ir tai gali sumažinti poveikį aplinkai ir atitinkamai vietovei; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad netradicinių angliavandenilių gręžiniai išsenka daug greičiau nei tradicinių angliavandenilių gręžiniai, todėl būtina gręžti daugiau gręžinių ir taip didinamos gamybos sąnaudos; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad netradicinių angliavandenilių gavyba vyksta naudojant šiuolaikinę techniką, pavyzdžiui, horizontalias ir kelių aukštų (kai vienoje aikštelėje gręžiama keletas gręžinių) gręžimo aikšteles, ir tai gali sumažinti poveikį aplinkai ir atitinkamai vietovei;

| 16. | esant dabartinėms dujų kainoms, Regionų komitetas mano, kad skalūnų dujų potencialas yra pernelyg mažas, kad galėtų daryti didelį poveikį Europos dujų tiekimui. Net ir spartesnis skalūnų dujų gavybos vystymas Europoje geriausiu atveju galėtų padidinti Europos dujų tiekimą tik vienaženkliu procentu. Tai nepakeis nusistovėjusios mažėjančios vidaus gamybos ir didėjančios priklausomybės nuo importo tendencijos (3); pripažįsta, kad šioje srityje vis dar reikia nuodugnesnio vertinimo; |
| --- | --- |

16.

esant dabartinėms dujų kainoms, Regionų komitetas mano, kad skalūnų dujų potencialas yra pernelyg mažas, kad galėtų daryti didelį poveikį Europos dujų tiekimui. Net ir spartesnis skalūnų dujų gavybos vystymas Europoje geriausiu atveju galėtų padidinti Europos dujų tiekimą tik vienaženkliu procentu. Tai nepakeis nusistovėjusios mažėjančios vidaus gamybos ir didėjančios priklausomybės nuo importo tendencijos (3); pripažįsta, kad šioje srityje vis dar reikia nuodugnesnio vertinimo;

| 17. | suvokia, kad nepakankamai griežtas reguliavimas galėjo būti viena iš ekonominio skalūnų dujų perspektyvumo prielaidų, nes kai kurių aplinkos apsaugos aktų netaikymas skalūnų dujoms ir nulėmė skalūnų dujų bumą JAV, pavyzdžiui, tiksli hidrauliniam skaldymui naudojamų priedų sudėtis yra apsaugota patentų teise ir neprivalo būti atskleista; todėl aiškiai pabrėžia, kad pritarimas imtis tokios veiklos Europos Sąjungoje turėtų visiškai priklausyti nuo informacijos apie visus cheminius priedus ir jų atitinkamą kiekį hidraulinio skaldymo skystyje; |
| --- | --- |

17.

suvokia, kad nepakankamai griežtas reguliavimas galėjo būti viena iš ekonominio skalūnų dujų perspektyvumo prielaidų, nes kai kurių aplinkos apsaugos aktų netaikymas skalūnų dujoms ir nulėmė skalūnų dujų bumą JAV, pavyzdžiui, tiksli hidrauliniam skaldymui naudojamų priedų sudėtis yra apsaugota patentų teise ir neprivalo būti atskleista; todėl aiškiai pabrėžia, kad pritarimas imtis tokios veiklos Europos Sąjungoje turėtų visiškai priklausyti nuo informacijos apie visus cheminius priedus ir jų atitinkamą kiekį hidraulinio skaldymo skystyje;

| 18. | atkreipia dėmesį į tai, kad gręžimo metu skalūnų dujų ir uolienų porose susikaupusios alyvos gavyba turi neišvengiamų padarinių tvarioms miestų ir (arba) kaimų gyvenvietėms ir natūralioms buveinėms: erdviniu požiūriu užimamas didelis žemės plotas, galintis trukdyti tvarioms miesto / kaimo gyvenvietėms ir natūralioms buveinėms dėl gręžybos aikštelių, sunkvežimių stovėjimo ir manevravimo vietų, dujų perdirbimo ir transportavimo infrastruktūros, privažiavimo kelių. Patvirtinta, kad didelį poveikį daro ar gali daryti teršalų išlakos į orą, požeminio vandens tarša dėl nekontroliuojamais dujų ar skysčio srautais po sprogimų ar išsiliejimų nutekančio hidraulinio skaldymo skysčio ir nekontroliuojamo vandens nuotekų išleidimo. Hidraulinio skaldymo skystyje yra pavojingų medžiagų, be to, grįžtamajame skystyje yra sunkiųjų metalų ir radioaktyviųjų medžiagų, absorbuotų iš telkinio; skalūnų dujų gręžinių gręžimas kelia didelį pavojų žmonių sveikatai (4) ir aplinkai, ir šis pavojus yra dar didesnis nei kitų iškastinio kuro rūšių atveju (5), pirmiausia dar ir todėl, kad reikia daugiau gręžti, kad būtų išgautas toks pat kiekis; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į tai, kad gręžimo metu skalūnų dujų ir uolienų porose susikaupusios alyvos gavyba turi neišvengiamų padarinių tvarioms miestų ir (arba) kaimų gyvenvietėms ir natūralioms buveinėms: erdviniu požiūriu užimamas didelis žemės plotas, galintis trukdyti tvarioms miesto / kaimo gyvenvietėms ir natūralioms buveinėms dėl gręžybos aikštelių, sunkvežimių stovėjimo ir manevravimo vietų, dujų perdirbimo ir transportavimo infrastruktūros, privažiavimo kelių. Patvirtinta, kad didelį poveikį daro ar gali daryti teršalų išlakos į orą, požeminio vandens tarša dėl nekontroliuojamais dujų ar skysčio srautais po sprogimų ar išsiliejimų nutekančio hidraulinio skaldymo skysčio ir nekontroliuojamo vandens nuotekų išleidimo. Hidraulinio skaldymo skystyje yra pavojingų medžiagų, be to, grįžtamajame skystyje yra sunkiųjų metalų ir radioaktyviųjų medžiagų, absorbuotų iš telkinio; skalūnų dujų gręžinių gręžimas kelia didelį pavojų žmonių sveikatai (4) ir aplinkai, ir šis pavojus yra dar didesnis nei kitų iškastinio kuro rūšių atveju (5), pirmiausia dar ir todėl, kad reikia daugiau gręžti, kad būtų išgautas toks pat kiekis;

| 19. | yra susirūpinęs, kad šiuo metu Europoje galiojančiuose kasybos įstatymuose ir susijusiose taisyklėse, turinčiose poveikio kasybos veiklai, neatsižvelgiama į specialius netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo aspektus. Įvairiose ES valstybėse narėse kasybos reguliavimas iš esmės skiriasi. Daugeliu atvejų kasybos vykdymo teisėms teikiama pirmenybė piliečių teisių atžvilgiu ir vietos politinės valdžios institucijos dažnai neturi įtakos galimiems projektams ar kasybos aikštelių vietoms, nes šiems leidimus išduoda nacionalinės vyriausybės ir jų institucijos; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Europoje, kitaip nei Jungtinėse Valstijose, žemės savininkai paprastai automatiškai neįgyja nuosavybės teisių į po jų žeme glūdinčias mineralinius išteklius, todėl ir ne visada iš jų gali gauti naudos; |
| --- | --- |

19.

yra susirūpinęs, kad šiuo metu Europoje galiojančiuose kasybos įstatymuose ir susijusiose taisyklėse, turinčiose poveikio kasybos veiklai, neatsižvelgiama į specialius netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo aspektus. Įvairiose ES valstybėse narėse kasybos reguliavimas iš esmės skiriasi. Daugeliu atvejų kasybos vykdymo teisėms teikiama pirmenybė piliečių teisių atžvilgiu ir vietos politinės valdžios institucijos dažnai neturi įtakos galimiems projektams ar kasybos aikštelių vietoms, nes šiems leidimus išduoda nacionalinės vyriausybės ir jų institucijos; be to, atkreipia dėmesį į tai, kad Europoje, kitaip nei Jungtinėse Valstijose, žemės savininkai paprastai automatiškai neįgyja nuosavybės teisių į po jų žeme glūdinčias mineralinius išteklius, todėl ir ne visada iš jų gali gauti naudos;

| 20. | prašo tinkamai įvertinti skalūnų netradicinių dujų potencialą ES, nes jos gali būti esminis bet kokio energetikos plano ir (arba) politinės priemonės, kuriuos reikės įgyvendinti, aspektas ir būti pereinamojo laikotarpio ištekliais siekiant visoje Europos Sąjungoje didesnės atsinaujinančiosios energijos vartojimo procentinės dalies, kaip skelbiama tokiuose kryptį nustatančiuose ES dokumentuose, susijusiuose su Europos energetikos ateitimi, kaip Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.. Toks vertinimas turėtų taip pat leisti išanalizuoti, ar nebūtų galima sistemingiau naudoti vietos energijos išteklius. Vienas iš šių planų ir politinių priemonių tikslų –stengtis užtikrinti, kad perėjimas prie būsimų, ekonomiškai konkurencingų energijos išteklių, paliekančių minimalų anglies pėdsaką, vyktų taip, kad ES taptų konkurencinga kitų geopolitinių regionų atžvilgiu. Be keliamo neprognozuojamo pavojaus aplinkai, klimatui ir žmonių sveikatai, skalūnų dujos taip pat gali pakenkti atsinaujinančiosios energijos išteklių plėtojimui ir dar labiau padidinti Europos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Skalūnų dujos, kaip ir anglies dioksido surinkimas bei saugojimas, pačios savaime negali būti politinis tikslas, atskirtas nuo piliečių poreikių ir jos neturėtų būti skatinamos kaip ekologiška Europos energetinės ateities alternatyva. Atsižvelgiant į didelį skalūnų dujų anglies dioksido taršos intensyvumą, gavybos vystymo mastą ir reikalingų investicijų lygį, reikia, kad taptų aišku, kokiu būdu skalūnų dujos galėtų būti „pereinamojo laikotarpio kuras“. Dėl padidėjusio skalūnų dujų išgavimo JAV dujų krintančių kainų poveikis gali kelti grėsmę mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių alternatyvų perspektyvumui ir didinti spaudimą valstybių paramos sistemoms; |
| --- | --- |

20.

prašo tinkamai įvertinti skalūnų netradicinių dujų potencialą ES, nes jos gali būti esminis bet kokio energetikos plano ir (arba) politinės priemonės, kuriuos reikės įgyvendinti, aspektas ir būti pereinamojo laikotarpio ištekliais siekiant visoje Europos Sąjungoje didesnės atsinaujinančiosios energijos vartojimo procentinės dalies, kaip skelbiama tokiuose kryptį nustatančiuose ES dokumentuose, susijusiuose su Europos energetikos ateitimi, kaip Energetikos veiksmų planas iki 2050 m.. Toks vertinimas turėtų taip pat leisti išanalizuoti, ar nebūtų galima sistemingiau naudoti vietos energijos išteklius. Vienas iš šių planų ir politinių priemonių tikslų –stengtis užtikrinti, kad perėjimas prie būsimų, ekonomiškai konkurencingų energijos išteklių, paliekančių minimalų anglies pėdsaką, vyktų taip, kad ES taptų konkurencinga kitų geopolitinių regionų atžvilgiu. Be keliamo neprognozuojamo pavojaus aplinkai, klimatui ir žmonių sveikatai, skalūnų dujos taip pat gali pakenkti atsinaujinančiosios energijos išteklių plėtojimui ir dar labiau padidinti Europos priklausomybę nuo iškastinio kuro. Skalūnų dujos, kaip ir anglies dioksido surinkimas bei saugojimas, pačios savaime negali būti politinis tikslas, atskirtas nuo piliečių poreikių ir jos neturėtų būti skatinamos kaip ekologiška Europos energetinės ateities alternatyva. Atsižvelgiant į didelį skalūnų dujų anglies dioksido taršos intensyvumą, gavybos vystymo mastą ir reikalingų investicijų lygį, reikia, kad taptų aišku, kokiu būdu skalūnų dujos galėtų būti „pereinamojo laikotarpio kuras“. Dėl padidėjusio skalūnų dujų išgavimo JAV dujų krintančių kainų poveikis gali kelti grėsmę mažai anglies dioksido į aplinką išskiriančių alternatyvų perspektyvumui ir didinti spaudimą valstybių paramos sistemoms;

| 21. | nuogąstauja, kad visame pasaulyje padidinus skalūnų dujų žvalgymą ir gavybą gali labai padidėti išmetamas lakiojo metano kiekis, kurio šiltnamio efektas yra nuo 20–25 kartus didesnis nei CO2, kiekis ir kad apskaičiuota, jog pagal bendrą šiltnamio efekto visuotinio klimato atšilimo potencialą temperatūra pakiltų daugiau nei 3,5 laipsnio (6). (siekiamas priimtinas pakilimas – 2 laipsniais). Be to, netradicinių alyvos ir dujų išteklių naudojimas gali trukdyti įgyvendinti 7-ąjį JT Tūkstantmečio vystymosi tikslą (TVT) – užtikrinti aplinkos tvarumą – ir trukdyti įgyvendinti naujausius Kopenhagos susitarime nustatytus tarptautinius įsipareigojimus kovos su klimato kaita srityje; |
| --- | --- |

21.

nuogąstauja, kad visame pasaulyje padidinus skalūnų dujų žvalgymą ir gavybą gali labai padidėti išmetamas lakiojo metano kiekis, kurio šiltnamio efektas yra nuo 20–25 kartus didesnis nei CO2, kiekis ir kad apskaičiuota, jog pagal bendrą šiltnamio efekto visuotinio klimato atšilimo potencialą temperatūra pakiltų daugiau nei 3,5 laipsnio (6). (siekiamas priimtinas pakilimas – 2 laipsniais). Be to, netradicinių alyvos ir dujų išteklių naudojimas gali trukdyti įgyvendinti 7-ąjį JT Tūkstantmečio vystymosi tikslą (TVT) – užtikrinti aplinkos tvarumą – ir trukdyti įgyvendinti naujausius Kopenhagos susitarime nustatytus tarptautinius įsipareigojimus kovos su klimato kaita srityje;

| 22. | pritaria minčiai padidinti ES MTTP paramą ekologinio projektavimo sektoriui, skiriamą iš struktūrinių ir sanglaudos fondų bei Europos investicijų banko, tačiau pažymi, kad, be šių veiksmų, privaloma skirti daugiau dėmesio konkurencijos iškraipymo poveikiui, kurį gali daryti naujų standartų patvirtinimas; palankiai vertina Komisijos atliktą ES aplinkos apsaugos teisinės sistemos, taikomos netradiciniams angliavandeniliams, išankstinį vertinimą. Regionų komitetas primygtinai ragina Komisiją skubiai:






  a. | atlikti nuodugnų šių nuostatų tinkamumo reguliuoti visus Europoje vykdomo netradicinių angliavandenilių tiek žvalgymo, tiek didelės apimties komercinės eksploatacijos aspektus įvertinimą; |
| --- | --- | --- |

22.

pritaria minčiai padidinti ES MTTP paramą ekologinio projektavimo sektoriui, skiriamą iš struktūrinių ir sanglaudos fondų bei Europos investicijų banko, tačiau pažymi, kad, be šių veiksmų, privaloma skirti daugiau dėmesio konkurencijos iškraipymo poveikiui, kurį gali daryti naujų standartų patvirtinimas; palankiai vertina Komisijos atliktą ES aplinkos apsaugos teisinės sistemos, taikomos netradiciniams angliavandeniliams, išankstinį vertinimą. Regionų komitetas primygtinai ragina Komisiją skubiai:

a.

atlikti nuodugnų šių nuostatų tinkamumo reguliuoti visus Europoje vykdomo netradicinių angliavandenilių tiek žvalgymo, tiek didelės apimties komercinės eksploatacijos aspektus įvertinimą;

| b. | nustatyti šiuo metu galiojančių aplinkos apsaugos teisės aktų spragas bei trūkumus ir, kur reikia, pateikti tinkamų pasiūlymų siekiant teisės aktus pritaikyti prie netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo specifikos ir šalinti spragas, leidžiančias klaidingai aiškinti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymui taikomas nuostatas arba taikyti specialias leidžiančias nukrypti nuostatas jas perkėlus į nacionalinę teisę. Tai turi poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

b.

nustatyti šiuo metu galiojančių aplinkos apsaugos teisės aktų spragas bei trūkumus ir, kur reikia, pateikti tinkamų pasiūlymų siekiant teisės aktus pritaikyti prie netradicinių angliavandenilių gavybos vystymo specifikos ir šalinti spragas, leidžiančias klaidingai aiškinti netradicinių angliavandenilių gavybos vystymui taikomas nuostatas arba taikyti specialias leidžiančias nukrypti nuostatas jas perkėlus į nacionalinę teisę. Tai turi poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| c. | įvertinti, ar visose valstybėse narėse yra tinkamai perkelti į nacionalinę teisę pagrindiniai ES aplinkos apsaugos teisės aktai, ir imtis neatidėliotinų veiksmų, jeigu šių teisės aktų nesilaikoma; |
| --- | --- |

c.

įvertinti, ar visose valstybėse narėse yra tinkamai perkelti į nacionalinę teisę pagrindiniai ES aplinkos apsaugos teisės aktai, ir imtis neatidėliotinų veiksmų, jeigu šių teisės aktų nesilaikoma;

| d. | apsvarstyti, išnagrinėti ir pasimokyti iš patirties, kurią sukaupė JAV apygardų ir valstijų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

d.

apsvarstyti, išnagrinėti ir pasimokyti iš patirties, kurią sukaupė JAV apygardų ir valstijų valdžios institucijos;

Techniniai klausimai, susiję su pirmiau pateiktu pasiūlymu priimti direktyvą

C.   
  Pradinės būklės vertinimai

| 23. | reikalauja, kad Komisija šiai pramonei nustatytų reikalavimą atlikti nepriklausomą, patikrinamą dabartinės aplinkos būklės įvertinimą tose vietovėse, kur siūloma vystyti netradicinių angliavandenilių gavybą:






  a. | atliekant tokį pradinės būklės įvertinimą ypatingą dėmesį reikėtų skirti žmonių ir gyvūnų sveikatos sąlygoms bei natūralių buveinių kokybei bei sujungimui; |
| --- | --- | --- |

23.

reikalauja, kad Komisija šiai pramonei nustatytų reikalavimą atlikti nepriklausomą, patikrinamą dabartinės aplinkos būklės įvertinimą tose vietovėse, kur siūloma vystyti netradicinių angliavandenilių gavybą:

a.

atliekant tokį pradinės būklės įvertinimą ypatingą dėmesį reikėtų skirti žmonių ir gyvūnų sveikatos sąlygoms bei natūralių buveinių kokybei bei sujungimui;

| b. | vandensparų geologinėms savybėms, susijusioms su požeminio vandens saugojimu ir judėjimu; |
| --- | --- |

b.

vandensparų geologinėms savybėms, susijusioms su požeminio vandens saugojimu ir judėjimu;

| c. | mikrobinės faunos ir floros buveinėms, esančioms pačiame požeminiame vandenyje; |
| --- | --- |

c.

mikrobinės faunos ir floros buveinėms, esančioms pačiame požeminiame vandenyje;

| d. | turimiems oro, paviršinio vandens, dirvožemio kokybės ir seisminiams duomenims, įskaitant anksčiau užfiksuotų gamtinių geologinių poslinkių tyrimą; |
| --- | --- |

d.

turimiems oro, paviršinio vandens, dirvožemio kokybės ir seisminiams duomenims, įskaitant anksčiau užfiksuotų gamtinių geologinių poslinkių tyrimą;

| e. | patikrinamiems mikroseisminiams duomenims; |
| --- | --- |

e.

patikrinamiems mikroseisminiams duomenims;

| f. | atlikti požeminio vandens sistemų 3D ir 4D vizualizaciją; |
| --- | --- |

f.

atlikti požeminio vandens sistemų 3D ir 4D vizualizaciją;

D.   
  Poveikio aplinkai vertinimas (PAV)

| 24. | nerimą kelia tai, kad dabartinėje PAV direktyvoje neatsižvelgiama į per dieną išgaunamų netradicinių angliavandenilių kiekius. Tai reiškia, kad, nepaisant atitinkamų projektų daromo poveikio aplinkai, jiems netaikomas privalomas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą. Laikantis atsargumo principo ir atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliucijoje nurodytą Parlamento reikalavimą, Regionų komitetas pritaria pasiūlymui netradicinius angliavandenilius įtraukti į persvarstytos direktyvos I priedą, kad atitinkamiems projektams būtų sistemingai taikomas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą; |
| --- | --- |

24.

nerimą kelia tai, kad dabartinėje PAV direktyvoje neatsižvelgiama į per dieną išgaunamų netradicinių angliavandenilių kiekius. Tai reiškia, kad, nepaisant atitinkamų projektų daromo poveikio aplinkai, jiems netaikomas privalomas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą. Laikantis atsargumo principo ir atsižvelgiant į 2012 m. lapkričio 21 d. rezoliucijoje nurodytą Parlamento reikalavimą, Regionų komitetas pritaria pasiūlymui netradicinius angliavandenilius įtraukti į persvarstytos direktyvos I priedą, kad atitinkamiems projektams būtų sistemingai taikomas reikalavimas atlikti poveikio aplinkai vertinimą;

| 25. | ragina Komisiją ištirti galimybę nustatyti bendrus aplinkos apsaugos standartus, taikomus netradicinių angliavandenilių žvalgymui ir gavybai Europos Sąjungoje, kad būtų paprasčiau atlikti išsamius ir suprantamus poveikio aplinkai vertinimus; |
| --- | --- |

25.

ragina Komisiją ištirti galimybę nustatyti bendrus aplinkos apsaugos standartus, taikomus netradicinių angliavandenilių žvalgymui ir gavybai Europos Sąjungoje, kad būtų paprasčiau atlikti išsamius ir suprantamus poveikio aplinkai vertinimus;

| 26. | pabrėžia, kad tinkamas netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos reguliavimas iš dalies priklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos ir išteklių; pripažįsta, kad reikia plėsti regionų ir vietos valdžios institucijų personalo žinias apie netradicinius angliavandenilius ir jį stiprinti; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad tinkamas netradicinių angliavandenilių žvalgymo ir gavybos reguliavimas iš dalies priklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijos ir išteklių; pripažįsta, kad reikia plėsti regionų ir vietos valdžios institucijų personalo žinias apie netradicinius angliavandenilius ir jį stiprinti;

E.   
  Vanduo

| 27. | mano, kad atsižvelgiant į didesnį nei 2 km gręžinių gylį, kuriame vyksta netradicinių angliavandenilių gavyba, patį didžiausią susirūpinimą dėl požeminio vandens taršos kelia gręžinių sandarumas ir metalinio vamzdžio (apvalkalo) bei jo sandarinimo cementu kokybė. JAV sukaupta patirtis rodo, kad 6 proc. gręžinių buvo nesandarūs (7); |
| --- | --- |

27.

mano, kad atsižvelgiant į didesnį nei 2 km gręžinių gylį, kuriame vyksta netradicinių angliavandenilių gavyba, patį didžiausią susirūpinimą dėl požeminio vandens taršos kelia gręžinių sandarumas ir metalinio vamzdžio (apvalkalo) bei jo sandarinimo cementu kokybė. JAV sukaupta patirtis rodo, kad 6 proc. gręžinių buvo nesandarūs (7);

| 28. | reikalauja, kad būtų vykdoma kiekvieno hidraulinio skaldymo etapo stebėsena ir pateikiami duomenys apie maksimalų pasiektą įtrūkimų ilgį, nurodant atstumą iki vandeningojo horizonto; |
| --- | --- |

28.

reikalauja, kad būtų vykdoma kiekvieno hidraulinio skaldymo etapo stebėsena ir pateikiami duomenys apie maksimalų pasiektą įtrūkimų ilgį, nurodant atstumą iki vandeningojo horizonto;

| 29. | prašo Komisijos nustatyti pramonei reikalavimą parengti taisomųjų veiksmų tvarką metano ir (arba) natūraliai susidariusių radioaktyviųjų medžiagų patekimo į požeminius vandenis atveju arba kitų požeminio vandens kokybei kenkiančių medžiagų patekimo į požeminius vandenis atveju, kai dujos plyšiais migruoja į požeminius vandenis arba kai gręžinio tvirtinimas ir cementavimas nėra hermetiški; |
| --- | --- |

29.

prašo Komisijos nustatyti pramonei reikalavimą parengti taisomųjų veiksmų tvarką metano ir (arba) natūraliai susidariusių radioaktyviųjų medžiagų patekimo į požeminius vandenis atveju arba kitų požeminio vandens kokybei kenkiančių medžiagų patekimo į požeminius vandenis atveju, kai dujos plyšiais migruoja į požeminius vandenis arba kai gręžinio tvirtinimas ir cementavimas nėra hermetiški;

| 30. | ragina prieš pradedant vykdyti bet kokią veiklą vamzdžio paviršių ir sandarinimą cementu patikrinti atliekant privalomus cemento perrišų ir slėginių bandymus; |
| --- | --- |

30.

ragina prieš pradedant vykdyti bet kokią veiklą vamzdžio paviršių ir sandarinimą cementu patikrinti atliekant privalomus cemento perrišų ir slėginių bandymus;

| 31. | pabrėžia, kad veiksmingai prevencijai užtikrinti būtina nuosekliai stebėti, ar griežtai laikomasi aukščiausių gręžinio statybos standartų ir praktikos; pabrėžia, kad šios pramonės įmonės ir kompetentingos valdžios institucijos turėtų užtikrinti reguliarią gręžinių tvirtinimo (vamzdžių) ir sandarinimo cementu hermetiškumo kontrolę; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad veiksmingai prevencijai užtikrinti būtina nuosekliai stebėti, ar griežtai laikomasi aukščiausių gręžinio statybos standartų ir praktikos; pabrėžia, kad šios pramonės įmonės ir kompetentingos valdžios institucijos turėtų užtikrinti reguliarią gręžinių tvirtinimo (vamzdžių) ir sandarinimo cementu hermetiškumo kontrolę;

| 32. | ragina veiklos vykdytojus, reguliavimo institucijas ir avarines tarnybas parengti privalomus išsiliejimų prevencijos, kontrolės ir avarijų likvidavimo planus; |
| --- | --- |

32.

ragina veiklos vykdytojus, reguliavimo institucijas ir avarines tarnybas parengti privalomus išsiliejimų prevencijos, kontrolės ir avarijų likvidavimo planus;

| 33. | ragina nustatyti minimalius leistinus atstumus nuo gręžimo aikštelių iki viešųjų ar privačių versmių arba vandens šulinių; |
| --- | --- |

33.

ragina nustatyti minimalius leistinus atstumus nuo gręžimo aikštelių iki viešųjų ar privačių versmių arba vandens šulinių;

| 34. | atkreipia dėmesį į tai, kad eksploatuojant netradicinių angliavandenilių telkinius susidarančios atliekos ir nuotekos kelia nemažai saugaus laikymo, antrinio perdirbimo ir šalinimo problemų, todėl tai reikia atitinkamai reguliuoti; dėl šios priežasties yra būtinas susijusių vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios paprastai atsako už atliekų tvarkymą, dalyvavimas; |
| --- | --- |

34.

atkreipia dėmesį į tai, kad eksploatuojant netradicinių angliavandenilių telkinius susidarančios atliekos ir nuotekos kelia nemažai saugaus laikymo, antrinio perdirbimo ir šalinimo problemų, todėl tai reikia atitinkamai reguliuoti; dėl šios priežasties yra būtinas susijusių vietos ir regionų valdžios institucijų, kurios paprastai atsako už atliekų tvarkymą, dalyvavimas;

F.   
  Atliekų tvarkymas

| 35. | ragina hidraulinio skaldymo proceso metu susidariusias vandens nuotekas pakartotinai panaudoti taip, kad būtų kuo mažesnis išsiliejimo ir nutekėjimo pavojus; pripažįsta, kad hidraulinio skaldymo proceso metu susidaro didelis kiekis įvairių vandens nuotekų, kuriose yra įvairių teršalų; mano, kad telkinių žvalgymo ir (arba) gavybos metu aikštelės teritorijoje vykdomas uždaro ciklo vandens antrinis panaudojimas, jį saugant plieniniuose rezervuaruose, yra tokia po technologinio proceso grįžusio vandens apdorojimo priemonė, kuri iki minimumo sumažina vandens kiekį, kuris gali išsilieti ant žemės paviršiaus, taip pat vandens transportavimo į valymo įrenginius sąnaudas (poveikis eismui, žala keliams); ragina nebenaudoti išklotų danga duobių (ang. lined pit), nes jos kelia didesnę išsiliejimų ar nutekėjimų riziką; |
| --- | --- |

35.

ragina hidraulinio skaldymo proceso metu susidariusias vandens nuotekas pakartotinai panaudoti taip, kad būtų kuo mažesnis išsiliejimo ir nutekėjimo pavojus; pripažįsta, kad hidraulinio skaldymo proceso metu susidaro didelis kiekis įvairių vandens nuotekų, kuriose yra įvairių teršalų; mano, kad telkinių žvalgymo ir (arba) gavybos metu aikštelės teritorijoje vykdomas uždaro ciklo vandens antrinis panaudojimas, jį saugant plieniniuose rezervuaruose, yra tokia po technologinio proceso grįžusio vandens apdorojimo priemonė, kuri iki minimumo sumažina vandens kiekį, kuris gali išsilieti ant žemės paviršiaus, taip pat vandens transportavimo į valymo įrenginius sąnaudas (poveikis eismui, žala keliams); ragina nebenaudoti išklotų danga duobių (ang. lined pit), nes jos kelia didesnę išsiliejimų ar nutekėjimų riziką;

| 36. | prašo skelbti po netradicinių angliavandenilių gavybos technologinio proceso neregeneruoto hidraulinio skaldymo skysčio kiekio ir sudėties duomenis; ir atitinkamai – atsižvelgiant į dirvožemio ir uolienos sudėtį – duomenis apie galimą jo poveikį dirvožemio vandeniui ir faunai; |
| --- | --- |

36.

prašo skelbti po netradicinių angliavandenilių gavybos technologinio proceso neregeneruoto hidraulinio skaldymo skysčio kiekio ir sudėties duomenis; ir atitinkamai – atsižvelgiant į dirvožemio ir uolienos sudėtį – duomenis apie galimą jo poveikį dirvožemio vandeniui ir faunai;

| 37. | pabrėžia, kad savivaldybių ir nacionalinės atliekų tvarkymo ar vandens valymo ir atliekų, susidarančių valant vandenį, tvarkymo įmonės gali neturėti pajėgumų ar techninių įrengimų tokiam kiekiui specifinės sudėties vandens nuotekoms valyti; ragina, kad veiklos vykdytojai, bendradarbiaudami su atliekų tvarkymo įstaigomis ir kompetentingomis leidimus išduodančiomis institucijomis, nustatytų nuotekų valymo standartus ir privalomus vandentvarkos planus; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad savivaldybių ir nacionalinės atliekų tvarkymo ar vandens valymo ir atliekų, susidarančių valant vandenį, tvarkymo įmonės gali neturėti pajėgumų ar techninių įrengimų tokiam kiekiui specifinės sudėties vandens nuotekoms valyti; ragina, kad veiklos vykdytojai, bendradarbiaudami su atliekų tvarkymo įstaigomis ir kompetentingomis leidimus išduodančiomis institucijomis, nustatytų nuotekų valymo standartus ir privalomus vandentvarkos planus;

| 38. | primena, kad radioaktyviosios medžiagos, kurios natūraliai randamos geologinėse formacijose, skirtinguose skalūnuose nėra vienodos; pabrėžia, kad prieš suteikiant leidimą vykdyti gavybą reikia įvertinti radioaktyvumo lygį; |
| --- | --- |

38.

primena, kad radioaktyviosios medžiagos, kurios natūraliai randamos geologinėse formacijose, skirtinguose skalūnuose nėra vienodos; pabrėžia, kad prieš suteikiant leidimą vykdyti gavybą reikia įvertinti radioaktyvumo lygį;

G.   
  Cheminiai produktai

| 39. | yra susirūpinęs dėl to, kad šiuo metu ES mastu nėra privaloma skelbti hidraulinio skaldymo procese naudojamo skysčio cheminės sudėties; laikosi nuomonės, kad reikia užtikrinti visišką skaidrumą ir įpareigoti veiklos vykdytojus atskleisti skysčio sudėtį ir į šiuos aspektus atsižvelgti atliekant poveikio aplinkai vertinimą; ragina Komisiją išnagrinėti, kokiame teisės akte būtų tikslingiausia numatyti tokį įpareigojimą Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

39.

yra susirūpinęs dėl to, kad šiuo metu ES mastu nėra privaloma skelbti hidraulinio skaldymo procese naudojamo skysčio cheminės sudėties; laikosi nuomonės, kad reikia užtikrinti visišką skaidrumą ir įpareigoti veiklos vykdytojus atskleisti skysčio sudėtį ir į šiuos aspektus atsižvelgti atliekant poveikio aplinkai vertinimą; ragina Komisiją išnagrinėti, kokiame teisės akte būtų tikslingiausia numatyti tokį įpareigojimą Europos lygmeniu;

| 40. | ragina dėti daugiau pastangų sukurti hidraulinio skaldymo skystį su mažiausiai toksiškais ir mažiausią pavojų aplinkai keliančiais priedais; |
| --- | --- |

40.

ragina dėti daugiau pastangų sukurti hidraulinio skaldymo skystį su mažiausiai toksiškais ir mažiausią pavojų aplinkai keliančiais priedais;

H.   
  Dirvožemio, oro ir kiti rodikliai

| 41. | pabrėžia, kad regiono geologiniai ypatumai lemia gavybos modelį ir metodą; skatina nacionalinius geologijos institutus ir atitinkamas vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai ir laiku įsitraukti; ragina nustatyti privalomą išankstinio leidimo išdavimo tvarką, kuri būtų taikoma prieš pradedant atlikti geologinę giluminių ir paviršiaus skalūnų sluoksnių analizę, įskaitant ataskaitas apie visą ankstesnę arba vykdomą kasybą regione; taip pat ragina registruoti gręžinių geofizinių tyrimų duomenis; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad regiono geologiniai ypatumai lemia gavybos modelį ir metodą; skatina nacionalinius geologijos institutus ir atitinkamas vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviai ir laiku įsitraukti; ragina nustatyti privalomą išankstinio leidimo išdavimo tvarką, kuri būtų taikoma prieš pradedant atlikti geologinę giluminių ir paviršiaus skalūnų sluoksnių analizę, įskaitant ataskaitas apie visą ankstesnę arba vykdomą kasybą regione; taip pat ragina registruoti gręžinių geofizinių tyrimų duomenis;

| 42. | pažymi, kad kelių aukštų horizontalūs gręžiniai iš vienos gręžimo aikštelės padeda sumažinti naudojamos žemės plotą ir mažiau darko kraštovaizdį; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad kelių aukštų horizontalūs gręžiniai iš vienos gręžimo aikštelės padeda sumažinti naudojamos žemės plotą ir mažiau darko kraštovaizdį;

| 43. | pritaria ekologiškų užbaigimo sistemų taikymui siekiant sumažinti išmetamo metano kiekį ar net jį surinkti baigiant įrengti gręžinį; |
| --- | --- |

43.

pritaria ekologiškų užbaigimo sistemų taikymui siekiant sumažinti išmetamo metano kiekį ar net jį surinkti baigiant įrengti gręžinį;

| 44. | primena, kad objektų teritorijoje įvykusių nelaimingų atsitikimų priežastis dažnai būna nekvalifikuoti darbuotojai, aplaidumas, darbo saugos instrukcijų nesilaikymas; |
| --- | --- |

44.

primena, kad objektų teritorijoje įvykusių nelaimingų atsitikimų priežastis dažnai būna nekvalifikuoti darbuotojai, aplaidumas, darbo saugos instrukcijų nesilaikymas;

| 45. | rekomenduoja parengti tipinius avarijų likvidavimo planus ir sukurti specializuotas avarijų likvidavimo komandas; |
| --- | --- |

45.

rekomenduoja parengti tipinius avarijų likvidavimo planus ir sukurti specializuotas avarijų likvidavimo komandas;

I.   
  Visuomenės dalyvavimas ir visuomenės sveikata

| 46. | ragina vykdyti specialią netoli gręžimo aikštelių gyvenančių piliečių sveikatos stebėseną; skatina sukurti regioninius gyventojų sveikatos būklės žurnalus; |
| --- | --- |

46.

ragina vykdyti specialią netoli gręžimo aikštelių gyvenančių piliečių sveikatos stebėseną; skatina sukurti regioninius gyventojų sveikatos būklės žurnalus;

| 47. | rekomenduoja, kad su netradiciniais angliavandeniliais susijusią visuomenės informavimo veiklą vykdytų vietos ir ne vietos specialistų grupė, kuri galėtų, įvertinus vietos aplinkos ir ekonomines sąlygas, pateikti objektyvų požiūrį į visus eksploatavimo etapus, pabrėždama jų ekonominę naudą bei socialinę ir su aplinkos apsauga susijusią riziką; |
| --- | --- |

47.

rekomenduoja, kad su netradiciniais angliavandeniliais susijusią visuomenės informavimo veiklą vykdytų vietos ir ne vietos specialistų grupė, kuri galėtų, įvertinus vietos aplinkos ir ekonomines sąlygas, pateikti objektyvų požiūrį į visus eksploatavimo etapus, pabrėždama jų ekonominę naudą bei socialinę ir su aplinkos apsauga susijusią riziką;

| 48. | mano, kad visuomenės dalyvavimas turėtų būti užtikrintas privalomai įgyvendinant nemažai dalyvaujamojo planavimo priemonių ir metodų prieš pradedant žvalgymą ir rengiant viešąsias konsultacijas prieš eksploatavimo etapus; ragina geriau informuoti ir šviesti visuomenę su netradiciniais angliavandeniliais susijusios veiklos klausimais, kad gyventojai juos suprastų, jiems pritartų ir pasitikėtų šios veiklos reguliavimu; |
| --- | --- |

48.

mano, kad visuomenės dalyvavimas turėtų būti užtikrintas privalomai įgyvendinant nemažai dalyvaujamojo planavimo priemonių ir metodų prieš pradedant žvalgymą ir rengiant viešąsias konsultacijas prieš eksploatavimo etapus; ragina geriau informuoti ir šviesti visuomenę su netradiciniais angliavandeniliais susijusios veiklos klausimais, kad gyventojai juos suprastų, jiems pritartų ir pasitikėtų šios veiklos reguliavimu;

J.   
  Gręžinių apleidimas, be šeimininko likę gręžiniai, nepasiteisinę gręžiniai ir panaudoto vandens telkiniai

| 49. | atsižvelgdamos į ankstesnę patirtį, vietos ir regionų valdžios institucijos reikalaus pateikti finansinę garantiją, kuri 1,5 karto viršytų kiekvienos gręžinio šachtos užkimšimo ir užsandarinimo, po kurių gręžinys tampa nebetinkamas eksploatuoti, sąnaudas. Šios sąnaudos turi apimti visų medžiagų ir specialistų samdymo išlaidas šiam darbui atlikti ir galutiniam procesui įvertinti; |
| --- | --- |

49.

atsižvelgdamos į ankstesnę patirtį, vietos ir regionų valdžios institucijos reikalaus pateikti finansinę garantiją, kuri 1,5 karto viršytų kiekvienos gręžinio šachtos užkimšimo ir užsandarinimo, po kurių gręžinys tampa nebetinkamas eksploatuoti, sąnaudas. Šios sąnaudos turi apimti visų medžiagų ir specialistų samdymo išlaidas šiam darbui atlikti ir galutiniam procesui įvertinti;

| 50. | be to, reikalauja finansinę garantiją pateikti vietos valdžios institucijoms, kad būtų užtikrinta, jog gręžimo ir hidraulinio skaldymo etapais bus taikoma geriausia praktika. Ši garantija bus svarbi užtikrinant žemės ploto sanavimą tuo atveju, jeigu juridinis asmuo nustotų egzistavęs; |
| --- | --- |

50.

be to, reikalauja finansinę garantiją pateikti vietos valdžios institucijoms, kad būtų užtikrinta, jog gręžimo ir hidraulinio skaldymo etapais bus taikoma geriausia praktika. Ši garantija bus svarbi užtikrinant žemės ploto sanavimą tuo atveju, jeigu juridinis asmuo nustotų egzistavęs;

| 51. | reikalauja, kad pramonė finansiškai ir kitais būdais garantuotų geriausią praktiką netradicinių angliavandenilių gavybos aikštelių valymo ir žemės ploto sanavimo srityse; |
| --- | --- |

51.

reikalauja, kad pramonė finansiškai ir kitais būdais garantuotų geriausią praktiką netradicinių angliavandenilių gavybos aikštelių valymo ir žemės ploto sanavimo srityse;

| 52. | prašo atitinkamą kompetenciją turinčioms vietos valdžios institucijoms skirti išteklių, reikalingų ilgalaikei oro ir požeminio vandens stebėsenai tose srityse, kur vykdoma ar buvo vykdoma netradicinių angliavandenilių gavyba; |
| --- | --- |

52.

prašo atitinkamą kompetenciją turinčioms vietos valdžios institucijoms skirti išteklių, reikalingų ilgalaikei oro ir požeminio vandens stebėsenai tose srityse, kur vykdoma ar buvo vykdoma netradicinių angliavandenilių gavyba;

K.   
  Savivaldybėms tenkantys administravimo ir išteklių iššūkiai

| 53. | pažymi, kad daugiapakopis skalūnų dujų gavybos vystymas gali būti administruojamas taip, kad užtikrintų, jog planavimo etapu būtų laikomasi teisingų procedūrų ir teisės aktų, kad būtų vykdoma aplinkos stebėsena ir užtikrintas nurodymų vykdymas. Regionų komitetas prašo valstybių narių garantuoti vietos ir regionų valdžios institucijoms išteklius šiems uždaviniams įgyvendinti; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad daugiapakopis skalūnų dujų gavybos vystymas gali būti administruojamas taip, kad užtikrintų, jog planavimo etapu būtų laikomasi teisingų procedūrų ir teisės aktų, kad būtų vykdoma aplinkos stebėsena ir užtikrintas nurodymų vykdymas. Regionų komitetas prašo valstybių narių garantuoti vietos ir regionų valdžios institucijoms išteklius šiems uždaviniams įgyvendinti;

L.   
  Socialinis ir ekonominis poveikis vietos ir regionų valdžios institucijoms

| 54. | nurodo, kad vietos valdžios institucijų patiriami finansiniai sunkumai, ekonominiai interesai ir galima dalinė energetinė nepriklausomybė lemia tai, kad sumenkinami socialinės rizikos tyrimai, tuo pačiu išjudinant negrįžtamus procesus; |
| --- | --- |

54.

nurodo, kad vietos valdžios institucijų patiriami finansiniai sunkumai, ekonominiai interesai ir galima dalinė energetinė nepriklausomybė lemia tai, kad sumenkinami socialinės rizikos tyrimai, tuo pačiu išjudinant negrįžtamus procesus;

| 55. | žinodamas vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį vykstant kasybos pramonės pakilimo ir nuopuolio ciklams, Regionų komitetas supranta, kad:






  a. | pakilimas viename ūkio sektoriuje, pavyzdžiui angliakasybos ar skalūnų dujų ir alyvos gavybos, sudaro sąlygas stipriam, dažnai staigiam žemos kvalifikacijos, gerai apmokamų darbo vietų kūrimui tame sektoriuje; |
| --- | --- | --- |

55.

žinodamas vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį vykstant kasybos pramonės pakilimo ir nuopuolio ciklams, Regionų komitetas supranta, kad:

a.

pakilimas viename ūkio sektoriuje, pavyzdžiui angliakasybos ar skalūnų dujų ir alyvos gavybos, sudaro sąlygas stipriam, dažnai staigiam žemos kvalifikacijos, gerai apmokamų darbo vietų kūrimui tame sektoriuje;

| b. | tokios darbo vietos skatina jaunus darbuotojus atsisakyti aukštesniojo mokslo ar kitų aukštos kvalifikacijos įgijimo galimybių; |
| --- | --- |

b.

tokios darbo vietos skatina jaunus darbuotojus atsisakyti aukštesniojo mokslo ar kitų aukštos kvalifikacijos įgijimo galimybių;

| c. | kitos pramonės šakos vengia tokio regiono, nes jame darbuotojai turi mažiau profesinių įgūdžių, tačiau jiems mokami didesni darbo užmokesčiai; |
| --- | --- |

c.

kitos pramonės šakos vengia tokio regiono, nes jame darbuotojai turi mažiau profesinių įgūdžių, tačiau jiems mokami didesni darbo užmokesčiai;

| d. | kai plėtojant kasybą gamtinių išteklių prieinamumas ima sekti – arba kai jų vertė sumažėja dėl kitų ekonominių jėgų – užimtumo lygis tokiame sektoriuje labai sparčiai sumažėja; |
| --- | --- |

d.

kai plėtojant kasybą gamtinių išteklių prieinamumas ima sekti – arba kai jų vertė sumažėja dėl kitų ekonominių jėgų – užimtumo lygis tokiame sektoriuje labai sparčiai sumažėja;

| e. | kadangi nėra jokių kitų perspektyvių alternatyvų, ekonomikos nuosmukis verčia darbuotojus išvykti iš regiono ir ieškoti kitų galimybių; |
| --- | --- |

e.

kadangi nėra jokių kitų perspektyvių alternatyvų, ekonomikos nuosmukis verčia darbuotojus išvykti iš regiono ir ieškoti kitų galimybių;

| f. | reikalauja, kad valstybės narės atsižvelgtų į šiuos galimus padarinius ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų planuoti užtikrindamos bendruomenių tvarumą, kai netradicinių angliavandenilių ištekliai išeikvojami arba tampa neperspektyvūs. |
| --- | --- |

f.

reikalauja, kad valstybės narės atsižvelgtų į šiuos galimus padarinius ir kad vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų planuoti užtikrindamos bendruomenių tvarumą, kai netradicinių angliavandenilių ištekliai išeikvojami arba tampa neperspektyvūs.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Dr. Werner Zittel, „Skalūnų dujų perspektyvos Europoje“ (Shale Gas European Perspectives), Europos Parlamentas, 2013 m. gegužės 14 d.

1

(2)  http://www.kpmg.com/Global/en/IssuesAndInsights/ArticlesPublications/shale-gas/Documents/cee-shale-gas-2.pdf

2

(3)  Europos Parlamentas http://europeecologie.eu/IMG/pdf/shale-gas-pe-464-425-final.pdf

3

(4)  „Iš netradicinių gamtinių dujų išteklių gavybos objektų į atmosferą išmetamų teršalų pavojaus žmonių sveikatai įvertinimas“ (Human health risk assessment of air emissions from development of unconventional natural gas resources), Lisa M. McKenzie, Roxana Z. Witter, Lee S. Newman, John L. Adgate, Kolorado visuomenės sveikatos institutas, Kolorado universitetas, Anschutz medicinos universiteto miestelis, Aurora, Koloradas, JAV.

4

(5)  http://ec.europa.eu/environment/integration/energy/unconventional_en.htm

5

(6)  Tarptautinė energetikos agentūra, „Auksinės taisyklės auksiniam dujų amžiui“ (Golden Rules for a Golden age of Gas Page), p. 91.

6

(7)  Metano dujų migracijos duomenys, Pensilvanijos aplinkos apsaugos departamentas.

7

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/30

---

Regionų komiteto nuomonė. Žalioji knyga dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos

2013/C 356/06

REGIONŲ KOMITETAS

| — | ragina Europos Komisiją iki 2020 m. priimti draudimą į sąvartynus versti plastiką ir itin degias atliekas ir siūlo nustatyti konkrečius ir didelius plastiko atliekų susidarymo prevencijos, parengimo pakartotinai naudoti ir perdirbimo tikslus, kurie turėtų būti suvienodinti visose atitinkamose direktyvose ir turėtų atitikti medžiagų aplinkosauginius koeficientus; galima būtų numatyti ir su valstybėmis narėmis suderinti tarpinius tikslus ir pereinamuosius laikotarpius; |
| --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją iki 2020 m. priimti draudimą į sąvartynus versti plastiką ir itin degias atliekas ir siūlo nustatyti konkrečius ir didelius plastiko atliekų susidarymo prevencijos, parengimo pakartotinai naudoti ir perdirbimo tikslus, kurie turėtų būti suvienodinti visose atitinkamose direktyvose ir turėtų atitikti medžiagų aplinkosauginius koeficientus; galima būtų numatyti ir su valstybėmis narėmis suderinti tarpinius tikslus ir pereinamuosius laikotarpius;

| — | prašo Europos Komisijos svarstyti galimybę finansuoti būsimą infrastruktūrą, kuri veiksmingai perdirbtų plastiką, ir nebeskirti finansavimo sąvartynams ir deginimo infrastruktūrai; ES finansavimas turėtų būti skiriamas tik energijos regeneracijos įrenginiams, kurie dera su nuoseklia atliekų tvarkymo strategija, kurioje numatytos pakankamos priemonės pirmesniems atliekų hierarchijos etapams; |
| --- | --- |

—

prašo Europos Komisijos svarstyti galimybę finansuoti būsimą infrastruktūrą, kuri veiksmingai perdirbtų plastiką, ir nebeskirti finansavimo sąvartynams ir deginimo infrastruktūrai; ES finansavimas turėtų būti skiriamas tik energijos regeneracijos įrenginiams, kurie dera su nuoseklia atliekų tvarkymo strategija, kurioje numatytos pakankamos priemonės pirmesniems atliekų hierarchijos etapams;

| — | ragina visiškai įgyvendinti principą „moka teršėjas“, o Europos Komisijai siūlo išsiaiškinti, kaip ES būtų galima geriausiai užtikrinti didesnę gamintojo atsakomybę. Tam tikriems plastiko gaminiams ir gaminiams, kuriuose yra plastiko, Europos Sąjungos lygmeniu reikėtų taikyti grąžinamą užstatą už gaminius ir įgyvendinti tokių gaminių surinkimo schemas; reikėtų skatinti stambiosioms atliekoms taikyti principą „mokėk už tiek, kiek išmeti“, o surinkimo būdus parinktų vietos ir regionų valdžios institucijos. Reikėtų numatyti paskatas pakartotiniam panaudojimui ir uždrausti nemokamai dalinti plastikinius pirkinių maišelius; |
| --- | --- |

—

ragina visiškai įgyvendinti principą „moka teršėjas“, o Europos Komisijai siūlo išsiaiškinti, kaip ES būtų galima geriausiai užtikrinti didesnę gamintojo atsakomybę. Tam tikriems plastiko gaminiams ir gaminiams, kuriuose yra plastiko, Europos Sąjungos lygmeniu reikėtų taikyti grąžinamą užstatą už gaminius ir įgyvendinti tokių gaminių surinkimo schemas; reikėtų skatinti stambiosioms atliekoms taikyti principą „mokėk už tiek, kiek išmeti“, o surinkimo būdus parinktų vietos ir regionų valdžios institucijos. Reikėtų numatyti paskatas pakartotiniam panaudojimui ir uždrausti nemokamai dalinti plastikinius pirkinių maišelius;

| — | mano, kad kuriant gaminį svarbu naudoti ribotą skaičių atskirų plastiko rūšių, kurios nėra maišomos su kitomis medžiagomis, ir ant pakuočių ir gaminių aiškiai nurodyti plastiko rūšį, kad tuos gaminius būtų lengviau pakartotinai naudoti ir perdirbti; pasisako už tai, kad ateityje dizainui būtų nustatytas privalomas minimalus perdirbtos medžiagos kiekis; |
| --- | --- |

—

mano, kad kuriant gaminį svarbu naudoti ribotą skaičių atskirų plastiko rūšių, kurios nėra maišomos su kitomis medžiagomis, ir ant pakuočių ir gaminių aiškiai nurodyti plastiko rūšį, kad tuos gaminius būtų lengviau pakartotinai naudoti ir perdirbti; pasisako už tai, kad ateityje dizainui būtų nustatytas privalomas minimalus perdirbtos medžiagos kiekis;

| — | ragina sudaryti tarptautinį susitarimą, pagal kurį būtų draudžiama kosmetikos gaminiuose ir kitose asmens higienos priemonėse naudoti iriąsias plastiko mikrogranules, kad šis palyginti naujas taršos šaltinis nepatektų į maisto grandinę; mano, kad yra pakankamai įrodymų, leidžiančių reikalauti uždrausti „oksidacija skaidomą plastiką“, kol nauji moksliniai tyrimai nepatvirtins jo pridėtinės vertės. |
| --- | --- |

—

ragina sudaryti tarptautinį susitarimą, pagal kurį būtų draudžiama kosmetikos gaminiuose ir kitose asmens higienos priemonėse naudoti iriąsias plastiko mikrogranules, kad šis palyginti naujas taršos šaltinis nepatektų į maisto grandinę; mano, kad yra pakankamai įrodymų, leidžiančių reikalauti uždrausti „oksidacija skaidomą plastiką“, kol nauji moksliniai tyrimai nepatvirtins jo pridėtinės vertės.

| Pranešėja | Linda GILLHAM (Runneymede Borough tarybos narė, UK/EA) |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Žalioji knyga dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos
  COM(2013) 123 final |

Pranešėja

Linda GILLHAM (Runneymede Borough tarybos narė, UK/EA)

Pamatinis dokumentas

Žalioji knyga dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos

COM(2013) 123 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Žaliąją knygą dėl plastiko atliekų aplinkoje. Optimalus atliekų tvarkymas – vienas didžiausių šiuo metu vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkančių uždavinių, nes reikia ir mažinti didesnio atliekų kiekio poveikį aplinkai kuriant ir finansuojant atliekų tvarkymo ir šalinimo infrastruktūrą, ir išsaugoti gamtos išteklius; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Žaliąją knygą dėl plastiko atliekų aplinkoje. Optimalus atliekų tvarkymas – vienas didžiausių šiuo metu vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkančių uždavinių, nes reikia ir mažinti didesnio atliekų kiekio poveikį aplinkai kuriant ir finansuojant atliekų tvarkymo ir šalinimo infrastruktūrą, ir išsaugoti gamtos išteklius;

| 2. | nurodo, kad vis dėlto didžiausią dėmesį reikia skirti atliekų prevencijai. Be atliekų tvarkymo optimizavimo pagrindinis iššūkis – išsami ir plataus užmojo atliekų prevencija; |
| --- | --- |

2.

nurodo, kad vis dėlto didžiausią dėmesį reikia skirti atliekų prevencijai. Be atliekų tvarkymo optimizavimo pagrindinis iššūkis – išsami ir plataus užmojo atliekų prevencija;

| 3. | todėl ragina visiškai įgyvendinti principą „teršėjas moka“, nes tai yra vienas veiksmingiausių atliekų prevencijos metodų, galintis padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms pasiekti savo tikslus atliekų tvarkymo srityje ir sumažinti joms tenkančią finansinę ir organizacinę naštą; |
| --- | --- |

3.

todėl ragina visiškai įgyvendinti principą „teršėjas moka“, nes tai yra vienas veiksmingiausių atliekų prevencijos metodų, galintis padėti vietos ir regionų valdžios institucijoms pasiekti savo tikslus atliekų tvarkymo srityje ir sumažinti joms tenkančią finansinę ir organizacinę naštą;

| 4. | pripažįsta, kad namų ūkių dalyvavimas – svarbiausia prielaida norint didinti atliekų susidarymo prevenciją, surinkimą ir perdirbimą. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali suteikti piliečiams informacijos ir priemonių, reikalingų jiems norint pritaikyti savo kaip vartotojų įpročius ir paskatinti rinkti įvairesnes ir kokybiškesnes atliekas. Tam reikia, kad plastiko atliekos būtų įvardytos galimu vertingu ištekliumi; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad namų ūkių dalyvavimas – svarbiausia prielaida norint didinti atliekų susidarymo prevenciją, surinkimą ir perdirbimą. Vietos ir regionų valdžios institucijos gali suteikti piliečiams informacijos ir priemonių, reikalingų jiems norint pritaikyti savo kaip vartotojų įpročius ir paskatinti rinkti įvairesnes ir kokybiškesnes atliekas. Tam reikia, kad plastiko atliekos būtų įvardytos galimu vertingu ištekliumi;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad plastiko atliekos kaupiasi ne tik privačiuose ūkiuose; visų pirma daugiau dėmesio reikėtų skirti pramonei (pavyzdžiui, automobilių gamybos), statybos pramonei ir kitai komercinei veiklai, nes šiuose sektoriuose sunaudojama ypač daug plastiko; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad plastiko atliekos kaupiasi ne tik privačiuose ūkiuose; visų pirma daugiau dėmesio reikėtų skirti pramonei (pavyzdžiui, automobilių gamybos), statybos pramonei ir kitai komercinei veiklai, nes šiuose sektoriuose sunaudojama ypač daug plastiko;

| 6. | pripažįsta, kad valstybėse narėse atliekų tvarkymas skiriasi. Dėl daugelio priežasčių, įskaitant visuomenės pasipriešinimą, daugelyje valstybių narių buvo vangiai investuojama į atliekų tvarkymo įrenginius, ilgai truko infrastruktūros diegimas; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad valstybėse narėse atliekų tvarkymas skiriasi. Dėl daugelio priežasčių, įskaitant visuomenės pasipriešinimą, daugelyje valstybių narių buvo vangiai investuojama į atliekų tvarkymo įrenginius, ilgai truko infrastruktūros diegimas;

| 7. | apgailestauja, kad atliekų tvarkymo grandinėje –prevencijos veiksmų, parengimo pakartotinai naudoti ir perdirbti, surinkimo sistemų, valymo įrenginių, rinkų iniciatyvų – nėra strateginio planavimo arba jis per lėtas. Saugi rinka susiformuos tik esant pakankamam perbirbti tinkamo plastiko kiekiui; |
| --- | --- |

7.

apgailestauja, kad atliekų tvarkymo grandinėje –prevencijos veiksmų, parengimo pakartotinai naudoti ir perdirbti, surinkimo sistemų, valymo įrenginių, rinkų iniciatyvų – nėra strateginio planavimo arba jis per lėtas. Saugi rinka susiformuos tik esant pakankamam perbirbti tinkamo plastiko kiekiui;

| 8. | ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad visose 28 valstybėse narėse būtų visapusiškai įgyvendinami esami ES aplinkosaugos teisės aktai ir užtikrintas jų vykdymas; mano, kad šiuo metu vykdymo užtikrinimui ir kontrolei trūksta išteklių; |
| --- | --- |

8.

ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad visose 28 valstybėse narėse būtų visapusiškai įgyvendinami esami ES aplinkosaugos teisės aktai ir užtikrintas jų vykdymas; mano, kad šiuo metu vykdymo užtikrinimui ir kontrolei trūksta išteklių;

| 9. | palankiai vertina ketinimą 2014 m. peržiūrėti Sąvartynų direktyvą; mano, kad naujoje direktyvoje iki 2020 m. turėtų būti nustatytas draudimas į sąvartynus vežti plastiką ir itin degias atliekas. RK pripažįsta, kad atliekų tvarkymo sektoriui ir vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia laiko, investicijų ir aiškumo, kad galėtų skirti išteklių atitinkamai atliekų surinkimo, rūšiavimo, perdirbimo ir našaus galutinio apdorojimo infrastruktūrai. Nors atsiliekančioms valstybėms narėms gali reikėti pereinamojo laikotarpio iki visiško uždraudimo, norint pasiekti laikotarpiui iki 2020 m. nustatytus tikslus, visos plastiko atliekos turi būti tvarkomos kaip išteklius – kaip numatyta Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane; |
| --- | --- |

9.

palankiai vertina ketinimą 2014 m. peržiūrėti Sąvartynų direktyvą; mano, kad naujoje direktyvoje iki 2020 m. turėtų būti nustatytas draudimas į sąvartynus vežti plastiką ir itin degias atliekas. RK pripažįsta, kad atliekų tvarkymo sektoriui ir vietos ir regionų valdžios institucijoms reikia laiko, investicijų ir aiškumo, kad galėtų skirti išteklių atitinkamai atliekų surinkimo, rūšiavimo, perdirbimo ir našaus galutinio apdorojimo infrastruktūrai. Nors atsiliekančioms valstybėms narėms gali reikėti pereinamojo laikotarpio iki visiško uždraudimo, norint pasiekti laikotarpiui iki 2020 m. nustatytus tikslus, visos plastiko atliekos turi būti tvarkomos kaip išteklius – kaip numatyta Efektyvaus išteklių naudojimo Europos plane;

| 10. | pripažįsta, kad nors septyniose valstybėse narėse į sąvartynus išvežama mažiau kaip 10 proc. atliekų, vienuolikoje valstybių narių – daugiau kaip 60 proc. Atliekų tvarkymo srityje reikia pripažinti ypatingą plastiko vertę, todėl reikia geresnių ir efektyvesnių surinkimo sistemų, kad tarša būtų maksimaliai sumažinta; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad nors septyniose valstybėse narėse į sąvartynus išvežama mažiau kaip 10 proc. atliekų, vienuolikoje valstybių narių – daugiau kaip 60 proc. Atliekų tvarkymo srityje reikia pripažinti ypatingą plastiko vertę, todėl reikia geresnių ir efektyvesnių surinkimo sistemų, kad tarša būtų maksimaliai sumažinta;

| 11. | ragina Europos Komisiją ateityje vykdant peržiūras laikytis kompleksinio požiūrio į visų rūšių plastiką, įskaitant elektros ir elektronikos įrangos atliekas (EEĮA), plastiką iš eksploatuoti nebetinkamų transporto priemonių ir pakuotes. Pagrindų direktyvoje dėl atliekų nustatyti tikslai per maži ir nesusiję konkrečiai su plastiko atliekomis; |
| --- | --- |

11.

ragina Europos Komisiją ateityje vykdant peržiūras laikytis kompleksinio požiūrio į visų rūšių plastiką, įskaitant elektros ir elektronikos įrangos atliekas (EEĮA), plastiką iš eksploatuoti nebetinkamų transporto priemonių ir pakuotes. Pagrindų direktyvoje dėl atliekų nustatyti tikslai per maži ir nesusiję konkrečiai su plastiko atliekomis;

| 12. | tvirtina, kad nustatant naujus tikslus dėl plastiko atliekų reikėtų išspręsti tonomis išreikšto svorio klausimą, nes tona nėra tinkamas matas, ypač kalbant apie plastiko plėvelę, kuri yra labai lengva. Tikslai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į medžiagų aplinkosauginius koeficientus, siekiant padidinti plastiko vertę, kuri dažnai sumenkinama, palyginti su sunkesnėmis perdirbimui tinkamomis atliekomis; |
| --- | --- |

12.

tvirtina, kad nustatant naujus tikslus dėl plastiko atliekų reikėtų išspręsti tonomis išreikšto svorio klausimą, nes tona nėra tinkamas matas, ypač kalbant apie plastiko plėvelę, kuri yra labai lengva. Tikslai turėtų būti nustatomi atsižvelgiant į medžiagų aplinkosauginius koeficientus, siekiant padidinti plastiko vertę, kuri dažnai sumenkinama, palyginti su sunkesnėmis perdirbimui tinkamomis atliekomis;

| 13. | pažymi, kad visos valstybės narės „energijos gavybą iš atliekų“ yra pripažinusios alternatyva po pakartotinio panaudojimo ir perdirbimo likusių atliekų šalinimui sąvartynuose; todėl pakartoja, kad ES finansavimas turėtų būti skiriamas tik energijos regeneracijos įrenginiams, kurie dera su nuoseklia atliekų tvarkymo strategija, pagal kurią numatyta atitinkama infrastruktūra, galinti jau pirmaisiais tvarkymo etapais užtikrinti, kad surinktos atliekos bus rūšiuojamos, valomos ir perdirbamos; kadangi plastikas gali būti panaudojamas kaip aukšto šilumingumo kuras, mano, jog svarbu nustatyti konkrečių rūšių plastiko perdirbimo tikslus pagal apdorojimo pajėgumus, siekiant išvengti kuro, gaunamo deginant vertingus išteklius, poreikio; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad visos valstybės narės „energijos gavybą iš atliekų“ yra pripažinusios alternatyva po pakartotinio panaudojimo ir perdirbimo likusių atliekų šalinimui sąvartynuose; todėl pakartoja, kad ES finansavimas turėtų būti skiriamas tik energijos regeneracijos įrenginiams, kurie dera su nuoseklia atliekų tvarkymo strategija, pagal kurią numatyta atitinkama infrastruktūra, galinti jau pirmaisiais tvarkymo etapais užtikrinti, kad surinktos atliekos bus rūšiuojamos, valomos ir perdirbamos; kadangi plastikas gali būti panaudojamas kaip aukšto šilumingumo kuras, mano, jog svarbu nustatyti konkrečių rūšių plastiko perdirbimo tikslus pagal apdorojimo pajėgumus, siekiant išvengti kuro, gaunamo deginant vertingus išteklius, poreikio;

| 14. | mano, kad reikėtų užtikrinti geresnį užsibrėžtų tikslų įgyvendinimą; be to, sutinka, kad reikia nustatyti ne tik atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslus, bet ir privalomus, konkrečius ir didelius, tačiau pasiekiamus plastiko atliekų susidarymo prevencijos, parengimo pakartotinai naudoti ir perdirbimo tikslus, kuriuos galima tiksliai įvertinti ir kurie turėtų būti suvienodinti visose atitinkamose direktyvose; galima numatyti tarpinius tikslus ir pereinamuosius laikotarpius ir juos suderinti su valstybėmis narėmis bei vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios nepakankamai gerai vykdo tikslus atliekų srityje; |
| --- | --- |

14.

mano, kad reikėtų užtikrinti geresnį užsibrėžtų tikslų įgyvendinimą; be to, sutinka, kad reikia nustatyti ne tik atliekų šalinimo sąvartynuose mažinimo tikslus, bet ir privalomus, konkrečius ir didelius, tačiau pasiekiamus plastiko atliekų susidarymo prevencijos, parengimo pakartotinai naudoti ir perdirbimo tikslus, kuriuos galima tiksliai įvertinti ir kurie turėtų būti suvienodinti visose atitinkamose direktyvose; galima numatyti tarpinius tikslus ir pereinamuosius laikotarpius ir juos suderinti su valstybėmis narėmis bei vietos ir regionų valdžios institucijomis, kurios nepakankamai gerai vykdo tikslus atliekų srityje;

| 15. | prašo, kad tie tikslai būtų nustatyti laikantis proporcingumo, artumo ir atsargumo principų; |
| --- | --- |

15.

prašo, kad tie tikslai būtų nustatyti laikantis proporcingumo, artumo ir atsargumo principų;

| 16. | mano, kad dėl šių priemonių plastiko atliekos pakils į aukštesnę poziciją atliekų hierarchijoje, ir pritaria Europos Parlamento raginimui iki 2020 m. uždrausti į sąvartynus vežti visas perdirbimui tinkamas ir biologines atliekas, tačiau įspėja, kad, jei Europos Sąjungoje nebus toliau plėtojamas plastiko perdirbimas, gali išaugti plastiko atliekų išvežimas iš Europos; |
| --- | --- |

16.

mano, kad dėl šių priemonių plastiko atliekos pakils į aukštesnę poziciją atliekų hierarchijoje, ir pritaria Europos Parlamento raginimui iki 2020 m. uždrausti į sąvartynus vežti visas perdirbimui tinkamas ir biologines atliekas, tačiau įspėja, kad, jei Europos Sąjungoje nebus toliau plėtojamas plastiko perdirbimas, gali išaugti plastiko atliekų išvežimas iš Europos;

| 17. | ragina aktyviau skatinti plastiko perdirbimą visais etapais, kad formuotųsi žiedinė ekonomika. Jau pirminiame gaminio kūrimo etape reikėtų numatyti ne tik jo perdirbimą pasibaigus jo eksploatacijos laikui, bet ir racionalizuoti jo gamybai naudojamus polimerus, be to, naudoti ribotą skaičių vientiso ir su kitomis medžiagomis nejungiamo plastiko, kad vėliau būtų nesunku tą plastiką atskirti perdirbimui; |
| --- | --- |

17.

ragina aktyviau skatinti plastiko perdirbimą visais etapais, kad formuotųsi žiedinė ekonomika. Jau pirminiame gaminio kūrimo etape reikėtų numatyti ne tik jo perdirbimą pasibaigus jo eksploatacijos laikui, bet ir racionalizuoti jo gamybai naudojamus polimerus, be to, naudoti ribotą skaičių vientiso ir su kitomis medžiagomis nejungiamo plastiko, kad vėliau būtų nesunku tą plastiką atskirti perdirbimui;

| 18. | ragina Europos Komisiją skatinti žaliuosius viešuosius pirkimus, numatant daugiau paskatų už plastiko atliekų prevenciją, parengimą pakartotinai naudoti, perdirbimą ir didesnį perdirbto plastiko kiekį naujuose gaminiuose; |
| --- | --- |

18.

ragina Europos Komisiją skatinti žaliuosius viešuosius pirkimus, numatant daugiau paskatų už plastiko atliekų prevenciją, parengimą pakartotinai naudoti, perdirbimą ir didesnį perdirbto plastiko kiekį naujuose gaminiuose;

| 19. | prašo Europos Komisijos svarstyti galimybę finansuoti būsimą infrastruktūrą, kuri veiksmingai perdirbtų plastiką, ir nebeskirti finansavimo sąvartynams ir deginimo infrastruktūrai, bet remti perdirbto plastiko rinką ir taip didinti užimtumą; |
| --- | --- |

19.

prašo Europos Komisijos svarstyti galimybę finansuoti būsimą infrastruktūrą, kuri veiksmingai perdirbtų plastiką, ir nebeskirti finansavimo sąvartynams ir deginimo infrastruktūrai, bet remti perdirbto plastiko rinką ir taip didinti užimtumą;

| 20. | pripažįsta, kad dėl medžiagų perdirbimo ES gali pati geriau apsirūpinti žaliavomis ir kad atliekų panaudojimas energijai gauti turėtų likti antrine galimybe (laikantis atliekų hierarchijos), kad būtų galima realizuoti visą nukreiptų atliekų potencialą ir neskatinti atliekų panaudojimo energijai gauti, išvengiant „siurblio efekto“ (angl. vacuum cleaner effect), kaip rekomenduojama žaliojoje knygoje; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta, kad dėl medžiagų perdirbimo ES gali pati geriau apsirūpinti žaliavomis ir kad atliekų panaudojimas energijai gauti turėtų likti antrine galimybe (laikantis atliekų hierarchijos), kad būtų galima realizuoti visą nukreiptų atliekų potencialą ir neskatinti atliekų panaudojimo energijai gauti, išvengiant „siurblio efekto“ (angl. vacuum cleaner effect), kaip rekomenduojama žaliojoje knygoje;

| 21. | tvirtai įsitikinęs, kad atliekų surinkimo iš gyventojų sistema turėtų būti privaloma, tačiau ji turėtų būti tokia, kad skatintų atliekų atskyrimą ir maksimaliai didintų aukštos kokybės perdirbamų medžiagų panaudojimą. Tai subsidiarumo klausimas ir nors kai kuriose valstybėse narėse mišrių sausųjų atliekų perdirbimas pasiteisino kaip labai efektyvus būdas, reikia pripažinti, kad surinkimo metodai skiriasi kaime ir mieste, taip pat skirtingose šalyse. Nors neįmanoma turėti universalios, visiems tinkančios politikos, galima savanoriškai racionalizuoti ir standartizuoti surinkimo metodus; |
| --- | --- |

21.

tvirtai įsitikinęs, kad atliekų surinkimo iš gyventojų sistema turėtų būti privaloma, tačiau ji turėtų būti tokia, kad skatintų atliekų atskyrimą ir maksimaliai didintų aukštos kokybės perdirbamų medžiagų panaudojimą. Tai subsidiarumo klausimas ir nors kai kuriose valstybėse narėse mišrių sausųjų atliekų perdirbimas pasiteisino kaip labai efektyvus būdas, reikia pripažinti, kad surinkimo metodai skiriasi kaime ir mieste, taip pat skirtingose šalyse. Nors neįmanoma turėti universalios, visiems tinkančios politikos, galima savanoriškai racionalizuoti ir standartizuoti surinkimo metodus;

| 22. | pakartoja savo nuomonę, kad galima rasti galimybių kaimyninių šalių regionų valdžios institucijoms kartu kurti panašių objektų, pavyzdžiui, daugiaaukščių gyvenamųjų namų atliekų tvarkymo ir apdorojimo sistemas, siekiant užtikrinti efektyvų atliekų srautų tvarkymą ir optimalų šio sektoriaus turimos infrastruktūros ir išteklių panaudojimą; |
| --- | --- |

22.

pakartoja savo nuomonę, kad galima rasti galimybių kaimyninių šalių regionų valdžios institucijoms kartu kurti panašių objektų, pavyzdžiui, daugiaaukščių gyvenamųjų namų atliekų tvarkymo ir apdorojimo sistemas, siekiant užtikrinti efektyvų atliekų srautų tvarkymą ir optimalų šio sektoriaus turimos infrastruktūros ir išteklių panaudojimą;

| 23. | taip pat mano, kad reikėtų skatinti kokybišką perdirbimą aktyviai remiant perdirbto plastiko rinką, taip pat skatinti aplinką tausojančių medžiagų gamybą siekiant sumažinti į aplinką patenkantį plastiko kiekį; |
| --- | --- |

23.

taip pat mano, kad reikėtų skatinti kokybišką perdirbimą aktyviai remiant perdirbto plastiko rinką, taip pat skatinti aplinką tausojančių medžiagų gamybą siekiant sumažinti į aplinką patenkantį plastiko kiekį;

| 24. | apgailestauja, kad šiuo metu ataskaitos dėl Pagrindų direktyvoje dėl atliekų nustatytų atliekų panaudojimo tikslų vykdymo yra paremtos duomenimis apie surinkimą, o ne faktinį perdirbimą ar panaudojimą energijos gavybai. Reikia skubiai patikslinti apibrėžtis ir parengti vieną bendrą perdirbimo rezultatų apskaičiavimo metodiką; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad šiuo metu ataskaitos dėl Pagrindų direktyvoje dėl atliekų nustatytų atliekų panaudojimo tikslų vykdymo yra paremtos duomenimis apie surinkimą, o ne faktinį perdirbimą ar panaudojimą energijos gavybai. Reikia skubiai patikslinti apibrėžtis ir parengti vieną bendrą perdirbimo rezultatų apskaičiavimo metodiką;

| 25. | pripažįsta, kad Europos Komisija jau nustatė paramos programą dešimčiai valstybių narių, kurių veiklos atliekų politikos srityje rezultatai prastesni; apgailestauja, kad 18 valstybių narių vis dar labai atsilieka nuo Pagrindų direktyvos dėl atliekų vykdymo; |
| --- | --- |

25.

pripažįsta, kad Europos Komisija jau nustatė paramos programą dešimčiai valstybių narių, kurių veiklos atliekų politikos srityje rezultatai prastesni; apgailestauja, kad 18 valstybių narių vis dar labai atsilieka nuo Pagrindų direktyvos dėl atliekų vykdymo;

| 26. | mano, kad reikia įvairių priemonių, nes jokia viena politikos priemonė nepadės atliekų srautų nukreipti nuo sąvartynų prie perdirbimo. Tačiau ir perdirbimas ne visada yra perspektyvi strategija, nes kai kada perdirbti plastiką yra techniškai sudėtinga ir perdirbimas ne visada pasiteisina ekonominiu požiūriu, net jei aplinkosaugos požiūriu tai būtų geriausia išeitis; |
| --- | --- |

26.

mano, kad reikia įvairių priemonių, nes jokia viena politikos priemonė nepadės atliekų srautų nukreipti nuo sąvartynų prie perdirbimo. Tačiau ir perdirbimas ne visada yra perspektyvi strategija, nes kai kada perdirbti plastiką yra techniškai sudėtinga ir perdirbimas ne visada pasiteisina ekonominiu požiūriu, net jei aplinkosaugos požiūriu tai būtų geriausia išeitis;

| 27. | mano, kad ES galėtų būti lyderė pasaulyje, atsisakydama šalinti plastiko atliekas sąvartynuose, ir turėtų dalytis geriausia atliekų tvarkymo patirtimi vietos, regionų, valstybių ir tarptautiniu mastu. ES turėtų skatinti imtis tvarių iniciatyvų ir užtikrinti, kad perdirbėjai atliekas vežtų tik į tas perdirbimo įmones, kurios laikosi tokių pačių įsipareigojimų, kokių laikosi ES perdirbimo įmonės. Tarpininkai nėra perdirbėjai, todėl RK ragina griežčiau stebėti, kaip Europos uostuose laikomasi vežimo taisyklių; |
| --- | --- |

27.

mano, kad ES galėtų būti lyderė pasaulyje, atsisakydama šalinti plastiko atliekas sąvartynuose, ir turėtų dalytis geriausia atliekų tvarkymo patirtimi vietos, regionų, valstybių ir tarptautiniu mastu. ES turėtų skatinti imtis tvarių iniciatyvų ir užtikrinti, kad perdirbėjai atliekas vežtų tik į tas perdirbimo įmones, kurios laikosi tokių pačių įsipareigojimų, kokių laikosi ES perdirbimo įmonės. Tarpininkai nėra perdirbėjai, todėl RK ragina griežčiau stebėti, kaip Europos uostuose laikomasi vežimo taisyklių;

| 28. | atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad pritaria Europos informacijos platformos, kurioje ES ir kitų šalių vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalytis informacija atliekų prevencijos ir tvarkymo klausimais, sukūrimui; |
| --- | --- |

28.

atsižvelgdamas į tai, pakartoja, kad pritaria Europos informacijos platformos, kurioje ES ir kitų šalių vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dalytis informacija atliekų prevencijos ir tvarkymo klausimais, sukūrimui;

| 29. | pripažįsta, kad plastikas naudojamas visame pasaulyje, todėl gera praktika gaminio kūrimo etape, numatant pakartotinio panaudojimo, remonto ir perdirbimo galimybę, būtų naudinga ne tik Europos Sąjungoje ir padėtų apsaugoti jūras nuo taršos plastiko atliekomis; |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad plastikas naudojamas visame pasaulyje, todėl gera praktika gaminio kūrimo etape, numatant pakartotinio panaudojimo, remonto ir perdirbimo galimybę, būtų naudinga ne tik Europos Sąjungoje ir padėtų apsaugoti jūras nuo taršos plastiko atliekomis;

| 30. | pažymi, kad daugelis vartojimo prekių, ypač elektros ir elektronikos įranga, dėl didelių ES darbo sąnaudų gaminamos ne ES ir tik po to į ją reeksportuojamos ir čia išardomos, perdirbamos arba šalinamos. Vadovaudamasis artumo principu, RK rekomenduoja Europos Sąjungoje kurti perdirbimo ir pakartotinio naudojimo infrastruktūrą, kad valstybės narės galėtų efektyviai pasinaudoti visoje ES jau esama atliekų tvarkymo infrastruktūra ir būtų išvengta nereikalingo investicijų dubliavimo. Tokiu atveju plastiko atliekas būtų galima tvarkyti kaimyninėse šalyse ir nereikėtų kiekvienoje valstybėje narėje kurti įvairiausių tipų perdirbimo įmonių, o specialią infrastruktūrą specializuotam tam tikrų tipų atliekų tvarkymui būtų galima planuoti ES mastu ir taip išvengti dubliavimo. RK pripažįsta, kad reikėtų įvesti ir vykdyti tinkamą atliekų vežimo per sieną kontrolę; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad daugelis vartojimo prekių, ypač elektros ir elektronikos įranga, dėl didelių ES darbo sąnaudų gaminamos ne ES ir tik po to į ją reeksportuojamos ir čia išardomos, perdirbamos arba šalinamos. Vadovaudamasis artumo principu, RK rekomenduoja Europos Sąjungoje kurti perdirbimo ir pakartotinio naudojimo infrastruktūrą, kad valstybės narės galėtų efektyviai pasinaudoti visoje ES jau esama atliekų tvarkymo infrastruktūra ir būtų išvengta nereikalingo investicijų dubliavimo. Tokiu atveju plastiko atliekas būtų galima tvarkyti kaimyninėse šalyse ir nereikėtų kiekvienoje valstybėje narėje kurti įvairiausių tipų perdirbimo įmonių, o specialią infrastruktūrą specializuotam tam tikrų tipų atliekų tvarkymui būtų galima planuoti ES mastu ir taip išvengti dubliavimo. RK pripažįsta, kad reikėtų įvesti ir vykdyti tinkamą atliekų vežimo per sieną kontrolę;

| 31. | mano, kad nors be teisės aktų reikalavimų galima imtis ir savanoriškų veiksmų, visgi šiek tiek reguliavimo reikės norint užtikrinti efektyvų, veiksmingą, saugų ir tvarų atliekų tvarkymą. Tačiau RK mano, kad, užuot tai dariusi mokesčiais ar draudimais, Europos Komisija pirmiausia turėtų svarstyti, kaip būtų galima informuoti ir paveikti vartotojus ir namų ūkius, kad jie keistų įpročius; |
| --- | --- |

31.

mano, kad nors be teisės aktų reikalavimų galima imtis ir savanoriškų veiksmų, visgi šiek tiek reguliavimo reikės norint užtikrinti efektyvų, veiksmingą, saugų ir tvarų atliekų tvarkymą. Tačiau RK mano, kad, užuot tai dariusi mokesčiais ar draudimais, Europos Komisija pirmiausia turėtų svarstyti, kaip būtų galima informuoti ir paveikti vartotojus ir namų ūkius, kad jie keistų įpročius;

| 32. | prašo, kad Europos Komisija apsvarstytų, kaip Europoje būtų galima geriau užtikrinti didesnę gamintojo ir importuotojo atsakomybę, ypač plastiko atliekų atveju, kai už šių atliekų tvarkymą pernelyg dažnai tenka atsakyti vietos ir regionų valdžios institucijoms. Geresnis tokios atsakomybės užtikrinimas turėtų leisti pateikti į rinką gaminius, kurie sukuria mažiau plastiko atliekų, o pastarosios būtų lengviau perdirbamos. Siekiant sumažinti vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkančią sunkią naštą, Europos Sąjungos lygmeniu reikėtų įvesti grąžinamą užstatą už plastiko gaminius ir gaminius, kurių sudėtyje yra plastiko, bei jų privalomą surinkimą pasibaigus jų gyvavimo ciklui; taip pat mano, kad reikėtų skatinti prekybininkus, mokyklas ir darbovietes, kur galima atskirai surinkti nemažus vertingų išteklių kiekius ir taip sustiprinti perdirbimo naudą, taikyti priėmimo sistemas. Iš esamų pavyzdžių galima paminėti mobiliuosius telefonus ir spausdintuvų kasetes; |
| --- | --- |

32.

prašo, kad Europos Komisija apsvarstytų, kaip Europoje būtų galima geriau užtikrinti didesnę gamintojo ir importuotojo atsakomybę, ypač plastiko atliekų atveju, kai už šių atliekų tvarkymą pernelyg dažnai tenka atsakyti vietos ir regionų valdžios institucijoms. Geresnis tokios atsakomybės užtikrinimas turėtų leisti pateikti į rinką gaminius, kurie sukuria mažiau plastiko atliekų, o pastarosios būtų lengviau perdirbamos. Siekiant sumažinti vietos ir regionų valdžios institucijoms tenkančią sunkią naštą, Europos Sąjungos lygmeniu reikėtų įvesti grąžinamą užstatą už plastiko gaminius ir gaminius, kurių sudėtyje yra plastiko, bei jų privalomą surinkimą pasibaigus jų gyvavimo ciklui; taip pat mano, kad reikėtų skatinti prekybininkus, mokyklas ir darbovietes, kur galima atskirai surinkti nemažus vertingų išteklių kiekius ir taip sustiprinti perdirbimo naudą, taikyti priėmimo sistemas. Iš esamų pavyzdžių galima paminėti mobiliuosius telefonus ir spausdintuvų kasetes;

| 33. | mano, kad „mokėk už tiek, kiek išmeti“ principo taikymą stambiųjų atliekų surinkimui reikėtų skatinti taikant vietos ir regionų valdžios institucijų nustatytus atliekų surinkimo metodus; tai reikėtų derinti su visuomenės sąmoningumo ugdymu ir sustiprinti atliekų judėjimo kontrole, siekiant užkirsti kelią (plastiko) atliekų deginimui techniniu požiūriu netinkamuose įrenginiuose arba nekontroliuojamam jų išmetimui; |
| --- | --- |

33.

mano, kad „mokėk už tiek, kiek išmeti“ principo taikymą stambiųjų atliekų surinkimui reikėtų skatinti taikant vietos ir regionų valdžios institucijų nustatytus atliekų surinkimo metodus; tai reikėtų derinti su visuomenės sąmoningumo ugdymu ir sustiprinti atliekų judėjimo kontrole, siekiant užkirsti kelią (plastiko) atliekų deginimui techniniu požiūriu netinkamuose įrenginiuose arba nekontroliuojamam jų išmetimui;

| 34. | pripažįsta, kad kiekvieną konkrečią užstato ir priėmimo sistemą dar galima tobulinti. Kai kuriose valstybėse narėse labai pasiteisino gėrimų butelių ir talpyklų antrinis panaudojimas; be to, juos superkant gaunama kokybiškos žaliavos perdirbimui. Tai galėtų būti vertinga alternatyva kaimo vietovėse, kur atskiras atliekų surinkimas ekonomiškai nepasiteisina. Viešų masinių renginių aplinkosauginio tvarumo planais vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dar labiau skatinti PET (polietileno tereftalatas) surinkimą tais atvejais, kai nėra kitų aplinkai mažiau žalingų alternatyvų PET buteliams; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad kiekvieną konkrečią užstato ir priėmimo sistemą dar galima tobulinti. Kai kuriose valstybėse narėse labai pasiteisino gėrimų butelių ir talpyklų antrinis panaudojimas; be to, juos superkant gaunama kokybiškos žaliavos perdirbimui. Tai galėtų būti vertinga alternatyva kaimo vietovėse, kur atskiras atliekų surinkimas ekonomiškai nepasiteisina. Viešų masinių renginių aplinkosauginio tvarumo planais vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų dar labiau skatinti PET (polietileno tereftalatas) surinkimą tais atvejais, kai nėra kitų aplinkai mažiau žalingų alternatyvų PET buteliams;

Ekodizainas

| 35. | mano, kad gaminio dizainas atlieka svarbiausią vaidmenį atliekų mažinimo klausimu; mano, kad dabartinę ekodizaino direktyvą, kurioje dėmesys sutelktas į vandens ir energijos vartojimą, reikėtų peržiūrėti ir išplėsti jos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma kitiems plastiko gaminiams ir apimtų reikalavimus dėl parengimo pakartotinai naudoti, senėjimo problemos sprendimo, remonto ir perdirbimo ir kad joje būtų numatyta teikti informaciją vartotojui apie gaminio ilgaamžiškumą (pavyzdžiui, gaminį parduoti kartu su „gaminio pasu“). Dizainas svarbus ne tik vartotojams, bet ir atliekų tvarkymo srityje dirbančioms institucijoms, kurios atsakingos už eksploatuoti nebetinkamų gaminių tvarkymą. Geras gaminio dizainas ir jo pakuotė bei išardymo galimybės sudaro sąlygas perdirbimui ir jį pagerina; |
| --- | --- |

35.

mano, kad gaminio dizainas atlieka svarbiausią vaidmenį atliekų mažinimo klausimu; mano, kad dabartinę ekodizaino direktyvą, kurioje dėmesys sutelktas į vandens ir energijos vartojimą, reikėtų peržiūrėti ir išplėsti jos taikymo sritį, kad ji būtų taikoma kitiems plastiko gaminiams ir apimtų reikalavimus dėl parengimo pakartotinai naudoti, senėjimo problemos sprendimo, remonto ir perdirbimo ir kad joje būtų numatyta teikti informaciją vartotojui apie gaminio ilgaamžiškumą (pavyzdžiui, gaminį parduoti kartu su „gaminio pasu“). Dizainas svarbus ne tik vartotojams, bet ir atliekų tvarkymo srityje dirbančioms institucijoms, kurios atsakingos už eksploatuoti nebetinkamų gaminių tvarkymą. Geras gaminio dizainas ir jo pakuotė bei išardymo galimybės sudaro sąlygas perdirbimui ir jį pagerina;

| 36. | atkreipia dėmesį į tendenciją mažinti svorį ir vartotojams skirtų prekių pakuotės dizaine naudoti maišelius (pereinama nuo stiklo ar metalo prie plastiko) – dėl to mažėja transporto sąnaudos, todėl išmetama mažiau anglies dioksido; tačiau pripažįsta, kad nors tokios tendencijos rezultatai naudingi visiems, ji gali būti labai pelninga gamintojams, tačiau nuostolinga vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms didėja atliekų surinkimo ir tvarkymo sąnaudos; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tendenciją mažinti svorį ir vartotojams skirtų prekių pakuotės dizaine naudoti maišelius (pereinama nuo stiklo ar metalo prie plastiko) – dėl to mažėja transporto sąnaudos, todėl išmetama mažiau anglies dioksido; tačiau pripažįsta, kad nors tokios tendencijos rezultatai naudingi visiems, ji gali būti labai pelninga gamintojams, tačiau nuostolinga vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurioms didėja atliekų surinkimo ir tvarkymo sąnaudos;

| 37. | mano, kad tuo tikslu reikėtų mažinti plastiko rūšių (plastiko junginių) skaičių, kad būtų galima išlydyti išrūšiuotą suderinamą plastiką. Todėl taip pat reikia ant pakuočių ir produktų aiškiai nurodyti plastiko rūšį, kad būtų lengviau rūšiuoti; be to, plastiko sudėtyje neturėtų būti patvariųjų organinių medžiagų arba cheminių medžiagų, kurias draudžiama naudoti pagal REACH reglamentą; |
| --- | --- |

37.

mano, kad tuo tikslu reikėtų mažinti plastiko rūšių (plastiko junginių) skaičių, kad būtų galima išlydyti išrūšiuotą suderinamą plastiką. Todėl taip pat reikia ant pakuočių ir produktų aiškiai nurodyti plastiko rūšį, kad būtų lengviau rūšiuoti; be to, plastiko sudėtyje neturėtų būti patvariųjų organinių medžiagų arba cheminių medžiagų, kurias draudžiama naudoti pagal REACH reglamentą;

| 38. | mano, kad gairės dėl tvaraus gaminio dizaino visą gaminio eksploatavimo ciklą, įskaitant jo tvarkymą pasibaigus eksploatacijai, padėtų vartotojams suvokti tikrąją gaminio vertę ir nebūtų švaistomi vertingi ištekliai; |
| --- | --- |

38.

mano, kad gairės dėl tvaraus gaminio dizaino visą gaminio eksploatavimo ciklą, įskaitant jo tvarkymą pasibaigus eksploatacijai, padėtų vartotojams suvokti tikrąją gaminio vertę ir nebūtų švaistomi vertingi ištekliai;

| 39. | pasisako už tai, kad ateityje vykdant dizaino peržiūras būtų nustatytas privalomas minimalus perdirbtos medžiagos kiekis sudėtyje, bet kartu supranta, kad kai kurios paskirties plastikui, pavyzdžiui, naudojamam maisto ir asmens sveikatos gaminiuose, reikia specialių medžiagos standartų; |
| --- | --- |

39.

pasisako už tai, kad ateityje vykdant dizaino peržiūras būtų nustatytas privalomas minimalus perdirbtos medžiagos kiekis sudėtyje, bet kartu supranta, kad kai kurios paskirties plastikui, pavyzdžiui, naudojamam maisto ir asmens sveikatos gaminiuose, reikia specialių medžiagos standartų;

| 40. | prašo iš plastikų laipsniškai pašalinti pavojingas medžiagas tiek naujuose gaminiuose, tiek ir perdirbtuose produktuose, kad būtų sumažinta rizika, susijusi su jų naudojimu, ir būtų padidintos jų perdirbimo galimybės. Komitetas pritaria Tausiai išteklius naudojančios Europos veiksmų plane išdėstytam siūlymui iki 2020 m. visas labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas įtraukti į REACH medžiagų kandidačių sąrašą, o tai leistų į jį įtraukti atitinkamus plastiko priedus. Šioje srityje prašo ypatingą dėmesį skirti plastiko mikro granulėms ir nanodalelėms, kurios kelia naujų problemų ir ne visada yra įtrauktos į REACH reglamentą; |
| --- | --- |

40.

prašo iš plastikų laipsniškai pašalinti pavojingas medžiagas tiek naujuose gaminiuose, tiek ir perdirbtuose produktuose, kad būtų sumažinta rizika, susijusi su jų naudojimu, ir būtų padidintos jų perdirbimo galimybės. Komitetas pritaria Tausiai išteklius naudojančios Europos veiksmų plane išdėstytam siūlymui iki 2020 m. visas labai didelį susirūpinimą keliančias medžiagas įtraukti į REACH medžiagų kandidačių sąrašą, o tai leistų į jį įtraukti atitinkamus plastiko priedus. Šioje srityje prašo ypatingą dėmesį skirti plastiko mikro granulėms ir nanodalelėms, kurios kelia naujų problemų ir ne visada yra įtrauktos į REACH reglamentą;

| 41. | prašo ypatingą dėmesį skirti trimačių spausdintuvų ekodizainui, nes šių gaminių kūrimas gali daryti didelį poveikį kiekybiniam ir kokybiniam plastiko atliekų susidarymui; |
| --- | --- |

41.

prašo ypatingą dėmesį skirti trimačių spausdintuvų ekodizainui, nes šių gaminių kūrimas gali daryti didelį poveikį kiekybiniam ir kokybiniam plastiko atliekų susidarymui;

Vienkartiniai išmetami plastiko gaminiai

| 42. | mano, kad reikia imtis įvairių priemonių dėl trumpaamžių vienkartinių išmetamų plastiko gaminių, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jų naudojimą ir skatinti naudoti daugkartinio naudojimo gaminius. Neatsakingai -išmetami plastikiniai pirkinių maišeliai ir tušti plastikiniai buteliai parodo, kokia šiukšlinanti mūsų visuomenė, ir teršia aplinką; kai kuriuose regionų pasiteisino ne tik paskatos pakartotiniam naudojimui, bet ir draudimas nemokamai dalyti plastikinius pirkinių maišelius, tad apie tokias iniciatyvas reikėtų pagalvoti; |
| --- | --- |

42.

mano, kad reikia imtis įvairių priemonių dėl trumpaamžių vienkartinių išmetamų plastiko gaminių, įskaitant priemones, kuriomis siekiama sumažinti jų naudojimą ir skatinti naudoti daugkartinio naudojimo gaminius. Neatsakingai -išmetami plastikiniai pirkinių maišeliai ir tušti plastikiniai buteliai parodo, kokia šiukšlinanti mūsų visuomenė, ir teršia aplinką; kai kuriuose regionų pasiteisino ne tik paskatos pakartotiniam naudojimui, bet ir draudimas nemokamai dalyti plastikinius pirkinių maišelius, tad apie tokias iniciatyvas reikėtų pagalvoti;

| 43. | mano, kad nacionaliniu lygmeniu imantis savanoriškų iniciatyvų, taip pat įpareigojant prekybininkus priimti tam tikras atliekas, būtų galima dalį kai kurių plastiko atliekų tvarkymo išlaidų perkelti nuo atliekų ir aplinkosaugos srityje dirbančių institucijų į visas kitas vertės grandinės grandis. Tarp tokių priemonių turėtų būti ir vartotojų švietimo programa; |
| --- | --- |

43.

mano, kad nacionaliniu lygmeniu imantis savanoriškų iniciatyvų, taip pat įpareigojant prekybininkus priimti tam tikras atliekas, būtų galima dalį kai kurių plastiko atliekų tvarkymo išlaidų perkelti nuo atliekų ir aplinkosaugos srityje dirbančių institucijų į visas kitas vertės grandinės grandis. Tarp tokių priemonių turėtų būti ir vartotojų švietimo programa;

| 44. | mano, kad būtų galima skatinti priėmimo sistemas taikyti ir kitose dažnai lankomose vietose (darbovietės ir mokyklos dažnai taiko mažas analogiškas sistemas, kurios leidžia joms surinkti nemažus kiekius perdirbimui); |
| --- | --- |

44.

mano, kad būtų galima skatinti priėmimo sistemas taikyti ir kitose dažnai lankomose vietose (darbovietės ir mokyklos dažnai taiko mažas analogiškas sistemas, kurios leidžia joms surinkti nemažus kiekius perdirbimui);

Biologiškai skaidus plastikas

| 45. | nuogąstauja, kad vartotojai gali klaidingai suprasti sąvoką „biologiškai skaidus“, nes daugeliu atveju toks plastikas biologiškai suyra tik pramoniniuose kompostavimo įrenginiuose, kuriuose palaikoma aukšta temperatūra; |
| --- | --- |

45.

nuogąstauja, kad vartotojai gali klaidingai suprasti sąvoką „biologiškai skaidus“, nes daugeliu atveju toks plastikas biologiškai suyra tik pramoniniuose kompostavimo įrenginiuose, kuriuose palaikoma aukšta temperatūra;

| 46. | pabrėžia, kad svarbu gebėti skirti skaidų, biologiškai skaidų ir tinkamą kompostavimui plastiką. Šios sąvokos dažnai vartojamos kaip sinonimai. Tačiau plastikas gali būti skaidus, bet neskaidus biologiškai, arba gali būti tik tinkamas kompostavimui; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad svarbu gebėti skirti skaidų, biologiškai skaidų ir tinkamą kompostavimui plastiką. Šios sąvokos dažnai vartojamos kaip sinonimai. Tačiau plastikas gali būti skaidus, bet neskaidus biologiškai, arba gali būti tik tinkamas kompostavimui;

| 47. | mano, kad reikia suderinti ir supaprastinti visą vartotojams skirtą ženklinimą, tačiau nuogąstauja, kad tam tikra informacija yra paini ar klaidinanti, todėl galbūt jos nereikėtų iš viso pateikti. Informacija apie tinkamas perdirbimo procedūras ir sudėtyje esančias perdirbtas medžiagas turėtų būti lengvai suprantama; |
| --- | --- |

47.

mano, kad reikia suderinti ir supaprastinti visą vartotojams skirtą ženklinimą, tačiau nuogąstauja, kad tam tikra informacija yra paini ar klaidinanti, todėl galbūt jos nereikėtų iš viso pateikti. Informacija apie tinkamas perdirbimo procedūras ir sudėtyje esančias perdirbtas medžiagas turėtų būti lengvai suprantama;

| 48. | nuogąstauja, kad sąvoka „biologinis plastikas“ gali būti suprasta kaip „ekologiškas“, nors gamybai panaudota biomasė gali būti ir netvari arba gali konkuruoti su žemės panaudojimu maisto gamybai; pasisako už biologinio plastiko mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros propagavimą ir rėmimą. Daugiausia dėmesio šiuo atveju būtina skirti ekologiškam dizainui – tai apima žaliavas (jei įmanoma iš atliekų), priedus (nepavojingus aplinkai ir sveikatai), taisymą (nesunkiai pataisoma), perdirbimą ir suirimą; |
| --- | --- |

48.

nuogąstauja, kad sąvoka „biologinis plastikas“ gali būti suprasta kaip „ekologiškas“, nors gamybai panaudota biomasė gali būti ir netvari arba gali konkuruoti su žemės panaudojimu maisto gamybai; pasisako už biologinio plastiko mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros propagavimą ir rėmimą. Daugiausia dėmesio šiuo atveju būtina skirti ekologiškam dizainui – tai apima žaliavas (jei įmanoma iš atliekų), priedus (nepavojingus aplinkai ir sveikatai), taisymą (nesunkiai pataisoma), perdirbimą ir suirimą;

| 49. | todėl ragina nustatyti visapusiškai taikyti esamus Europos norminimo standartus dėl tinkamumo kompostuoti (ir pramonei, ir namų ūkiams), biologinio skaidumo ir skaidumo, pavyzdžiui, EN 13432 ir EN 14995, tačiau kartu patikrinti galimybę juos taikyti tam tikroje aplinkoje, įskaitant dirvą, jūrą ir gėlą vandenį, nuotekų valymo įrenginius ir anaerobinį skaidymą, kad būtų galima visoje ES taikyti vienodą ženklinimo sistemą, pagal kurią būtų labai aiškiai pateikiama informacija apie skaidumo lygį; |
| --- | --- |

49.

todėl ragina nustatyti visapusiškai taikyti esamus Europos norminimo standartus dėl tinkamumo kompostuoti (ir pramonei, ir namų ūkiams), biologinio skaidumo ir skaidumo, pavyzdžiui, EN 13432 ir EN 14995, tačiau kartu patikrinti galimybę juos taikyti tam tikroje aplinkoje, įskaitant dirvą, jūrą ir gėlą vandenį, nuotekų valymo įrenginius ir anaerobinį skaidymą, kad būtų galima visoje ES taikyti vienodą ženklinimo sistemą, pagal kurią būtų labai aiškiai pateikiama informacija apie skaidumo lygį;

| 50. | ragina sudaryti tarptautinį susitarimą, pagal kurį būtų draudžiama kosmetikos gaminiuose – veido šveitikliuose, dantų pastoje ir kitose asmens higienos priemonėse – naudoti iriąsias plastiko mikro granules, kad šis palyginti naujas taršos šaltinis nepatektų į maisto grandinę; |
| --- | --- |

50.

ragina sudaryti tarptautinį susitarimą, pagal kurį būtų draudžiama kosmetikos gaminiuose – veido šveitikliuose, dantų pastoje ir kitose asmens higienos priemonėse – naudoti iriąsias plastiko mikro granules, kad šis palyginti naujas taršos šaltinis nepatektų į maisto grandinę;

| 51. | sunerimęs, kad plastikas, pažymėtas kaip „oksidacija skaidomas plastikas“, iš tikrųjų yra tik yrantis dėl oksidacijos, bet nėra biologiškai skaidus, o jam yrant atsiranda pavojus, kad plastiko mikro dalelės liks aplinkoje. Buvo nustatyta, kad oksidacija skaidomą plastiką perdirbant kartu su kitų rūšių plastiku jis užteršia perdirbtą medžiagą ir pablogina jos kokybę. Esama nemažai duomenų, kurie duoda pagrindo reikalauti uždrausti oksidacija skaidomą plastiką, kol naujais moksliniais tyrimais nebus įrodyta tokių gaminių pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

51.

sunerimęs, kad plastikas, pažymėtas kaip „oksidacija skaidomas plastikas“, iš tikrųjų yra tik yrantis dėl oksidacijos, bet nėra biologiškai skaidus, o jam yrant atsiranda pavojus, kad plastiko mikro dalelės liks aplinkoje. Buvo nustatyta, kad oksidacija skaidomą plastiką perdirbant kartu su kitų rūšių plastiku jis užteršia perdirbtą medžiagą ir pablogina jos kokybę. Esama nemažai duomenų, kurie duoda pagrindo reikalauti uždrausti oksidacija skaidomą plastiką, kol naujais moksliniais tyrimais nebus įrodyta tokių gaminių pridėtinė vertė;

Jūrų tarša

| 52. | pritaria Žaliojoje knygoje pateiktam teiginiui, kad „didžiąją dalį šiukšlių mūsų jūrose ir vandenynuose sudaro plastikas“ ir kad tai yra rimta pasaulinė problema; mano, kad visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems bet kuriame plastiko gyvavimo ciklo etape, į jūrų aplinką patenkančio plastiko kiekio mažinimas turi būti prioritetas; |
| --- | --- |

52.

pritaria Žaliojoje knygoje pateiktam teiginiui, kad „didžiąją dalį šiukšlių mūsų jūrose ir vandenynuose sudaro plastikas“ ir kad tai yra rimta pasaulinė problema; mano, kad visiems suinteresuotiesiems subjektams, dalyvaujantiems bet kuriame plastiko gyvavimo ciklo etape, į jūrų aplinką patenkančio plastiko kiekio mažinimas turi būti prioritetas;

| 53. | pripažįsta, kad reikia atlikti daugiau tyrimų apie makro ir mikro plastiko teršalų šaltinius, patekimo į aplinką būdus ir paplitimą. Be to, būtina suprasti šių mikroskopinių dalelių poveikį jūros gyvūnijai; |
| --- | --- |

53.

pripažįsta, kad reikia atlikti daugiau tyrimų apie makro ir mikro plastiko teršalų šaltinius, patekimo į aplinką būdus ir paplitimą. Be to, būtina suprasti šių mikroskopinių dalelių poveikį jūros gyvūnijai;

| 54. | ragina stiprinti stebėseną ir duomenų rinkimą, kad būtų galima įvertinti, ar konkrečios priemonės buvo sėkmingos ar ne, ir padėti rasti galimus sprendimus; mano, kad konkretų jūrų taršos mažinimo tikslą būtų galima nustatyti tik turint tikslių duomenų apie jūrų taršos mastą; |
| --- | --- |

54.

ragina stiprinti stebėseną ir duomenų rinkimą, kad būtų galima įvertinti, ar konkrečios priemonės buvo sėkmingos ar ne, ir padėti rasti galimus sprendimus; mano, kad konkretų jūrų taršos mažinimo tikslą būtų galima nustatyti tik turint tikslių duomenų apie jūrų taršos mastą;

| 55. | pasisako už dviejų krypčių strategiją:






  (a) | sausumos/pakrantės strategiją, užkertančią kelią plastiko atliekų patekimui į vandens aplinką; |
| --- | --- | --- |

55.

pasisako už dviejų krypčių strategiją:

(a)

sausumos/pakrantės strategiją, užkertančią kelią plastiko atliekų patekimui į vandens aplinką;

| (b) | jūrų strategiją, užtikrinančią, kad dėl vandenyne ar jūroje vykdomos veiklos susidarančios atliekos būtų tvarkomos atsakingai. |
| --- | --- |

(b)

jūrų strategiją, užtikrinančią, kad dėl vandenyne ar jūroje vykdomos veiklos susidarančios atliekos būtų tvarkomos atsakingai.

Sausumos/pakrantės strategija būtų paremta pirmiau minėtomis priemonėmis, o jūros strategija – geresniu MARPOL (Tarptautinės konvencijos dėl teršimo iš laivų prevencijos) ir kitų konvencijų vykdymo užtikrinimu;

| 56. | rekomenduoja, kad ES ir Tarptautinė jūrų organizacija (Jungtinių Tautų agentūra, atsakinga už laivybos saugą ir saugumą ir teršimo iš laivų prevenciją) geriau tarpusavyje koordinuotų savo politiką ir užtikrintų jos vykdymą; |
| --- | --- |

56.

rekomenduoja, kad ES ir Tarptautinė jūrų organizacija (Jungtinių Tautų agentūra, atsakinga už laivybos saugą ir saugumą ir teršimo iš laivų prevenciją) geriau tarpusavyje koordinuotų savo politiką ir užtikrintų jos vykdymą;

| 57. | pripažįsta, kad ES Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje yra nustatyti jūrų taršos mažinimo tikslai, o visi nauji tikslai turėtų būti suderinti su esamais tikslais dėl atliekų. Galima būtų nustatyti ir konkrečiai plastiko atliekoms taikomus tikslus, tačiau jie turi būti „išmintingi“, o ne tik įpareigoti mažinti taršą. Reikia užtikrinti geresnį pagal MARPOL priimtų teisės aktų dėl atliekų ir išteklių vykdymą; |
| --- | --- |

57.

pripažįsta, kad ES Jūrų strategijos pagrindų direktyvoje yra nustatyti jūrų taršos mažinimo tikslai, o visi nauji tikslai turėtų būti suderinti su esamais tikslais dėl atliekų. Galima būtų nustatyti ir konkrečiai plastiko atliekoms taikomus tikslus, tačiau jie turi būti „išmintingi“, o ne tik įpareigoti mažinti taršą. Reikia užtikrinti geresnį pagal MARPOL priimtų teisės aktų dėl atliekų ir išteklių vykdymą;

| 58. | pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų partnerių vaidmenį informuojant visuomenę. Žinios apie upių ir jūros aplinkos užterštumą plastiku yra būtina sąlyga norint ištaisyti padėtį ir sumažinti taršos problemos mastą. Joms gilinti galima imtis įvairių priemonių: mokyklose vykdyti šviečiamąsias programas, propaguoti atsakingą elgseną turizmo sektoriuje, skatinti plastiko pramonę imtis iniciatyvų. Dėmesį į šią problemą padėtų atkreipti Europos švaros savaitės ar panašios iniciatyvos, kurias reikėtų tinkamai išreklamuoti; |
| --- | --- |

58.

pripažįsta vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų partnerių vaidmenį informuojant visuomenę. Žinios apie upių ir jūros aplinkos užterštumą plastiku yra būtina sąlyga norint ištaisyti padėtį ir sumažinti taršos problemos mastą. Joms gilinti galima imtis įvairių priemonių: mokyklose vykdyti šviečiamąsias programas, propaguoti atsakingą elgseną turizmo sektoriuje, skatinti plastiko pramonę imtis iniciatyvų. Dėmesį į šią problemą padėtų atkreipti Europos švaros savaitės ar panašios iniciatyvos, kurias reikėtų tinkamai išreklamuoti;

| 59. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas kartu su savo partneriais ir savanoriškomis organizacijomis daugiau dėmesio skirti vertingoms „švarinimo“ iniciatyvoms. Nors per pakrančių „švarinimo“ talkas, taip pat paplūdimiuose įrengus šiukšliadėžes ir paplūdimių valymo akcijas surenkama tik nedidelė dalis šiukšlių, tokios iniciatyvos padeda didinti vietos bendruomenės sąmoningumą. Galima skatinti žvejybos sektorių dienomis, kai nežvejojama, vykdyti šiukšlių žvejybos kampanijas ir sudaryti jam sąlygas šias šiukšles šalinti artimiausiame uoste, užuot gabenus jas į savo uostą; RK savo ruožtu remia Europos Komisijos planus 2014 m. visoje Europoje paskelbti „Švarinimo dieną“ ir siūlosi išnagrinėti bendradarbiavimo galimybes įgyvendinant šią iniciatyvą; |
| --- | --- |

59.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas kartu su savo partneriais ir savanoriškomis organizacijomis daugiau dėmesio skirti vertingoms „švarinimo“ iniciatyvoms. Nors per pakrančių „švarinimo“ talkas, taip pat paplūdimiuose įrengus šiukšliadėžes ir paplūdimių valymo akcijas surenkama tik nedidelė dalis šiukšlių, tokios iniciatyvos padeda didinti vietos bendruomenės sąmoningumą. Galima skatinti žvejybos sektorių dienomis, kai nežvejojama, vykdyti šiukšlių žvejybos kampanijas ir sudaryti jam sąlygas šias šiukšles šalinti artimiausiame uoste, užuot gabenus jas į savo uostą; RK savo ruožtu remia Europos Komisijos planus 2014 m. visoje Europoje paskelbti „Švarinimo dieną“ ir siūlosi išnagrinėti bendradarbiavimo galimybes įgyvendinant šią iniciatyvą;

| 60. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nepajėgios vienos padengti jūrų taršos sąnaudų, todėl ragina valstybėse narėse užtikrinti didesnį visų valdymo lygių ir atsakingų institucijų, vandens ūkio įstaigų, uostų direkcijų ir atliekų tvarkymo sektoriaus bendradarbiavimą, kad jie visi kartu rastų ekonomiškai efektyvių jūros aplinkos taršos plastiko atliekomis prevencijos būdų; |
| --- | --- |

60.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos nepajėgios vienos padengti jūrų taršos sąnaudų, todėl ragina valstybėse narėse užtikrinti didesnį visų valdymo lygių ir atsakingų institucijų, vandens ūkio įstaigų, uostų direkcijų ir atliekų tvarkymo sektoriaus bendradarbiavimą, kad jie visi kartu rastų ekonomiškai efektyvių jūros aplinkos taršos plastiko atliekomis prevencijos būdų;

| 61. | ragina gerinti žinių pagrindą pasinaudojant ES remiamomis programomis, pavyzdžiui, LIFE+ arba ERPF lėšomis, siekiant išsiaiškinti plastiko atliekų poveikį dirvožemio ir jūrų aplinkai; |
| --- | --- |

61.

ragina gerinti žinių pagrindą pasinaudojant ES remiamomis programomis, pavyzdžiui, LIFE+ arba ERPF lėšomis, siekiant išsiaiškinti plastiko atliekų poveikį dirvožemio ir jūrų aplinkai;

Baigiamosios pastabos

| 62. | ragina visus atliekų tvarkymo sektoriaus subjektus kartu mažinti plastiko atliekas aplinkoje, jų poveikį bei žaliavų naudojimą ir pripažinti plastiką vertingu ištekliumi. Tai iššūkis, atsižvelgiant į tai, kad plastikas yra pigus ir gana universalus, o jo panaudojimo būdų vis daugėja, tačiau dėl savo ilgaamžiškumo jis yra ilgalaikė problema. Didėjanti pasaulio jūrų aplinkos tarša plastiko atliekomis verčia susirūpinti, tačiau kartu reikia pripažinti, kad didžioji dalis šių atliekų, kurių išmetimas nevaldomas, į jūrų aplinką patenka iš sausumos. Tad tarša plastiko atliekomis nepriimtina jokioje aplinkoje! |
| --- | --- |

62.

ragina visus atliekų tvarkymo sektoriaus subjektus kartu mažinti plastiko atliekas aplinkoje, jų poveikį bei žaliavų naudojimą ir pripažinti plastiką vertingu ištekliumi. Tai iššūkis, atsižvelgiant į tai, kad plastikas yra pigus ir gana universalus, o jo panaudojimo būdų vis daugėja, tačiau dėl savo ilgaamžiškumo jis yra ilgalaikė problema. Didėjanti pasaulio jūrų aplinkos tarša plastiko atliekomis verčia susirūpinti, tačiau kartu reikia pripažinti, kad didžioji dalis šių atliekų, kurių išmetimas nevaldomas, į jūrų aplinką patenka iš sausumos. Tad tarša plastiko atliekomis nepriimtina jokioje aplinkoje!

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/37

---

Regionų komiteto nuomonė. ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija

2013/C 356/07

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pripažįsta, kad pasaulinių klimato kaitos padarinių poveikis gali būti toks pat didelis kaip ir vietinių padarinių poveikis kai kuriems Europos miestams ir regionams, todėl mano, kad prisitaikymo strategijų reikia platesniu nei ES lygmeniu; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad pasaulinių klimato kaitos padarinių poveikis gali būti toks pat didelis kaip ir vietinių padarinių poveikis kai kuriems Europos miestams ir regionams, todėl mano, kad prisitaikymo strategijų reikia platesniu nei ES lygmeniu;

| — | mano, kad žalioji infrastruktūra padės sukurti pavyzdinį modelį, padėsiantį padidinti miesto vietovių atsparumą; |
| --- | --- |

—

mano, kad žalioji infrastruktūra padės sukurti pavyzdinį modelį, padėsiantį padidinti miesto vietovių atsparumą;

| — | yra labai susirūpinęs dėl klimato kaitos poveikio žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės produkcijai; |
| --- | --- |

—

yra labai susirūpinęs dėl klimato kaitos poveikio žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės produkcijai;

| — | pareiškia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti tam, kad iniciatyvos už prisitaikymą imtųsi vietos lygmuo, kur šio reiškinio padariniai juntami skaudžiausiai ir kur į juos bus reaguojama pirmiausia; |
| --- | --- |

—

pareiškia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti tam, kad iniciatyvos už prisitaikymą imtųsi vietos lygmuo, kur šio reiškinio padariniai juntami skaudžiausiai ir kur į juos bus reaguojama pirmiausia;

| — | pripažįsta, kad, norint prisitaikymo priemones įgyvendinti vietos lygmeniu, labai reikalingas finansavimas; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad, norint prisitaikymo priemones įgyvendinti vietos lygmeniu, labai reikalingas finansavimas;

| — | pripažįsta, kad propaguojant prisitaikymo priemones svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų tinklams ir ragina skirti atitinkamą ES finansinę paramą šiems tinklams. Tačiau Regionų komitetas nerekomenduoja, kaip siūloma ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurti naujos organizacijos arba prisiimti savanorišką įsipareigojimą, nes taip būtų dubliuojama veikla, klaidinami dalyviai ir gali būti švaistomi vertingi ištekliai. Reikėtų didesnį finansavimą skirti Merų paktui ir jį nuo šiol pristatyti kaip klimato kaitos iniciatyvų tinklą, besirūpinantį abiem aspektais – švelninimu ir prisitaikymu; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad propaguojant prisitaikymo priemones svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų tinklams ir ragina skirti atitinkamą ES finansinę paramą šiems tinklams. Tačiau Regionų komitetas nerekomenduoja, kaip siūloma ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurti naujos organizacijos arba prisiimti savanorišką įsipareigojimą, nes taip būtų dubliuojama veikla, klaidinami dalyviai ir gali būti švaistomi vertingi ištekliai. Reikėtų didesnį finansavimą skirti Merų paktui ir jį nuo šiol pristatyti kaip klimato kaitos iniciatyvų tinklą, besirūpinantį abiem aspektais – švelninimu ir prisitaikymu;

| — | daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tai, kad delsti negalima, 2017 m. atliekant siūlomą strategijos peržiūrą reikėtų ne tik apžvelgti remiantis nacionalinėmis prisitaikymo strategijomis padarytą pažangą ir įsigilinti, ar ateityje reikės teisės aktų, bet ši data turėtų tapti ir terminu, iki kurio turėtų būti įgyvendintos kai kurios svarbiausios priemonės visais valdymo lygmenimis, galbūt parengus pasirengimo prisitaikyti suvestinę, ir kad subnacionalinio lygmens valdžios institucijos ir valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šiuos svarbiausius tikslus, turėtų sulaukti su ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija susijusių konsultacijų ir paramos. |
| --- | --- |

—

daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tai, kad delsti negalima, 2017 m. atliekant siūlomą strategijos peržiūrą reikėtų ne tik apžvelgti remiantis nacionalinėmis prisitaikymo strategijomis padarytą pažangą ir įsigilinti, ar ateityje reikės teisės aktų, bet ši data turėtų tapti ir terminu, iki kurio turėtų būti įgyvendintos kai kurios svarbiausios priemonės visais valdymo lygmenimis, galbūt parengus pasirengimo prisitaikyti suvestinę, ir kad subnacionalinio lygmens valdžios institucijos ir valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šiuos svarbiausius tikslus, turėtų sulaukti su ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija susijusių konsultacijų ir paramos.

| Pranešėjas | Neil SWANNICK (UK/ESP), Mančesterio miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“
  COM(2013) 216 final |

Pranešėjas

Neil SWANNICK (UK/ESP), Mančesterio miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija“

COM(2013) 216 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | patvirtina, kad 2015 m. numatomas sudaryti JT susitarimas dėl klimato kaitos apims ne tik švelninimo, bet ir prisitaikymo priemones. Norint, kad šis susitarimas būtų teisingas, tiesiog būtina ugdyti atsparumą klimato kaitai (ypač neturtingiausiose ir pažeidžiamiausiose pasaulio valstybėse); |
| --- | --- |

1.

patvirtina, kad 2015 m. numatomas sudaryti JT susitarimas dėl klimato kaitos apims ne tik švelninimo, bet ir prisitaikymo priemones. Norint, kad šis susitarimas būtų teisingas, tiesiog būtina ugdyti atsparumą klimato kaitai (ypač neturtingiausiose ir pažeidžiamiausiose pasaulio valstybėse);

| 2. | pabrėžia, kad klimato kaitos švelninimas – geriausias būdas prevencinėmis priemonėmis spręsti daugelį didžiausių prisitaikymo iššūkių; kuo klimato kaitos švelninimo priemonės bus geriau parengtos ir platesnio užmojo, tuo mažiau reikės prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad klimato kaitos švelninimas – geriausias būdas prevencinėmis priemonėmis spręsti daugelį didžiausių prisitaikymo iššūkių; kuo klimato kaitos švelninimo priemonės bus geriau parengtos ir platesnio užmojo, tuo mažiau reikės prisitaikymo prie klimato kaitos priemonių;

| 3. | pažymi, kad pasaulis peržengė pavojingą ribą – atmosferoje esančio anglies dioksido kiekis dabar siekia 440 ppm.; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad pasaulis peržengė pavojingą ribą – atmosferoje esančio anglies dioksido kiekis dabar siekia 440 ppm.;

| 4. | ragina ES derybininkus užsibrėžti dar ambicingesnius tikslus ir 2015 m. susitarimui, kuriame vienareikšmiškai numatyta pakeisti pasaulio energetikos sistemą, siekti tarptautinio palaikymo; |
| --- | --- |

4.

ragina ES derybininkus užsibrėžti dar ambicingesnius tikslus ir 2015 m. susitarimui, kuriame vienareikšmiškai numatyta pakeisti pasaulio energetikos sistemą, siekti tarptautinio palaikymo;

| 5. | gerai supranta, kad daugelis besivystančių šalių palaipsniui pradės jausti skaudžias klimato kaitos pasekmes: pavyzdžiui, pakils jūros lygis ir temperatūra ir tai dar labiau pablogins ekstremalių oro sąlygų keliamą pavojų ir kels rimtą grėsmę pasauliniams tvaraus vystymosi tikslams; |
| --- | --- |

5.

gerai supranta, kad daugelis besivystančių šalių palaipsniui pradės jausti skaudžias klimato kaitos pasekmes: pavyzdžiui, pakils jūros lygis ir temperatūra ir tai dar labiau pablogins ekstremalių oro sąlygų keliamą pavojų ir kels rimtą grėsmę pasauliniams tvaraus vystymosi tikslams;

| 6. | pabrėžia, kad klimato kaita daro tiesioginę įtaką vandens ištekliams, o jų valdymas – ekosistemoms, augalų ir gyvūnui auginimui, socialinei ir ekonominei veiklai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad klimato kaita daro tiesioginę įtaką vandens ištekliams, o jų valdymas – ekosistemoms, augalų ir gyvūnui auginimui, socialinei ir ekonominei veiklai ir žmonių sveikatai;

| 7. | ragina Tarybą ir Komisiją įtraukti Regionų komitetą ne tik į klimato kaitos švelninimo, bet ir į techninį darbą, susijusį su Nairobio darbo programa, kurioje daug dėmesio skiriama į ekosistemas orientuotam prisitaikymui ir biologinei įvairovei; |
| --- | --- |

7.

ragina Tarybą ir Komisiją įtraukti Regionų komitetą ne tik į klimato kaitos švelninimo, bet ir į techninį darbą, susijusį su Nairobio darbo programa, kurioje daug dėmesio skiriama į ekosistemas orientuotam prisitaikymui ir biologinei įvairovei;

Prisitaikymas ir atsparumas

| 8. | palankiai vertina, tai, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje kalbama apie atsparumą, ir bendrą jos tikslą padėti Europai tapti atsparesne klimato kaitos poveikiui. Regionų komitetas mano, kad prisitaikymas prie klimato kaitos visai teisingai laikomas vienu iš atsparumo aspektų. Miestas, patyręs urbanistinės sistemos (klimato ar kitokį) sukrėtimą, pajėgs atsigauti, jeigu bus labai atsparus, o jeigu jo atsparumas bus menkas, tai gali jį gerokai susilpninti; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina, tai, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje kalbama apie atsparumą, ir bendrą jos tikslą padėti Europai tapti atsparesne klimato kaitos poveikiui. Regionų komitetas mano, kad prisitaikymas prie klimato kaitos visai teisingai laikomas vienu iš atsparumo aspektų. Miestas, patyręs urbanistinės sistemos (klimato ar kitokį) sukrėtimą, pajėgs atsigauti, jeigu bus labai atsparus, o jeigu jo atsparumas bus menkas, tai gali jį gerokai susilpninti;

| 9. | mano, kad labai svarbu tarpusavyje susieti prisitaikymą prie klimato kaitos, nelaimių rizikos valdymą ir avarijos likvidavimo priemonių planavimą; |
| --- | --- |

9.

mano, kad labai svarbu tarpusavyje susieti prisitaikymą prie klimato kaitos, nelaimių rizikos valdymą ir avarijos likvidavimo priemonių planavimą;

| 10. | kalbant apie atsparumą, prisitaikymu laiko:






  — | holistinę darbotvarkę, apimančią įvairias sistemas, sektorius, teritorinius vienetus ir laikotarpius, |
| --- | --- | --- |

10.

kalbant apie atsparumą, prisitaikymu laiko:

—

holistinę darbotvarkę, apimančią įvairias sistemas, sektorius, teritorinius vienetus ir laikotarpius,

| — | vienu iš platesnės strategijos elementų, kurio reikia atsparumui Europoje ir jos miestuose bei regionuose ugdyti, ir |
| --- | --- |

—

vienu iš platesnės strategijos elementų, kurio reikia atsparumui Europoje ir jos miestuose bei regionuose ugdyti, ir

| — | gresiančių ekstremalių oro ir klimato keliamų pavojų nustatymą ir tolesnio jų mažinimo procesą, švelninant susijusių sukrėtimų intensyvumą; |
| --- | --- |

—

gresiančių ekstremalių oro ir klimato keliamų pavojų nustatymą ir tolesnio jų mažinimo procesą, švelninant susijusių sukrėtimų intensyvumą;

| 11. | supranta, kad dėl klimato kaitos galima tikėtis neigiamų padarinių net ir tais atvejais, kai yra sukurtos tvirtos atsakomosios prisitaikymo priemonės ir laikomasi tikslo apriboti atšilimą vidutiniškai 2 °C. Svarbiausia išsiugdyti atsparumą šiems reiškiniams, todėl sąvoka „atsparumas klimato kaitos poveikiui“ (angl. climate-resilience) yra tinkamesnė nei „atsparumo klimato kaitai didinimas“ (angl. climate-proofing); |
| --- | --- |

11.

supranta, kad dėl klimato kaitos galima tikėtis neigiamų padarinių net ir tais atvejais, kai yra sukurtos tvirtos atsakomosios prisitaikymo priemonės ir laikomasi tikslo apriboti atšilimą vidutiniškai 2 °C. Svarbiausia išsiugdyti atsparumą šiems reiškiniams, todėl sąvoka „atsparumas klimato kaitos poveikiui“ (angl. climate-resilience) yra tinkamesnė nei „atsparumo klimato kaitai didinimas“ (angl. climate-proofing);

| 12. | pripažįsta, kad pasaulinių klimato kaitos padarinių poveikis gali būti toks pat didelis kaip ir vietinių padarinių poveikis kai kuriems Europos miestams ir regionams, kai daromas poveikis pasaulinei logistikos ir tiekimo grandinėms, maisto saugumui ir (žmonių, floros ir faunos bei ligų) migracijai, todėl mano, kad prisitaikymo strategijų reikia platesniu nei ES lygmeniu. Turint omenyje potencialią prisitaikymo riziką ir naudą Europos Sąjungai, prisitaikymas turėtų būti remiamas taip pat, kaip pasaulyje yra remiamas vystymąsis ir bendradarbiavimas, maistas ir energetika; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta, kad pasaulinių klimato kaitos padarinių poveikis gali būti toks pat didelis kaip ir vietinių padarinių poveikis kai kuriems Europos miestams ir regionams, kai daromas poveikis pasaulinei logistikos ir tiekimo grandinėms, maisto saugumui ir (žmonių, floros ir faunos bei ligų) migracijai, todėl mano, kad prisitaikymo strategijų reikia platesniu nei ES lygmeniu. Turint omenyje potencialią prisitaikymo riziką ir naudą Europos Sąjungai, prisitaikymas turėtų būti remiamas taip pat, kaip pasaulyje yra remiamas vystymąsis ir bendradarbiavimas, maistas ir energetika;

| 13. | atkreipia dėmesį į daugybę mokslinių tyrimų, skirtų klimato kaitos poveikiui kultūros paveldui, ir pareiškia, kad prisitaikymo strategijose turėtų būti įvertintas paveldo objektų (pastatų, meno kūrinių ir archyvų) pažeidžiamumas esant ekstremalioms oro sąlygoms ir pablogėjus aplinkos būklei; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į daugybę mokslinių tyrimų, skirtų klimato kaitos poveikiui kultūros paveldui, ir pareiškia, kad prisitaikymo strategijose turėtų būti įvertintas paveldo objektų (pastatų, meno kūrinių ir archyvų) pažeidžiamumas esant ekstremalioms oro sąlygoms ir pablogėjus aplinkos būklei;

| 14. | mano, kad žalioji infrastruktūra padės sukurti pavyzdinį modelį, padėsiantį padidinti miesto vietovių atsparumą apribojus paviršiaus temperatūrą ir sumažinus lietaus vandens nuotėkį, – kitaip tariant, nebus dėl ko graužtis ir prisitaikymo priemonės bus įgyvendinamos mažomis sąnaudomis. Labai reikia prisitaikymo priemonių, orientuotų į gamtines ir miesto sistemas: pavyzdžiui, administracines sienas peržengiančių ekologinių koridorių, kintančiomis klimatinėmis sąlygomis padedančių laukinės gyvūnijos migracijai. Todėl ekosistemas arba žaliąją infrastruktūrą patartina skatinti kaip ypatingos svarbos infrastruktūrą; |
| --- | --- |

14.

mano, kad žalioji infrastruktūra padės sukurti pavyzdinį modelį, padėsiantį padidinti miesto vietovių atsparumą apribojus paviršiaus temperatūrą ir sumažinus lietaus vandens nuotėkį, – kitaip tariant, nebus dėl ko graužtis ir prisitaikymo priemonės bus įgyvendinamos mažomis sąnaudomis. Labai reikia prisitaikymo priemonių, orientuotų į gamtines ir miesto sistemas: pavyzdžiui, administracines sienas peržengiančių ekologinių koridorių, kintančiomis klimatinėmis sąlygomis padedančių laukinės gyvūnijos migracijai. Todėl ekosistemas arba žaliąją infrastruktūrą patartina skatinti kaip ypatingos svarbos infrastruktūrą;

| 15. | teigia, kad sveikos ekosistemos ir didelė biologinė įvairovė sustiprintų vietos ir regionų atsparumą klimato kaitai; taip pat pabrėžia, kad toms sistemoms irgi grėsmę kelia besikeičiantis klimatas. Šią temą reikėtų labiau pabrėžti ES ir nacionalinėse prisitaikymo prie klimato kaitos strategijose ir ES programose; |
| --- | --- |

15.

teigia, kad sveikos ekosistemos ir didelė biologinė įvairovė sustiprintų vietos ir regionų atsparumą klimato kaitai; taip pat pabrėžia, kad toms sistemoms irgi grėsmę kelia besikeičiantis klimatas. Šią temą reikėtų labiau pabrėžti ES ir nacionalinėse prisitaikymo prie klimato kaitos strategijose ir ES programose;

Prisitaikymas ir ekonomikos konkurencingumas

| 16. | palankiai vertina tai, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių strategijoje prisitaikymas prie ekstremalių oro sąlygų ir klimato kaitos keliamų pavojų siejamas su Europos būsimos ekonominės gerovės užtikrinimu, tačiau perspėja, kad prisitaikymo skatinimo priemonių, skirtų augimui ir konkurencingumui palaikyti, nereikėtų imtis socialinės gerovės ir sveikatos sąskaita; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina tai, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos padarinių strategijoje prisitaikymas prie ekstremalių oro sąlygų ir klimato kaitos keliamų pavojų siejamas su Europos būsimos ekonominės gerovės užtikrinimu, tačiau perspėja, kad prisitaikymo skatinimo priemonių, skirtų augimui ir konkurencingumui palaikyti, nereikėtų imtis socialinės gerovės ir sveikatos sąskaita;

| 17. | pripažįsta, kad su oro ir klimato pavojais (tokiais kaip žala pastatams ir infrastruktūrai) yra susijusios didelės tiesioginės sąnaudos. Todėl reikėtų skatinti prisitaikymo priemones, kuriose būtų numatyta modifikuoti esamus objektus, o būsimose sistemose (pavyzdžiui, geležinkelio linijų ir būsto sektoriaus vystymo) numatyti atsparumo mechanizmus; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad su oro ir klimato pavojais (tokiais kaip žala pastatams ir infrastruktūrai) yra susijusios didelės tiesioginės sąnaudos. Todėl reikėtų skatinti prisitaikymo priemones, kuriose būtų numatyta modifikuoti esamus objektus, o būsimose sistemose (pavyzdžiui, geležinkelio linijų ir būsto sektoriaus vystymo) numatyti atsparumo mechanizmus;

| 18. | pažymi, kad draudimo paslaugų teikėjai gali nuspręsti, kad miesto arba regiono žemė, pastatai ir infrastruktūra nepakankamai apsaugoti nuo klimato kaitos keliamos rizikos. Dėl to gali būti apribotas draudiminių įvykių skaičius arba nustatyta didesnė draudimo įmoka. Su tokiomis problemomis susidūrusioms vietovėms gali būti sunku siekti savo augimo tikslų, o kai kurios vietovės gali tapti „nedraudžiamomis“. Regionų komitetas palankiai vertina tai, kad paskelbusi žaliąją knygą dėl draudimo nuo gaivalinių ir antropogeninių nelaimių, Komisija ketina imtis šios temos; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad draudimo paslaugų teikėjai gali nuspręsti, kad miesto arba regiono žemė, pastatai ir infrastruktūra nepakankamai apsaugoti nuo klimato kaitos keliamos rizikos. Dėl to gali būti apribotas draudiminių įvykių skaičius arba nustatyta didesnė draudimo įmoka. Su tokiomis problemomis susidūrusioms vietovėms gali būti sunku siekti savo augimo tikslų, o kai kurios vietovės gali tapti „nedraudžiamomis“. Regionų komitetas palankiai vertina tai, kad paskelbusi žaliąją knygą dėl draudimo nuo gaivalinių ir antropogeninių nelaimių, Komisija ketina imtis šios temos;

| 19. | pareiškia, kad svarbu apskaičiuoti klimato kaitos poveikio sąnaudas, kad jas būtų galima palyginti su prevencinių prisitaikymo veiksmų kaina. Tai padėtų geriau suvokti prisitaikymo teikiamas ekonomines galimybes ir tai, kokių sąnaudų galima išvengti. Ekonominiai klimato kaitos aspektai jau išnagrinėti vadinamojoje „Stern“ ataskaitoje. Šią sritį reikėtų geriau ištirti, kad būtų kuriama vis daugiau veiklos modelių, kai prisitaikymo priemonės kompleksiškai įtraukiamos į politines priemones ir strategiją; |
| --- | --- |

19.

pareiškia, kad svarbu apskaičiuoti klimato kaitos poveikio sąnaudas, kad jas būtų galima palyginti su prevencinių prisitaikymo veiksmų kaina. Tai padėtų geriau suvokti prisitaikymo teikiamas ekonomines galimybes ir tai, kokių sąnaudų galima išvengti. Ekonominiai klimato kaitos aspektai jau išnagrinėti vadinamojoje „Stern“ ataskaitoje. Šią sritį reikėtų geriau ištirti, kad būtų kuriama vis daugiau veiklos modelių, kai prisitaikymo priemonės kompleksiškai įtraukiamos į politines priemones ir strategiją;

| 20. | pasisako už tai, kad vertinant kapitalo sąnaudas ir naudą, siekiant užsitikrinti su investicijomis į atsparumo klimato kaitai didinimą susijusią ilgalaikę grąžą, reikia galvoti apie visą gyvavimo ciklą. Reikėtų ataskaitų ir rizikos registrų, kuriuose būtų fiksuojami klimato kaitos nepaisančių veiksmų ir kapitalo investicijų ekonominiai, aplinkosauginiai ir socialiniai padariniai; |
| --- | --- |

20.

pasisako už tai, kad vertinant kapitalo sąnaudas ir naudą, siekiant užsitikrinti su investicijomis į atsparumo klimato kaitai didinimą susijusią ilgalaikę grąžą, reikia galvoti apie visą gyvavimo ciklą. Reikėtų ataskaitų ir rizikos registrų, kuriuose būtų fiksuojami klimato kaitos nepaisančių veiksmų ir kapitalo investicijų ekonominiai, aplinkosauginiai ir socialiniai padariniai;

| 21. | mano, kad prisitaikymo strategijose ypatingą dėmesį reikėtų skirti galimiems ekstremalių oro sąlygų ar klimato kaitos sukeltiems tinklų infrastruktūros sutrikimams. Dėl oro ar klimato keliamų pavojų, pavyzdžiui, netekus elektros pastotės arba IRT aktyviojo mazgo, gali kilti netiesioginių pasekmių arba daugelyje ekonominės veiklos ir paslaugų sektorių įvykti „grandininė reakcija“; |
| --- | --- |

21.

mano, kad prisitaikymo strategijose ypatingą dėmesį reikėtų skirti galimiems ekstremalių oro sąlygų ar klimato kaitos sukeltiems tinklų infrastruktūros sutrikimams. Dėl oro ar klimato keliamų pavojų, pavyzdžiui, netekus elektros pastotės arba IRT aktyviojo mazgo, gali kilti netiesioginių pasekmių arba daugelyje ekonominės veiklos ir paslaugų sektorių įvykti „grandininė reakcija“;

| 22. | pastebi, kad socialinių ir ekonominių sistemų, klimato kaitos ir infrastruktūros sąryšis gali pakeisti ir keliaujančių asmenų pasirinkimą arba energijos vartojimo įpročius, o tai gali turėti didelės įtakos infrastruktūros paslaugų paklausai ir pasiūlai; |
| --- | --- |

22.

pastebi, kad socialinių ir ekonominių sistemų, klimato kaitos ir infrastruktūros sąryšis gali pakeisti ir keliaujančių asmenų pasirinkimą arba energijos vartojimo įpročius, o tai gali turėti didelės įtakos infrastruktūros paslaugų paklausai ir pasiūlai;

| 23. | labai susirūpinęs dėl klimato kaitos poveikio žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės gamybai; prašo su šiomis sritimis susijusia Europos politika padėti stiprinti šių būtinų pirminės gamybos sričių ir šią gamybą leidžiančių užtikrinti ekosistemų atsparumą klimato kaitai; |
| --- | --- |

23.

labai susirūpinęs dėl klimato kaitos poveikio žemės ūkio, miškininkystės ir žuvininkystės gamybai; prašo su šiomis sritimis susijusia Europos politika padėti stiprinti šių būtinų pirminės gamybos sričių ir šią gamybą leidžiančių užtikrinti ekosistemų atsparumą klimato kaitai;

Prisitaikymo tikslas

| 24. | pripažįsta, kad neaišku, kokia ateityje bus šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracija atmosferoje, kiek dėl to pakils temperatūra ir kokių dar su tuo susijusių pasekmių laukti. ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje kalbama apie prisitaikymą prie padarinių, atsiradusių temperatūrai pasaulyje pakilus 2 °C. Tačiau šiandieninio mokslo ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ketvirtosios vertinimo ataskaitos (1) duomenimis, jeigu dabartinis atmosferos koncentracijos lygis išliks toks, koks yra dabar, temperatūra pakils daugiau nei 2 °C. Todėl remdamiesi atsargumo principu siūlome įgyvendinti tokias priemones, kurios leistų prisitaikyti prie ateityje numatomo didesnio temperatūros padidėjimo; |
| --- | --- |

24.

pripažįsta, kad neaišku, kokia ateityje bus šiltnamio efektą sukeliančių dujų koncentracija atmosferoje, kiek dėl to pakils temperatūra ir kokių dar su tuo susijusių pasekmių laukti. ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje kalbama apie prisitaikymą prie padarinių, atsiradusių temperatūrai pasaulyje pakilus 2 °C. Tačiau šiandieninio mokslo ir Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos ketvirtosios vertinimo ataskaitos (1) duomenimis, jeigu dabartinis atmosferos koncentracijos lygis išliks toks, koks yra dabar, temperatūra pakils daugiau nei 2 °C. Todėl remdamiesi atsargumo principu siūlome įgyvendinti tokias priemones, kurios leistų prisitaikyti prie ateityje numatomo didesnio temperatūros padidėjimo;

Pažeidžiamumas oro ir klimato kaitos keliamų pavojų atžvilgiu

| 25. | palankiai vertina tai, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje kalbama apie pažeidžiamumą, ir mano, kad tai svarbu norint suprasti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti; pagrindinis prisitaikymo uždavinys yra sumažinti „receptorių“ (tarp jų žmonių, infrastruktūros ir ekonomikos sektorių) pažeidžiamumą ekstremalių oro sąlygų ar klimato kaitos pavojų akivaizdoje; |
| --- | --- |

25.

palankiai vertina tai, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje kalbama apie pažeidžiamumą, ir mano, kad tai svarbu norint suprasti klimato kaitą ir prie jos prisitaikyti; pagrindinis prisitaikymo uždavinys yra sumažinti „receptorių“ (tarp jų žmonių, infrastruktūros ir ekonomikos sektorių) pažeidžiamumą ekstremalių oro sąlygų ar klimato kaitos pavojų akivaizdoje;

| 26. | pasisako už tai, kad vykdant prisitaikymo priemones būtų orientuojamasi į pažeidžiamumo aspektą, nes:






  — | vietos lygmeniu prognozuoti klimato kaitą yra sudėtinga metodiniu požiūriu, tai atima daug laiko ir brangu, o informacija apie pažeidžiamumui įtakos turinčius veiksnius paprastai būna lengviau prieinama. Tuo atveju, kai nėra išsamių vietos klimato kaitos prognozių, veiksmų galima nedelsiant imtis vien tik laikantis pažeidžiamumu paremto požiūrio, |
| --- | --- | --- |

26.

pasisako už tai, kad vykdant prisitaikymo priemones būtų orientuojamasi į pažeidžiamumo aspektą, nes:

—

vietos lygmeniu prognozuoti klimato kaitą yra sudėtinga metodiniu požiūriu, tai atima daug laiko ir brangu, o informacija apie pažeidžiamumui įtakos turinčius veiksnius paprastai būna lengviau prieinama. Tuo atveju, kai nėra išsamių vietos klimato kaitos prognozių, veiksmų galima nedelsiant imtis vien tik laikantis pažeidžiamumu paremto požiūrio,

| — | Pasaulio sveikatos organizacija pažymi, kad klimato kaita yra didžiausias 21-o amžiaus visuomenės sveikatos iššūkis, |
| --- | --- |

—

Pasaulio sveikatos organizacija pažymi, kad klimato kaita yra didžiausias 21-o amžiaus visuomenės sveikatos iššūkis,

| — | ekstremalios oro sąlygos ir klimato kaita didžiausią grėsmę kelia pažeidžiamiausioms grupėms, tarp jų vyresnio amžiaus žmonėms, labai jauniems ir atskirtiems socialiniu ir ekonominiu požiūriu, nes šie žmonės neturi lėšų ir negali apsidrausti. Laikantis pažeidžiamumu pagrįsto požiūrio, sveikatos ir socialinio teisingumo aspektai įtraukiami į prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus. |
| --- | --- |

—

ekstremalios oro sąlygos ir klimato kaita didžiausią grėsmę kelia pažeidžiamiausioms grupėms, tarp jų vyresnio amžiaus žmonėms, labai jauniems ir atskirtiems socialiniu ir ekonominiu požiūriu, nes šie žmonės neturi lėšų ir negali apsidrausti. Laikantis pažeidžiamumu pagrįsto požiūrio, sveikatos ir socialinio teisingumo aspektai įtraukiami į prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmus.

| 27. | nurodo, kad vertėtų ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje geriau paaiškinti tokias sąvokas kaip rizika, pažeidžiamumas, poveikis ir atsparumas ir pateikti pagrindines apibrėžtis; |
| --- | --- |

27.

nurodo, kad vertėtų ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje geriau paaiškinti tokias sąvokas kaip rizika, pažeidžiamumas, poveikis ir atsparumas ir pateikti pagrindines apibrėžtis;

Daugiapakopis valdymas

| 28. | pažymi, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje prisitaikymo klausimą siūloma spręsti ES lygmeniu ir parengti nacionalines prisitaikymo strategijas, tačiau menkai užsimenama apie tai, kaip svarbu remti prisitaikymo priemones regionų ir vietos lygmeniu numatančias valstybes nares; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje prisitaikymo klausimą siūloma spręsti ES lygmeniu ir parengti nacionalines prisitaikymo strategijas, tačiau menkai užsimenama apie tai, kaip svarbu remti prisitaikymo priemones regionų ir vietos lygmeniu numatančias valstybes nares;

| 29. | pabrėžia, kad reikia aiškiau pripažinti daugiapakopio valdymo svarbą įgyvendinant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones. Tai padėtų:






  — | geriau suvokti, kad atsakomybė už prisitaikymą ir prisitaikymo reikalavimai priklauso nuo atitinkamo teritorinio lygmens, |
| --- | --- | --- |

29.

pabrėžia, kad reikia aiškiau pripažinti daugiapakopio valdymo svarbą įgyvendinant prisitaikymo prie klimato kaitos priemones. Tai padėtų:

—

geriau suvokti, kad atsakomybė už prisitaikymą ir prisitaikymo reikalavimai priklauso nuo atitinkamo teritorinio lygmens,

| — | geriau suvokti, kas atsako už prisitaikymo veiksmus įvairiuose teritoriniuose lygmenyse, pavyzdžiui, kas atsako už strateginius ir vietos greitkelius, |
| --- | --- |

—

geriau suvokti, kas atsako už prisitaikymo veiksmus įvairiuose teritoriniuose lygmenyse, pavyzdžiui, kas atsako už strateginius ir vietos greitkelius,

| — | pripažinti valstybių narių ir regioninės svarbos tarpvalstybines prisitaikymo problemas, pavyzdžiui, potvynių rizikos valdymą, ir |
| --- | --- |

—

pripažinti valstybių narių ir regioninės svarbos tarpvalstybines prisitaikymo problemas, pavyzdžiui, potvynių rizikos valdymą, ir

| — | padėti valstybių narių prisitaikymo priemones pritaikyti regionų ir vietos lygmeniu, kur jos ir bus įgyvendinamos; |
| --- | --- |

—

padėti valstybių narių prisitaikymo priemones pritaikyti regionų ir vietos lygmeniu, kur jos ir bus įgyvendinamos;

| 30. | pripažįsta, kad nacionalinėse strategijose gali būti pateikta aukšto lygio poveikio ir rizikos apžvalga, tačiau dėl suprantamų priežasčių jose paprastai bus pasigendama regioninių ir vietos realijų ir problemų; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad nacionalinėse strategijose gali būti pateikta aukšto lygio poveikio ir rizikos apžvalga, tačiau dėl suprantamų priežasčių jose paprastai bus pasigendama regioninių ir vietos realijų ir problemų;

| 31. | pabrėžia, kad nacionalinėse prisitaikymo strategijose turėtų būti numatyti valdymo būdai, kaip prisitaikymo procesą remti regionų ir vietos lygmeniu, ir kad valstybės narės, kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis turėtų stebėti, kaip regionų ir vietos lygmeniu rengiamos ir įgyvendinamos prisitaikymo strategijos: ES lygmeniu turėtų būti nurodyta kaip šias užduotis įgyvendinti; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad nacionalinėse prisitaikymo strategijose turėtų būti numatyti valdymo būdai, kaip prisitaikymo procesą remti regionų ir vietos lygmeniu, ir kad valstybės narės, kartu su vietos ir regionų valdžios institucijomis turėtų stebėti, kaip regionų ir vietos lygmeniu rengiamos ir įgyvendinamos prisitaikymo strategijos: ES lygmeniu turėtų būti nurodyta kaip šias užduotis įgyvendinti;

| 32. | valstybės narės turėtų būti skatinamos kurti tinklus, kurie vienytų suinteresuotuosius subjektus iš įvairių sektorių ir padėtų bendrai parengti įvairių teritorinių lygmenų prisitaikymo strategijas; |
| --- | --- |

32.

valstybės narės turėtų būti skatinamos kurti tinklus, kurie vienytų suinteresuotuosius subjektus iš įvairių sektorių ir padėtų bendrai parengti įvairių teritorinių lygmenų prisitaikymo strategijas;

| 33. | yra įsitikinęs, kad regionų prisitaikymo strategijose galima geriausiai suteikti reikiamą informaciją, skirti reikiamus išteklius ir padėti įgyvendinti vietos iniciatyvas. Regionų ir vietos valdžios institucijos taip pat gali nurodyti labiausiai tikėtinus klimato kaitos padarinius, kurie paprastai vienam ar kitam regionui yra būdingi dėl tam tikrų teritorijos ypatumų (salos, kalnų regionai, miestų aglomeracijos ar pakrantės zonos); |
| --- | --- |

33.

yra įsitikinęs, kad regionų prisitaikymo strategijose galima geriausiai suteikti reikiamą informaciją, skirti reikiamus išteklius ir padėti įgyvendinti vietos iniciatyvas. Regionų ir vietos valdžios institucijos taip pat gali nurodyti labiausiai tikėtinus klimato kaitos padarinius, kurie paprastai vienam ar kitam regionui yra būdingi dėl tam tikrų teritorijos ypatumų (salos, kalnų regionai, miestų aglomeracijos ar pakrantės zonos);

| 34. | pripažįsta, kad už strategijų įgyvendinimą vietos lygmeniu valstybėse narėse atsako skirtingos valdymo struktūros: kai kurios iš jų, tačiau ne visos, turi atitinkamas regioninio planavimo struktūras, tačiau mano, kad bet kokiu atveju reikalinga kokia nors subnacionalinio lygmens prisitaikymo valdymo sistema, kuri leistų perduoti vietos lygmeniui valstybės narės prisitaikymui skirtas investicijas, teisės aktus ir politiką; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta, kad už strategijų įgyvendinimą vietos lygmeniu valstybėse narėse atsako skirtingos valdymo struktūros: kai kurios iš jų, tačiau ne visos, turi atitinkamas regioninio planavimo struktūras, tačiau mano, kad bet kokiu atveju reikalinga kokia nors subnacionalinio lygmens prisitaikymo valdymo sistema, kuri leistų perduoti vietos lygmeniui valstybės narės prisitaikymui skirtas investicijas, teisės aktus ir politiką;

| 35. | pareiškia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti tam, kad iniciatyvos už prisitaikymą imtųsi vietos lygmuo, kur šio reiškinio padariniai juntami skaudžiausiai ir kur į juos bus reaguojama pirmiausia. Europos prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų sėkmė bus vertinama pagal tai, kokio masto prisitaikymo priemones, skirtas ekstremalių oro sąlygų ir klimato kaitos keliamai rizikai sumažinti, vietos lygmuo yra parengęs ir įgyvendinęs; |
| --- | --- |

35.

pareiškia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje daugiau dėmesio reikėtų skirti tam, kad iniciatyvos už prisitaikymą imtųsi vietos lygmuo, kur šio reiškinio padariniai juntami skaudžiausiai ir kur į juos bus reaguojama pirmiausia. Europos prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų sėkmė bus vertinama pagal tai, kokio masto prisitaikymo priemones, skirtas ekstremalių oro sąlygų ir klimato kaitos keliamai rizikai sumažinti, vietos lygmuo yra parengęs ir įgyvendinęs;

| 36. | pripažįsta, kad prisitaikymo priemonės ypač reikalingos miestams. Miestuose gyvena dauguma ES gyventojų. Miestai klimato kaitos poveikį sustiprina (pvz., šilumos salos miestuose efektas), juose yra pažeidžiamų receptorių ir jie yra dideli ekonomikos ir kultūros centrai; |
| --- | --- |

36.

pripažįsta, kad prisitaikymo priemonės ypač reikalingos miestams. Miestuose gyvena dauguma ES gyventojų. Miestai klimato kaitos poveikį sustiprina (pvz., šilumos salos miestuose efektas), juose yra pažeidžiamų receptorių ir jie yra dideli ekonomikos ir kultūros centrai;

| 37. | pabrėžia, kad prisitaikymo aspektą ypač reikėtų įtraukti į tokias sritis kaip teritorijų planavimas, nes jis turi didelės įtakos ilgalaikiams kraštovaizdžio ir apstatytos aplinkos pokyčiams; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad prisitaikymo aspektą ypač reikėtų įtraukti į tokias sritis kaip teritorijų planavimas, nes jis turi didelės įtakos ilgalaikiams kraštovaizdžio ir apstatytos aplinkos pokyčiams;

Prisitaikymo priemonių įgyvendinimas regionų ir vietos lygmeniu

| 38. | palankiai vertina įsipareigojimą bent iki 20 proc. padidinti 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje siūlomas su klimatu susijusias išlaidas ir įtraukti prisitaikymą į ES lygmens finansavimo, politikos ir mokslinių tyrimų programas, tarp jų į struktūrinius fondus, programą „Horizontas 2020“, „Life+“ ir kaimo plėtros programą; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina įsipareigojimą bent iki 20 proc. padidinti 2014–2020 m. daugiametėje finansinėje programoje siūlomas su klimatu susijusias išlaidas ir įtraukti prisitaikymą į ES lygmens finansavimo, politikos ir mokslinių tyrimų programas, tarp jų į struktūrinius fondus, programą „Horizontas 2020“, „Life+“ ir kaimo plėtros programą;

| 39. | pareiškia, kad pagal subsidiarumo principą už tai, kad į regionų ir vietos politiką ir praktiką būtų skatinama įtraukti prisitaikymo priemones galiausiai atsako valstybės narės; |
| --- | --- |

39.

pareiškia, kad pagal subsidiarumo principą už tai, kad į regionų ir vietos politiką ir praktiką būtų skatinama įtraukti prisitaikymo priemones galiausiai atsako valstybės narės;

| 40. | pripažįsta, kad prisitaikymo lygis valstybėse narėse, regionuose ir miestuose bus nevienodas, nes skirsis klimato kaitos keliamų pavojų, pažeidžiamumo šių pavojų atžvilgiu ir gebėjimo prisitaikyti mastas. Tai savo ruožtu turės įtakos jų gebėjimui pasirengti ekstremalioms oro sąlygoms ir klimato permainoms ir į jas reaguoti; |
| --- | --- |

40.

pripažįsta, kad prisitaikymo lygis valstybėse narėse, regionuose ir miestuose bus nevienodas, nes skirsis klimato kaitos keliamų pavojų, pažeidžiamumo šių pavojų atžvilgiu ir gebėjimo prisitaikyti mastas. Tai savo ruožtu turės įtakos jų gebėjimui pasirengti ekstremalioms oro sąlygoms ir klimato permainoms ir į jas reaguoti;

| 41. | skatina kurti „prisitaikymo tipologijas“, kurios padės formuoti miestų lygmens strategiją. Nustačius tarp miestų panašumus, pavyzdžiui, panašius dabartinius ir numatomus klimato keliamus pavojus ir panašius socialinius ir ekonominius ypatumus, būtų galima kurti miestų tinklus, kurių kiekvienam priklausytų tam tikra plati, panašius prisitaikymo poreikius turinti miestų grupė. Miestų grupės skatintų veiksmingesnį strateginį prisitaikymo planavimą ir politikos formavimą, išteklių paskirstymą, atitinkamų gairių rengimą ir mokymosi tinklų kūrimą. Atkreipia dėmesį į tai, kad jau esama savanoriškų asociacijų, ir jas reikėtų remti; |
| --- | --- |

41.

skatina kurti „prisitaikymo tipologijas“, kurios padės formuoti miestų lygmens strategiją. Nustačius tarp miestų panašumus, pavyzdžiui, panašius dabartinius ir numatomus klimato keliamus pavojus ir panašius socialinius ir ekonominius ypatumus, būtų galima kurti miestų tinklus, kurių kiekvienam priklausytų tam tikra plati, panašius prisitaikymo poreikius turinti miestų grupė. Miestų grupės skatintų veiksmingesnį strateginį prisitaikymo planavimą ir politikos formavimą, išteklių paskirstymą, atitinkamų gairių rengimą ir mokymosi tinklų kūrimą. Atkreipia dėmesį į tai, kad jau esama savanoriškų asociacijų, ir jas reikėtų remti;

| 42. | pažymi, kad prisitaikymo poreikiai ir gebėjimai yra nevienodi, pavyzdžiui, skiriasi valdymo tvarka, galimybės gauti išteklių ir biofiziniai ypatumai, ir kad tai turi įtakos prisitaikymo priemonių kūrimui ir įgyvendinimui, todėl sąvoka „geroji patirtis“ (angl.„best practice“) yra klaidinanti. Šiuo atveju visos patirties perduoti neįmanoma, todėl labiau tiktų sąvoka (angl. „good practice“); |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad prisitaikymo poreikiai ir gebėjimai yra nevienodi, pavyzdžiui, skiriasi valdymo tvarka, galimybės gauti išteklių ir biofiziniai ypatumai, ir kad tai turi įtakos prisitaikymo priemonių kūrimui ir įgyvendinimui, todėl sąvoka „geroji patirtis“ (angl.„best practice“) yra klaidinanti. Šiuo atveju visos patirties perduoti neįmanoma, todėl labiau tiktų sąvoka (angl. „good practice“);

| 43. | mano, kad labai svarbu ugdyti gebėjimą prisitaikyti – tai svarbus pagrindas, kuriuo remiantis galima kurti ir įgyvendinti prisitaikymo priemones. Todėl labai reikia kurti valstybių narių ir subnacionalinio lygmens centrus, kuriuose būtų ugdomi gebėjimai prisitaikyti, rengiami mokymai, miestai ir regionai keistųsi informacija ir patirtimi; |
| --- | --- |

43.

mano, kad labai svarbu ugdyti gebėjimą prisitaikyti – tai svarbus pagrindas, kuriuo remiantis galima kurti ir įgyvendinti prisitaikymo priemones. Todėl labai reikia kurti valstybių narių ir subnacionalinio lygmens centrus, kuriuose būtų ugdomi gebėjimai prisitaikyti, rengiami mokymai, miestai ir regionai keistųsi informacija ir patirtimi;

| 44. | atkreipia dėmesį į ekologinio švietimo ir komunikacijos svarbą ir didelį vietos ir regionų institucijų vaidmenį šioje srityje; pabrėžia, jog svarbu komunikaciją pritaikyti vietos auditorijai ir vietos sąlygoms, ypač klimato kaitos srityje, ir mano, kad tokiai komunikacijai ir šviečiamosioms kampanijoms reikėtų numatyti finansinę paramą; |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į ekologinio švietimo ir komunikacijos svarbą ir didelį vietos ir regionų institucijų vaidmenį šioje srityje; pabrėžia, jog svarbu komunikaciją pritaikyti vietos auditorijai ir vietos sąlygoms, ypač klimato kaitos srityje, ir mano, kad tokiai komunikacijai ir šviečiamosioms kampanijoms reikėtų numatyti finansinę paramą;

| 45. | pripažįsta, kad, norint prisitaikymo priemones įgyvendinti vietos lygmeniu, labai reikalingas finansavimas. Reikia aiškumo, kur gauti dideles kapitalo sumas, kurių reikia norint pasiekti pažangos prisitaikant, ypač kai nurodytosios ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos aukcionų pajamos kelia šiokių tokių abejonių. Labai reikėtų, kad kitu programavimo laikotarpiu būtų numatyta galimybė prisitaikymo priemones finansuoti iš struktūrinių fondų, pavyzdžiui, iš ERPF, kartu nesumažinant klimato kaitos švelninimui reikiamo biudžeto; |
| --- | --- |

45.

pripažįsta, kad, norint prisitaikymo priemones įgyvendinti vietos lygmeniu, labai reikalingas finansavimas. Reikia aiškumo, kur gauti dideles kapitalo sumas, kurių reikia norint pasiekti pažangos prisitaikant, ypač kai nurodytosios ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos aukcionų pajamos kelia šiokių tokių abejonių. Labai reikėtų, kad kitu programavimo laikotarpiu būtų numatyta galimybė prisitaikymo priemones finansuoti iš struktūrinių fondų, pavyzdžiui, iš ERPF, kartu nesumažinant klimato kaitos švelninimui reikiamo biudžeto;

| 46. | pripažįsta, kad propaguojant prisitaikymo priemones svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų tinklams ir ragina skirti atitinkamą ES finansinę paramą šiems tinklams. Tačiau Regionų komitetas nerekomenduoja, kaip siūloma ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurti naujos organizacijos arba prisiimti savanorišką įsipareigojimą, nes taip būtų dubliuojama veikla, klaidinami dalyviai ir gali būti švaistomi vertingi ištekliai. Reikėtų didesnį finansavimą skirti Merų paktui ir jį nuo šiol pristatyti kaip klimato kaitos iniciatyvų tinklą, besirūpinantį abiem aspektais – švelninimu ir prisitaikymu; |
| --- | --- |

46.

pripažįsta, kad propaguojant prisitaikymo priemones svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų tinklams ir ragina skirti atitinkamą ES finansinę paramą šiems tinklams. Tačiau Regionų komitetas nerekomenduoja, kaip siūloma ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje, kurti naujos organizacijos arba prisiimti savanorišką įsipareigojimą, nes taip būtų dubliuojama veikla, klaidinami dalyviai ir gali būti švaistomi vertingi ištekliai. Reikėtų didesnį finansavimą skirti Merų paktui ir jį nuo šiol pristatyti kaip klimato kaitos iniciatyvų tinklą, besirūpinantį abiem aspektais – švelninimu ir prisitaikymu;

| 47. | pabrėžia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos prisitaikymo vizija turi būti iniciatyvesnė, o ne vien reakcija į faktą: rengiant ir įgyvendinant prisitaikymo priemones reikia atkreipti dėmesį tiek į ilgalaikės rizikos mažinimo ir parengties stiprinimo strategijas, tiek į gebėjimą reaguoti į šiandienines ekstremalias oro ir klimato sąlygas; |
| --- | --- |

47.

pabrėžia, kad ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos prisitaikymo vizija turi būti iniciatyvesnė, o ne vien reakcija į faktą: rengiant ir įgyvendinant prisitaikymo priemones reikia atkreipti dėmesį tiek į ilgalaikės rizikos mažinimo ir parengties stiprinimo strategijas, tiek į gebėjimą reaguoti į šiandienines ekstremalias oro ir klimato sąlygas;

Prisitaikymo ir švelninimo sinergija ir prieštaravimai

| 48. | pripažįsta, kad prisitaikymas ir švelninimas yra pagrindiniai kompleksinės klimato kaitos strategijos aspektai. Prie dabartinių ir neišvengiamai ateityje pasitaikysiančių ekstremalių oro ir klimato kaitos sąlygų prisitaikyti būtina, tačiau nereikėtų manyti, kad prisitaikymas pakeis švelninimą. Pagal JT bendrą klimato kaitos konvenciją parengtame Kankūno susitarime pabrėžiama, kad susitarimo šalys vienodos svarbos prioritetu turėtų laikyti ir prisitaikymą, ir švelninimą. Tačiau ištekliai subnacionaliniu lygmeniu bus skirstomi skirtingai; |
| --- | --- |

48.

pripažįsta, kad prisitaikymas ir švelninimas yra pagrindiniai kompleksinės klimato kaitos strategijos aspektai. Prie dabartinių ir neišvengiamai ateityje pasitaikysiančių ekstremalių oro ir klimato kaitos sąlygų prisitaikyti būtina, tačiau nereikėtų manyti, kad prisitaikymas pakeis švelninimą. Pagal JT bendrą klimato kaitos konvenciją parengtame Kankūno susitarime pabrėžiama, kad susitarimo šalys vienodos svarbos prioritetu turėtų laikyti ir prisitaikymą, ir švelninimą. Tačiau ištekliai subnacionaliniu lygmeniu bus skirstomi skirtingai;

| 49. | nurodo, kad norint per ateinančius dešimtmečius sustiprinti Europos konkurencingumą ir pagerinti gyvenimo kokybę, labai svarbu skatinti visuomenę ir ekonomiką tapti atsparesnėmis klimato permainoms. Vis dėlto reikia nedelsiant numatyti daugiau priemonių, padedančių gerokai sumažinti išmetamų dujų, kurios yra klimato kaitos priežastis, kiekį; |
| --- | --- |

49.

nurodo, kad norint per ateinančius dešimtmečius sustiprinti Europos konkurencingumą ir pagerinti gyvenimo kokybę, labai svarbu skatinti visuomenę ir ekonomiką tapti atsparesnėmis klimato permainoms. Vis dėlto reikia nedelsiant numatyti daugiau priemonių, padedančių gerokai sumažinti išmetamų dujų, kurios yra klimato kaitos priežastis, kiekį;

| 50. | pastebi, kad apskritai prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos padarinių švelninimo priemonės yra glaudžiai tarpusavyje susijusios ir kad šiandien labai retai pasitaiko kompleksinių – ir prisitaikymą, ir švelninimą apimančių veiksmų, todėl mano, kad kuo skubiau reikia politikos, praktikos ir mokslinių tyrimų, kuriais būtų pripažįstama ir skatinama sinergija. Be to, svarbu kad visa Europos Sąjungos vykdoma politika padėtų įgyvendinti šiuos du tikslus. |
| --- | --- |

50.

pastebi, kad apskritai prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos padarinių švelninimo priemonės yra glaudžiai tarpusavyje susijusios ir kad šiandien labai retai pasitaiko kompleksinių – ir prisitaikymą, ir švelninimą apimančių veiksmų, todėl mano, kad kuo skubiau reikia politikos, praktikos ir mokslinių tyrimų, kuriais būtų pripažįstama ir skatinama sinergija. Be to, svarbu kad visa Europos Sąjungos vykdoma politika padėtų įgyvendinti šiuos du tikslus.

| 51. | pripažįsta, kad iš švelninimo ir prisitaikymo priemonių galima gauti papildomos naudos, tačiau jos gali būti ir ypač nenaudingos, jeigu prieštarauja, pavyzdžiui, mechaniniam labiau įkaitusių pastatų vėsinimui, dėl kurio išmetama daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų; |
| --- | --- |

51.

pripažįsta, kad iš švelninimo ir prisitaikymo priemonių galima gauti papildomos naudos, tačiau jos gali būti ir ypač nenaudingos, jeigu prieštarauja, pavyzdžiui, mechaniniam labiau įkaitusių pastatų vėsinimui, dėl kurio išmetama daugiau šiltnamio efektą sukeliančių dujų;

| 52. | daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tai, kad delsti negalima, 2017 m. atliekant siūlomą strategijos peržiūrą reikėtų ne tik apžvelgti remiantis nacionalinėmis prisitaikymo strategijomis padarytą pažangą ir įsigilinti, ar ateityje reikės teisės aktų, bet ši data turėtų tapti ir terminu, iki kurio turėtų būti įgyvendintos kai kurios svarbiausios priemonės visais valdymo lygmenimis, galbūt parengus pasirengimo prisitaikyti suvestinę, ir kad subnacionalinio lygmens valdžios institucijos ir valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šiuos svarbiausius tikslus, turėtų sulaukti su ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija susijusių konsultacijų ir paramos; |
| --- | --- |

52.

daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tai, kad delsti negalima, 2017 m. atliekant siūlomą strategijos peržiūrą reikėtų ne tik apžvelgti remiantis nacionalinėmis prisitaikymo strategijomis padarytą pažangą ir įsigilinti, ar ateityje reikės teisės aktų, bet ši data turėtų tapti ir terminu, iki kurio turėtų būti įgyvendintos kai kurios svarbiausios priemonės visais valdymo lygmenimis, galbūt parengus pasirengimo prisitaikyti suvestinę, ir kad subnacionalinio lygmens valdžios institucijos ir valstybės narės, siekdamos įgyvendinti šiuos svarbiausius tikslus, turėtų sulaukti su ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategija susijusių konsultacijų ir paramos;

| 53. | mano, kad Europos Komisijos pasiūlymai ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

53.

mano, kad Europos Komisijos pasiūlymai ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoje atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Angl. Inter-Governmental Panel for Climate Change Assessment Report 4.

1

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/43

---

Regionų komiteto nuomonė. Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas

2013/C 356/08

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį apibrėžiant ir įgyvendinant iniciatyvą ir ragina jas skubiai imtis veiksmų visų atitinkamų sektorių politikos srityse ir visų pirma pasinaudojant teritorijų ir miestų planavimu numatyti žaliąją infrastruktūrą ir organizuoti jos kūrimą; akcentuoja, jog žaliosios infrastruktūros panaudojimo sėkmė iš esmės priklauso nuo efektyvaus daugiapakopio valdymo ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo; |
| --- | --- |

—

pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį apibrėžiant ir įgyvendinant iniciatyvą ir ragina jas skubiai imtis veiksmų visų atitinkamų sektorių politikos srityse ir visų pirma pasinaudojant teritorijų ir miestų planavimu numatyti žaliąją infrastruktūrą ir organizuoti jos kūrimą; akcentuoja, jog žaliosios infrastruktūros panaudojimo sėkmė iš esmės priklauso nuo efektyvaus daugiapakopio valdymo ir visų suinteresuotųjų subjektų dalyvavimo;

| — | prašo Komisijos kaip galima greičiau baigti rengti konkrečias įgyvendinimo gaires dėl žaliosios infrastruktūros integravimo į įvairias ES politikos sritis; prašo parengti papildomas miesto žaliosios infrastruktūros specifikacijas; žalioji infrastruktūra turėtų būti įtraukta į Europos tvarių miestų orientacinę sistemą ir būsimą Miestų plėtros tinklą; |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos kaip galima greičiau baigti rengti konkrečias įgyvendinimo gaires dėl žaliosios infrastruktūros integravimo į įvairias ES politikos sritis; prašo parengti papildomas miesto žaliosios infrastruktūros specifikacijas; žalioji infrastruktūra turėtų būti įtraukta į Europos tvarių miestų orientacinę sistemą ir būsimą Miestų plėtros tinklą;

| — | pabrėžia, jog būtina kuo skubiau parengti priemones, kad žaliąją infrastruktūrą ir jos prioritetinį statusą būtų galima įtraukti į partnerystės susitarimus ir veiksmų finansavimo programas, kurios šiuo metu rengiamos struktūriniams ir sanglaudos fondams 2014–2020 m. laikotarpiui; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, jog būtina kuo skubiau parengti priemones, kad žaliąją infrastruktūrą ir jos prioritetinį statusą būtų galima įtraukti į partnerystės susitarimus ir veiksmų finansavimo programas, kurios šiuo metu rengiamos struktūriniams ir sanglaudos fondams 2014–2020 m. laikotarpiui;

| — | prašo Komisijos įtraukti į ES teisės aktus reikalavimus, kurie užkirstų kelią bet kokio grynojo biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų praradimui; prašo Komisijos toliau taikyti ir išplėsti su ekologija ir biologinės įvairovės atsparumu susijusias sąlygas skiriant ES finansavimą; |
| --- | --- |

—

prašo Komisijos įtraukti į ES teisės aktus reikalavimus, kurie užkirstų kelią bet kokio grynojo biologinės įvairovės ir ekosistemų funkcijų praradimui; prašo Komisijos toliau taikyti ir išplėsti su ekologija ir biologinės įvairovės atsparumu susijusias sąlygas skiriant ES finansavimą;

| — | palankiai vertina tai, kad Komisija ketina kartu su EIB iki 2014 m. sukurti ES finansavimo priemonę, skirtą žaliosios infrastruktūros projektų vystytojams remti; pageidautų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į jos rengimo procesą; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad Komisija ketina kartu su EIB iki 2014 m. sukurti ES finansavimo priemonę, skirtą žaliosios infrastruktūros projektų vystytojams remti; pageidautų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į jos rengimo procesą;

| — | palankiai vertina TEN-G iniciatyvą ir prašo, kad ji būtų laikoma tokios pačios svarbos visai Europai kaip transporto, energijos ir informacinių bei ryšių technologijų tinklai; prašo Komisijos išnagrinėti galimybes parengti ES teisės aktus šioje srityje; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina TEN-G iniciatyvą ir prašo, kad ji būtų laikoma tokios pačios svarbos visai Europai kaip transporto, energijos ir informacinių bei ryšių technologijų tinklai; prašo Komisijos išnagrinėti galimybes parengti ES teisės aktus šioje srityje;

| Pranešėja | Annabelle JAEGER (Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos narė, FR / ESP) |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“
  COM(2013) 249 final |

Pranešėja

Annabelle JAEGER (Provanso-Alpių-Žydrojo Kranto regiono tarybos narė, FR / ESP)

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“

COM(2013) 249 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | labai palankiai vertina Komisijos komunikatą „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, kuris yra šios srities ES strategijos pagrindas. Jo nuomone, pateikti pasiūlymai yra labai svarbūs norint iki 2020 m. pasiekti ES tikslus, susijusius su efektyviu išteklių naudojimu, socialine ir regionine sanglauda, tvariu ir pažangiu augimu, patrauklumu, biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio kokybės gerinimu, apsauga nuo gamtinio pavojaus rizikos, tvaraus miesto modelio viešinimu, darbo vietų vietinėse mažosiose ir vidutinėse įmonėse išlaikymu ir kūrimu, visuomenės sveikatos gerinimu ir kova su nelygybe; tai turi derėti su ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. tikslais ir Paukščių bei Buveinių direktyvomis bei „Natura 2000“ vietovių junglumu (1); |
| --- | --- |

1.

labai palankiai vertina Komisijos komunikatą „Žalioji infrastruktūra. Europos gamtinio kapitalo puoselėjimas“, kuris yra šios srities ES strategijos pagrindas. Jo nuomone, pateikti pasiūlymai yra labai svarbūs norint iki 2020 m. pasiekti ES tikslus, susijusius su efektyviu išteklių naudojimu, socialine ir regionine sanglauda, tvariu ir pažangiu augimu, patrauklumu, biologinės įvairovės ir kraštovaizdžio kokybės gerinimu, apsauga nuo gamtinio pavojaus rizikos, tvaraus miesto modelio viešinimu, darbo vietų vietinėse mažosiose ir vidutinėse įmonėse išlaikymu ir kūrimu, visuomenės sveikatos gerinimu ir kova su nelygybe; tai turi derėti su ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. tikslais ir Paukščių bei Buveinių direktyvomis bei „Natura 2000“ vietovių junglumu (1);

| 2. | tikisi, kad žaliosios infrastruktūros naudojimas ES padės pasiekti ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. antrąjį tikslą – iki 2020 m. atkurti bent 15 proc. nualintų ekosistemų, taip pat sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir atkurti ekosistemas ne tik „Natura 2000“ vietovėse bet ir visoje Europoje; |
| --- | --- |

2.

tikisi, kad žaliosios infrastruktūros naudojimas ES padės pasiekti ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. antrąjį tikslą – iki 2020 m. atkurti bent 15 proc. nualintų ekosistemų, taip pat sustabdyti biologinės įvairovės nykimą ir atkurti ekosistemas ne tik „Natura 2000“ vietovėse bet ir visoje Europoje;

| 3. | be to, mano, kad tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu lygmeniu iki šiol įgyvendintomis įvairiomis strategijomis ir programomis kol kas nepasiekta rezultatų, kurie padėtų išspręsti su biologine įvairove susijusias problemas; sutariama, kad, siekiant spręsti biologinės įvairovės nykimo problemą, būtina persvarstyti mūsų gamybos ir vartojimo modelius, kurie yra pagrindiniai šio nykimo veiksniai, kadangi jie naikina natūralias buveines, lemia jų fragmentaciją ir sukelia įvairiopą taršą. Jei to nebus padaryta, Biologinės įvairovės konvencijoje ir ES biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m. prisiimtais naujais įsipareigojimai nieko nepasieksime; |
| --- | --- |

3.

be to, mano, kad tarptautiniu, Europos ir nacionaliniu lygmeniu iki šiol įgyvendintomis įvairiomis strategijomis ir programomis kol kas nepasiekta rezultatų, kurie padėtų išspręsti su biologine įvairove susijusias problemas; sutariama, kad, siekiant spręsti biologinės įvairovės nykimo problemą, būtina persvarstyti mūsų gamybos ir vartojimo modelius, kurie yra pagrindiniai šio nykimo veiksniai, kadangi jie naikina natūralias buveines, lemia jų fragmentaciją ir sukelia įvairiopą taršą. Jei to nebus padaryta, Biologinės įvairovės konvencijoje ir ES biologinės įvairovės strategijoje iki 2020 m. prisiimtais naujais įsipareigojimai nieko nepasieksime;

| 4. | taigi pabrėžia, kad Komisijai tenka esminis vaidmuo viešinant įvairias sritis apimančią žaliąja infrastruktūra grindžiamą strategiją, nes tai precedento neturinti galimybė visoms Europos nacionalinėms, vietos ir regionų vyriausybėms, verslui, mokslininkams, asociacijoms ir plačiajai visuomenei dirbti kartu siekiant ekonomikos, visuomenės ir biosferos darnaus sambūvio; |
| --- | --- |

4.

taigi pabrėžia, kad Komisijai tenka esminis vaidmuo viešinant įvairias sritis apimančią žaliąja infrastruktūra grindžiamą strategiją, nes tai precedento neturinti galimybė visoms Europos nacionalinėms, vietos ir regionų vyriausybėms, verslui, mokslininkams, asociacijoms ir plačiajai visuomenei dirbti kartu siekiant ekonomikos, visuomenės ir biosferos darnaus sambūvio;

| 5. | teigiamai vertina siūlomą apibrėžtį, kuri susieja rūšis ir buveines su ekosistemų kokybe visais lygmenimis, įskaitant miesto teritorijas, didelę saugomų ir paprastesnių teritorijų biologinę įvairovę, natūralius ir dirbtinius gamta pagrįstus sprendimus, tačiau mano, kad pasirodysiančiuose įgyvendinimo vadovuose ši apibrėžtis turėtų būti paaiškinta konkrečiomis sąvokomis, įskaitant pralaidumo ir tinkamumo gyviesiems organizmams sąvokas. Todėl šiuo požiūriu svarbu pabrėžti, jog visais atvejais turi būti kuriamos ir naudojamos ekologijos ir veiklos sąsajas; |
| --- | --- |

5.

teigiamai vertina siūlomą apibrėžtį, kuri susieja rūšis ir buveines su ekosistemų kokybe visais lygmenimis, įskaitant miesto teritorijas, didelę saugomų ir paprastesnių teritorijų biologinę įvairovę, natūralius ir dirbtinius gamta pagrįstus sprendimus, tačiau mano, kad pasirodysiančiuose įgyvendinimo vadovuose ši apibrėžtis turėtų būti paaiškinta konkrečiomis sąvokomis, įskaitant pralaidumo ir tinkamumo gyviesiems organizmams sąvokas. Todėl šiuo požiūriu svarbu pabrėžti, jog visais atvejais turi būti kuriamos ir naudojamos ekologijos ir veiklos sąsajas;

| 6. | džiaugiasi, kad pripažįstama gerai veikiančių ekosistemų teikiama daugiariopa ekonominė, aplinkosauginė, apsaugos nuo pavojų ir socialinė nauda, ir pabrėžia, jog šis utilitarinis žmonėms naudingų prekių gamybos ar paslaugų teikimo aspektas turėtų būti visada naudojamas gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos etiniams aspektams paremti; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi, kad pripažįstama gerai veikiančių ekosistemų teikiama daugiariopa ekonominė, aplinkosauginė, apsaugos nuo pavojų ir socialinė nauda, ir pabrėžia, jog šis utilitarinis žmonėms naudingų prekių gamybos ar paslaugų teikimo aspektas turėtų būti visada naudojamas gamtos ir biologinės įvairovės apsaugos etiniams aspektams paremti;

| 7. | nurodo, kad žaliosios infrastruktūros sąvoka pagal savo pobūdį apima daugiau nei administracinius ir teritorinius vienetus ir kad jos plėtojimas, apsauga ar jai keliamas pavojus visų pirma priklauso nuo valstybių narių ir regionų bei vietos valdžios institucijų teritorijų planavimo ir gamtos išteklių apsaugos politikos; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad žaliosios infrastruktūros sąvoka pagal savo pobūdį apima daugiau nei administracinius ir teritorinius vienetus ir kad jos plėtojimas, apsauga ar jai keliamas pavojus visų pirma priklauso nuo valstybių narių ir regionų bei vietos valdžios institucijų teritorijų planavimo ir gamtos išteklių apsaugos politikos;

| 8. | palankiai vertina ir remia šį holistinį požiūrį, susiejantį žaliąją infrastruktūrą su prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos padarinių švelninimo veiksmais. Komitetas pabrėžia, kad rengiant ir įgyvendinant šią strategiją pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina ir remia šį holistinį požiūrį, susiejantį žaliąją infrastruktūrą su prisitaikymo prie klimato kaitos ir jos padarinių švelninimo veiksmais. Komitetas pabrėžia, kad rengiant ir įgyvendinant šią strategiją pagrindinis vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 9. | tvirtina, kad bendrųjų sąnaudų, apimančių išorės sąnaudas, kurios šiuo metu tenka visuomenei, požiūriu žaliąją infrastruktūrą išsaugoti, kurti ir išlaikyti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu yra gerokai pigiau negu pilkąją infrastruktūrą. Gamtos paskatintiems ar ja paremtiems sprendimams, suderintiems su biologine įvairove (ekologinė inžinerija), palyginti su tradiciniais sprendimais, reikia mažiau energijos, išlaikymo ir priežiūros, todėl jie yra veiksmingesni ir tvaresni; |
| --- | --- |

9.

tvirtina, kad bendrųjų sąnaudų, apimančių išorės sąnaudas, kurios šiuo metu tenka visuomenei, požiūriu žaliąją infrastruktūrą išsaugoti, kurti ir išlaikyti vidutinės trukmės ir ilguoju laikotarpiu yra gerokai pigiau negu pilkąją infrastruktūrą. Gamtos paskatintiems ar ja paremtiems sprendimams, suderintiems su biologine įvairove (ekologinė inžinerija), palyginti su tradiciniais sprendimais, reikia mažiau energijos, išlaikymo ir priežiūros, todėl jie yra veiksmingesni ir tvaresni;

| 10. | pabrėžia, kad pirmenybę reikia teikti visų pirma ekosistemų būklės blogėjimo prevencijai ir nualintų ekosistemų funkcijų atkūrimui, kadangi žmogaus veiklos sutrikdytos ekologinės pusiausvyros padarinių valdymo priemonės visada yra brangesnės, joms reikia daugiau laiko ir svarbiausia – jų rezultatai nėra užtikrinti; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad pirmenybę reikia teikti visų pirma ekosistemų būklės blogėjimo prevencijai ir nualintų ekosistemų funkcijų atkūrimui, kadangi žmogaus veiklos sutrikdytos ekologinės pusiausvyros padarinių valdymo priemonės visada yra brangesnės, joms reikia daugiau laiko ir svarbiausia – jų rezultatai nėra užtikrinti;

| 11. | mano, kad, nors ekosistemų funkcijų ekonominis vertinimas gali būti naudingas tam tikrais atvejais atliekant ekonominės naudos analizę, padedančią apsispręsti susidūrus su vienas kitam prieštaraujančiais tikslais, jis pasižymi metodologiniais sunkumais, daugeliu atvejų netgi yra netinkamas ir turi akivaizdžių padarinių etikos srityje. Be to, reikia pabrėžti, kad yra kitas su biologinės įvairovės nykimu susijusių sąnaudų vertinimo būdas: apskaičiuoti ekologinio potencialo išlaikymo siekiant atkurti šio nykimo padarinius sąnaudas ir investicines sąnaudas, reikalingas išlaikyti arba pagerinti biologinės įvairovės būklę, siekiant užtikrinti ekosistemos funkcijų tęstinumą. Regionų komitetas pageidauja, kad pirmenybė būtų teikiama būtent šiam metodui; |
| --- | --- |

11.

mano, kad, nors ekosistemų funkcijų ekonominis vertinimas gali būti naudingas tam tikrais atvejais atliekant ekonominės naudos analizę, padedančią apsispręsti susidūrus su vienas kitam prieštaraujančiais tikslais, jis pasižymi metodologiniais sunkumais, daugeliu atvejų netgi yra netinkamas ir turi akivaizdžių padarinių etikos srityje. Be to, reikia pabrėžti, kad yra kitas su biologinės įvairovės nykimu susijusių sąnaudų vertinimo būdas: apskaičiuoti ekologinio potencialo išlaikymo siekiant atkurti šio nykimo padarinius sąnaudas ir investicines sąnaudas, reikalingas išlaikyti arba pagerinti biologinės įvairovės būklę, siekiant užtikrinti ekosistemos funkcijų tęstinumą. Regionų komitetas pageidauja, kad pirmenybė būtų teikiama būtent šiam metodui;

| 12. | ragina visas vietos ir regionų valdžios institucijas žaliosios infrastruktūros planavimo ir organizavimo tikslais sutelkti pastangas visose susijusiose sektorių politikos srityse ir visų pirma pasinaudoti teritorijų planavimo ir urbanizacijos srityje turima kompetencija; |
| --- | --- |

12.

ragina visas vietos ir regionų valdžios institucijas žaliosios infrastruktūros planavimo ir organizavimo tikslais sutelkti pastangas visose susijusiose sektorių politikos srityse ir visų pirma pasinaudoti teritorijų planavimo ir urbanizacijos srityje turima kompetencija;

| 13. | prašo ES ir valstybių narių užtikrinti šiems uždaviniams įgyvendinti reikalingus žmogiškuosius, techninius ir finansinius išteklius (2); |
| --- | --- |

13.

prašo ES ir valstybių narių užtikrinti šiems uždaviniams įgyvendinti reikalingus žmogiškuosius, techninius ir finansinius išteklius (2);

Ūkininkavimas, miškai, žemė ir dirvožemis

| 14. | mano, kad teritorijų ir miestų planavimo srityje kova su dirvožemio funkcijų praradimu, intensyvesniu žemės naudojimu ir dirvožemio blogėjimu turi būti svarbiausias prioritetas. Dėl miestų driekos neturi būti prarandama natūrali aplinka, miškai ir žemės ūkio paskirties žemė ir kai kurios vietos ir regionų valdžios institucijos miestų ir regionų planavime jau pradėjo įvairiomis formomis įvesti žaliosios infrastruktūros ir„jokio grynojo praradimo“ sąvokas. |
| --- | --- |

14.

mano, kad teritorijų ir miestų planavimo srityje kova su dirvožemio funkcijų praradimu, intensyvesniu žemės naudojimu ir dirvožemio blogėjimu turi būti svarbiausias prioritetas. Dėl miestų driekos neturi būti prarandama natūrali aplinka, miškai ir žemės ūkio paskirties žemė ir kai kurios vietos ir regionų valdžios institucijos miestų ir regionų planavime jau pradėjo įvairiomis formomis įvesti žaliosios infrastruktūros ir„jokio grynojo praradimo“ sąvokas.

| 15. | taip pat primena, kad pritaria valstybių narių atnaujintoms diskusijoms siekiant priimti bendrą ES dirvožemio apsaugos ir jo funkcijos atkūrimo teisinę sistemą, kuri yra būtina priemonė šiam gyvybiškai svarbiam iššūkiui atremti (3); |
| --- | --- |

15.

taip pat primena, kad pritaria valstybių narių atnaujintoms diskusijoms siekiant priimti bendrą ES dirvožemio apsaugos ir jo funkcijos atkūrimo teisinę sistemą, kuri yra būtina priemonė šiam gyvybiškai svarbiam iššūkiui atremti (3);

| 16. | primena, jog miškininkystė įneša savo indėlį į žaliąją infrastruktūrą; šis indėlis gali būti aktyvus (miško tęstinumo atkūrimas arba ekologiška valdymo praktika) arba pasyvus (miško pakraščių apsauga). Ypač regionuose, kuriuose miškų nuosavybė suskaidyta ir privati, norint sukurti žaliąją infrastruktūrą, reikia steigti savininkų asociacijas ir užtikrinti gerą jų veikimą, o regionams ir vietos valdžios institucijoms suteikti šių privačių subjektų mobilizavimo priemones: žemės nuosavybės priemonių, mokymo, techninės paramos ir savitarpio pagalbos ar netgi finansinės paramos; |
| --- | --- |

16.

primena, jog miškininkystė įneša savo indėlį į žaliąją infrastruktūrą; šis indėlis gali būti aktyvus (miško tęstinumo atkūrimas arba ekologiška valdymo praktika) arba pasyvus (miško pakraščių apsauga). Ypač regionuose, kuriuose miškų nuosavybė suskaidyta ir privati, norint sukurti žaliąją infrastruktūrą, reikia steigti savininkų asociacijas ir užtikrinti gerą jų veikimą, o regionams ir vietos valdžios institucijoms suteikti šių privačių subjektų mobilizavimo priemones: žemės nuosavybės priemonių, mokymo, techninės paramos ir savitarpio pagalbos ar netgi finansinės paramos;

| 17. | atkreipia dėmesį į ES priimtus sprendimus dėl bendros žemės ūkio politikos 2014–2020 m. laikotarpiu ir kelia klausimą, kaip žalioji infrastruktūra turėtų būti efektyviai įgyvendinta šiose srityse iki 2020 m. Taigi Regionų komitetas patvirtina kompetentingų institucijų veiksmų svarbą: žaliąją infrastruktūrą jos turi laikyti viena savo veiklos išteklių panaudojimo biologinei įvairovei išsaugoti ir atkurti gairių, didindamos tiesioginių išmokų ekologiškai svarbiose vietovėse panaudojimą ekologijos tikslais ir ERPF lėšų panaudojimą, įskaitant agrarinės aplinkosaugos priemonių lokalizavimą ir šioms priemonėms skiriamus biudžeto asignavimus. Kartu jos privalo išlaisvinti išteklius žemės ūkio aplinkos biologinei įvairovei atkurti, visų pirma remdamos ekologinį ūkininkavimą ir agrarinę miškininkystę; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į ES priimtus sprendimus dėl bendros žemės ūkio politikos 2014–2020 m. laikotarpiu ir kelia klausimą, kaip žalioji infrastruktūra turėtų būti efektyviai įgyvendinta šiose srityse iki 2020 m. Taigi Regionų komitetas patvirtina kompetentingų institucijų veiksmų svarbą: žaliąją infrastruktūrą jos turi laikyti viena savo veiklos išteklių panaudojimo biologinei įvairovei išsaugoti ir atkurti gairių, didindamos tiesioginių išmokų ekologiškai svarbiose vietovėse panaudojimą ekologijos tikslais ir ERPF lėšų panaudojimą, įskaitant agrarinės aplinkosaugos priemonių lokalizavimą ir šioms priemonėms skiriamus biudžeto asignavimus. Kartu jos privalo išlaisvinti išteklius žemės ūkio aplinkos biologinei įvairovei atkurti, visų pirma remdamos ekologinį ūkininkavimą ir agrarinę miškininkystę;

| 18. | siekiant skatinti tvarų žemės ūkį ir miškininkystę žaliojoje infrastruktūroje, mano, kad ekologiškos kilmės statybos medžiagų vystymas yra būtinas kaimo ir miesto solidarumui užtikrinti, kadangi miestuose ir pilkajai infrastruktūrai naudojant tradicines statybines medžiagas daromas didelis spaudimas kaimo ir net jūrų aplinkai. Labai svarbu skatinti naudoti medieną ir kitas su žemės ūkiu susijusias arba įprastines kultūras papildančias medžiagas (šiaudus, kanapes, linus, vilną ir kt.), kad tai būtų naudinga susijusiems vietos dalyviams. RK mano, kad reikia skatinti vietos ekonomikos augimo dinamiką, visų pirma teikti pagalbą sektorių struktūros tobulinimui, investicijoms į pramoninio perdirbimo įrankius, tačiau kartu struktūruoti rinką vykdant pavyzdinius viešuosius pirkimus arba numatant paskatas juos naudojančioms bendruomenėms. Taip pat reikia plėtoti mokslinių tyrimų programas, kuriose būtų tiriamos šių medžiagų techninės savybės ir deramos jų gamybos sąlygos, išsaugančios ekosistemas. Galiausiai, būtina įvesti tinkamą ženklinimą, kad naudotojai būtų informuojami apie medžiagų kilmę ir auginimo sąlygas; |
| --- | --- |

18.

siekiant skatinti tvarų žemės ūkį ir miškininkystę žaliojoje infrastruktūroje, mano, kad ekologiškos kilmės statybos medžiagų vystymas yra būtinas kaimo ir miesto solidarumui užtikrinti, kadangi miestuose ir pilkajai infrastruktūrai naudojant tradicines statybines medžiagas daromas didelis spaudimas kaimo ir net jūrų aplinkai. Labai svarbu skatinti naudoti medieną ir kitas su žemės ūkiu susijusias arba įprastines kultūras papildančias medžiagas (šiaudus, kanapes, linus, vilną ir kt.), kad tai būtų naudinga susijusiems vietos dalyviams. RK mano, kad reikia skatinti vietos ekonomikos augimo dinamiką, visų pirma teikti pagalbą sektorių struktūros tobulinimui, investicijoms į pramoninio perdirbimo įrankius, tačiau kartu struktūruoti rinką vykdant pavyzdinius viešuosius pirkimus arba numatant paskatas juos naudojančioms bendruomenėms. Taip pat reikia plėtoti mokslinių tyrimų programas, kuriose būtų tiriamos šių medžiagų techninės savybės ir deramos jų gamybos sąlygos, išsaugančios ekosistemas. Galiausiai, būtina įvesti tinkamą ženklinimą, kad naudotojai būtų informuojami apie medžiagų kilmę ir auginimo sąlygas;

Pasidalijamasis valdymas

| 19. | pabrėžia, kad žaliosios infrastruktūros diegimo sėkmė priklauso nuo visų valdymo lygmenų bendradarbiavimo ir veiksmingo daugiapakopio valdymo principų įgyvendinimo bei nuo visų subjektų, visų suinteresuotųjų šalių ir net plačiosios visuomenės dalyvavimo vietos lygmeniu jos kūrimo ir įgyvendinimo procese; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad žaliosios infrastruktūros diegimo sėkmė priklauso nuo visų valdymo lygmenų bendradarbiavimo ir veiksmingo daugiapakopio valdymo principų įgyvendinimo bei nuo visų subjektų, visų suinteresuotųjų šalių ir net plačiosios visuomenės dalyvavimo vietos lygmeniu jos kūrimo ir įgyvendinimo procese;

| 20. | pasisako už dalyvavimu pagrįstą požiūrį, pagal kurį su teritorijų planavimu ir erdvės naudojimu tiesiogiai susiję subjektai, ypač vietos bendruomenės, sukurs reikiamas ir viena kitą papildančias, principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas iniciatyvas (4); |
| --- | --- |

20.

pasisako už dalyvavimu pagrįstą požiūrį, pagal kurį su teritorijų planavimu ir erdvės naudojimu tiesiogiai susiję subjektai, ypač vietos bendruomenės, sukurs reikiamas ir viena kitą papildančias, principu „iš apačios į viršų“ grindžiamas iniciatyvas (4);

Naujasis pilietiškumas

| 21. | pažymi didelį visuomenės natūralių gamtinių zonų mieste poreikį; tai apima ne tik įvairių formų žaliųjų zonų (poilsio ir laisvalaikio, sodininkystės ir žemės ūkio veiklos, kraštovaizdžio ir aplinkos gražinimo, nepaliestų gamtos erdvių ir pan.), poreikį bet ir su juo susijusį gerovės pojūtį, taip pat visuomenės sveikatą, kovą su ekonomine ir socialine nelygybe; šių poreikių patenkinimas, savaime suprantama, svarbus patiems jauniausiems, tačiau taip pat ir patiems vyriausiems ir nepalankias sąlygas turintiems asmenims; |
| --- | --- |

21.

pažymi didelį visuomenės natūralių gamtinių zonų mieste poreikį; tai apima ne tik įvairių formų žaliųjų zonų (poilsio ir laisvalaikio, sodininkystės ir žemės ūkio veiklos, kraštovaizdžio ir aplinkos gražinimo, nepaliestų gamtos erdvių ir pan.), poreikį bet ir su juo susijusį gerovės pojūtį, taip pat visuomenės sveikatą, kovą su ekonomine ir socialine nelygybe; šių poreikių patenkinimas, savaime suprantama, svarbus patiems jauniausiems, tačiau taip pat ir patiems vyriausiems ir nepalankias sąlygas turintiems asmenims;

| 22. | su susidomėjimu stebi ir skatina piliečių iniciatyvas, susijusias su žaliąja infrastruktūra miestuose ir priemiesčiuose (dalyvaujamieji biologinės įvairovės aprašai, dalyvavimas nustatant naujas biologine įvairove pasižyminčias miesto zonas, urbanistinių dykrų ir apleistų vietų pertvarkymas, bendri sodai ir kt.); Visų šių vietovių sujungimas nemotorinių transportų priemonių maršrutais turi didelę svarbą žmonių gyvenimo kokybės gerinimui. |
| --- | --- |

22.

su susidomėjimu stebi ir skatina piliečių iniciatyvas, susijusias su žaliąja infrastruktūra miestuose ir priemiesčiuose (dalyvaujamieji biologinės įvairovės aprašai, dalyvavimas nustatant naujas biologine įvairove pasižyminčias miesto zonas, urbanistinių dykrų ir apleistų vietų pertvarkymas, bendri sodai ir kt.); Visų šių vietovių sujungimas nemotorinių transportų priemonių maršrutais turi didelę svarbą žmonių gyvenimo kokybės gerinimui.

Inovacijų ir naujų darbo vietų galimybės

| 23. | pažymi, kad žalioji infrastruktūra skatina mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurios atveria daug vystymosi galimybių projektuotojams, pavyzdžiui, susijusių su sienų ir stogų apželdinimu ar ekologišku restauravimu; vis dėlto Komitetas patikslina, kad žaliosios infrastruktūros teikiama reali nauda, pavyzdžiui, prisitaikymo prie klimato srityje, priklauso nuo jos diegimo kokybės. Turi būti skatinami tik prie klimato ir biologinės įvairovės priderinti funkciniai sprendimai; |
| --- | --- |

23.

pažymi, kad žalioji infrastruktūra skatina mokslinius tyrimus ir inovacijas, kurios atveria daug vystymosi galimybių projektuotojams, pavyzdžiui, susijusių su sienų ir stogų apželdinimu ar ekologišku restauravimu; vis dėlto Komitetas patikslina, kad žaliosios infrastruktūros teikiama reali nauda, pavyzdžiui, prisitaikymo prie klimato srityje, priklauso nuo jos diegimo kokybės. Turi būti skatinami tik prie klimato ir biologinės įvairovės priderinti funkciniai sprendimai;

| 24. | pritaria Komisijos pasiūlymui su inovacijų procesu susijusią riziką sumažinti finansinėmis priemonėmis (pavyzdžiui, rizikos pasidalijimo praktika) ir jos ketinimui remti viešomis ir privačiomis lėšomis finansuojamus projektus; |
| --- | --- |

24.

pritaria Komisijos pasiūlymui su inovacijų procesu susijusią riziką sumažinti finansinėmis priemonėmis (pavyzdžiui, rizikos pasidalijimo praktika) ir jos ketinimui remti viešomis ir privačiomis lėšomis finansuojamus projektus;

| 25. | su susidomėjimu stebi atsirandančias naujas su žaliąja infrastruktūra susijusias darbo vietas: ekologinė inžinerija restauravimo srityje, nualintų ekosistemų priežiūra ir atkūrimas, ir pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į netiesiogines ar antrines darbo vietas (augalinės kilmės medžiagų gamyba, ūkininkavimo sektoriai ir kt.). Regionai ir vietos valdžios institucijos, kurios yra atsakingos už ekonomikos vystymą, turėtų sudaryti palankias sąlygas darbo vietų kūrimo procesui ir jį remti; |
| --- | --- |

25.

su susidomėjimu stebi atsirandančias naujas su žaliąja infrastruktūra susijusias darbo vietas: ekologinė inžinerija restauravimo srityje, nualintų ekosistemų priežiūra ir atkūrimas, ir pabrėžia, kad svarbu atsižvelgti į netiesiogines ar antrines darbo vietas (augalinės kilmės medžiagų gamyba, ūkininkavimo sektoriai ir kt.). Regionai ir vietos valdžios institucijos, kurios yra atsakingos už ekonomikos vystymą, turėtų sudaryti palankias sąlygas darbo vietų kūrimo procesui ir jį remti;

| 26. | mano, kad žalioji infrastruktūra remiasi ekosistemomis ir žmonių kultūra; ir viena ir kita labai skiriasi dėl biogeografinių ir istorinių priežasčių. Tai savo ruožtu skatina plėtoti vietos ekonominius sektorius ir darbo vietas, kurių negalima perkelti. Todėl RK primena, kad šiuo metu vyksta ES viešųjų pirkimų teisės aktų persvarstymas ir kad Europos Parlamento (EP) Vidaus rinkos komitetas 2013 m. sausio 11 d. paaiškino, kad sudarydamos sutartis perkančiosios organizacijos privalo visų pirma remtis ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijumi. RK pritaria EP pozicijai, kad be kainos ir sąnaudų šis kriterijus turėtų apimti ir vertinimą kokybės, aplinkos arba socialiniu požiūriais, pavyzdžiui, socialinius, aplinkos ir inovatyvius ypatumus, įskaitant tam tikrais atvejais, trumpalaikių viešųjų pirkimų ekonominį veiksmingumą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad žalioji infrastruktūra remiasi ekosistemomis ir žmonių kultūra; ir viena ir kita labai skiriasi dėl biogeografinių ir istorinių priežasčių. Tai savo ruožtu skatina plėtoti vietos ekonominius sektorius ir darbo vietas, kurių negalima perkelti. Todėl RK primena, kad šiuo metu vyksta ES viešųjų pirkimų teisės aktų persvarstymas ir kad Europos Parlamento (EP) Vidaus rinkos komitetas 2013 m. sausio 11 d. paaiškino, kad sudarydamos sutartis perkančiosios organizacijos privalo visų pirma remtis ekonomiškai naudingiausio pasiūlymo kriterijumi. RK pritaria EP pozicijai, kad be kainos ir sąnaudų šis kriterijus turėtų apimti ir vertinimą kokybės, aplinkos arba socialiniu požiūriais, pavyzdžiui, socialinius, aplinkos ir inovatyvius ypatumus, įskaitant tam tikrais atvejais, trumpalaikių viešųjų pirkimų ekonominį veiksmingumą;

Veiklos svertai

| 27. | prašo Komisijos kuo skubiau parengti tikslius ir konkrečius praktinius įgyvendinimo vadovus, kurie padėtų žaliąją infrastruktūrą integruoti į įvairias Sąjungos politikos sritis, ir siūlo žaliosios infrastruktūros propagavimo veiksmus jau vykdančius regionus ir vietos valdžios institucijas įtraukti į jų rengimo procesą, kad kartu su Komisija būtų parengtos vietos lygmeniui pritaikytos šio vadovo redakcijos, tikslesnės biotopų, teorinių ir praktinių žinių požiūriu; šiuo požiūriu pripažįsta, kad pirmosios gairės jau išdėstytos „Daugiariopos naudos sanglaudos politikos investicijų į gamtą ir žaliąją infrastruktūrą vadove“ (5); |
| --- | --- |

27.

prašo Komisijos kuo skubiau parengti tikslius ir konkrečius praktinius įgyvendinimo vadovus, kurie padėtų žaliąją infrastruktūrą integruoti į įvairias Sąjungos politikos sritis, ir siūlo žaliosios infrastruktūros propagavimo veiksmus jau vykdančius regionus ir vietos valdžios institucijas įtraukti į jų rengimo procesą, kad kartu su Komisija būtų parengtos vietos lygmeniui pritaikytos šio vadovo redakcijos, tikslesnės biotopų, teorinių ir praktinių žinių požiūriu; šiuo požiūriu pripažįsta, kad pirmosios gairės jau išdėstytos „Daugiariopos naudos sanglaudos politikos investicijų į gamtą ir žaliąją infrastruktūrą vadove“ (5);

| 28. | prašo parengti papildomas miesto žaliosios infrastruktūros specifikacijas, kurios taip pat padėtų sutelkti projektus įgyvendinant naujas priemones, susijusias su struktūriniais fondais, iš kurių 5 proc. lėšų numatoma skirti tvariai miestų plėtrai; |
| --- | --- |

28.

prašo parengti papildomas miesto žaliosios infrastruktūros specifikacijas, kurios taip pat padėtų sutelkti projektus įgyvendinant naujas priemones, susijusias su struktūriniais fondais, iš kurių 5 proc. lėšų numatoma skirti tvariai miestų plėtrai;

| 29. | pageidauja, kad žalioji infrastruktūra būtų įtraukta Europos tvarių miestų orientacinę sistemą (6), taip pat į pagal sanglaudos politiką 2014–2020 m. numatytą sukurti „miestų plėtros tinklą“; |
| --- | --- |

29.

pageidauja, kad žalioji infrastruktūra būtų įtraukta Europos tvarių miestų orientacinę sistemą (6), taip pat į pagal sanglaudos politiką 2014–2020 m. numatytą sukurti „miestų plėtros tinklą“;

| 30. | prašo ateityje persvarstant Direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo į ją įtraukti ir žaliosios infrastruktūros klausimą kaip papildomą kriterijų, pagal kurį nustatomas tikėtinas pasekmių mastas; |
| --- | --- |

30.

prašo ateityje persvarstant Direktyvą 2001/42/EB dėl tam tikrų planų ir programų pasekmių aplinkai vertinimo į ją įtraukti ir žaliosios infrastruktūros klausimą kaip papildomą kriterijų, pagal kurį nustatomas tikėtinas pasekmių mastas;

| 31. | pabrėžia, kad išanalizavus visus galimus alternatyvius žaliosios infrastruktūros pasiūlymus ir priėmus sprendimą dėl pilkosios infrastruktūros būtinybės, ją reikia kurti taip, kad būtų kuo labiau apribotas jos poveikis, paskui sumažintas liekamasis poveikis ir galiausiai nustatytos kompensacinės priemonės, įteisinamos atsižvelgiant į jų tinkamumą ekologiniu ir žemės požiūriu (7). Regionų komitetas ragina Komisiją į ES teisės aktus įtraukti visus šiuos reikalavimus atsižvelgiant į Europos Komisijos atliktą darbą pagal ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 7b priemonę; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad išanalizavus visus galimus alternatyvius žaliosios infrastruktūros pasiūlymus ir priėmus sprendimą dėl pilkosios infrastruktūros būtinybės, ją reikia kurti taip, kad būtų kuo labiau apribotas jos poveikis, paskui sumažintas liekamasis poveikis ir galiausiai nustatytos kompensacinės priemonės, įteisinamos atsižvelgiant į jų tinkamumą ekologiniu ir žemės požiūriu (7). Regionų komitetas ragina Komisiją į ES teisės aktus įtraukti visus šiuos reikalavimus atsižvelgiant į Europos Komisijos atliktą darbą pagal ES biologinės įvairovės strategijos iki 2020 m. 7b priemonę;

Stebėsena ir vertinimas

| 32. | palankiai vertina pasiūlymą iki 2017 m. parengti žaliosios infrastruktūros srityje pasiektos pažangos apžvalgą ir pažymi, kad regionai ir vietos valdžios institucijos yra pasirengę prie jos prisidėti ir šiuo tikslu sutelkti vietos lygmeniu veikiančių biologinės įvairovės, ekonominės veiklos, sveikatos, socialinės nelygybės ir kitų observatorijų pastangas, kad ES lygmeniui būtų perduodami reikiami duomenys; |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina pasiūlymą iki 2017 m. parengti žaliosios infrastruktūros srityje pasiektos pažangos apžvalgą ir pažymi, kad regionai ir vietos valdžios institucijos yra pasirengę prie jos prisidėti ir šiuo tikslu sutelkti vietos lygmeniu veikiančių biologinės įvairovės, ekonominės veiklos, sveikatos, socialinės nelygybės ir kitų observatorijų pastangas, kad ES lygmeniui būtų perduodami reikiami duomenys;

| 33. | kelia žaliosios infrastruktūros veiksmingumo vertinimo klausimą ir pabrėžia būtinybę remti ekosistemų funkcinės būklės greito įvertinimo priemonės, kurią galėtų lengvai naudoti ir suprasti suinteresuotieji subjektai, kad įvertintų veiksmingumą ir kartu palygintų su pilkąja infrastruktūra, vystymą; |
| --- | --- |

33.

kelia žaliosios infrastruktūros veiksmingumo vertinimo klausimą ir pabrėžia būtinybę remti ekosistemų funkcinės būklės greito įvertinimo priemonės, kurią galėtų lengvai naudoti ir suprasti suinteresuotieji subjektai, kad įvertintų veiksmingumą ir kartu palygintų su pilkąja infrastruktūra, vystymą;

| 34. | mano, kad reikia sudaryti galimybę visapusiškai įvertinti pilkosios infrastruktūros ryšį su gamta, ir remia Komisijos pradėtą ekosistemų funkcijų ir jų naudos Europoje (angl. MAES) žemėlapių sudarymo ir vertinimo darbą; be to, pabrėžia būtinybę remti matavimo ir skaičiavimo priemonių ir metodikos kūrimą, nes tai padėtų remiantis gyvavimo ciklo analize skaidriai apibūdinti ekonominę veiklą ir produktus atsižvelgiant į jų ryšių su gamta ir ekosistemos funkcijomis visumą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad reikia sudaryti galimybę visapusiškai įvertinti pilkosios infrastruktūros ryšį su gamta, ir remia Komisijos pradėtą ekosistemų funkcijų ir jų naudos Europoje (angl. MAES) žemėlapių sudarymo ir vertinimo darbą; be to, pabrėžia būtinybę remti matavimo ir skaičiavimo priemonių ir metodikos kūrimą, nes tai padėtų remiantis gyvavimo ciklo analize skaidriai apibūdinti ekonominę veiklą ir produktus atsižvelgiant į jų ryšių su gamta ir ekosistemos funkcijomis visumą;

Komunikacija, informavimas ir švietimas

| 35. | rekomenduoja suorganizuoti plataus užmojo informavimo kampaniją, kurią vykdytų ES bendradarbiaudama su kitais valdymo lygmenimis ir kurią visų pirma galėtų pritaikyti vietos ir regionų valdžios institucijos (8) bei kiti vietos subjektai (asociacijos, įmonės ir kt.). Ši kampanija galėtų sutelkti dėmesį į trejopą žaliosios infrastruktūros naudą, t. y. aplinkosauginę, ekonominę ir socialinę ir į valstybėse narėse taikomą gerąja praktiką; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja suorganizuoti plataus užmojo informavimo kampaniją, kurią vykdytų ES bendradarbiaudama su kitais valdymo lygmenimis ir kurią visų pirma galėtų pritaikyti vietos ir regionų valdžios institucijos (8) bei kiti vietos subjektai (asociacijos, įmonės ir kt.). Ši kampanija galėtų sutelkti dėmesį į trejopą žaliosios infrastruktūros naudą, t. y. aplinkosauginę, ekonominę ir socialinę ir į valstybėse narėse taikomą gerąja praktiką;

| 36. | patvirtina, kad būtina aktyviau taikyti gerąją praktiką. Komisija kartu su kitomis institucijomis, asociacijomis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis, kurios jau turi šią informaciją, turi toliau nustatinėti, skleisti ir viešinti sėkmingą patirtį naudojantis diskusijų platforma ir reguliariai rengti susitikimus ir mokymus, kuriuos padedant Komisijai pasirengusios organizuoti vietos valdžios institucijos, kadangi joms tenka pagrindinis vaidmuo informuojant visuomenę apie žaliąją infrastruktūrą; |
| --- | --- |

36.

patvirtina, kad būtina aktyviau taikyti gerąją praktiką. Komisija kartu su kitomis institucijomis, asociacijomis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis, kurios jau turi šią informaciją, turi toliau nustatinėti, skleisti ir viešinti sėkmingą patirtį naudojantis diskusijų platforma ir reguliariai rengti susitikimus ir mokymus, kuriuos padedant Komisijai pasirengusios organizuoti vietos valdžios institucijos, kadangi joms tenka pagrindinis vaidmuo informuojant visuomenę apie žaliąją infrastruktūrą;

| 37. | ragina Europos Komisiją žaliosios infrastruktūros aspektus įtraukti į esamas ar būsimas Europos ekologinio ženklinimo programas, susijusias tiek su erdvėmis (natūralūs kaimo, priemiesčių ar miestų parkai ir kt.), tiek su produktais (medžiagos, statyba ir kt.); |
| --- | --- |

37.

ragina Europos Komisiją žaliosios infrastruktūros aspektus įtraukti į esamas ar būsimas Europos ekologinio ženklinimo programas, susijusias tiek su erdvėmis (natūralūs kaimo, priemiesčių ar miestų parkai ir kt.), tiek su produktais (medžiagos, statyba ir kt.);

Finansavimas

| 38. | pripažįsta kryžminio finansavimo naudą siekiant sektorių politiką sutelkti į biologinės įvairovės problemą, tačiau pabrėžia, kad šį finansavimą gauti sunku dėl įvairių priežasčių, pradedant skirtingais finansinių priemonių pavadinimais ir baigiant sudėtinga finansų inžinerija; todėl prašo parengti tikslius naudojimo vadovus; |
| --- | --- |

38.

pripažįsta kryžminio finansavimo naudą siekiant sektorių politiką sutelkti į biologinės įvairovės problemą, tačiau pabrėžia, kad šį finansavimą gauti sunku dėl įvairių priežasčių, pradedant skirtingais finansinių priemonių pavadinimais ir baigiant sudėtinga finansų inžinerija; todėl prašo parengti tikslius naudojimo vadovus;

| 39. | pabrėžia, jog būtina kuo skubiau parengti priemones žaliajai infrastruktūrai ir jos prioritetiniam statusui įtraukti į partnerystės susitarimus ir veiksmų finansavimo programas, kurios šiuo metu rengiamos struktūriniams ir sanglaudos fondams 2014–2020 m. laikotarpiui, kad kompetentingos institucijos galėtų visapusiškai prisiimti atsakomybę už šios srities finansavimą; ragina kompetentingas regionų ar vietos valdžios institucijas pasinaudoti galimybėmis finansuoti vietovei pritaikytus žaliosios infrastruktūros sprendimus, siūlomus veiksmų programose, ir investuoti į būtinų tarpsektorinių gebėjimų stiprinimą, bendrą finansavimą ir tinkloveiką, kad būtų užtikrintas sėkmingas įgyvendinimas; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, jog būtina kuo skubiau parengti priemones žaliajai infrastruktūrai ir jos prioritetiniam statusui įtraukti į partnerystės susitarimus ir veiksmų finansavimo programas, kurios šiuo metu rengiamos struktūriniams ir sanglaudos fondams 2014–2020 m. laikotarpiui, kad kompetentingos institucijos galėtų visapusiškai prisiimti atsakomybę už šios srities finansavimą; ragina kompetentingas regionų ar vietos valdžios institucijas pasinaudoti galimybėmis finansuoti vietovei pritaikytus žaliosios infrastruktūros sprendimus, siūlomus veiksmų programose, ir investuoti į būtinų tarpsektorinių gebėjimų stiprinimą, bendrą finansavimą ir tinkloveiką, kad būtų užtikrintas sėkmingas įgyvendinimas;

| 40. | pritaria, jog būtina numatyti žaliosios infrastruktūros projektų finansavimo priemonę, ir palankiai vertina komunikate nurodytą Komisijos ketinimą drauge su EIB iki 2014 m. sukurti specialią ES finansavimo priemonę, skirtą žaliosios infrastruktūros projektų vystytojams remti. Regionų komitetas pageidautų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į šios priemonės rengimo procesą. |
| --- | --- |

40.

pritaria, jog būtina numatyti žaliosios infrastruktūros projektų finansavimo priemonę, ir palankiai vertina komunikate nurodytą Komisijos ketinimą drauge su EIB iki 2014 m. sukurti specialią ES finansavimo priemonę, skirtą žaliosios infrastruktūros projektų vystytojams remti. Regionų komitetas pageidautų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtų įtrauktos į šios priemonės rengimo procesą.

| 41. | siūlo tam tikrą procentinę dalį visų pilkosios infrastruktūros plėtrai skiriamų ES subsidijų pervesti į Biologinės įvairovės fondą, kuris papildytų šią finansavimo priemonę; laikantis rekapitalizacijos logikos, šis fondas bus naudojamas žaliosios infrastruktūros kūrimui valstybėse narėse, kuriose vyrauja pilkoji infrastruktūra; |
| --- | --- |

41.

siūlo tam tikrą procentinę dalį visų pilkosios infrastruktūros plėtrai skiriamų ES subsidijų pervesti į Biologinės įvairovės fondą, kuris papildytų šią finansavimo priemonę; laikantis rekapitalizacijos logikos, šis fondas bus naudojamas žaliosios infrastruktūros kūrimui valstybėse narėse, kuriose vyrauja pilkoji infrastruktūra;

| 42. | ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas visais finansavimo lygmenimis toliau veiksmingai siekti, kad būtų nutrauktos neigiamą poveikį biologinei įvairovei darančios subsidijos ir mokestinės priemonės; |
| --- | --- |

42.

ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos valdžios institucijas visais finansavimo lygmenimis toliau veiksmingai siekti, kad būtų nutrauktos neigiamą poveikį biologinei įvairovei darančios subsidijos ir mokestinės priemonės;

| 43. | prašo Komisijos išlaikyti ir išplėsti su ekologija (9) ir biologinės įvairovės atsparumu (10) susijusių sąlygų taikymą skiriant ES finansavimą, kad būtų įvertintas kiekvieno ES finansavimu remiamo projekto poveikis žaliajai infrastruktūrai ir biologinei įvairovei ir kad ši ES finansinė parama būtų atitinkamai koreguojama; |
| --- | --- |

43.

prašo Komisijos išlaikyti ir išplėsti su ekologija (9) ir biologinės įvairovės atsparumu (10) susijusių sąlygų taikymą skiriant ES finansavimą, kad būtų įvertintas kiekvieno ES finansavimu remiamo projekto poveikis žaliajai infrastruktūrai ir biologinei įvairovei ir kad ši ES finansinė parama būtų atitinkamai koreguojama;

| 44. | prašo Komisijos savo 2014–2020 m. struktūrinių fondų ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės laikotarpio vidurio peržiūroje identifikuoti ir išryškinti su žaliąja infrastruktūra susijusius veiksmus; |
| --- | --- |

44.

prašo Komisijos savo 2014–2020 m. struktūrinių fondų ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės laikotarpio vidurio peržiūroje identifikuoti ir išryškinti su žaliąja infrastruktūra susijusius veiksmus;

TEN-G iniciatyva

| 45. | ypač palankiai vertina TEN-G projektą ir prašo į visus preliminarius tyrimus įtraukti su Europos masto žaliąja infrastruktūra susijusį regionų ir vietos matmenį siekiant užtikrinti nuoseklumą, poveikio ekosistemų funkcijų atkūrimui veiksmingumą, taigi kartu ir biologinės įvairovės išsaugojimą, jos atsparumą klimato kaitai ir aukščiausią suinteresuotųjų subjektų pritarimo lygį; |
| --- | --- |

45.

ypač palankiai vertina TEN-G projektą ir prašo į visus preliminarius tyrimus įtraukti su Europos masto žaliąja infrastruktūra susijusį regionų ir vietos matmenį siekiant užtikrinti nuoseklumą, poveikio ekosistemų funkcijų atkūrimui veiksmingumą, taigi kartu ir biologinės įvairovės išsaugojimą, jos atsparumą klimato kaitai ir aukščiausią suinteresuotųjų subjektų pritarimo lygį;

| 46. | pageidautų, kad būtų pripažįstama, jog TEN-G yra svarbus visai Europai, kaip transporto, energijos ir informacinių bei ryšių technologijų tinklai, ir prašo Komisijos išnagrinėti galimybes parengti ES teisės aktus šioje srityje; |
| --- | --- |

46.

pageidautų, kad būtų pripažįstama, jog TEN-G yra svarbus visai Europai, kaip transporto, energijos ir informacinių bei ryšių technologijų tinklai, ir prašo Komisijos išnagrinėti galimybes parengti ES teisės aktus šioje srityje;

Tarpvalstybiniai ir visos Europos iššūkiai

| 47. | skatina regionus ir vietos valdžios institucijas bendradarbiauti kuriant bendras ekologiškas jungtis, kad būtų užtikrinta žaliosios infrastruktūros darna, ir prašo Europos Komisijos šį tarpvalstybinį bendradarbiavimą įtraukti į bendrą ES lygmens sistemą; |
| --- | --- |

47.

skatina regionus ir vietos valdžios institucijas bendradarbiauti kuriant bendras ekologiškas jungtis, kad būtų užtikrinta žaliosios infrastruktūros darna, ir prašo Europos Komisijos šį tarpvalstybinį bendradarbiavimą įtraukti į bendrą ES lygmens sistemą;

| 48. | prašo ES žaliosios infrastruktūros iniciatyvą išplėsti už Europos ribų spartinant ES kaimynystės politikos investavimo į kaimo ir miesto žaliąją infrastruktūrą priemonių taikymą. Esamos iniciatyvos, tokios kaip „Emerald“, „Man and Biosphere“ ir „Pan-European Ecological Network“ galėtų įnešti savo indėlį šioje srityje; |
| --- | --- |

48.

prašo ES žaliosios infrastruktūros iniciatyvą išplėsti už Europos ribų spartinant ES kaimynystės politikos investavimo į kaimo ir miesto žaliąją infrastruktūrą priemonių taikymą. Esamos iniciatyvos, tokios kaip „Emerald“, „Man and Biosphere“ ir „Pan-European Ecological Network“ galėtų įnešti savo indėlį šioje srityje;

Subsidiarumas

| 49. | mano, kad Europos Komisijos pasiūlymai integruoti žaliąją infrastruktūrą į kitas Europos politikos sritis ir jos siūloma parama kitiems valdymo lygmenims, kad jie galėtų vystyti savo politiką šioje srityje, atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus. |
| --- | --- |

49.

mano, kad Europos Komisijos pasiūlymai integruoti žaliąją infrastruktūrą į kitas Europos politikos sritis ir jos siūloma parama kitiems valdymo lygmenims, kad jie galėtų vystyti savo politiką šioje srityje, atitinka subsidiarumo ir proporcingumo principus.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

1

(2)  CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

2

(3)  CdR 112/2010 fin.

3

(4)  CdR 112/2010 fin.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/guide_multi_benefit_nature.pdf

5

(6)  „Europos tvarių miestų orientacinė sistema“ yra bendra ES valstybių narių, Europos Komisijos ir Europos vietos lygmens vyriausybių organizacijų iniciatyva Žr. http://www.rfsc-community.eu/

6

(7)  Tai būtina nulinio grynojo biologinės įvairovės praradimo tikslui pasiekti.

7

(8)  CdR 112/2010 fin.

8

(9)  CdR 22/2009 fin, CdR 218/2009 fin.

9

(10)  IEEP, 2012 m. gruodis. Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget.

10

Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/49

---

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlyta direktyva dėl jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo

2013/C 356/09

REGIONŲ KOMITETAS

| — | atkreipia dėmesį į svarbius aspektus, kurie turės būti reglamentuojami kuriamoje ES kosmoso politikoje: pramonės standartai, klausimai, susiję su technine veikla, ir palydovinio ryšio infrastruktūros eksploatavimas komerciniais tikslais; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į svarbius aspektus, kurie turės būti reglamentuojami kuriamoje ES kosmoso politikoje: pramonės standartai, klausimai, susiję su technine veikla, ir palydovinio ryšio infrastruktūros eksploatavimas komerciniais tikslais;

| — | pritaria tam, kad į paklausą orientuota ES kosmoso sektoriaus viešoji politika yra skirta suteikti daugiau galimybių naudotojams, tačiau negali būti apribota tik vartojimo subsidijomis; |
| --- | --- |

—

pritaria tam, kad į paklausą orientuota ES kosmoso sektoriaus viešoji politika yra skirta suteikti daugiau galimybių naudotojams, tačiau negali būti apribota tik vartojimo subsidijomis;

| — | ragina Europos Komisiją valdžios institucijoms priklausančios kompetencijos paslaugoms ir poreikiams nustatyti viešojo naudingumo kriterijus, kuriais bus remiamasi vertinant paslaugų gavėjų paklausą; |
| --- | --- |

—

ragina Europos Komisiją valdžios institucijoms priklausančios kompetencijos paslaugoms ir poreikiams nustatyti viešojo naudingumo kriterijus, kuriais bus remiamasi vertinant paslaugų gavėjų paklausą;

| — | atkreipia dėmesį į tai, kad glaudus ryšis tarp vietos ir (arba) regionų lygmens, kuris padeda pramonės įmonėms nustatyti ir paremti jų pirmuosius veiksmus, ir nacionalinio ir (arba) bendrijos lygmenų turėtų būti gyvybiškai svarbus ES pramonės politikos aspektas; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į tai, kad glaudus ryšis tarp vietos ir (arba) regionų lygmens, kuris padeda pramonės įmonėms nustatyti ir paremti jų pirmuosius veiksmus, ir nacionalinio ir (arba) bendrijos lygmenų turėtų būti gyvybiškai svarbus ES pramonės politikos aspektas;

| — | nori atkreipti dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos pavyzdžius, kurių dauguma patvirtina, kad COPERNICUS / GMES vartotojų paslaugos atitinka viešosios politikos poreikius, ir jau paaiškėjo, kad jos naudingos viešiesiems tikslams siekti; |
| --- | --- |

—

nori atkreipti dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos pavyzdžius, kurių dauguma patvirtina, kad COPERNICUS / GMES vartotojų paslaugos atitinka viešosios politikos poreikius, ir jau paaiškėjo, kad jos naudingos viešiesiems tikslams siekti;

| — | siūlo paslaugas ir taikmenas, sukurtas remiantis kosmoso technologijomis, bendrai finansuoti iš struktūrinių fondų, jeigu fondų valdytojams pakanka politinės valios ir supratimo. Toks mechanizmas jau buvo taikytas 2007–2013 m. finansinėje programoje, kurioje nepanaudotos sanglaudos fondo ir (arba) ERPF lėšos buvo perskirstytos naujiems prioritetams: palydoviniam plačiajuosčiam internetui atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

—

siūlo paslaugas ir taikmenas, sukurtas remiantis kosmoso technologijomis, bendrai finansuoti iš struktūrinių fondų, jeigu fondų valdytojams pakanka politinės valios ir supratimo. Toks mechanizmas jau buvo taikytas 2007–2013 m. finansinėje programoje, kurioje nepanaudotos sanglaudos fondo ir (arba) ERPF lėšos buvo perskirstytos naujiems prioritetams: palydoviniam plačiajuosčiam internetui atokiausiuose regionuose;

| — | mano, kad COPERNICUS veiklos etapas yra labai svarbus ekonominiam naujų technologijų vystymo proveržiui, tačiau prireiks finansinės paramos, kad įvairiems naudotojams būtų padengta dalis veiklos pradžios sąnaudų, susijusių su naujų technologijų įsisavinimu. |
| --- | --- |

—

mano, kad COPERNICUS veiklos etapas yra labai svarbus ekonominiam naujų technologijų vystymo proveržiui, tačiau prireiks finansinės paramos, kad įvairiems naudotojams būtų padengta dalis veiklos pradžios sąnaudų, susijusių su naujų technologijų įsisavinimu.

| Pranešėjas | Adam STRUZIK (PL/ELP), Mazovijos vaivadijos maršalka |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES kosmoso pramonės politika. Ekonomikos augimo potencialo kosmoso sektoriuje išnaudojimas“
  COM(2013) 108 final |

Pranešėjas

Adam STRUZIK (PL/ELP), Mazovijos vaivadijos maršalka

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES kosmoso pramonės politika. Ekonomikos augimo potencialo kosmoso sektoriuje išnaudojimas“

COM(2013) 108 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą, kuriame aiškiai nurodyta ES kosmoso pramonės politikos svarba; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą, kuriame aiškiai nurodyta ES kosmoso pramonės politikos svarba;

Preliminarios pastabos

| 2. | pabrėžia, kad kosmoso sektorius yra svarbiausia strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų, pirmiausia Inovacijų sąjungos ir Pramonės politikos, dalis. Kosmoso technologija yra ypač svarbi žinių ekonomikai, daro poveikį būsimam ekonomikos konkurencingumui ir suteikia priemones kitoms aktualioms antžeminėms problemoms spręsti. Kosmoso pumpurinės įmonės (angl. spin-off) veiklos objektą galima apibrėžti kaip kažką, apie ką buvo sužinota arba kas pakito vystant kosmoso veiklą, ir kas tuomet yra panaudojamas arba perkeliamas į kitas sritis ir toliau kuria ekonominę vertę; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad kosmoso sektorius yra svarbiausia strategijos „Europa 2020“ ir jos pavyzdinių iniciatyvų, pirmiausia Inovacijų sąjungos ir Pramonės politikos, dalis. Kosmoso technologija yra ypač svarbi žinių ekonomikai, daro poveikį būsimam ekonomikos konkurencingumui ir suteikia priemones kitoms aktualioms antžeminėms problemoms spręsti. Kosmoso pumpurinės įmonės (angl. spin-off) veiklos objektą galima apibrėžti kaip kažką, apie ką buvo sužinota arba kas pakito vystant kosmoso veiklą, ir kas tuomet yra panaudojamas arba perkeliamas į kitas sritis ir toliau kuria ekonominę vertę;

| 3. | atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Europos kosmoso agentūros (EKA) atliktą kosmoso taikmenų vartotojų grandies vertę kuriančių sektorių vertinimą, Europos rinka yra mažesnė ir ne tokia specializuota privačios rinkos dalyje, palyginti su pasauline rinka. Be to, skirtingai nei kitose kosminėse valstybėse, ES gynybos pramonė nenustato pradinių standartų ir veiklos rūšių. Dauguma bendrovių pasaulyje veiklą vykdo kelete segmentų ir per visą vertės grandinę. O Europoje vargu ar galima rasti subjektą, kontroliuojantį visą vertės grandinę. Apskritai specializacija Europoje (kur dėmesys sutelkiamas į specialias palydovinės navigacijos taikmenas) yra šiek tiek mažesnio masto nei pasaulyje; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į tai, kad pagal Europos kosmoso agentūros (EKA) atliktą kosmoso taikmenų vartotojų grandies vertę kuriančių sektorių vertinimą, Europos rinka yra mažesnė ir ne tokia specializuota privačios rinkos dalyje, palyginti su pasauline rinka. Be to, skirtingai nei kitose kosminėse valstybėse, ES gynybos pramonė nenustato pradinių standartų ir veiklos rūšių. Dauguma bendrovių pasaulyje veiklą vykdo kelete segmentų ir per visą vertės grandinę. O Europoje vargu ar galima rasti subjektą, kontroliuojantį visą vertės grandinę. Apskritai specializacija Europoje (kur dėmesys sutelkiamas į specialias palydovinės navigacijos taikmenas) yra šiek tiek mažesnio masto nei pasaulyje;

| 4. | puikiai suvokia ES kosmoso sektoriui kylančias pagrindines politikos problemas, kurios apima rinkos organizavimą, administracinį supaprastinimą, viešųjų pirkimų principus, prieigą prie duomenų, klientų poreikiams pritaikytas valdžios institucijas ir reglamentavimo sistemą; |
| --- | --- |

4.

puikiai suvokia ES kosmoso sektoriui kylančias pagrindines politikos problemas, kurios apima rinkos organizavimą, administracinį supaprastinimą, viešųjų pirkimų principus, prieigą prie duomenų, klientų poreikiams pritaikytas valdžios institucijas ir reglamentavimo sistemą;

| 5. | pripažįsta, kad apskritai ES kosmoso pramonės poveikis Europos pozicijai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje yra didelis. Tai apima Europos mokslo ir technologijų bazės skatinimą ir platesnį kosmoso technologijų poveikį platesnio masto ekonomikai; |
| --- | --- |

5.

pripažįsta, kad apskritai ES kosmoso pramonės poveikis Europos pozicijai mokslinių tyrimų ir technologijų srityje yra didelis. Tai apima Europos mokslo ir technologijų bazės skatinimą ir platesnį kosmoso technologijų poveikį platesnio masto ekonomikai;

| 6. | pritaria 2013 m. gegužės 30 d. Vadovų Tarybos išvadoms dėl „ES kosmoso pramonės politikos. Ekonomikos augimo potencialo kosmoso sektoriuje išnaudojimo“, kad, siekiant subalansuotos pramoninės bazės, MVĮ dalyvavimas tiekimo grandinėje yra esminis Europos kosmoso pramonės konkurencingumo aspektas, ir pritaria Tarybos raginimui, kad Komisija dar kartą įvertintų, ar reikia naujų novatoriškų finansinių priemonių; |
| --- | --- |

6.

pritaria 2013 m. gegužės 30 d. Vadovų Tarybos išvadoms dėl „ES kosmoso pramonės politikos. Ekonomikos augimo potencialo kosmoso sektoriuje išnaudojimo“, kad, siekiant subalansuotos pramoninės bazės, MVĮ dalyvavimas tiekimo grandinėje yra esminis Europos kosmoso pramonės konkurencingumo aspektas, ir pritaria Tarybos raginimui, kad Komisija dar kartą įvertintų, ar reikia naujų novatoriškų finansinių priemonių;

| 7. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu itin svarbu skatinti naudoti kosmoso taikmenas ES politikoje ir kad dėl to ES turėtų sukurti tinkamas paramos priemones, kad paskatintų naujų kosmoso taikmenų kūrimą ir jų diegimą viešajame ir privačiajame sektoriuose, ypač vietos valdžios institucijų ir MVĮ sektoriuje, kartu įgyvendinant susijusias inovacijų paramos priemones; |
| --- | --- |

7.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu itin svarbu skatinti naudoti kosmoso taikmenas ES politikoje ir kad dėl to ES turėtų sukurti tinkamas paramos priemones, kad paskatintų naujų kosmoso taikmenų kūrimą ir jų diegimą viešajame ir privačiajame sektoriuose, ypač vietos valdžios institucijų ir MVĮ sektoriuje, kartu įgyvendinant susijusias inovacijų paramos priemones;

A.   Kosmoso pramonės politikos tikslai ir veiksmai

| 8. | pritaria Komisijos nuomonei, kad kosmosas yra itin svarbus ES ir jos piliečiams ir, kaip ir Komisija, konstatuoja, kad Europos kosmoso pramonė dėl naujų kosminių valstybių, pavyzdžiui, Kinijos ir Indijos, vystymosi, susiduria su dideliais iššūkiais. Kaip nurodyta komunikate, tokią situaciją išprovokavo nepakankamas finansavimas, o ne nepakankamas Europos kosmoso sektoriaus veiksmingumas; |
| --- | --- |

8.

pritaria Komisijos nuomonei, kad kosmosas yra itin svarbus ES ir jos piliečiams ir, kaip ir Komisija, konstatuoja, kad Europos kosmoso pramonė dėl naujų kosminių valstybių, pavyzdžiui, Kinijos ir Indijos, vystymosi, susiduria su dideliais iššūkiais. Kaip nurodyta komunikate, tokią situaciją išprovokavo nepakankamas finansavimas, o ne nepakankamas Europos kosmoso sektoriaus veiksmingumas;

| 9. | supranta, kad tuo metu, kai ES ir jos valstybės narės susiduria su finansiniais sunkumais, ES kosmoso pramonės politikos dėmesys turėtų būti nukreiptas į pamato, kuris ateityje padidintų šio sektoriaus augimą pasaulinėje rinkoje, kūrimą ir kliūčių, trukdančių šiam procesui, pašalinimą. Todėl Komitetas visiškai pritaria komunikate apibūdintiems tikslams: reglamentavimo sistemos sukūrimas; konkurencingos pramoninės bazės plėtojimas; ekonominio efektyvumo skatinimas, kosmoso taikmenų rinkos plėtojimas ir technologinio savarankiškumo ir nepriklausomos prieigos prie kosmoso užtikrinimas; |
| --- | --- |

9.

supranta, kad tuo metu, kai ES ir jos valstybės narės susiduria su finansiniais sunkumais, ES kosmoso pramonės politikos dėmesys turėtų būti nukreiptas į pamato, kuris ateityje padidintų šio sektoriaus augimą pasaulinėje rinkoje, kūrimą ir kliūčių, trukdančių šiam procesui, pašalinimą. Todėl Komitetas visiškai pritaria komunikate apibūdintiems tikslams: reglamentavimo sistemos sukūrimas; konkurencingos pramoninės bazės plėtojimas; ekonominio efektyvumo skatinimas, kosmoso taikmenų rinkos plėtojimas ir technologinio savarankiškumo ir nepriklausomos prieigos prie kosmoso užtikrinimas;

| 10. | pritaria teiginiui, kad, siekiant veiksmingo kosmoso valdymo Europoje, reikalingas svarbiausių suinteresuotųjų subjektų, t. y. EK, EKA ir valstybių narių, susitarimas, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, politiniu požiūriu, priėmus bendrą sprendimą dėl Europos gynybos politikos nacionalinių karinių sektorių bendradarbiavimas taptų sklandesnis, o kartu būtų naudingas ir civiliniam kosmoso sektoriui; |
| --- | --- |

10.

pritaria teiginiui, kad, siekiant veiksmingo kosmoso valdymo Europoje, reikalingas svarbiausių suinteresuotųjų subjektų, t. y. EK, EKA ir valstybių narių, susitarimas, tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad, politiniu požiūriu, priėmus bendrą sprendimą dėl Europos gynybos politikos nacionalinių karinių sektorių bendradarbiavimas taptų sklandesnis, o kartu būtų naudingas ir civiliniam kosmoso sektoriui;

| 11. | pripažįsta Europos kosmoso sektoriaus rinkos laimėjimus, ypač palydovinio ryšio srityje, ir pritaria Komisijos pastangoms išlaikyti šį segmentą konkurencingą pasaulinėje rinkoje. Šiuo požiūriu Komitetas tvirtai remia iniciatyvą užtikrinti Europos veiklos vykdytojams galimybę naudotis radijo dažnių kanalais. Šis klausimas yra aktualus regionams, nes palydovinis ryšys leidžia užpildyti plačiajuosčio ryšio spragas mažo gyventojų tankumo vietovėse; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta Europos kosmoso sektoriaus rinkos laimėjimus, ypač palydovinio ryšio srityje, ir pritaria Komisijos pastangoms išlaikyti šį segmentą konkurencingą pasaulinėje rinkoje. Šiuo požiūriu Komitetas tvirtai remia iniciatyvą užtikrinti Europos veiklos vykdytojams galimybę naudotis radijo dažnių kanalais. Šis klausimas yra aktualus regionams, nes palydovinis ryšys leidžia užpildyti plačiajuosčio ryšio spragas mažo gyventojų tankumo vietovėse;

| 12. | pripažįsta Europos kosmoso sektoriaus technologinį savarankiškumą ir pritaria pasiūlytiems sprendimams, pavyzdžiui, sąveikai su ne kosmoso sektoriais, paskelbiant atitinkamus konkursus dėl projektų pagal programą „Horizontas 2020“ ir investuojant į kvalifikuotos darbo jėgos rengimą kosmoso pramonei; |
| --- | --- |

12.

pripažįsta Europos kosmoso sektoriaus technologinį savarankiškumą ir pritaria pasiūlytiems sprendimams, pavyzdžiui, sąveikai su ne kosmoso sektoriais, paskelbiant atitinkamus konkursus dėl projektų pagal programą „Horizontas 2020“ ir investuojant į kvalifikuotos darbo jėgos rengimą kosmoso pramonei;

| 13. | tačiau abejoja, ar skirto finansavimo (pavyzdžiui, pagal programą „Horizontas 2020“) pakaks norint žengti svarbų žingsnį į technologinio savarankiškumo vystymą. Todėl ragina Komisiją pateikti išsamų planą, kaip pasiekti šį tikslą; |
| --- | --- |

13.

tačiau abejoja, ar skirto finansavimo (pavyzdžiui, pagal programą „Horizontas 2020“) pakaks norint žengti svarbų žingsnį į technologinio savarankiškumo vystymą. Todėl ragina Komisiją pateikti išsamų planą, kaip pasiekti šį tikslą;

| 14. | siūlo kvalifikuotos darbo jėgos pirmiausia ieškoti naujose ES valstybėse narėse, kurios išreiškė susidomėjimą ir norą įstoti į kosminių valstybių klubą ir kurios išsiskiria aukštu išsilavinimo lygiu inžinerijos ir fizikos mokslų srityje; |
| --- | --- |

14.

siūlo kvalifikuotos darbo jėgos pirmiausia ieškoti naujose ES valstybėse narėse, kurios išreiškė susidomėjimą ir norą įstoti į kosminių valstybių klubą ir kurios išsiskiria aukštu išsilavinimo lygiu inžinerijos ir fizikos mokslų srityje;

| 15. | tvirtai remia kosmoso taikmenų ir paslaugų rinkos vystymą ir atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali vaidinti labai svarbų vaidmenį šiame procese; |
| --- | --- |

15.

tvirtai remia kosmoso taikmenų ir paslaugų rinkos vystymą ir atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali vaidinti labai svarbų vaidmenį šiame procese;

| 16. | atsižvelgdamas į tai, nori priminti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbūs galutiniai kosmoso paslaugų naudotojai. Tačiau tam, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai pasinaudotų kosmoso taikmenų potencialu, jos turėtų geriau žinoti jų naudą. Būtinas intensyvesnis paslaugų teikėjų ir galutinių naudotojų dialogas; |
| --- | --- |

16.

atsižvelgdamas į tai, nori priminti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra svarbūs galutiniai kosmoso paslaugų naudotojai. Tačiau tam, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai pasinaudotų kosmoso taikmenų potencialu, jos turėtų geriau žinoti jų naudą. Būtinas intensyvesnis paslaugų teikėjų ir galutinių naudotojų dialogas;

| 17. | be to, mano, kad savo teritorijose vietos ir regionų valdžios institucijos suburia įvairius ekonominės veiklos vykdytojus ir inovacijų trikampio dalyvius. Vietos ir regionų valdžios institucijos atsako už inovacijų ir MVĮ programas, kurias būtų galima susieti su kosmosu ir taip strategiškai prisidėti prie kosmoso rinkos stiprinimo; |
| --- | --- |

17.

be to, mano, kad savo teritorijose vietos ir regionų valdžios institucijos suburia įvairius ekonominės veiklos vykdytojus ir inovacijų trikampio dalyvius. Vietos ir regionų valdžios institucijos atsako už inovacijų ir MVĮ programas, kurias būtų galima susieti su kosmosu ir taip strategiškai prisidėti prie kosmoso rinkos stiprinimo;

| 18. | be to, atkreipia dėmesį į tai, kad šios valdžios institucijos yra arčiausiai visuomenės ir turi prieigą prie jų teritorijose esančių įvairių visuomenės grupių, kaip jokia kita institucija, todėl turi puikią galimybę informuoti žmones apie kosmoso paslaugų naudą; todėl ypač svarbūs yra vietos ir regionų valdžios institucijų tinklai, pavyzdžiui, NEREUS (Europos regionų, naudojančių kosmoso technologijas, tinklas); |
| --- | --- |

18.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad šios valdžios institucijos yra arčiausiai visuomenės ir turi prieigą prie jų teritorijose esančių įvairių visuomenės grupių, kaip jokia kita institucija, todėl turi puikią galimybę informuoti žmones apie kosmoso paslaugų naudą; todėl ypač svarbūs yra vietos ir regionų valdžios institucijų tinklai, pavyzdžiui, NEREUS (Europos regionų, naudojančių kosmoso technologijas, tinklas);

B.   Vietos ir regionų valdžios bendro pobūdžio problemos

| 19. | žiūrėdamas iš regionų, kaip vieno svarbiausių palydovinio ryšio taikmenų, pirmiausia COPERNICUS / GMES paslaugų ir produktų, naudotojų, perspektyvos, pripažįsta, kad ES kosmoso pramonės politika turėtų remti technines inovacijas ir pašalinti kliūtis, trukdančias jas vystyti. ES kosmoso politikos sėkmė bus vertinama pagal augimą, sąnaudų vengimą, paplitimą įvairiuose sektoriuose ir galimybę gauti kvalifikuotą, našų darbą; |
| --- | --- |

19.

žiūrėdamas iš regionų, kaip vieno svarbiausių palydovinio ryšio taikmenų, pirmiausia COPERNICUS / GMES paslaugų ir produktų, naudotojų, perspektyvos, pripažįsta, kad ES kosmoso pramonės politika turėtų remti technines inovacijas ir pašalinti kliūtis, trukdančias jas vystyti. ES kosmoso politikos sėkmė bus vertinama pagal augimą, sąnaudų vengimą, paplitimą įvairiuose sektoriuose ir galimybę gauti kvalifikuotą, našų darbą;

| 20. | pritaria Komisijos nuomonei, kad skatinti paklausias inovacijas yra svarbiausias ES kosmoso politikos uždavinys siekiant, kad ES regionai ir piliečiai gautų ekonominę naudą iš jau investuotų į kosmosui skirtas bendrąsias programas lėšų; |
| --- | --- |

20.

pritaria Komisijos nuomonei, kad skatinti paklausias inovacijas yra svarbiausias ES kosmoso politikos uždavinys siekiant, kad ES regionai ir piliečiai gautų ekonominę naudą iš jau investuotų į kosmosui skirtas bendrąsias programas lėšų;

| 21. | pritaria tam, kad į paklausą orientuota ES kosmoso sektoriaus viešoji politika yra skirta suteikti daugiau galimybių naudotojams, tačiau negali būti apribota tik vartojimo subsidijomis; |
| --- | --- |

21.

pritaria tam, kad į paklausą orientuota ES kosmoso sektoriaus viešoji politika yra skirta suteikti daugiau galimybių naudotojams, tačiau negali būti apribota tik vartojimo subsidijomis;

| 22. | ragina Komisiją valdžios institucijoms priklausančios kompetencijos paslaugoms ir poreikiams nustatyti viešojo naudingumo kriterijus, kuriais bus remiamasi vertinant paslaugų gavėjų paklausą; |
| --- | --- |

22.

ragina Komisiją valdžios institucijoms priklausančios kompetencijos paslaugoms ir poreikiams nustatyti viešojo naudingumo kriterijus, kuriais bus remiamasi vertinant paslaugų gavėjų paklausą;

| 23. | žvelgdamas iš regionų perspektyvos pastebi, kad vietos ir regionų lygmens galutiniai naudotojai COPERNICUS paslaugas ir produktus rinksis tik tuomet, jeigu įžvelgs akivaizdžią ekonominę jų panaudojimo naudą; |
| --- | --- |

23.

žvelgdamas iš regionų perspektyvos pastebi, kad vietos ir regionų lygmens galutiniai naudotojai COPERNICUS paslaugas ir produktus rinksis tik tuomet, jeigu įžvelgs akivaizdžią ekonominę jų panaudojimo naudą;

| 24. | rekomenduoja Komisijai spręsti finansavimo mechanizmų faktiniams ir potencialiems naudotojams klausimą; tokį finansavimą galėtų skirti ES ir valstybės narės, kai tik būtų pradėtos teikti paslaugos. Europoje, kaip ir kitose pasaulio šalyse, Žemės stebėsenos infrastruktūra yra viešoji, o norint tenkinti viešuosius interesus reikia moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei praktiniam paslaugų teikimui skirti viešąjį finansavimą; |
| --- | --- |

24.

rekomenduoja Komisijai spręsti finansavimo mechanizmų faktiniams ir potencialiems naudotojams klausimą; tokį finansavimą galėtų skirti ES ir valstybės narės, kai tik būtų pradėtos teikti paslaugos. Europoje, kaip ir kitose pasaulio šalyse, Žemės stebėsenos infrastruktūra yra viešoji, o norint tenkinti viešuosius interesus reikia moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai bei praktiniam paslaugų teikimui skirti viešąjį finansavimą;

| 25. | mano, kad COPERNICUS veiklos etapas yra labai svarbus ekonominiam naujų technologijų vystymo proveržiui, tačiau prireiks finansinės paramos, kad įvairiems naudotojams būtų padengta dalis veiklos pradžios sąnaudų, susijusių su naujų technologijų įsisavinimu; |
| --- | --- |

25.

mano, kad COPERNICUS veiklos etapas yra labai svarbus ekonominiam naujų technologijų vystymo proveržiui, tačiau prireiks finansinės paramos, kad įvairiems naudotojams būtų padengta dalis veiklos pradžios sąnaudų, susijusių su naujų technologijų įsisavinimu;

| 26. | tikisi, kad tokiems naudotojams, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos ir MVĮ, ir toliau reikės ES ir valstybių narių paskatų ir paramos, ir atkreipia dėmesį į tai, kad EKA taip pat galėtų dalyvauti teikiant paramą naudotojams; |
| --- | --- |

26.

tikisi, kad tokiems naudotojams, kaip vietos ir regionų valdžios institucijos ir MVĮ, ir toliau reikės ES ir valstybių narių paskatų ir paramos, ir atkreipia dėmesį į tai, kad EKA taip pat galėtų dalyvauti teikiant paramą naudotojams;

| 27. | nori atkreipti dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos pavyzdžius, kurių dauguma patvirtina, kad COPERNICUS / GMES vartotojų paslaugos atitinka viešosios politikos poreikius, ir jau paaiškėjo, kad jos naudingos viešiesiems tikslams siekti; |
| --- | --- |

27.

nori atkreipti dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų gerosios praktikos pavyzdžius, kurių dauguma patvirtina, kad COPERNICUS / GMES vartotojų paslaugos atitinka viešosios politikos poreikius, ir jau paaiškėjo, kad jos naudingos viešiesiems tikslams siekti;

| 28. | siūlo paslaugas ir taikmenas, sukurtas remiantis kosmoso technologijomis, bendrai finansuoti iš struktūrinių fondų, jeigu fondų valdytojams pakanka politinės valios ir supratimo. Toks mechanizmas jau buvo taikytas 2007-2013 m. finansinėje programoje, kurioje nepanaudotos sanglaudos fondo ir (arba) ERPF lėšos buvo perskirstytos naujiems prioritetams: palydoviniam plačiajuosčiam internetui atokiausiuose regionuose; |
| --- | --- |

28.

siūlo paslaugas ir taikmenas, sukurtas remiantis kosmoso technologijomis, bendrai finansuoti iš struktūrinių fondų, jeigu fondų valdytojams pakanka politinės valios ir supratimo. Toks mechanizmas jau buvo taikytas 2007-2013 m. finansinėje programoje, kurioje nepanaudotos sanglaudos fondo ir (arba) ERPF lėšos buvo perskirstytos naujiems prioritetams: palydoviniam plačiajuosčiam internetui atokiausiuose regionuose;

C.   Sektoriaus problemų sprendimas

| 29. | atkreipia dėmesį į tai, kad kosmoso sektoriui yra būdingi ilgi raidos ciklai. Tai didina rinkos riziką, nes rinkos potencialą naujoms taikmenoms reikia įvertinti iš anksto. Dėl to kosmoso srityje dirbantiems verslininkams sunku pritraukti investuotojus. Be to, dėl ilgo kosminių įrenginių eksploatacinio laikotarpio (10–15 metų ryšių palydovams) rinka tampa labai cikliška, todėl sunku pasiūlą sparčiai pritaikyti prie besikeičiančios paklausos; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į tai, kad kosmoso sektoriui yra būdingi ilgi raidos ciklai. Tai didina rinkos riziką, nes rinkos potencialą naujoms taikmenoms reikia įvertinti iš anksto. Dėl to kosmoso srityje dirbantiems verslininkams sunku pritraukti investuotojus. Be to, dėl ilgo kosminių įrenginių eksploatacinio laikotarpio (10–15 metų ryšių palydovams) rinka tampa labai cikliška, todėl sunku pasiūlą sparčiai pritaikyti prie besikeičiančios paklausos;

| 30. | pripažįsta, kad gamintojų grandies sektoriuje didelės pastoviosios sąnaudos dėl didelių investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ilgi raidos laikotarpiai ir mažos rinkos užkerta kelią masto ekonomijai, o tai skatina koncentracijos tendenciją (pavyzdžiui, paleidimo paslaugų srityje). Kita vertus, didelė masto ekonomija yra galima vartotojų grandies sektoriuje ir dėl to didesnės rinkos tampa ekonomiškai perspektyvesnės. Jau vien dėl šių iššūkių pobūdžio negalima ignoruoti pagrindinio vyriausybių vaidmens Europos kosmoso ekonomikoje; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad gamintojų grandies sektoriuje didelės pastoviosios sąnaudos dėl didelių investicijų į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą, ilgi raidos laikotarpiai ir mažos rinkos užkerta kelią masto ekonomijai, o tai skatina koncentracijos tendenciją (pavyzdžiui, paleidimo paslaugų srityje). Kita vertus, didelė masto ekonomija yra galima vartotojų grandies sektoriuje ir dėl to didesnės rinkos tampa ekonomiškai perspektyvesnės. Jau vien dėl šių iššūkių pobūdžio negalima ignoruoti pagrindinio vyriausybių vaidmens Europos kosmoso ekonomikoje;

| 31. | pabrėžia, kad Europos Sąjungai ir valstybėms narėms labai svarbu kartu su EKA nedelsiant priimti būtinus politinius, teisinius ir techninius spendimus, kad būtų skirtos būtinos finansinės lėšos užtikrinti nepriklausomą prieigą prie kosmoso, baigti diegti dabar kuriamas ar planuojamas kosmoso sistemas, skatinti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei vystyti novatoriškas kosmoso paslaugas ir taikmenas; |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad Europos Sąjungai ir valstybėms narėms labai svarbu kartu su EKA nedelsiant priimti būtinus politinius, teisinius ir techninius spendimus, kad būtų skirtos būtinos finansinės lėšos užtikrinti nepriklausomą prieigą prie kosmoso, baigti diegti dabar kuriamas ar planuojamas kosmoso sistemas, skatinti mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei vystyti novatoriškas kosmoso paslaugas ir taikmenas;

| 32. | suvokia, kad nors kosmoso gamybos pramonė yra strateginės svarbos, vis tik nacionalinėse ekonomikose ji nėra tokia didelė jėga, palyginti su kitais pramonės sektoriais Europoje, ir ragina, kad būsima ES kosmoso pramonės politika užtikrintų didesnę ES nepriklausomybę nuo trečiųjų šalių tiekiamų strateginės svarbos komponentų; |
| --- | --- |

32.

suvokia, kad nors kosmoso gamybos pramonė yra strateginės svarbos, vis tik nacionalinėse ekonomikose ji nėra tokia didelė jėga, palyginti su kitais pramonės sektoriais Europoje, ir ragina, kad būsima ES kosmoso pramonės politika užtikrintų didesnę ES nepriklausomybę nuo trečiųjų šalių tiekiamų strateginės svarbos komponentų;

| 33. | ragina EKA ir toliau remti organizacijas, kurios norėtų perduoti kosmoso technologijas kitoms pramonės šakoms, – finansuoti galimybių studijas, rinkos analizes ir prototipų kūrimą. Naujai įsteigtoms įmonėms paramą galima skirti per verslo inkubatorius ir EKA technologijų perdavimo programos biuro (TTPO) skiriamą „paskatą“ (arba finansuojant pradinį kapitalą). Be to, Komitetas ragina pradėti dialogą, kuris padidintų vietos ir regionų lygmens subjektų galimybes; |
| --- | --- |

33.

ragina EKA ir toliau remti organizacijas, kurios norėtų perduoti kosmoso technologijas kitoms pramonės šakoms, – finansuoti galimybių studijas, rinkos analizes ir prototipų kūrimą. Naujai įsteigtoms įmonėms paramą galima skirti per verslo inkubatorius ir EKA technologijų perdavimo programos biuro (TTPO) skiriamą „paskatą“ (arba finansuojant pradinį kapitalą). Be to, Komitetas ragina pradėti dialogą, kuris padidintų vietos ir regionų lygmens subjektų galimybes;

| 34. | mano, kad gyvybiškai svarbu, kad ES skatintų „pažangiąją specializaciją“ ir bendradarbiavimą tarp savo regioninių ir inovacijų finansavimo programų, jeigu nenori atsilikti nuo savo tarptautinių konkurentų; |
| --- | --- |

34.

mano, kad gyvybiškai svarbu, kad ES skatintų „pažangiąją specializaciją“ ir bendradarbiavimą tarp savo regioninių ir inovacijų finansavimo programų, jeigu nenori atsilikti nuo savo tarptautinių konkurentų;

| 35. | pritaria Tarybos išvadoms, kad vienas svarbiausių pažangiosios specializacijos elementų yra regionų – svarbiausių Europos inovacijų politikos dalyvių – dalyvavimas; be to, tai gali padėti mokslinių tyrimų sektoriui pasinaudoti didžiulėmis ES regioninių fondų teikiamomis finansinėmis galimybėmis. Vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu yra itin svarbu kurti verslo modelius ir atnaujinti verslo įgūdžius, kurių turi MVĮ su Žemės stebėsena susijusių paslaugų srityje; |
| --- | --- |

35.

pritaria Tarybos išvadoms, kad vienas svarbiausių pažangiosios specializacijos elementų yra regionų – svarbiausių Europos inovacijų politikos dalyvių – dalyvavimas; be to, tai gali padėti mokslinių tyrimų sektoriui pasinaudoti didžiulėmis ES regioninių fondų teikiamomis finansinėmis galimybėmis. Vietos ir regionų valdžios institucijų požiūriu yra itin svarbu kurti verslo modelius ir atnaujinti verslo įgūdžius, kurių turi MVĮ su Žemės stebėsena susijusių paslaugų srityje;

| 36. | ragina koordinuoti ES ir nacionalinę politiką, kad ji paspartintų Europos Žemės stebėsenos (ŽS) sektoriaus brendimo procesą ir pasiūlos, ir paklausos srityse. Pastarojo laikotarpio konsolidacijos banga – ženklas, kad pati pramonė rengiasi kitam etapui. Pats laikas tokioms labai svarbioms klientų grupėms kaip vyriausybės įdiegti didelio masto ŽS taikmenas. Kai vyriausybėms pasiseks suvienodinti paklausą ES, tai, viena vertus, padidins paklausą, o kita vertus, leis standartizuoti (ir pasiekti pramonei masto ekonomiją); |
| --- | --- |

36.

ragina koordinuoti ES ir nacionalinę politiką, kad ji paspartintų Europos Žemės stebėsenos (ŽS) sektoriaus brendimo procesą ir pasiūlos, ir paklausos srityse. Pastarojo laikotarpio konsolidacijos banga – ženklas, kad pati pramonė rengiasi kitam etapui. Pats laikas tokioms labai svarbioms klientų grupėms kaip vyriausybės įdiegti didelio masto ŽS taikmenas. Kai vyriausybėms pasiseks suvienodinti paklausą ES, tai, viena vertus, padidins paklausą, o kita vertus, leis standartizuoti (ir pasiekti pramonei masto ekonomiją);

D.   Kosmoso sektoriaus poveikis

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad ES nepakankamai išnaudojamas kosmoso sektoriui priklausančių pumpurinių įmonių, kuriančių su gyvosios gamtos mokslais susijusias technologijas, potencialas ir kad Europos lygmeniu būtų gauta didelė nauda, jeigu prieš pradedant vykdyti kosmoso programą būtų parengta tikslinė purpurinių įmonių strategija, kurioje dalyvautų platesnis kitų pramonės šakų atstovų ratas; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad ES nepakankamai išnaudojamas kosmoso sektoriui priklausančių pumpurinių įmonių, kuriančių su gyvosios gamtos mokslais susijusias technologijas, potencialas ir kad Europos lygmeniu būtų gauta didelė nauda, jeigu prieš pradedant vykdyti kosmoso programą būtų parengta tikslinė purpurinių įmonių strategija, kurioje dalyvautų platesnis kitų pramonės šakų atstovų ratas;

| 38. | pabrėžia palydovinių technologijų svarbą ES kosmoso sektoriuje ir atkreipia dėmesį į tai, kad apie du trečdalius visų palydovų pardavimų sudaro telekomunikacijų taikmenos. Todėl labai svarbu ES kosmoso pramonės politikoje atsižvelgti į tai, kad šiai rinkai būdingi cikliški svyravimai, kurie labiausiai susiję su GEO ryšių palydovų ir susijusių paleidimo paslaugų paklausos pokyčiais; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia palydovinių technologijų svarbą ES kosmoso sektoriuje ir atkreipia dėmesį į tai, kad apie du trečdalius visų palydovų pardavimų sudaro telekomunikacijų taikmenos. Todėl labai svarbu ES kosmoso pramonės politikoje atsižvelgti į tai, kad šiai rinkai būdingi cikliški svyravimai, kurie labiausiai susiję su GEO ryšių palydovų ir susijusių paleidimo paslaugų paklausos pokyčiais;

| 39. | pastebi, kad mobilieji telefonai, internetas, kreditinės kortelės, kelių rinkliavos, televizijos laidos ir orų prognozės – tai tik keletas kasdienio gyvenimo funkcijų, kurios iš dalies arba visiškai priklauso nuo palydovų. Kitos didesnės strateginės svarbos funkcijos – tai, pavyzdžiui, ūkininkavimas, vandenynų ir vėjo srovių stebėsena, laivų ir orlaivių navigacija, nelaimių, taršos, klimato ir aplinkos stebėsena; |
| --- | --- |

39.

pastebi, kad mobilieji telefonai, internetas, kreditinės kortelės, kelių rinkliavos, televizijos laidos ir orų prognozės – tai tik keletas kasdienio gyvenimo funkcijų, kurios iš dalies arba visiškai priklauso nuo palydovų. Kitos didesnės strateginės svarbos funkcijos – tai, pavyzdžiui, ūkininkavimas, vandenynų ir vėjo srovių stebėsena, laivų ir orlaivių navigacija, nelaimių, taršos, klimato ir aplinkos stebėsena;

| 40. | be to, atkreipia dėmesį į tai, kad privačių subjektų skaičiaus padidėjimas kosmoso srityje leido pasiekti, kad kosmoso technologijų ir paslaugų kainos taptų prieinamesnės ir būtų sudaryta geresnė prieiga prie šių technologijų ir paslaugų; tai padėjo nacionalinių kosmoso programų neturinčioms valstybėms ir besivystančioms valstybėms gauti tam tikros naudos iš kosmoso; |
| --- | --- |

40.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad privačių subjektų skaičiaus padidėjimas kosmoso srityje leido pasiekti, kad kosmoso technologijų ir paslaugų kainos taptų prieinamesnės ir būtų sudaryta geresnė prieiga prie šių technologijų ir paslaugų; tai padėjo nacionalinių kosmoso programų neturinčioms valstybėms ir besivystančioms valstybėms gauti tam tikros naudos iš kosmoso;

| 41. | pripažįsta, kad Europos septintoji bendroji programa svariai prisidėjo prie GALILEO / EGNOS inovacijų ir papildomų paslaugų skatinimo; tačiau pranešėjas apgailestauja, kad Septintojoje bendrojoje programoje labai mažai dėmesio skiriama taikmenoms, nors ši programa sutelkta į gamintojų rinką; |
| --- | --- |

41.

pripažįsta, kad Europos septintoji bendroji programa svariai prisidėjo prie GALILEO / EGNOS inovacijų ir papildomų paslaugų skatinimo; tačiau pranešėjas apgailestauja, kad Septintojoje bendrojoje programoje labai mažai dėmesio skiriama taikmenoms, nors ši programa sutelkta į gamintojų rinką;

E.   Būsimas požiūris į ES kosmoso pramonės politiką

| 42. | abejoja, ar to, kad iki šiol buvo akcentuota tik darbo rinka, infrastruktūra ir konkurencijos laikymasis (kitaip sakant, ekonominių sąlygų kokybė), pakanka, o gal dėmesys turėtų būti nukreiptas į gebėjimą gaminti eksportuojamas prekes ir paslaugas; |
| --- | --- |

42.

abejoja, ar to, kad iki šiol buvo akcentuota tik darbo rinka, infrastruktūra ir konkurencijos laikymasis (kitaip sakant, ekonominių sąlygų kokybė), pakanka, o gal dėmesys turėtų būti nukreiptas į gebėjimą gaminti eksportuojamas prekes ir paslaugas;

| 43. | palankiai vertina tai, kad daugiametėje 2014–2020 m. finansinėje programoje buvo atsižvelgta į programas GALILEO ir Copernicus; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina tai, kad daugiametėje 2014–2020 m. finansinėje programoje buvo atsižvelgta į programas GALILEO ir Copernicus;

| 44. | atkreipia dėmesį į tai, kad nepaisant to, kad Europos strategija 2014–2020 m. yra nukreipta į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei aukštąsias technologijas, ES gali šioje srityje prarasti konkurencinį pranašumą konkuruodama su tokiomis sparčiai besivystančiomis pramoninėmis šalimis kaip Indija, Kinija ir Brazilija, jeigu moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skiriamas valstybių narių biudžetas bus mažesnis už Lisabonos strategijoje nurodytą tikslą. |
| --- | --- |

44.

atkreipia dėmesį į tai, kad nepaisant to, kad Europos strategija 2014–2020 m. yra nukreipta į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą bei aukštąsias technologijas, ES gali šioje srityje prarasti konkurencinį pranašumą konkuruodama su tokiomis sparčiai besivystančiomis pramoninėmis šalimis kaip Indija, Kinija ir Brazilija, jeigu moksliniams tyrimams ir technologijų plėtrai skiriamas valstybių narių biudžetas bus mažesnis už Lisabonos strategijoje nurodytą tikslą.

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad bet kuri sėkminga pramonės politika yra glaudžiai susijusi ir su ES bei nacionalinių ekonomikų makroekonomikos tendencijomis, ir ragina vystyti aukštąsias technologijas, moksliniams tyrimams imlią pramonės gamybą, kur būtų galima išnaudoti konkurencinį pranašumą; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad bet kuri sėkminga pramonės politika yra glaudžiai susijusi ir su ES bei nacionalinių ekonomikų makroekonomikos tendencijomis, ir ragina vystyti aukštąsias technologijas, moksliniams tyrimams imlią pramonės gamybą, kur būtų galima išnaudoti konkurencinį pranašumą;

| 46. | mano, kad svarbu užtikrinti subalansuotą strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą, todėl abejoja, ar pakanka novatoriškų sektorių konkurencingumo, kad padidėtų užimtumas ir augimas visose ES ekonomikos srityse, ir ragina remti visą kosmoso sektorių, kad šis sektorius būtų subalansuotas – jame būtų ir didelių, ir vidutinių, ir mažų įmonių; |
| --- | --- |

46.

mano, kad svarbu užtikrinti subalansuotą strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą, todėl abejoja, ar pakanka novatoriškų sektorių konkurencingumo, kad padidėtų užimtumas ir augimas visose ES ekonomikos srityse, ir ragina remti visą kosmoso sektorių, kad šis sektorius būtų subalansuotas – jame būtų ir didelių, ir vidutinių, ir mažų įmonių;

| 47. | pripažįsta, kad nors Europos Komisija turi priemonių (pavyzdžiui, pažangiąją specializaciją), kad būtų užtikrintas labiau geografinis požiūris į pramonės politiką svarbiausiuose sektoriuose, dar reikia nemažai nuveikti, kad būtų užtikrinta pakankama prieiga prie finansavimo (rizikos kapitalo) iš šaltinių, kurie nebijo rizikos; |
| --- | --- |

47.

pripažįsta, kad nors Europos Komisija turi priemonių (pavyzdžiui, pažangiąją specializaciją), kad būtų užtikrintas labiau geografinis požiūris į pramonės politiką svarbiausiuose sektoriuose, dar reikia nemažai nuveikti, kad būtų užtikrinta pakankama prieiga prie finansavimo (rizikos kapitalo) iš šaltinių, kurie nebijo rizikos;

| 48. | atkreipia dėmesį į tai, kad glaudus ryšis tarp vietos ir (arba) regionų lygmens, kuris padeda pramonės įmonėms nustatyti ir paremti jų pirmuosius veiksmus, ir nacionalinio ir (arba) bendrijos lygmenų turėtų būti gyvybiškai svarbus ES pramonės politikos aspektas; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į tai, kad glaudus ryšis tarp vietos ir (arba) regionų lygmens, kuris padeda pramonės įmonėms nustatyti ir paremti jų pirmuosius veiksmus, ir nacionalinio ir (arba) bendrijos lygmenų turėtų būti gyvybiškai svarbus ES pramonės politikos aspektas;

F.   Subsidiarumas ir proporcingumas

| 49. | pritaria Komisijos nuomonei, kad pagal SESV 4 straipsnio 3 dalį mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir kosmoso srityse Sąjungos kompetencijai priklauso imtis veiksmų, ypač programoms apibrėžti ir įgyvendinti, tačiau naudojimasis šia kompetencija negali trukdyti valstybėms narėms naudotis savo kompetencija. Bendra kompetencija galios tol, kol ES parengs ES antrinės teisės aktų šiose srityse, o tuomet nacionaliniai parlamentai turės panaikinti visus prieštaraujančius nacionalinės teisės aktus; |
| --- | --- |

49.

pritaria Komisijos nuomonei, kad pagal SESV 4 straipsnio 3 dalį mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir kosmoso srityse Sąjungos kompetencijai priklauso imtis veiksmų, ypač programoms apibrėžti ir įgyvendinti, tačiau naudojimasis šia kompetencija negali trukdyti valstybėms narėms naudotis savo kompetencija. Bendra kompetencija galios tol, kol ES parengs ES antrinės teisės aktų šiose srityse, o tuomet nacionaliniai parlamentai turės panaikinti visus prieštaraujančius nacionalinės teisės aktus;

| 50. | atkreipia dėmesį į tai, kad kosmoso moksliniams tyrimams skiriamas išskaidytas ir ribotas finansavimas yra viena pagrindinių kliūčių, trukdančių toliau vystyti kosmoso veiklą, todėl ragina geriau koordinuoti ES, EKA ir jų valstybių narių kosmoso veiklą, taip suteikiant Europai galimybę būti pasaulio lydere kosmoso srityje. ES dalyvavimo finansuojant kosmoso mokslinių tyrimų veiklą svarbą patvirtina ir tai, kad didelė kosmoso mokslinių tyrimų veiklos dalis negalėtų vykti be EK paramos. Todėl ES veiksmai šioje srityje yra laikomi būtinais; |
| --- | --- |

50.

atkreipia dėmesį į tai, kad kosmoso moksliniams tyrimams skiriamas išskaidytas ir ribotas finansavimas yra viena pagrindinių kliūčių, trukdančių toliau vystyti kosmoso veiklą, todėl ragina geriau koordinuoti ES, EKA ir jų valstybių narių kosmoso veiklą, taip suteikiant Europai galimybę būti pasaulio lydere kosmoso srityje. ES dalyvavimo finansuojant kosmoso mokslinių tyrimų veiklą svarbą patvirtina ir tai, kad didelė kosmoso mokslinių tyrimų veiklos dalis negalėtų vykti be EK paramos. Todėl ES veiksmai šioje srityje yra laikomi būtinais;

| 51. | mano, kad komunikate pasiūlyti veiksmai yra būtini, kadangi daugelis sprendžiamo klausimo aspektų yra tarpvalstybiniai, o jų valstybės narės negali tinkamai reglamentuoti, ir kadangi esamų ES priemonių ir tikslinės pagalbos esant tokioms sąlygoms nepakanka numatytiems tikslams pasiekti. Pasiūlyti veiksmai dėl savo masto ir veiksmingumo, palyginti su išskaidytais nacionalinio, regionų ar vietos lygmens veiksmais, bus akivaizdžiai naudingi – daugiausia dėl masto ekonomijos, nes išsamioms kosmoso programoms reikės tokio dydžio investicijų, kokių valstybės narės negalės sau leisti; |
| --- | --- |

51.

mano, kad komunikate pasiūlyti veiksmai yra būtini, kadangi daugelis sprendžiamo klausimo aspektų yra tarpvalstybiniai, o jų valstybės narės negali tinkamai reglamentuoti, ir kadangi esamų ES priemonių ir tikslinės pagalbos esant tokioms sąlygoms nepakanka numatytiems tikslams pasiekti. Pasiūlyti veiksmai dėl savo masto ir veiksmingumo, palyginti su išskaidytais nacionalinio, regionų ar vietos lygmens veiksmais, bus akivaizdžiai naudingi – daugiausia dėl masto ekonomijos, nes išsamioms kosmoso programoms reikės tokio dydžio investicijų, kokių valstybės narės negalės sau leisti;

| 52. | be to, atkreipia dėmesį į tai, kad šia iniciatyva nesiekiama pakeisti valstybių narių įgyvendinamų iniciatyvų. Ja siekiama papildyti valstybių narių lygmeniu vykdomus veiksmus ir stiprinti koordinavimą tais atvejais, kai jo reikia bendriems tikslams pasiekti; |
| --- | --- |

52.

be to, atkreipia dėmesį į tai, kad šia iniciatyva nesiekiama pakeisti valstybių narių įgyvendinamų iniciatyvų. Ja siekiama papildyti valstybių narių lygmeniu vykdomus veiksmus ir stiprinti koordinavimą tais atvejais, kai jo reikia bendriems tikslams pasiekti;

| 53. | mano, kad pateikti argumentai yra aiškūs, adekvatūs ir įtikinami. Todėl komunikate numatyti ES veiksmai atitinka subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

53.

mano, kad pateikti argumentai yra aiškūs, adekvatūs ir įtikinami. Todėl komunikate numatyti ES veiksmai atitinka subsidiarumo principą;

| 54. | pritaria Komisijai, kad pagal proporcingumo principą ES turėtų rengti tik tiek teisės aktų, kiek būtina. Pirmenybę reikėtų teikti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo skatinimui, nacionalinių veiksmų derinimui arba tokių veiksmų papildymui ir paramai nustatant gaires, kuriant pasikeitimo informacija mechanizmus, kt. Svarbūs aspektai, kurie turės būti reglamentuojami kuriamoje ES kosmoso politikoje, bus pramonės standartai, klausimai, susiję su technine veikla, ir palydovinio ryšio infrastruktūros eksploatavimas komerciniais tikslais. |
| --- | --- |

54.

pritaria Komisijai, kad pagal proporcingumo principą ES turėtų rengti tik tiek teisės aktų, kiek būtina. Pirmenybę reikėtų teikti valstybių narių tarpusavio bendradarbiavimo skatinimui, nacionalinių veiksmų derinimui arba tokių veiksmų papildymui ir paramai nustatant gaires, kuriant pasikeitimo informacija mechanizmus, kt. Svarbūs aspektai, kurie turės būti reglamentuojami kuriamoje ES kosmoso politikoje, bus pramonės standartai, klausimai, susiję su technine veikla, ir palydovinio ryšio infrastruktūros eksploatavimas komerciniais tikslais.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/55

---

Regionų komiteto nuomonė. CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas

2013/C 356/10

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pažymi, kad daugelyje valstybių narių automobilių pramonė patiria sunkumų dėl struktūrinių priežasčių, kurioms pašalinti reikalingos didelės permainos; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad daugelyje valstybių narių automobilių pramonė patiria sunkumų dėl struktūrinių priežasčių, kurioms pašalinti reikalingos didelės permainos;

| — | pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti visomis vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu turimomis galimybėmis. Priklausomai nuo įgaliojimų pasidalijimo valstybės viduje tai pasakytina apie biurokratinių kliūčių šalinimą, spartesnį leidimų suteikimo procesą, mokymo ir kvalifikacijos kėlimo priemones, kompetencijos ir inovacijų centrų steigimą ir novatoriškų projektų konkursus; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti visomis vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu turimomis galimybėmis. Priklausomai nuo įgaliojimų pasidalijimo valstybės viduje tai pasakytina apie biurokratinių kliūčių šalinimą, spartesnį leidimų suteikimo procesą, mokymo ir kvalifikacijos kėlimo priemones, kompetencijos ir inovacijų centrų steigimą ir novatoriškų projektų konkursus;

| — | atkreipia dėmesį į mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų arba branduolių kūrimo finansavimo teikiamas galimybes. Kai kuriuose regionuose automobilių pramonės branduoliai, integruojant geležinkelių sistemas ir oro transportą, netgi dviračius (visų pirma elektrinius „e-bike“ ir „pedelec“ tipų dviračius), buvo išplėtoti iki judumo branduolių. Įvairinant produkciją, nuolatinį įmonių užimtumą pavyko išlaikyti ir krizės metu. Ši tendencija visų pirma skatinama naudojant inovacijų ir technologijų srities sinergiją; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų arba branduolių kūrimo finansavimo teikiamas galimybes. Kai kuriuose regionuose automobilių pramonės branduoliai, integruojant geležinkelių sistemas ir oro transportą, netgi dviračius (visų pirma elektrinius „e-bike“ ir „pedelec“ tipų dviračius), buvo išplėtoti iki judumo branduolių. Įvairinant produkciją, nuolatinį įmonių užimtumą pavyko išlaikyti ir krizės metu. Ši tendencija visų pirma skatinama naudojant inovacijų ir technologijų srities sinergiją;

| — | tvirtai remia Europos Komisijos sprendimą įsteigti aukšto lygio grupę, kurios užduotis – stebėti ir patikslinti veiksmų plano priemones, ir palankiai vertina ketinimą į jos darbą įtraukti Regionų komitetą; |
| --- | --- |

—

tvirtai remia Europos Komisijos sprendimą įsteigti aukšto lygio grupę, kurios užduotis – stebėti ir patikslinti veiksmų plano priemones, ir palankiai vertina ketinimą į jos darbą įtraukti Regionų komitetą;

| Pranešėjas | Christian BUCHMANN (AT/ELP), Štirijos žemės vyriausybės ministras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“
  COM(2012) 636 final |

Pranešėjas

Christian BUCHMANN (AT/ELP), Štirijos žemės vyriausybės ministras

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „CARS 2020: konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas“

COM(2012) 636 final

I.   BENDROS PASTABOS

| 1. | Europos Sąjungoje 12 mln. darbo vietų yra tiesiogiai arba netiesiogiai susijusios su automobilių pramone, kuri 2009 m. investicijoms į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą skyrė 28 mlrd. eurų. Ji yra augimo varomoji jėga, sudaranti didelę teigiamo ES prekybos balanso dalį; |
| --- | --- |

1.

Europos Sąjungoje 12 mln. darbo vietų yra tiesiogiai arba netiesiogiai susijusios su automobilių pramone, kuri 2009 m. investicijoms į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą skyrė 28 mlrd. eurų. Ji yra augimo varomoji jėga, sudaranti didelę teigiamo ES prekybos balanso dalį;

| 2. | Europos automobilių pramonė išgyvena gilią krizę, kuri gali dar labiau sustiprėti ir kuri daro poveikį visai Europos ekonomikai; |
| --- | --- |

2.

Europos automobilių pramonė išgyvena gilią krizę, kuri gali dar labiau sustiprėti ir kuri daro poveikį visai Europos ekonomikai;

| 3. | nors ne Europos, pavyzdžiui, BRIC šalių rinkos klesti, automobilių paklausa Europoje išgyvena stagnaciją – tai aiškiai rodo naujai įregistruotų lengvųjų automobilių skaičiaus pokyčiai Europoje. Naujai įregistruotų transporto priemonių skaičius 2013 m. sausio mėn. sumažėjo 8,7 proc. iki 885 159 ir buvo mažiausias per visą šių duomenų rinkimo istoriją sausio mėnesį užregistruotas skaičius (1); |
| --- | --- |

3.

nors ne Europos, pavyzdžiui, BRIC šalių rinkos klesti, automobilių paklausa Europoje išgyvena stagnaciją – tai aiškiai rodo naujai įregistruotų lengvųjų automobilių skaičiaus pokyčiai Europoje. Naujai įregistruotų transporto priemonių skaičius 2013 m. sausio mėn. sumažėjo 8,7 proc. iki 885 159 ir buvo mažiausias per visą šių duomenų rinkimo istoriją sausio mėnesį užregistruotas skaičius (1);

| 4. | Europos gamintojai užsienio rinkų pajėgumu gali arba galėjo pasinaudoti labai nedaug ir nevienodai. PSA Peugeot Citroen, Ford ir Fiat patyrė didelių nuostolių, o aukščiausios automobilių klasės gamintojams BMW, Audi ir Daimler pardavimo skaičius iš pradžių pavyko netgi padidinti. Masinės produkcijos gamintojų, kurie savo mažus ir vidutinio dydžio automobilius iki šiol parduodavo daugiausia Europoje, ekonominė padėtis vis prastėja; |
| --- | --- |

4.

Europos gamintojai užsienio rinkų pajėgumu gali arba galėjo pasinaudoti labai nedaug ir nevienodai. PSA Peugeot Citroen, Ford ir Fiat patyrė didelių nuostolių, o aukščiausios automobilių klasės gamintojams BMW, Audi ir Daimler pardavimo skaičius iš pradžių pavyko netgi padidinti. Masinės produkcijos gamintojų, kurie savo mažus ir vidutinio dydžio automobilius iki šiol parduodavo daugiausia Europoje, ekonominė padėtis vis prastėja;

| 5. | ekspertai nesitiki, kad per artimiausius trejus metus padėtis pagerės. Tikėtina, kad automobilių sektorius bus toliau restruktūrizuojamas, bus mažinamos darbo vietos ir uždaromos gamyklos. Kartu reikia spręsti, kokios apimties galėtų būti parama ir kaip skatinti intensyviau vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas; |
| --- | --- |

5.

ekspertai nesitiki, kad per artimiausius trejus metus padėtis pagerės. Tikėtina, kad automobilių sektorius bus toliau restruktūrizuojamas, bus mažinamos darbo vietos ir uždaromos gamyklos. Kartu reikia spręsti, kokios apimties galėtų būti parama ir kaip skatinti intensyviau vykdyti mokslinius tyrimus ir diegti inovacijas;

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 6. | pažymi, kad daugelyje valstybių narių automobilių pramonė patiria sunkumų dėl struktūrinių priežasčių, kurioms pašalinti reikalingos didelės permainos; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad daugelyje valstybių narių automobilių pramonė patiria sunkumų dėl struktūrinių priežasčių, kurioms pašalinti reikalingos didelės permainos;

| 7. | pabrėžia, kad kartu su šiomis permainomis turi vykti intensyvus socialinis dialogas siekiant išvengti pernelyg sunkių pasekmių; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad kartu su šiomis permainomis turi vykti intensyvus socialinis dialogas siekiant išvengti pernelyg sunkių pasekmių;

| 8. | labai palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl CARS 2020, kuriame pateikiamas konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas; |
| --- | --- |

8.

labai palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl CARS 2020, kuriame pateikiamas konkurencingos ir tvarios Europos automobilių pramonės veiksmų planas;

| 9. | sutinka su Europos Komisija, kad atsižvelgiant į aprašytą dabartinę padėtį reikia skubiai imtis šių priemonių; |
| --- | --- |

9.

sutinka su Europos Komisija, kad atsižvelgiant į aprašytą dabartinę padėtį reikia skubiai imtis šių priemonių;

| 10. | atkreipia dėmesį į Europos automobilių pramonės indėlį ilguoju laikotarpiu kuriant tvarią visuomenę. Atsižvelgiant į tai labai svarbu imtis aplinkosaugos ir kovos su klimato kaita bei kelių eismo saugos priemonių; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į Europos automobilių pramonės indėlį ilguoju laikotarpiu kuriant tvarią visuomenę. Atsižvelgiant į tai labai svarbu imtis aplinkosaugos ir kovos su klimato kaita bei kelių eismo saugos priemonių;

| 11. | tvirtai remia Europos Komisijos sprendimą įsteigti aukšto lygio grupę, kurios užduotis – stebėti ir patikslinti veiksmų plano priemones, ir palankiai vertina ketinimą į šios grupės veiklą įtraukti Regionų komitetą; |
| --- | --- |

11.

tvirtai remia Europos Komisijos sprendimą įsteigti aukšto lygio grupę, kurios užduotis – stebėti ir patikslinti veiksmų plano priemones, ir palankiai vertina ketinimą į šios grupės veiklą įtraukti Regionų komitetą;

| 12. | labai susirūpinęs, kad Europos Komisijos pasiūlymuose trūksta būtino nuoseklumo. Už įmones, klimatą, aplinką, užimtumą, vidaus rinką ar prekybą atsakingi generaliniai direktoratai dažnai dirba atskirai ir įvairių sričių iniciatyvos nepakankamai derinamos tarpusavyje; |
| --- | --- |

12.

labai susirūpinęs, kad Europos Komisijos pasiūlymuose trūksta būtino nuoseklumo. Už įmones, klimatą, aplinką, užimtumą, vidaus rinką ar prekybą atsakingi generaliniai direktoratai dažnai dirba atskirai ir įvairių sričių iniciatyvos nepakankamai derinamos tarpusavyje;

| 13. | atkreipia dėmesį, pavyzdžiui, į apribojimus dėl pagalbos stambioms įmonėms ir šiuo metu taikomą labai žemą ribą, kuri taikoma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) apibrėžti, kaip jau buvo nurodyta RK nuomonėje „2014–2020 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės“ (CdR 2232/2012_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį, pavyzdžiui, į apribojimus dėl pagalbos stambioms įmonėms ir šiuo metu taikomą labai žemą ribą, kuri taikoma mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ) apibrėžti, kaip jau buvo nurodyta RK nuomonėje „2014–2020 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės“ (CdR 2232/2012_00_00_TRA_AC);

| 14. | atsižvelgdamas į tai pabrėžia didelę lanksčių priemonių, skirtų remti sunkumus patiriančias įmones, svarbą ir atkreipia dėmesį į RK nuomonę „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (CdR 240/2013_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

14.

atsižvelgdamas į tai pabrėžia didelę lanksčių priemonių, skirtų remti sunkumus patiriančias įmones, svarbą ir atkreipia dėmesį į RK nuomonę „Bendrijos gairės dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti“ (CdR 240/2013_00_00_TRA_AC);

| 15. | primena, kad viena iš 2012 m. birželio mėn. priimtoje galutinėje ataskaitoje „CARS 21“ pateiktų rekomendacijų buvo parengti Europos netaršių transporto priemonių finansinių paskatų gaires. Apgailestauja, kad Europos Komisija parengė tik darbo dokumentą dėl finansinių paskatų gairių, o ne teisėkūros procedūra priimamą dokumentą. Taip pat apgailestauja, kad minėtame darbo dokumente pateikiami tik penki neprivalomi „rekomendacinio pobūdžio principai“ ir aiškiai nenurodomas labai skirtingų mokestinių paskatų poveikis vidaus rinkos veikimui; |
| --- | --- |

15.

primena, kad viena iš 2012 m. birželio mėn. priimtoje galutinėje ataskaitoje „CARS 21“ pateiktų rekomendacijų buvo parengti Europos netaršių transporto priemonių finansinių paskatų gaires. Apgailestauja, kad Europos Komisija parengė tik darbo dokumentą dėl finansinių paskatų gairių, o ne teisėkūros procedūra priimamą dokumentą. Taip pat apgailestauja, kad minėtame darbo dokumente pateikiami tik penki neprivalomi „rekomendacinio pobūdžio principai“ ir aiškiai nenurodomas labai skirtingų mokestinių paskatų poveikis vidaus rinkos veikimui;

| 16. | pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti visomis vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu turimomis galimybėmis. Priklausomai nuo įgaliojimų pasidalijimo valstybės viduje tai pasakytina apie biurokratinių kliūčių šalinimą, spartesnį leidimų suteikimo procesą, mokymo ir kvalifikacijos kėlimo priemones, kompetencijos ir inovacijų centrų steigimą ir novatoriškų projektų konkursus; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad svarbu pasinaudoti visomis vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu turimomis galimybėmis. Priklausomai nuo įgaliojimų pasidalijimo valstybės viduje tai pasakytina apie biurokratinių kliūčių šalinimą, spartesnį leidimų suteikimo procesą, mokymo ir kvalifikacijos kėlimo priemones, kompetencijos ir inovacijų centrų steigimą ir novatoriškų projektų konkursus;

| 17. | atsižvelgdamas į tai nurodo, kad reikėtų apsvarstyti galimybę imtis iniciatyvos regionų arba vietos lygmeniu bendradarbiauti kuriant bandymų zonas Europos automobilių pramonei. Tokiuose bendruose projektuose galėtų dalyvauti vietos ir regionų valdžios institucijos, pramonė, mokslinių tyrimų vykdytojai ir kt., nes jie turi didelį potencialą sumažinti visas automobilių pramonės projektavimo sąnaudas ir daro teigiamą ir ilgalaikį poveikį konkurencingumui pasaulio rinkoje; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į tai nurodo, kad reikėtų apsvarstyti galimybę imtis iniciatyvos regionų arba vietos lygmeniu bendradarbiauti kuriant bandymų zonas Europos automobilių pramonei. Tokiuose bendruose projektuose galėtų dalyvauti vietos ir regionų valdžios institucijos, pramonė, mokslinių tyrimų vykdytojai ir kt., nes jie turi didelį potencialą sumažinti visas automobilių pramonės projektavimo sąnaudas ir daro teigiamą ir ilgalaikį poveikį konkurencingumui pasaulio rinkoje;

| 18. | pažymi, kad komunikate daugiausia dėmesio skiriama efektyviai energiją vartojančioms transporto priemonėms, tačiau nepakankamai pabrėžiamas toks įmonių konkurencingumui ir aplinkai svarbus aspektas kaip pačių transporto priemonių gamybos įmonių ir pagalbinės pramonės energijos vartojimo efektyvumas; ši veiklos sritis turėtų būti įtraukta į planą „Cars 2020“; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad komunikate daugiausia dėmesio skiriama efektyviai energiją vartojančioms transporto priemonėms, tačiau nepakankamai pabrėžiamas toks įmonių konkurencingumui ir aplinkai svarbus aspektas kaip pačių transporto priemonių gamybos įmonių ir pagalbinės pramonės energijos vartojimo efektyvumas; ši veiklos sritis turėtų būti įtraukta į planą „Cars 2020“;

INVESTICIJOS Į MTTP

| 19. | palaiko Europos Komisiją, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą yra labai svarbios tolesnei Europos automobilių pramonės raidai, kaip yra nurodęs RK nuomonėje „Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020““ (CdR 402/2011 fin); |
| --- | --- |

19.

palaiko Europos Komisiją, kad investicijos į mokslinius tyrimus ir technologinę plėtrą yra labai svarbios tolesnei Europos automobilių pramonės raidai, kaip yra nurodęs RK nuomonėje „Bendroji mokslinių tyrimų ir inovacijų programa „Horizontas 2020““ (CdR 402/2011 fin);

| 20. | atkreipia dėmesį į demografinę raidą, kuri dar aiškiau parodo, kad būtina skirti daugiau dėmesio investicijoms į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Vis labiau senėjant gyventojams prireikia naujos transporto priemonių įrangos ir funkcijų, kurios turi atitikti pasikeitusius senėjančių gyventojų, kaip šių transporto priemonių vartotojų, poreikius. Tokiu būdu veiksmingesnės, patogesnės, saugesnės, tylesnės, sąveikesnės ir lengviau naudojamos transporto priemonės gali tapti pažangiu konkurencingumo veiksniu, ilgalaikėje perspektyvoje galinčiu sustiprinti Europos automobilių pramonę; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į demografinę raidą, kuri dar aiškiau parodo, kad būtina skirti daugiau dėmesio investicijoms į mokslinius tyrimus ir plėtrą. Vis labiau senėjant gyventojams prireikia naujos transporto priemonių įrangos ir funkcijų, kurios turi atitikti pasikeitusius senėjančių gyventojų, kaip šių transporto priemonių vartotojų, poreikius. Tokiu būdu veiksmingesnės, patogesnės, saugesnės, tylesnės, sąveikesnės ir lengviau naudojamos transporto priemonės gali tapti pažangiu konkurencingumo veiksniu, ilgalaikėje perspektyvoje galinčiu sustiprinti Europos automobilių pramonę;

| 21. | pabrėžia, kad svarbus vaidmuo automobilių pramonėje pirmiausia tenka MVĮ kaip novatorėms tiekimo srityje ir kuriant darbo vietas. Kaip tik šioje srityje būtų labai svarbi komunikate „CARS 2020“ nurodyta Europos lygmens parama; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad svarbus vaidmuo automobilių pramonėje pirmiausia tenka MVĮ kaip novatorėms tiekimo srityje ir kuriant darbo vietas. Kaip tik šioje srityje būtų labai svarbi komunikate „CARS 2020“ nurodyta Europos lygmens parama;

| 22. | atkreipia dėmesį į patirtį, sukauptą pastaraisiais metais įgyvendinant bendrąsias mokslinių tyrimų programas, pagal kurias, nepaisant Europos Komisijos pastangų gerinti padėtį, MVĮ vis dar gauna mažai paramos iš Europos mokslinių tyrimų programų. To priežastys – didelė biurokratinė našta, ilgi parengiamieji laikotarpiai ir apskritai per mažai skiriamų lėšų ir su tuo susijęs nedidelis paramą gavusių projektų skaičius; |
| --- | --- |

22.

atkreipia dėmesį į patirtį, sukauptą pastaraisiais metais įgyvendinant bendrąsias mokslinių tyrimų programas, pagal kurias, nepaisant Europos Komisijos pastangų gerinti padėtį, MVĮ vis dar gauna mažai paramos iš Europos mokslinių tyrimų programų. To priežastys – didelė biurokratinė našta, ilgi parengiamieji laikotarpiai ir apskritai per mažai skiriamų lėšų ir su tuo susijęs nedidelis paramą gavusių projektų skaičius;

| 23. | remia Europos Komisijos pasiūlymus programoje „Horizontas 2020“ supaprastinti paramos skyrimą projektams ir ragina Europos Parlamentą atitinkamai prisidėti prie pateiktų pasiūlymų mažinti biurokratiją, kad tokiu būdu būtų kartu sumažintos kontrolės sąnaudos; |
| --- | --- |

23.

remia Europos Komisijos pasiūlymus programoje „Horizontas 2020“ supaprastinti paramos skyrimą projektams ir ragina Europos Parlamentą atitinkamai prisidėti prie pateiktų pasiūlymų mažinti biurokratiją, kad tokiu būdu būtų kartu sumažintos kontrolės sąnaudos;

| 24. | apgailestauja, kad nebuvo patenkinti Europos Komisijos pasiūlymai dėl lėšų skyrimo „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

24.

apgailestauja, kad nebuvo patenkinti Europos Komisijos pasiūlymai dėl lėšų skyrimo „Horizontas 2020“;

STRUKTŪRINIŲ FONDŲ VAIDMUO

| 25. | pasisako už tai, kad regionų ir vietos valdžios institucijas optimaliai pasinaudotų struktūriniais fondais, kiek tai leidžia taisyklės dėl pagalbos teikimo; |
| --- | --- |

25.

pasisako už tai, kad regionų ir vietos valdžios institucijas optimaliai pasinaudotų struktūriniais fondais, kiek tai leidžia taisyklės dėl pagalbos teikimo;

| 26. | atkreipia dėmesį į struktūrinių fondų teikiamas galimybes; tai pasakytina, pavyzdžiui, apie paramą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams arba branduolių kūrimui. Kai kuriuose regionuose automobilių pramonės branduoliai, integruojant geležinkelių sistemas ir oro transportą, netgi dviračius (visų pirma elektrinius „e-bike“ ir „pedelec“ tipų dviračius), buvo išplėtoti iki judumo branduolių. Įvairinant produkciją, nuolatinį įmonių užimtumą pavyko išlaikyti ir krizės metu. Ši tendencija visų pirma skatinama naudojant inovacijų ir technologijų srities sinergiją; |
| --- | --- |

26.

atkreipia dėmesį į struktūrinių fondų teikiamas galimybes; tai pasakytina, pavyzdžiui, apie paramą mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektams arba branduolių kūrimui. Kai kuriuose regionuose automobilių pramonės branduoliai, integruojant geležinkelių sistemas ir oro transportą, netgi dviračius (visų pirma elektrinius „e-bike“ ir „pedelec“ tipų dviračius), buvo išplėtoti iki judumo branduolių. Įvairinant produkciją, nuolatinį įmonių užimtumą pavyko išlaikyti ir krizės metu. Ši tendencija visų pirma skatinama naudojant inovacijų ir technologijų srities sinergiją;

KVALIFIKACIJA

| 27. | pabrėžia komunikate dėl „CARS 2020“ nagrinėjamas mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo, demografinių pokyčių, kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, taip pat juntamo techninius universitetus baigusių jaunuolių trūkumo problemas; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia komunikate dėl „CARS 2020“ nagrinėjamas mokymosi ir kvalifikacijos kėlimo, demografinių pokyčių, kvalifikuotų darbuotojų trūkumo, taip pat juntamo techninius universitetus baigusių jaunuolių trūkumo problemas;

| 28. | pabrėžia, kad būtina tikslingai naudoti ESF lėšas tolesniam darbuotojų, kuriems dar negresia nedarbas, kvalifikacijos kėlimui. Už programų, kurioms skiriamos ESF lėšos, sudarymą atsakingos valstybės narės. Taip galima užtikrinti, kad bus atsižvelgiama į konkrečius atitinkamo regiono vystymosi poreikius; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad būtina tikslingai naudoti ESF lėšas tolesniam darbuotojų, kuriems dar negresia nedarbas, kvalifikacijos kėlimui. Už programų, kurioms skiriamos ESF lėšos, sudarymą atsakingos valstybės narės. Taip galima užtikrinti, kad bus atsižvelgiama į konkrečius atitinkamo regiono vystymosi poreikius;

| 29. | šiomis aplinkybėmis pritaria Europos Parlamento reikalavimui, kad Komisija pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo; |
| --- | --- |

29.

šiomis aplinkybėmis pritaria Europos Parlamento reikalavimui, kad Komisija pateiktų pasiūlymą dėl direktyvos dėl darbuotojų informavimo ir konsultavimosi su jais, restruktūrizacijos numatymo ir valdymo;

| 30. | primygtinai ragina Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui skirti pakankamai lėšų ir suteikti lankstumo, kad būtų galima sušvelninti neigiamas globalizacijos pasekmes Europos įmonėms ir jų darbuotojams; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina Europos prisitaikymo prie globalizacijos padarinių fondui skirti pakankamai lėšų ir suteikti lankstumo, kad būtų galima sušvelninti neigiamas globalizacijos pasekmes Europos įmonėms ir jų darbuotojams;

| 31. | atkreipia dėmesį į teigiamą patirtį, įgytą leidžiant jaunuoliams anksti pradėti mokytis dualinėje sistemoje, kai įmonės pačios rengia jiems reikalingus kvalifikuotus darbuotojus, o parengti jaunuoliai turi geras galimybes iš karto rasti darbą; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į teigiamą patirtį, įgytą leidžiant jaunuoliams anksti pradėti mokytis dualinėje sistemoje, kai įmonės pačios rengia jiems reikalingus kvalifikuotus darbuotojus, o parengti jaunuoliai turi geras galimybes iš karto rasti darbą;

| 32. | remia tikslines priemones, skirtas sudominti moteris techninėmis profesijomis. Techninių universitetų absolvenčių dalis Europoje yra mažesnė nei 10 proc. Pavienių regionų patirtis rodo, kad ypač MTTP sričiai labai naudinga moterų savybė – jautrumas, ir jų indėlis automobilių projektavimo srityje labai svarbus. Be to, sudarydamos daugiau kaip 50 proc. visų pirkėjų, jos yra didžiausia pirkėjų grupė; |
| --- | --- |

32.

remia tikslines priemones, skirtas sudominti moteris techninėmis profesijomis. Techninių universitetų absolvenčių dalis Europoje yra mažesnė nei 10 proc. Pavienių regionų patirtis rodo, kad ypač MTTP sričiai labai naudinga moterų savybė – jautrumas, ir jų indėlis automobilių projektavimo srityje labai svarbus. Be to, sudarydamos daugiau kaip 50 proc. visų pirkėjų, jos yra didžiausia pirkėjų grupė;

| 33. | ragina tęsti profesinio mokymo sistemos ir verslo sektoriaus bendradarbiavimą, kurį vertina kaip galimybę mokymo programas labiau priderinti prie besikeičiančių rinkos poreikių; |
| --- | --- |

33.

ragina tęsti profesinio mokymo sistemos ir verslo sektoriaus bendradarbiavimą, kurį vertina kaip galimybę mokymo programas labiau priderinti prie besikeičiančių rinkos poreikių;

ALTERNATYVUSIS KURAS IR REIKIAMA INFRASTRUKTŪRA

| 34. | ragina pramonę intensyviau kurti alternatyvias technologijas ir į rinką pateikti praktiškus sprendimus, kad būtų galima pasiekti klimato srities tikslus, ekonomiškai pasinaudoti technologiniu pranašumu (mažesnės degalų sąnaudos, prekybos balansas, darbo vietos biodegalų kūrimo srityje ir kt.) ir taupyti energiją. Tai apima ir naujų energijos išteklių kaupimo ir saugojimo procesus ir technologijas; |
| --- | --- |

34.

ragina pramonę intensyviau kurti alternatyvias technologijas ir į rinką pateikti praktiškus sprendimus, kad būtų galima pasiekti klimato srities tikslus, ekonomiškai pasinaudoti technologiniu pranašumu (mažesnės degalų sąnaudos, prekybos balansas, darbo vietos biodegalų kūrimo srityje ir kt.) ir taupyti energiją. Tai apima ir naujų energijos išteklių kaupimo ir saugojimo procesus ir technologijas;

| 35. | siūlo valstybėms narėms dažniau keistis informacija apie sėkmingus profesinio mokymo sistemos ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo pavyzdžius, kad jais galėtų pasinaudoti visi regionai; |
| --- | --- |

35.

siūlo valstybėms narėms dažniau keistis informacija apie sėkmingus profesinio mokymo sistemos ir verslo sektoriaus bendradarbiavimo pavyzdžius, kad jais galėtų pasinaudoti visi regionai;

| 36. | atsižvelgdamas į tai ragina nustatyti konkrečius tikslus siekiant paspartinti įvairių technologijų kūrimą ir jokiu būdu neatsisakyti alternatyvų. Priklausomai nuo paskirties kiekviena technologija turi pranašumų ir trūkumų. Reguliuojant iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto alternatyviojo kuro naudojimą reikėtų atsižvelgti į bendrą energijos balansą, įskaitant energijos suvartojimą gaminant kurą; |
| --- | --- |

36.

atsižvelgdamas į tai ragina nustatyti konkrečius tikslus siekiant paspartinti įvairių technologijų kūrimą ir jokiu būdu neatsisakyti alternatyvų. Priklausomai nuo paskirties kiekviena technologija turi pranašumų ir trūkumų. Reguliuojant iš atsinaujinančiųjų išteklių pagaminto alternatyviojo kuro naudojimą reikėtų atsižvelgti į bendrą energijos balansą, įskaitant energijos suvartojimą gaminant kurą;

| 37. | todėl pabrėžia, kad svarbu suteikti atitinkamą infrastruktūrą, be kurios sunku patekti į rinką. Tad reikėtų dėti pastangas skatinti alternatyvųjį kurą ir kurti tam reikalingą infrastruktūrą. Šiuo tikslu bus įsteigti koordinavimo komitetai, kurie derins sektoriaus ir tų, kurie atsakingi už infrastruktūros planavimą, veiksmus. Šios infrastruktūros vystymas turi būti paremtas išankstiniais tyrimais ir integruotais mobilumo planais, kurie leistų išanalizuoti įvairias galimybes atsižvelgiant į įvairias transporto priemones ir regiono ar vietos valdžios institucijos reikalavimus; |
| --- | --- |

37.

todėl pabrėžia, kad svarbu suteikti atitinkamą infrastruktūrą, be kurios sunku patekti į rinką. Tad reikėtų dėti pastangas skatinti alternatyvųjį kurą ir kurti tam reikalingą infrastruktūrą. Šiuo tikslu bus įsteigti koordinavimo komitetai, kurie derins sektoriaus ir tų, kurie atsakingi už infrastruktūros planavimą, veiksmus. Šios infrastruktūros vystymas turi būti paremtas išankstiniais tyrimais ir integruotais mobilumo planais, kurie leistų išanalizuoti įvairias galimybes atsižvelgiant į įvairias transporto priemones ir regiono ar vietos valdžios institucijos reikalavimus;

| 38. | ragina parengti Europos netaršių transporto priemonių finansinių paskatų gaires, kurios būtų paremtos turimais objektyviais duomenimis, pavyzdžiui, apie išmetamą CO2 kiekį; |
| --- | --- |

38.

ragina parengti Europos netaršių transporto priemonių finansinių paskatų gaires, kurios būtų paremtos turimais objektyviais duomenimis, pavyzdžiui, apie išmetamą CO2 kiekį;

| 39. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą „Transportui – švari energija“ ir atkreipia dėmesį į šiuo klausimu parengtą RK nuomonę (CdR 28/2013_00_00_TRA_AC); |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą „Transportui – švari energija“ ir atkreipia dėmesį į šiuo klausimu parengtą RK nuomonę (CdR 28/2013_00_00_TRA_AC);

| 40. | pažymi, kad viešųjų pirkimų srityje jau yra novatoriškų sprendimų. Visų pirma miestuose viešasis sektorius gali investicijomis paremti alternatyvias varomosios jėgos technologijas (pakeisti transporto priemonių parką); |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad viešųjų pirkimų srityje jau yra novatoriškų sprendimų. Visų pirma miestuose viešasis sektorius gali investicijomis paremti alternatyvias varomosios jėgos technologijas (pakeisti transporto priemonių parką);

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad yra daug sėkmingo darbo regionuose ir savivaldybėse pavyzdžių, kai derinant paramą elektrinėms transporto priemonėms, stovėjimo aikštelių valdymui ir infrastruktūrai (įkrovimo stotelėms) įgyvendinamos naujos idėjos; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad yra daug sėkmingo darbo regionuose ir savivaldybėse pavyzdžių, kai derinant paramą elektrinėms transporto priemonėms, stovėjimo aikštelių valdymui ir infrastruktūrai (įkrovimo stotelėms) įgyvendinamos naujos idėjos;

POŽIŪRIS Į GYVAVIMO CIKLĄ IR PERDIRBIMAS

| 42. | daro nuorodą į 2000 m. rugsėjo 18 d. ES direktyvą 2000/53/EB, kurioje nustatoma, kad nuo 2015 m. 95 proc. automobilio masės turi būti perdirbama. Tokiu būdu naudojant perdirbtas medžiagas galima sumažinti išteklių naudojimą ir priklausomumą nuo žaliavų importo. Tuo pat metu į procesą orientuotas perdirbimas taps nuolatiniu vertės grandinės pagrindu ir bus kuriamos kvalifikuoto darbo vietos Europos regionuose; |
| --- | --- |

42.

daro nuorodą į 2000 m. rugsėjo 18 d. ES direktyvą 2000/53/EB, kurioje nustatoma, kad nuo 2015 m. 95 proc. automobilio masės turi būti perdirbama. Tokiu būdu naudojant perdirbtas medžiagas galima sumažinti išteklių naudojimą ir priklausomumą nuo žaliavų importo. Tuo pat metu į procesą orientuotas perdirbimas taps nuolatiniu vertės grandinės pagrindu ir bus kuriamos kvalifikuoto darbo vietos Europos regionuose;

| 43. | pabrėžia, kad nuoseklus požiūris į gyvavimo ciklą prasideda jau projektuojant automobilį ir gamybos procese apima visą aplinkai svarbų poveikį, žinoma, apima ir naudojimo etapą ir galiausiai – perdirbimą ir (arba) parengimą vėlesniam pakartotiniam panaudojimui; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad nuoseklus požiūris į gyvavimo ciklą prasideda jau projektuojant automobilį ir gamybos procese apima visą aplinkai svarbų poveikį, žinoma, apima ir naudojimo etapą ir galiausiai – perdirbimą ir (arba) parengimą vėlesniam pakartotiniam panaudojimui;

| 44. | nurodo, kad šiuo visuotiniu požiūriu pirmiausia skatinamas naujų tvarių medžiagų kūrimas ir padedama siekti strategijoje „Europa 2020“ įtvirtintų su anglies dvideginiu susijusių tikslų; |
| --- | --- |

44.

nurodo, kad šiuo visuotiniu požiūriu pirmiausia skatinamas naujų tvarių medžiagų kūrimas ir padedama siekti strategijoje „Europa 2020“ įtvirtintų su anglies dvideginiu susijusių tikslų;

| 45. | pabrėžia, kad eksportuojant daugiau nei 75 proc. eksploatuoti netinkamų transporto priemonių gyvavimo ciklo pabaigoje prarandama daug galimų išteklių ir naujoms transporto priemonėms gaminti reikia naudoti naujus pirminius išteklius, kuriuos turime pirkti iš Azijos (retieji žemės elementai); |
| --- | --- |

45.

pabrėžia, kad eksportuojant daugiau nei 75 proc. eksploatuoti netinkamų transporto priemonių gyvavimo ciklo pabaigoje prarandama daug galimų išteklių ir naujoms transporto priemonėms gaminti reikia naudoti naujus pirminius išteklius, kuriuos turime pirkti iš Azijos (retieji žemės elementai);

| 46. | akcentuoja svarbų perdirbimo vaidmenį kuriant naujas darbo vietas ir mažinant priklausomumą nuo žaliavų tiekėjų; |
| --- | --- |

46.

akcentuoja svarbų perdirbimo vaidmenį kuriant naujas darbo vietas ir mažinant priklausomumą nuo žaliavų tiekėjų;

| 47. | todėl ragina dėti daugiau bendrų pastangų, kad eksploatuoti netinkamos transporto priemonės būtų daugiau naudojamos kaip ištekliai. Turėtų būti siekiama parengti aiškias perdirbimo įsipareigojimo taisykles ir skatinti tvarių medžiagų kūrimą. |
| --- | --- |

47.

todėl ragina dėti daugiau bendrų pastangų, kad eksploatuoti netinkamos transporto priemonės būtų daugiau naudojamos kaip ištekliai. Turėtų būti siekiama parengti aiškias perdirbimo įsipareigojimo taisykles ir skatinti tvarių medžiagų kūrimą.

| 48. | prašo priimant sprendimus, susijusius su automobilių pramonės ir susijusių klausimų vertinimu, daugiau dėmesio skirti naudotų automobilių rinkai ir vartotojų įpročių analizei; |
| --- | --- |

48.

prašo priimant sprendimus, susijusius su automobilių pramonės ir susijusių klausimų vertinimu, daugiau dėmesio skirti naudotų automobilių rinkai ir vartotojų įpročių analizei;

| 49. | apgailestauja, kad veiksmų plane naudotų automobilių rinkai skirtas tik vienas punktas, ir pažymi, kad ES rytinėms šalims būdingas senstantis automobilių parkas. Tokią padėtį lemia ryšys tarp naudotų automobilių pardavimo palankesnėmis kainomis, naujų automobilių kainų ir vidutinio grynojo darbo užmokesčio, taip pat žemesnio gyvenimo lygio; |
| --- | --- |

49.

apgailestauja, kad veiksmų plane naudotų automobilių rinkai skirtas tik vienas punktas, ir pažymi, kad ES rytinėms šalims būdingas senstantis automobilių parkas. Tokią padėtį lemia ryšys tarp naudotų automobilių pardavimo palankesnėmis kainomis, naujų automobilių kainų ir vidutinio grynojo darbo užmokesčio, taip pat žemesnio gyvenimo lygio;

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Europos automobilių gamintojų asociacijos (ACEA) duomenys:

1

http://www.acea.be/index.php/news/news_detail/passenger_car_registrations_-8.7_in_january_2013 (2013 2 21).

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/60

---

Regionų komiteto nuomonė. ES socialinių investicijų dokumentų rinkinys

2013/C 356/11

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Komisijos pasiūlytą strateginį požiūrį patvirtinus socialinių investicijų dokumentų rinkinį skirti daugiau dėmesio žmonių gebėjimų stiprinimui ir skatinti juos dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje siekiant didinti kiekvieno žmogaus gerovę, stiprinti ekonomiką ir padėti ES įveikus krizę tapti stipresne, darnesne ir konkurencingesne; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Komisijos pasiūlytą strateginį požiūrį patvirtinus socialinių investicijų dokumentų rinkinį skirti daugiau dėmesio žmonių gebėjimų stiprinimui ir skatinti juos dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje siekiant didinti kiekvieno žmogaus gerovę, stiprinti ekonomiką ir padėti ES įveikus krizę tapti stipresne, darnesne ir konkurencingesne;

| — | apgailestauja, kad Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nepaisoma vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesioginę informaciją apie socialines problemas ir atlieka pagrindinį vaidmenį koordinuodami ir skatindami šių problemų sprendimo priemones; |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nepaisoma vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens. Vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesioginę informaciją apie socialines problemas ir atlieka pagrindinį vaidmenį koordinuodami ir skatindami šių problemų sprendimo priemones;

| — | nurodo, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų jau kuria ir įgyvendina programas, skirtas įveikti socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nurodytas problemas. Todėl reikėtų skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais; |
| --- | --- |

—

nurodo, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų jau kuria ir įgyvendina programas, skirtas įveikti socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nurodytas problemas. Todėl reikėtų skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais;

| — | ragina ES, susitarus su valstybėmis narėmis, apsvarstyti galimybę sukurti Europos sistemą socialinio būsto srityje, nes socialinis būstas atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant su benamyste susijusias problemas ir padeda įgyvendinti būsto užtikrinimo ir prevencines kovos su benamyste strategijas, kaip ragino Komisija; |
| --- | --- |

—

ragina ES, susitarus su valstybėmis narėmis, apsvarstyti galimybę sukurti Europos sistemą socialinio būsto srityje, nes socialinis būstas atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant su benamyste susijusias problemas ir padeda įgyvendinti būsto užtikrinimo ir prevencines kovos su benamyste strategijas, kaip ragino Komisija;

| — | nurodo, kad skiriant ESF lėšas reikėtų labiau orientuotis į realius piliečių poreikius ir suteikti vietos ir regionų valdžios institucijoms daugiau lankstumo nustatant vietos lygmens uždavinius; |
| --- | --- |

—

nurodo, kad skiriant ESF lėšas reikėtų labiau orientuotis į realius piliečių poreikius ir suteikti vietos ir regionų valdžios institucijoms daugiau lankstumo nustatant vietos lygmens uždavinius;

| — | ragina Komisiją parengti konkretų socialinių investicijų dokumentų rinkinio įgyvendinimo planą. Jis turėtų apimti stebėsenos, koordinavimo, tarpvalstybinių mainų ir abipusio mokymosi instrumentus, skirtus teminiams prioritetams, pavyzdžiui, jaunimo nedarbui, švietimui, benamystei, vaikų skurdui ir pagalbai neįgaliesiems arba asmenims, kuriems reikia globos. |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją parengti konkretų socialinių investicijų dokumentų rinkinio įgyvendinimo planą. Jis turėtų apimti stebėsenos, koordinavimo, tarpvalstybinių mainų ir abipusio mokymosi instrumentus, skirtus teminiams prioritetams, pavyzdžiui, jaunimo nedarbui, švietimui, benamystei, vaikų skurdui ir pagalbai neįgaliesiems arba asmenims, kuriems reikia globos.

| Pranešėjas | Ahmed ABOUTALEB (NL/ESP), Roterdamo miesto meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Europos Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“
  COM(2013) 83 final |

Pranešėjas

Ahmed ABOUTALEB (NL/ESP), Roterdamo miesto meras

Pamatinis dokumentas

Europos Komisijos komunikato Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Socialinės investicijos į augimą ir socialinę sanglaudą, visų pirma naudojant 2014–2020 m. Europos socialinio fondo lėšas“

COM(2013) 83 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Pagrindimas ir priežastys rengti nuomonę

| 1. | palankiai vertina Komisijos pasiūlytą strateginį požiūrį patvirtinus socialinių investicijų dokumentų rinkinį skirti daugiau dėmesio žmonių gebėjimų stiprinimui ir skatinti juos dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje siekiant didinti kiekvieno žmogaus gerovę, stiprinti ekonomiką ir padėti ES įveikus krizę tapti stipresne, darnesne ir konkurencingesne; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos pasiūlytą strateginį požiūrį patvirtinus socialinių investicijų dokumentų rinkinį skirti daugiau dėmesio žmonių gebėjimų stiprinimui ir skatinti juos dalyvauti visuomenės gyvenime ir darbo rinkoje siekiant didinti kiekvieno žmogaus gerovę, stiprinti ekonomiką ir padėti ES įveikus krizę tapti stipresne, darnesne ir konkurencingesne;

| 2. | primena savo nuomonę „Aktyvi įtrauktis“ (2008/C 257/01), kurioje pabrėžė vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, nes jos yra pagrindiniai subjektai įgyvendinant aktyvios įtraukties politiką; |
| --- | --- |

2.

primena savo nuomonę „Aktyvi įtrauktis“ (2008/C 257/01), kurioje pabrėžė vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, nes jos yra pagrindiniai subjektai įgyvendinant aktyvios įtraukties politiką;

| 3. | mano, kad tvarų augimą, subalansuotą biudžetą ir socialinę sanglaudą galima užtikrinti tik dedant daugiau pastangų kurti naujas darbo vietas ir gerinti socialinę apsaugą ir socialinę įtrauktį. Į tai būtina visapusiškai atsižvelgti Europos semestre ir užtikrinti, kad į priežiūros ir koordinavimo mechanizmus bus įtraukti visų pirma su deramu darbu ir skirtumų mažinimu susiję tikslai, taigi užtikrinti pusiausvyrą tarp ekonominių ir socialinių tikslų ir nuolatines pastangas skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius regionų skirtumus; |
| --- | --- |

3.

mano, kad tvarų augimą, subalansuotą biudžetą ir socialinę sanglaudą galima užtikrinti tik dedant daugiau pastangų kurti naujas darbo vietas ir gerinti socialinę apsaugą ir socialinę įtrauktį. Į tai būtina visapusiškai atsižvelgti Europos semestre ir užtikrinti, kad į priežiūros ir koordinavimo mechanizmus bus įtraukti visų pirma su deramu darbu ir skirtumų mažinimu susiję tikslai, taigi užtikrinti pusiausvyrą tarp ekonominių ir socialinių tikslų ir nuolatines pastangas skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą siekiant sumažinti ekonominius ir socialinius regionų skirtumus;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad su skurdu ir socialine atskirtimi susijusios problemos absoliučiais skaičiais yra ypač didelės miesto teritorijose, kuriose gyvena 80 proc. Europos gyventojų ir sukuriama 85 proc. ES BVP, tačiau kaimo vietovėse, dėl mažų pajamų ir mažo gyventojų tankumo, santykinai vertinant, kyla didelių socialinių problemų. Nepaisant to, kad miestas klesti, šios socialinės problemos telkiasi tam tikruose rajonuose ir sukuria skurdo zonas. |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad su skurdu ir socialine atskirtimi susijusios problemos absoliučiais skaičiais yra ypač didelės miesto teritorijose, kuriose gyvena 80 proc. Europos gyventojų ir sukuriama 85 proc. ES BVP, tačiau kaimo vietovėse, dėl mažų pajamų ir mažo gyventojų tankumo, santykinai vertinant, kyla didelių socialinių problemų. Nepaisant to, kad miestas klesti, šios socialinės problemos telkiasi tam tikruose rajonuose ir sukuria skurdo zonas.

Bendrosios pastabos

| 5. | pabrėžia, kad kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi svarbiausia visiems piliečiams užtikrinti, kaip tai numatyta ES pagrindinių teisių chartijoje, lygias galimybes pasinaudoti pagrindinėmis visuotinės svarbos paslaugomis, t. y. apgyvendinimo, švietimo, sveikatos apsaugos, užimtumo ir socialinėmis paslaugomis. Viena išankstinių sąlygų siekiant šio tikslo yra visų visuomenės sluoksnių piliečių solidarumas. Skirstant šias pagrindines paslaugas būtina taikyti visapusišką požiūrį orientuojantis į trumpalaikę ir ilgalaikę perspektyvą, nes tokiu būdu piliečiai tampa pagrindiniais sprendimų paieškos proceso dalyviais; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad kovoje su skurdu ir socialine atskirtimi svarbiausia visiems piliečiams užtikrinti, kaip tai numatyta ES pagrindinių teisių chartijoje, lygias galimybes pasinaudoti pagrindinėmis visuotinės svarbos paslaugomis, t. y. apgyvendinimo, švietimo, sveikatos apsaugos, užimtumo ir socialinėmis paslaugomis. Viena išankstinių sąlygų siekiant šio tikslo yra visų visuomenės sluoksnių piliečių solidarumas. Skirstant šias pagrindines paslaugas būtina taikyti visapusišką požiūrį orientuojantis į trumpalaikę ir ilgalaikę perspektyvą, nes tokiu būdu piliečiai tampa pagrindiniais sprendimų paieškos proceso dalyviais;

| 6. | ragina visas ES institucijas aiškiai įsipareigoti skatinti piliečių dalyvavimą visuose politikos plėtojimo etapuose – pradedant svarstymu ir baigiant įgyvendinimu. Šiuo ypatingu laikotarpiu svarbiausia atkurti pasitikėjimą mūsų demokratinėmis institucijomis. Tai galime padaryti demonstruodami visapusišką dėmesį piliečių poreikiams ir lūkesčiams. Be to, ieškodami atsakymų bendruomenės lygmeniu ir išnaudodami piliečių energiją, dalyvavimą ir piliečių žinias apie tikruosius vietos lygmens poreikius, bus paprasčiau surasti realistiškus ir veiksmingus socialinių problemų sprendimus. Investuojant į bendruomenes smulkesniu nei vietos lygmeniu sukuriamos stabilios kaimynystės, kurios darys teigiamą poveikį saugumo suvokimui; |
| --- | --- |

6.

ragina visas ES institucijas aiškiai įsipareigoti skatinti piliečių dalyvavimą visuose politikos plėtojimo etapuose – pradedant svarstymu ir baigiant įgyvendinimu. Šiuo ypatingu laikotarpiu svarbiausia atkurti pasitikėjimą mūsų demokratinėmis institucijomis. Tai galime padaryti demonstruodami visapusišką dėmesį piliečių poreikiams ir lūkesčiams. Be to, ieškodami atsakymų bendruomenės lygmeniu ir išnaudodami piliečių energiją, dalyvavimą ir piliečių žinias apie tikruosius vietos lygmens poreikius, bus paprasčiau surasti realistiškus ir veiksmingus socialinių problemų sprendimus. Investuojant į bendruomenes smulkesniu nei vietos lygmeniu sukuriamos stabilios kaimynystės, kurios darys teigiamą poveikį saugumo suvokimui;

| 7. | palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, kad už užimtumą ir socialinę politiką pirmiausia atsako valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos, ir tokiu būdu atsižvelgia į subsidiarumo principą; |
| --- | --- |

7.

palankiai vertina tai, kad Komisija pripažįsta, kad už užimtumą ir socialinę politiką pirmiausia atsako valstybės narės ir vietos ir regionų valdžios institucijos, ir tokiu būdu atsižvelgia į subsidiarumo principą;

| 8. | pritaria Komisijos nuomonei, kad kovojant su nedarbu svarbiausia yra daugiau dėmesio skirti naujų darbo vietų kūrimo, nedarbo mažinimo, mokymosi visą gyvenimą skatinimo priemonėms, veiksmams, kuriais siekiama stiprinti konkurencingumą darbo rinkoje, taip pat švietimui, mokymui, lygių galimybių skatinimui ir kitoms priemonėms, skirtoms gerinti žmonių įgūdžius ir galimybes. Šios priemonės apima ir judumo sąlygų darbuotojams sudarymą ir mikropaskolų suteikimą norintiems kurti arba plėsti savo verslą; |
| --- | --- |

8.

pritaria Komisijos nuomonei, kad kovojant su nedarbu svarbiausia yra daugiau dėmesio skirti naujų darbo vietų kūrimo, nedarbo mažinimo, mokymosi visą gyvenimą skatinimo priemonėms, veiksmams, kuriais siekiama stiprinti konkurencingumą darbo rinkoje, taip pat švietimui, mokymui, lygių galimybių skatinimui ir kitoms priemonėms, skirtoms gerinti žmonių įgūdžius ir galimybes. Šios priemonės apima ir judumo sąlygų darbuotojams sudarymą ir mikropaskolų suteikimą norintiems kurti arba plėsti savo verslą;

| 9. | apgailestauja, kad Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nepaisoma vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens. Didžiosios daugumos europiečių gyvenime vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį – tai jų valdoma gyvenamoji aplinka, darbo vieta arba mokymosi įstaiga arba pagalba neįgaliesiems ar asmenims, kuriems reikalinga globa. Vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu teikiama daugiausia socialinių paslaugų ir išmokama didelė socialinių išmokų dalis; |
| --- | --- |

9.

apgailestauja, kad Komisijos socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nepaisoma vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens. Didžiosios daugumos europiečių gyvenime vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį – tai jų valdoma gyvenamoji aplinka, darbo vieta arba mokymosi įstaiga arba pagalba neįgaliesiems ar asmenims, kuriems reikalinga globa. Vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu teikiama daugiausia socialinių paslaugų ir išmokama didelė socialinių išmokų dalis;

| 10. | mano, kad svarbesnis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo priimant sprendimus bus naudingas įgyvendinant integruotas aktyvios įtraukties strategijas, kaip ragino Europos Parlamentas ir Europos Komisija; Vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesioginę informaciją apie socialines problemas ir atlieka vieną pagrindinių vaidmenų koordinuojant ir įgyvendinant šių problemų sprendimo priemones. Įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus būtina turėti patirties sprendžiant socialines problemas. Todėl vietos ir regionų institucijoms turi tekti esminis vaidmuo vykstant Europos semestrui ir deryboms dėl nacionalinių reformų programų (NRP) ir jų įgyvendinimo; |
| --- | --- |

10.

mano, kad svarbesnis vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo priimant sprendimus bus naudingas įgyvendinant integruotas aktyvios įtraukties strategijas, kaip ragino Europos Parlamentas ir Europos Komisija; Vietos ir regionų valdžios institucijos turi tiesioginę informaciją apie socialines problemas ir atlieka vieną pagrindinių vaidmenų koordinuojant ir įgyvendinant šių problemų sprendimo priemones. Įgyvendinant strategijos „Europa 2020“ tikslus būtina turėti patirties sprendžiant socialines problemas. Todėl vietos ir regionų institucijoms turi tekti esminis vaidmuo vykstant Europos semestrui ir deryboms dėl nacionalinių reformų programų (NRP) ir jų įgyvendinimo;

| 11. | pabrėžia, kad darbas turi apsimokėti. Tai reiškia, kad reikia garantuoti tinkamą minimalų darbo užmokestį ir geros kokybės darbo vietas. Asmenims, kurie (laikinai) (dar) negali dirbti, būtina užtikrinti tinkamą pragyvenimą, suteikiant vienodas galimybes naudotis prevencinėmis, gebėjimų stiprinimo ir aktyvumo skatinimo paslaugomis. Todėl RK ragina Europos Komisiją atsižvelgti į poreikį įgyvendinti 1992 m. Tarybos Rekomendaciją dėl minimalių pajamų; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad darbas turi apsimokėti. Tai reiškia, kad reikia garantuoti tinkamą minimalų darbo užmokestį ir geros kokybės darbo vietas. Asmenims, kurie (laikinai) (dar) negali dirbti, būtina užtikrinti tinkamą pragyvenimą, suteikiant vienodas galimybes naudotis prevencinėmis, gebėjimų stiprinimo ir aktyvumo skatinimo paslaugomis. Todėl RK ragina Europos Komisiją atsižvelgti į poreikį įgyvendinti 1992 m. Tarybos Rekomendaciją dėl minimalių pajamų;

| 12. | pabrėžia, kad vietos valdžios institucijos turi išnaudoti visų miesto vietovėse gyvenančių ir dirbančių žmonių, pilietinės visuomenės ir įmonių energiją. Reikėtų skatinti socialinių verslininkų novatoriškumą – jie gali pasiūlyti naujus sprendimus, kaip patenkinti paslaugų ir infrastruktūros poreikį. Regionai ir miestai turėtų stengtis bendradarbiauti kuriant produktyvias partnerystes su privačiu sektoriumi ir pilietinės visuomenės grupėmis, kartu skatinant tikrą ir visapusišką piliečių dalyvavimą visuose socialinių inovacijų etapuose (idėjų, planavimo, bandymo, kūrimo ir įgyvendinimo); |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad vietos valdžios institucijos turi išnaudoti visų miesto vietovėse gyvenančių ir dirbančių žmonių, pilietinės visuomenės ir įmonių energiją. Reikėtų skatinti socialinių verslininkų novatoriškumą – jie gali pasiūlyti naujus sprendimus, kaip patenkinti paslaugų ir infrastruktūros poreikį. Regionai ir miestai turėtų stengtis bendradarbiauti kuriant produktyvias partnerystes su privačiu sektoriumi ir pilietinės visuomenės grupėmis, kartu skatinant tikrą ir visapusišką piliečių dalyvavimą visuose socialinių inovacijų etapuose (idėjų, planavimo, bandymo, kūrimo ir įgyvendinimo);

| 13. | mano, kad vietos ir regionų lygmeniu rengiant socialinės įtraukties ir integracijos priemones visų gyventojų dalyvavimas yra labai svarbus; neturėtų būti skirstoma į trečiųjų šalių piliečius ir ES piliečius. Atkreipia dėmesį į tai, kad naujų atvykėlių antplūdis, susidaręs dėl judumo ES viduje, lemia iššūkius, susijusius su piliečiams teikiamų viešųjų paslaugų ir priežiūros pritaikymu būsto, užimtumo ir švietimo srityse. Pagrindiniai integracijos reikalavimai ES piliečiams iš esmės nesiskiria nuo reikalavimų kitiems atvykėliams. Jiems tenka įveikti su nauja kalba, naujomis institucijomis ir, tam tikrais atvejais, su skirtingomis socialinėmis normomis susijusius iššūkius; |
| --- | --- |

13.

mano, kad vietos ir regionų lygmeniu rengiant socialinės įtraukties ir integracijos priemones visų gyventojų dalyvavimas yra labai svarbus; neturėtų būti skirstoma į trečiųjų šalių piliečius ir ES piliečius. Atkreipia dėmesį į tai, kad naujų atvykėlių antplūdis, susidaręs dėl judumo ES viduje, lemia iššūkius, susijusius su piliečiams teikiamų viešųjų paslaugų ir priežiūros pritaikymu būsto, užimtumo ir švietimo srityse. Pagrindiniai integracijos reikalavimai ES piliečiams iš esmės nesiskiria nuo reikalavimų kitiems atvykėliams. Jiems tenka įveikti su nauja kalba, naujomis institucijomis ir, tam tikrais atvejais, su skirtingomis socialinėmis normomis susijusius iššūkius;

| 14. | apgailestauja, kad Komisija tik iš dalies aptaria Europos Parlamento pranešimą savo iniciatyva dėl socialinių investicijų (2012 m. liepos 25 d., 2012/2003 INI), kuriame raginama užtikrinti geresnį valdymą siekiant strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinių tikslų, tačiau nesiūlo skirti jokių papildomų išteklių. Socialinių investicijų dokumentų rinkinyje neturėtų būti apsiribojama tik valstybėms narėms skirtomis politinėmis rekomendacijomis ir paskelbimu apie keletą teisėkūros iniciatyvų. Ypač krizės laikotarpiu į Europos ir nacionalinius biudžetus reikėtų stengtis įtraukti užimtumo ir socialinių investicijų programas; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad Komisija tik iš dalies aptaria Europos Parlamento pranešimą savo iniciatyva dėl socialinių investicijų (2012 m. liepos 25 d., 2012/2003 INI), kuriame raginama užtikrinti geresnį valdymą siekiant strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir socialinių tikslų, tačiau nesiūlo skirti jokių papildomų išteklių. Socialinių investicijų dokumentų rinkinyje neturėtų būti apsiribojama tik valstybėms narėms skirtomis politinėmis rekomendacijomis ir paskelbimu apie keletą teisėkūros iniciatyvų. Ypač krizės laikotarpiu į Europos ir nacionalinius biudžetus reikėtų stengtis įtraukti užimtumo ir socialinių investicijų programas;

| 15. | nurodo, kad socialinių investicijų dokumentų rinkinyje pateikiama išsami informacija apie Europos socialines tendencijas. Naudoti duomenys ir informacija yra pagrįsti nacionalinėmis arba regioninėmis tendencijomis ir statistika. Tokia apibendrinta informacija nepakankamai atskleidžia vietoje kylančias problemas arba skirtingus miestų ir regionų arba nacionalinio lygmens socialinius poreikius ir skurdo lygius. Siekiant užtikrinti, kad socialinių uždavinių įgyvendinimui skirtos priemonės būtų veiksmingos ir našios, būtina surinkti įrodymus, kokios priemonės veikia gerai, o kokios – ne. RK ragina Europos institucijas vietos ir regionų lygmeniu rinkti duomenis ir informaciją apie socialines tendencijas ir patikrinti bei įvertinti regionų ir vietos valdžios institucijų, ypač didelių miestų įgyvendinamas socialinės įtraukties priemones; |
| --- | --- |

15.

nurodo, kad socialinių investicijų dokumentų rinkinyje pateikiama išsami informacija apie Europos socialines tendencijas. Naudoti duomenys ir informacija yra pagrįsti nacionalinėmis arba regioninėmis tendencijomis ir statistika. Tokia apibendrinta informacija nepakankamai atskleidžia vietoje kylančias problemas arba skirtingus miestų ir regionų arba nacionalinio lygmens socialinius poreikius ir skurdo lygius. Siekiant užtikrinti, kad socialinių uždavinių įgyvendinimui skirtos priemonės būtų veiksmingos ir našios, būtina surinkti įrodymus, kokios priemonės veikia gerai, o kokios – ne. RK ragina Europos institucijas vietos ir regionų lygmeniu rinkti duomenis ir informaciją apie socialines tendencijas ir patikrinti bei įvertinti regionų ir vietos valdžios institucijų, ypač didelių miestų įgyvendinamas socialinės įtraukties priemones;

| 16. | atkreipia dėmesį į nuolatinę diskriminaciją dėl lyties, kurią vis dar patiria nepalankias sąlygas darbo rinkoje turintys asmenys (pavyzdžiui, moterys ir vieniši tėvai), ir palankiai vertina tai, kad Europos Komisija suvokia šią problemą ir nori skirti jai atitinkamą dėmesį; |
| --- | --- |

16.

atkreipia dėmesį į nuolatinę diskriminaciją dėl lyties, kurią vis dar patiria nepalankias sąlygas darbo rinkoje turintys asmenys (pavyzdžiui, moterys ir vieniši tėvai), ir palankiai vertina tai, kad Europos Komisija suvokia šią problemą ir nori skirti jai atitinkamą dėmesį;

| 17. | pripažįsta, kad komunikatas galėtų reikšti esminį persilaužimą socialinę politiką apibrėžiant kaip investicijas į visuomenę, o ne kaip rinkos žlugimo sąnaudas. Toks socialinės politikos apibrėžimas skatintų naują politikos priemonių orientavimą – nuo koreguojančių priemonių pereinant prie prevencinių priemonių, tokiu būdu problemos, pavyzdžiui, socialinė atskirtis, būtų sprendžiamos prieš joms įsisenėjant ir sulėtinant globos poreikio atsiradimą, skatinant asmeninį savarankiškumą ir vyresnių žmonių aktyvumą; |
| --- | --- |

17.

pripažįsta, kad komunikatas galėtų reikšti esminį persilaužimą socialinę politiką apibrėžiant kaip investicijas į visuomenę, o ne kaip rinkos žlugimo sąnaudas. Toks socialinės politikos apibrėžimas skatintų naują politikos priemonių orientavimą – nuo koreguojančių priemonių pereinant prie prevencinių priemonių, tokiu būdu problemos, pavyzdžiui, socialinė atskirtis, būtų sprendžiamos prieš joms įsisenėjant ir sulėtinant globos poreikio atsiradimą, skatinant asmeninį savarankiškumą ir vyresnių žmonių aktyvumą;

| 18. | palankiai vertina tai, kad 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Taryba pripažino poreikį stiprinti Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinę dimensiją. Iššūkis – suteikti ES instrumentus, kurie padėtų išlaikyti potencialą visose valstybėse narėse siekti tikros ekonominės konvergencijos ir socialinės pažangos, užuot pasikliovus vidaus devalvacijos mechanizmais, kuriais galima tik spręsti asimetrinio pobūdžio sukrėtimų pasekmes. Todėl laukia Komisijos komunikato dėl EPS socialinės dimensijos, kurį numatoma pateikti 2013 m. spalio pradžioje; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina tai, kad 2013 m. birželio 27–28 d. Europos Vadovų Taryba pripažino poreikį stiprinti Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinę dimensiją. Iššūkis – suteikti ES instrumentus, kurie padėtų išlaikyti potencialą visose valstybėse narėse siekti tikros ekonominės konvergencijos ir socialinės pažangos, užuot pasikliovus vidaus devalvacijos mechanizmais, kuriais galima tik spręsti asimetrinio pobūdžio sukrėtimų pasekmes. Todėl laukia Komisijos komunikato dėl EPS socialinės dimensijos, kurį numatoma pateikti 2013 m. spalio pradžioje;

| 19. | mano, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinė dimensija galėtų, kaip nurodė Europos Parlamentas (1), remtis „Socialinių investicijų paktu“, parengtu pagal „Euro plius“ pakto pavyzdį. Taip būtų nustatyti privalomi socialinių investicijų tikslai, kuriuos valstybės narės turėtų įvykdyti, kad įgyvendintų strategijoje „Europa 2020“ nustatytus užimtumo, socialinius ir švietimo tikslus; valstybės narės ypač turėtų išnagrinėti galimybę nustatyti tikslus ir įgyvendinti veiksmus siekiant struktūrinio nedarbo lygio procentinio dydžio. Atsižvelgiant į SESV 148 straipsnį ir vadovaujant Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybai (EPSCO) į Socialinių investicijų paktą reikėtų įtraukti užimtumo ir socialinės politikos rezultatų suvestinę siekiant nustatyti užimtumo ir socialinės pusiausvyros trūkumus, galinčius kelti pavojų Ekonominės ir pinigų sąjungos stabilumui; |
| --- | --- |

19.

mano, kad Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinė dimensija galėtų, kaip nurodė Europos Parlamentas (1), remtis „Socialinių investicijų paktu“, parengtu pagal „Euro plius“ pakto pavyzdį. Taip būtų nustatyti privalomi socialinių investicijų tikslai, kuriuos valstybės narės turėtų įvykdyti, kad įgyvendintų strategijoje „Europa 2020“ nustatytus užimtumo, socialinius ir švietimo tikslus; valstybės narės ypač turėtų išnagrinėti galimybę nustatyti tikslus ir įgyvendinti veiksmus siekiant struktūrinio nedarbo lygio procentinio dydžio. Atsižvelgiant į SESV 148 straipsnį ir vadovaujant Užimtumo, socialinės politikos, sveikatos ir vartotojų reikalų tarybai (EPSCO) į Socialinių investicijų paktą reikėtų įtraukti užimtumo ir socialinės politikos rezultatų suvestinę siekiant nustatyti užimtumo ir socialinės pusiausvyros trūkumus, galinčius kelti pavojų Ekonominės ir pinigų sąjungos stabilumui;

| 20. | ragina Europos Komisiją toliau tirti galimybes sukurti Europos Sąjungos bedarbio pašalpų sistemą, galinčią veikti kaip EPS lygmens automatinė stabilizavimo priemonė; |
| --- | --- |

20.

ragina Europos Komisiją toliau tirti galimybes sukurti Europos Sąjungos bedarbio pašalpų sistemą, galinčią veikti kaip EPS lygmens automatinė stabilizavimo priemonė;

| 21. | palankiai vertina tai, kad Europos Vadovų Tarybos išvadose (2) pabrėžiama, kad „laikantis Stabilumo ir augimo pakto, pagal šio pakto prevencinę dalį galima išnaudoti esamos ES fiskalinės sistemos siūlomas galimybes suderinti rentabilių valstybės investicijų reikalingumą su fiskalinės drausmės tikslais“. Todėl tikisi, kad Komisija toliau svarstys klausimą dėl viešųjų išlaidų kokybės, ir, be kitų dalykų, įvertins einamųjų išlaidų biudžeto deficito skaičiavimuose atskyrimą nuo investicijų, siekiant nepakenkti investicijoms, kurių grynoji grąža bus gauta tik praėjus nemažai laiko; |
| --- | --- |

21.

palankiai vertina tai, kad Europos Vadovų Tarybos išvadose (2) pabrėžiama, kad „laikantis Stabilumo ir augimo pakto, pagal šio pakto prevencinę dalį galima išnaudoti esamos ES fiskalinės sistemos siūlomas galimybes suderinti rentabilių valstybės investicijų reikalingumą su fiskalinės drausmės tikslais“. Todėl tikisi, kad Komisija toliau svarstys klausimą dėl viešųjų išlaidų kokybės, ir, be kitų dalykų, įvertins einamųjų išlaidų biudžeto deficito skaičiavimuose atskyrimą nuo investicijų, siekiant nepakenkti investicijoms, kurių grynoji grąža bus gauta tik praėjus nemažai laiko;

Rekomendacijos

| 22. | reikalauja, kad švietimas (formalusis ir neformalusis) turėtų būti esminis socialinių investicijų dokumentų rinkinio elementas. Nevienodos galimybės gauti išsilavinimą – ypač aukštos kokybės išsilavinimą, kurio metu jaunimas ruošiamas pasinaudoti įsidarbinimo galimybėmis įtraukiojoje informacinėje visuomenėje ir kuris padeda tapti aktyviais sudėtingos, demokratinės visuomenės nariais – yra lemiama kliūtis mažinant skurdą ir didinant ekonomikos augimą. Valstybės narės turi demonstruoti pasirengimą investuoti į visų amžiaus grupių švietimą ir mokymą visą gyvenimą, ypatingą dėmesį skirti ikimokykliniam ugdymui ir tretiniam išsilavinimui, verslo ir mokyklų bendradarbiavimui, mokymui darbo vietoje ir specialiajam mokymui, skirtam sektoriams, kuriuose trūksta darbuotojų (pavyzdžiui, medicinos sektoriui, švarioms technologijoms, IRT); |
| --- | --- |

22.

reikalauja, kad švietimas (formalusis ir neformalusis) turėtų būti esminis socialinių investicijų dokumentų rinkinio elementas. Nevienodos galimybės gauti išsilavinimą – ypač aukštos kokybės išsilavinimą, kurio metu jaunimas ruošiamas pasinaudoti įsidarbinimo galimybėmis įtraukiojoje informacinėje visuomenėje ir kuris padeda tapti aktyviais sudėtingos, demokratinės visuomenės nariais – yra lemiama kliūtis mažinant skurdą ir didinant ekonomikos augimą. Valstybės narės turi demonstruoti pasirengimą investuoti į visų amžiaus grupių švietimą ir mokymą visą gyvenimą, ypatingą dėmesį skirti ikimokykliniam ugdymui ir tretiniam išsilavinimui, verslo ir mokyklų bendradarbiavimui, mokymui darbo vietoje ir specialiajam mokymui, skirtam sektoriams, kuriuose trūksta darbuotojų (pavyzdžiui, medicinos sektoriui, švarioms technologijoms, IRT);

| 23. | teigiamai vertina Komisijos skiriamą dėmesį švietimui ir mokymui ir mano, kad profesiniam mokymui ir jo kokybei reikėtų skirti daugiau dėmesio, visų pirma įgyvendinti konkrečias priemones profesinio orientavimo, mokymo ir mokymosi etapais. Kad ES ekonomika būtų konkurencinga globalizuotame pasaulyje, mums reikia daugiau amatininkų, inžinierių ir technikų. Deja, ES vis mažiau žmonių nori įgyti profesinį išsilavinimą, nors jis teikia puikių galimybių įveikti nedarbą ir užtikrinti tvarią ekonomikos plėtrą; |
| --- | --- |

23.

teigiamai vertina Komisijos skiriamą dėmesį švietimui ir mokymui ir mano, kad profesiniam mokymui ir jo kokybei reikėtų skirti daugiau dėmesio, visų pirma įgyvendinti konkrečias priemones profesinio orientavimo, mokymo ir mokymosi etapais. Kad ES ekonomika būtų konkurencinga globalizuotame pasaulyje, mums reikia daugiau amatininkų, inžinierių ir technikų. Deja, ES vis mažiau žmonių nori įgyti profesinį išsilavinimą, nors jis teikia puikių galimybių įveikti nedarbą ir užtikrinti tvarią ekonomikos plėtrą;

| 24. | reikalauja tęstiniam ir nuolatiniam profesiniam mokymui skirti tinkamą dėmesį. Europos Sąjunga turėtų parengti pakankamai ilgalaikių priemonių ir užtikrinti pakankamą finansavimą iš ESF lėšų, kad būtų skatinamas profesinis mokymas; |
| --- | --- |

24.

reikalauja tęstiniam ir nuolatiniam profesiniam mokymui skirti tinkamą dėmesį. Europos Sąjunga turėtų parengti pakankamai ilgalaikių priemonių ir užtikrinti pakankamą finansavimą iš ESF lėšų, kad būtų skatinamas profesinis mokymas;

| 25. | pabrėžia, kad ypatingą dėmesį skiriant įsidarbinimo galimybių pasiūlos pusei, reikėtų nepamiršti daugiau dėmesio skirti paklausai darbo rinkoje. Tiesa tai, kad dauguma bedarbių yra mažai kvalifikuoti, o norint užimti laisvas darbo vietas reikalinga aukšta kvalifikacija, todėl šiuo krizės laikotarpiu paklausą reguliuojančias priemones turime papildyti pasiūla grindžiamomis priemonėmis, kurios neapsiribotų darbo rinkos reglamentavimo panaikinimo priemonėmis, darbo sąnaudų mažinimu ir bedarbių skatinimu imtis menkai apmokamo darbo. Žemos kvalifikacijos asmenų ir bedarbių kvalifikacija turėtų būti tobulinama suteikiant jiems reikalingus mokymosi pajėgumus; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad ypatingą dėmesį skiriant įsidarbinimo galimybių pasiūlos pusei, reikėtų nepamiršti daugiau dėmesio skirti paklausai darbo rinkoje. Tiesa tai, kad dauguma bedarbių yra mažai kvalifikuoti, o norint užimti laisvas darbo vietas reikalinga aukšta kvalifikacija, todėl šiuo krizės laikotarpiu paklausą reguliuojančias priemones turime papildyti pasiūla grindžiamomis priemonėmis, kurios neapsiribotų darbo rinkos reglamentavimo panaikinimo priemonėmis, darbo sąnaudų mažinimu ir bedarbių skatinimu imtis menkai apmokamo darbo. Žemos kvalifikacijos asmenų ir bedarbių kvalifikacija turėtų būti tobulinama suteikiant jiems reikalingus mokymosi pajėgumus;

| 26. | ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas skatinti geresnį būsimų gebėjimų poreikių numatymą, užtikrinti geresnį gebėjimų ir darbo rinkos poreikių derinimą ir sumažinti švietimo ir darbo sektoriaus atotrūkį. Ypač tai svarbu žemiausiuose darbo rinkos segmentuose, kur darbuotojų aktyvumą būtina skatinti lanksčiu ir nebiurokratiniu būdu. Pavyzdžiui, Nyderlanduose vyriausybė, įmonės ir švietimo institucijos pasirašė Technologijų paktą, kuriuo siekiama gerinti švietimo ir darbo rinkos sąsają technologijų sektoriuje ir tokiu būdu mažinti techninių darbuotojų trūkumą. technologijų paktas pasirašytas nacionaliniu lygiu, tačiau jį daugiausia sudaro veiksmai, kurie bus įgyvendinami taikant regioninį arba konkrečiam sektoriui pritaikytą požiūrį, pasinaudojant esamomis struktūromis, pavyzdžiui, Roterdame esančiais įvairiais vietos lygmens kompetencijos centrais (kenniswerkplaatsen) gabumų ugdymui, patrauklių sąlygų gyventi mieste kūrimui ir sveikatai; |
| --- | --- |

26.

ragina Komisiją, valstybes nares ir vietos ir regionų valdžios institucijas skatinti geresnį būsimų gebėjimų poreikių numatymą, užtikrinti geresnį gebėjimų ir darbo rinkos poreikių derinimą ir sumažinti švietimo ir darbo sektoriaus atotrūkį. Ypač tai svarbu žemiausiuose darbo rinkos segmentuose, kur darbuotojų aktyvumą būtina skatinti lanksčiu ir nebiurokratiniu būdu. Pavyzdžiui, Nyderlanduose vyriausybė, įmonės ir švietimo institucijos pasirašė Technologijų paktą, kuriuo siekiama gerinti švietimo ir darbo rinkos sąsają technologijų sektoriuje ir tokiu būdu mažinti techninių darbuotojų trūkumą. technologijų paktas pasirašytas nacionaliniu lygiu, tačiau jį daugiausia sudaro veiksmai, kurie bus įgyvendinami taikant regioninį arba konkrečiam sektoriui pritaikytą požiūrį, pasinaudojant esamomis struktūromis, pavyzdžiui, Roterdame esančiais įvairiais vietos lygmens kompetencijos centrais (kenniswerkplaatsen) gabumų ugdymui, patrauklių sąlygų gyventi mieste kūrimui ir sveikatai;

| 27. | pabrėžia, kad būtina kuo geriausiai išnaudoti visą turimą darbo jėgos potencialą. Mažai galimybių darbo rinkoje turintiems žmonėms galėtų būti taikomos paramos priemonės, priklausančios nacionalinių ir (arba) regionų ir vietos valdžios institucijų kompetencijai; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad būtina kuo geriausiai išnaudoti visą turimą darbo jėgos potencialą. Mažai galimybių darbo rinkoje turintiems žmonėms galėtų būti taikomos paramos priemonės, priklausančios nacionalinių ir (arba) regionų ir vietos valdžios institucijų kompetencijai;

| 28. | rekomenduoja tris pagrindinius Komisijos principus, kuriais ji remiasi siekdama pagerinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvią įtrauktį, t. y. pakankama parama pajamoms, aktyvi integracija ir kokybiškos paslaugos, papildyti dar vienu principu – (socialiniu) dalyvavimu. Dalyvavimas visuomenės gyvenime ir įtrauktis turi būti pagrindiniai veiksniai įgyvendinant mūsų socialinius siekius ir kuriant mūsų gerovės valstybes bei jas išsaugant stiprias. Piliečiams reikėtų suteikti galimybes kuo geriausiai išnaudoti visą savo potencialą ir taikyti bei vystyti savo gebėjimus, taip siekiant ekonominio savarankiškumo; |
| --- | --- |

28.

rekomenduoja tris pagrindinius Komisijos principus, kuriais ji remiasi siekdama pagerinti mažiausiai galimybių dalyvauti darbo rinkoje turinčių asmenų aktyvią įtrauktį, t. y. pakankama parama pajamoms, aktyvi integracija ir kokybiškos paslaugos, papildyti dar vienu principu – (socialiniu) dalyvavimu. Dalyvavimas visuomenės gyvenime ir įtrauktis turi būti pagrindiniai veiksniai įgyvendinant mūsų socialinius siekius ir kuriant mūsų gerovės valstybes bei jas išsaugant stiprias. Piliečiams reikėtų suteikti galimybes kuo geriausiai išnaudoti visą savo potencialą ir taikyti bei vystyti savo gebėjimus, taip siekiant ekonominio savarankiškumo;

| 29. | prašo išsamiau paaiškinti terminą „sąlygiškumas“, žvelgiant iš galimybės naudotis socialinėmis paslaugomis perspektyvos. Sąlygiškumą galima laikyti priimtinu, jei egzistuoja socialinių pervedimų sistemos, kurios piliečiams suteikia paramą ir paskatas grįžtant į darbo rinką arba naudotis švietimo ir mokymo paslaugomis; |
| --- | --- |

29.

prašo išsamiau paaiškinti terminą „sąlygiškumas“, žvelgiant iš galimybės naudotis socialinėmis paslaugomis perspektyvos. Sąlygiškumą galima laikyti priimtinu, jei egzistuoja socialinių pervedimų sistemos, kurios piliečiams suteikia paramą ir paskatas grįžtant į darbo rinką arba naudotis švietimo ir mokymo paslaugomis;

| 30. | atsižvelgdamas į tai, kad apie 56 mln. vyresnių nei 15 metų ES gyventojų neturi banko sąskaitos, RK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą kiekvienam Europos Sąjungos piliečiui suteikti teisę turėti pagrindinę banko sąskaitą; |
| --- | --- |

30.

atsižvelgdamas į tai, kad apie 56 mln. vyresnių nei 15 metų ES gyventojų neturi banko sąskaitos, RK palankiai vertina Komisijos pasiūlymą kiekvienam Europos Sąjungos piliečiui suteikti teisę turėti pagrindinę banko sąskaitą;

| 31. | palankiai vertina Komisijos ketinimą išnagrinėti kaip taikomos naujos finansinės priemonės, ir ypač kaip naudojama socialinė investicijų grąža ir socialinių investicijų obligacijos siekiant padidinti viešųjų socialinių investicijų poveikį; ragina Komisiją pateikti išsamesnių pasiūlymų šiuo klausimu pritaikant ES viešųjų pirkimų taisykles socialinei investicijų grąžai; Šiomis aplinkybėmis pritaria pasiūlymui atidaryti ES taupomąją sąskaitą, kuri užtikrintų ES papildomą finansavimą strategijoje „Europa 2020“ numatytiems užimtumo ir augimo tikslams pasiekti vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina Komisijos ketinimą išnagrinėti kaip taikomos naujos finansinės priemonės, ir ypač kaip naudojama socialinė investicijų grąža ir socialinių investicijų obligacijos siekiant padidinti viešųjų socialinių investicijų poveikį; ragina Komisiją pateikti išsamesnių pasiūlymų šiuo klausimu pritaikant ES viešųjų pirkimų taisykles socialinei investicijų grąžai; Šiomis aplinkybėmis pritaria pasiūlymui atidaryti ES taupomąją sąskaitą, kuri užtikrintų ES papildomą finansavimą strategijoje „Europa 2020“ numatytiems užimtumo ir augimo tikslams pasiekti vietos ir regionų lygmeniu;

| 32. | pabrėžia, kad valstybės narės, regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų pasinaudoti jų piliečių įvairove. Įtrauki kultūra, kurioje saugu išlikti unikaliu ir per tai užmegzti ryšį su kitais, yra išankstinė inovacijų sąlyga; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad valstybės narės, regionų ir vietos valdžios institucijos turėtų pasinaudoti jų piliečių įvairove. Įtrauki kultūra, kurioje saugu išlikti unikaliu ir per tai užmegzti ryšį su kitais, yra išankstinė inovacijų sąlyga;

| 33. | nurodo, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų jau kuria ir įgyvendina programas, skirtas įveikti socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nurodytas problemas. Šios programos apima „vieno langelio“ principo paslaugas (jaunimo tarnybas), regioninius jaunimo ir šeimų centrus, būsto užtikrinimo ir prevencines kovos su benamyste strategijas, socialinės investicijų grąžos strategijas, socialines obligacijas, talentų namus, vaikams palankią kaimynystę ir visapusišką dalyvavimą. Todėl reikėtų skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais. Vietos valdžios institucijų partnerystės ir bendradarbiavimas leidžia joms naudotis didesniais ištekliais ir išsamesne patirtimi, kartu skatinant platesnį dalyvavimą kūrimo procesuose su įvairių sektorių partneriais. Šia patirtimi reikėtų visapusiškai pasinaudoti kuriant socialinių investicijų dokumentų rinkinyje pasiūlytą žinių banką ir skatinant tokį keitimąsi patirtimi įgyvendinant Socialinių pokyčių ir inovacijų programą; |
| --- | --- |

33.

nurodo, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų jau kuria ir įgyvendina programas, skirtas įveikti socialinių investicijų dokumentų rinkinyje nurodytas problemas. Šios programos apima „vieno langelio“ principo paslaugas (jaunimo tarnybas), regioninius jaunimo ir šeimų centrus, būsto užtikrinimo ir prevencines kovos su benamyste strategijas, socialinės investicijų grąžos strategijas, socialines obligacijas, talentų namus, vaikams palankią kaimynystę ir visapusišką dalyvavimą. Todėl reikėtų skatinti vietos ir regionų valdžios institucijų keitimąsi geriausios praktikos pavyzdžiais. Vietos valdžios institucijų partnerystės ir bendradarbiavimas leidžia joms naudotis didesniais ištekliais ir išsamesne patirtimi, kartu skatinant platesnį dalyvavimą kūrimo procesuose su įvairių sektorių partneriais. Šia patirtimi reikėtų visapusiškai pasinaudoti kuriant socialinių investicijų dokumentų rinkinyje pasiūlytą žinių banką ir skatinant tokį keitimąsi patirtimi įgyvendinant Socialinių pokyčių ir inovacijų programą;

| 34. | nurodo, kad tiek Europos integracijos fondas (INTI), tiek ir ESR skyrė finansavimą integravimo programoms. Tačiau labai dažnai finansavimo šaltinis apribodavo teikiamų paslaugų apimtį. Reikėtų pabrėžti, kad atsižvelgiant į nuolat didėjantį ES judumą, naujoje biudžeto programoje reikėtų skirti finansavimą remti į kitas valstybes nares gyventi išvykusius ES piliečius, ir susiejant abiejų fondų prioritetus sukurti finansavimo programą visiems piliečiams, nepriklausomai nuo jų pilietybės. Šie nauji finansavimo biudžetai galėtų būti naudojami įtraukti ES piliečius į kalbų mokymosi ir orientavimo programas, glaudžiai bendradarbiaujant su kitais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, NVO ir, ypač su privačiu sektoriumi. Komisija turėtų pasinaudoti savo įtaka ir skatinti kai kurias siunčiančiųjų šalių vietos ir regionų valdžios institucijas naudotis ESF ir Europos regioninės plėtros fondo lėšomis ir daug investuoti į savo piliečių socialinį ir ekonominį vystymąsi; |
| --- | --- |

34.

nurodo, kad tiek Europos integracijos fondas (INTI), tiek ir ESR skyrė finansavimą integravimo programoms. Tačiau labai dažnai finansavimo šaltinis apribodavo teikiamų paslaugų apimtį. Reikėtų pabrėžti, kad atsižvelgiant į nuolat didėjantį ES judumą, naujoje biudžeto programoje reikėtų skirti finansavimą remti į kitas valstybes nares gyventi išvykusius ES piliečius, ir susiejant abiejų fondų prioritetus sukurti finansavimo programą visiems piliečiams, nepriklausomai nuo jų pilietybės. Šie nauji finansavimo biudžetai galėtų būti naudojami įtraukti ES piliečius į kalbų mokymosi ir orientavimo programas, glaudžiai bendradarbiaujant su kitais suinteresuotaisiais subjektais, pavyzdžiui, NVO ir, ypač su privačiu sektoriumi. Komisija turėtų pasinaudoti savo įtaka ir skatinti kai kurias siunčiančiųjų šalių vietos ir regionų valdžios institucijas naudotis ESF ir Europos regioninės plėtros fondo lėšomis ir daug investuoti į savo piliečių socialinį ir ekonominį vystymąsi;

| 35. | nurodo, kad nors migracija valstybėse narėse ir tarp jų piliečiams suteikė galimybių išgyventi ekonomikos nuosmukio laikotarpiu, tačiau reikėtų didesnės apimties ir ilgalaikių socialinių investicijų regionuose ir savivaldybėse, nes ten geriausiai suvokiami regionų ir bendruomenių ypatumai ir galima tvaresniu būdu įveikti krizę ir sumažinti spaudimą dėl darbo paieškos palikti savo namus, šeimas ir bendruomenę. Be to, žmonių galimybėms migruoti į kitas valstybes nares darbo ar mokymosi ar kitų galimybių paieškos tikslais gali kilti pavojus dėl nepakankamų kalbos įgūdžių; gali prireikti atnaujinti pastangas kalbos mokymui stiprinti ir taip skatinti trumpalaikę migraciją, kol bus surasti labiau ilgalaikiai sprendimai. Ir, aišku, tokiu būdu bus dar labiau stiprinama socialinė įtrauktis; |
| --- | --- |

35.

nurodo, kad nors migracija valstybėse narėse ir tarp jų piliečiams suteikė galimybių išgyventi ekonomikos nuosmukio laikotarpiu, tačiau reikėtų didesnės apimties ir ilgalaikių socialinių investicijų regionuose ir savivaldybėse, nes ten geriausiai suvokiami regionų ir bendruomenių ypatumai ir galima tvaresniu būdu įveikti krizę ir sumažinti spaudimą dėl darbo paieškos palikti savo namus, šeimas ir bendruomenę. Be to, žmonių galimybėms migruoti į kitas valstybes nares darbo ar mokymosi ar kitų galimybių paieškos tikslais gali kilti pavojus dėl nepakankamų kalbos įgūdžių; gali prireikti atnaujinti pastangas kalbos mokymui stiprinti ir taip skatinti trumpalaikę migraciją, kol bus surasti labiau ilgalaikiai sprendimai. Ir, aišku, tokiu būdu bus dar labiau stiprinama socialinė įtrauktis;

| 36. | pritaria Komisijos požiūriui į demografinių pokyčių ir senėjančios visuomenės poveikį vietos lygiu, dėl kurio kyla nauji socialinės infrastruktūros ir viešųjų erdvių prieinamumo poreikiai. Kartu didėjant vyresnio amžiaus žmonių skurdui tampa reikalingos tvarios socialinės apsaugos sistemos ir paslaugos, kurios turi būti prieinamos ir įperkamos visiems; Reikėtų pereiti nuo koreguojančio prie prevencinio modelio, kuris prailgintų gyventojų funkcinį savarankiškumą ir santykinę integraciją, įgyvendinimo. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos propagavimui tarp Europos žmonių ir vietoj institucinio požiūrio vadovautis bendruomeniniu požiūriu; |
| --- | --- |

36.

pritaria Komisijos požiūriui į demografinių pokyčių ir senėjančios visuomenės poveikį vietos lygiu, dėl kurio kyla nauji socialinės infrastruktūros ir viešųjų erdvių prieinamumo poreikiai. Kartu didėjant vyresnio amžiaus žmonių skurdui tampa reikalingos tvarios socialinės apsaugos sistemos ir paslaugos, kurios turi būti prieinamos ir įperkamos visiems; Reikėtų pereiti nuo koreguojančio prie prevencinio modelio, kuris prailgintų gyventojų funkcinį savarankiškumą ir santykinę integraciją, įgyvendinimo. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti vyresnių žmonių aktyvumo ir sveikatos propagavimui tarp Europos žmonių ir vietoj institucinio požiūrio vadovautis bendruomeniniu požiūriu;

| 37. | apgailestauja, kad Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Ilgalaikė priežiūra senėjančioje visuomenėje. Uždaviniai ir politinės galimybės“ nenagrinėjamas vyresnio amžiaus žmonių skurdo, socialinės atskirties ir deramų pajamų klausimas, o šie veiksniai gali lemti didesnį ilgalaikės priežiūros poreikį. Be to, RK pasigenda išsamesnės analizės apie tai, kaip struktūrinių fondų lėšomis būtų galima skatinti investicijas į ilgalaikę priežiūrą; |
| --- | --- |

37.

apgailestauja, kad Komisijos tarnybų darbiniame dokumente „Ilgalaikė priežiūra senėjančioje visuomenėje. Uždaviniai ir politinės galimybės“ nenagrinėjamas vyresnio amžiaus žmonių skurdo, socialinės atskirties ir deramų pajamų klausimas, o šie veiksniai gali lemti didesnį ilgalaikės priežiūros poreikį. Be to, RK pasigenda išsamesnės analizės apie tai, kaip struktūrinių fondų lėšomis būtų galima skatinti investicijas į ilgalaikę priežiūrą;

| 38. | laikosi nuomonės, kad socialinių investicijų dokumentų rinkinys turėtų būti neatsiejamas nuo tvirtesnio socialinės ekonomikos vaidmens pripažinimo atsižvelgiant į tai, kad ES socialinės ekonomikos įmonių yra 2 mln. (t. y. 10 proc. visų Europos įmonių), šiame sektoriuje dirba daugiau kaip 11 mln. samdomų darbuotojų (arba 6 proc. visų ES dirbančiųjų). Todėl dar kartą ragina parengti Europos savidraudos draugijos statutą, kuriam Europos Parlamentas pritarė 2013 m. kovo mėn.; |
| --- | --- |

38.

laikosi nuomonės, kad socialinių investicijų dokumentų rinkinys turėtų būti neatsiejamas nuo tvirtesnio socialinės ekonomikos vaidmens pripažinimo atsižvelgiant į tai, kad ES socialinės ekonomikos įmonių yra 2 mln. (t. y. 10 proc. visų Europos įmonių), šiame sektoriuje dirba daugiau kaip 11 mln. samdomų darbuotojų (arba 6 proc. visų ES dirbančiųjų). Todėl dar kartą ragina parengti Europos savidraudos draugijos statutą, kuriam Europos Parlamentas pritarė 2013 m. kovo mėn.;

| 39. | pabrėžia sveikatos ir socialinės rūpybos sektorių bendradarbiavimo ir formaliųjų ir neformaliųjų bendruomenės tinklų bendradarbiavimo svarbą. Reikia žinių apie įvairias kaimynų teikiamos paramos formas ir apie papildomą savanorių, profesionalų ir kaimynų vaidmenį teikiant pagalbą. Profesionalai turėtų glaudžiau bendradarbiauti su vietos bendruomenėmis, kuriose bendradarbiavimo ir pagalbinė veikla gali sustiprinti kaimynų teikiamą pagalbą ir savanorių atliekamą darbą ir kartu tarpininkauti jos paieškoje. Šį naują požiūrį į valdymą, sėkmingai taikomą kai kuriose Europos šalyse, reikėtų skatinti Europos lygmens priemonėmis siekiant skleisti geriausią praktiką visoje Europoje; Tai yra tinkamas būdas įgyvendinti sistemas, kurios apimtų tiek informaciją apie piliečius (socialinė ir medicininė istorija), tiek prieigą prie informacijos apie esamus išteklius ir paslaugas (paslaugų ir išteklių, taikomų novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, pažangios nuotolinės pagalbos, nuotolinės stebėsenos, katalogas ar rodyklė); |
| --- | --- |

39.

pabrėžia sveikatos ir socialinės rūpybos sektorių bendradarbiavimo ir formaliųjų ir neformaliųjų bendruomenės tinklų bendradarbiavimo svarbą. Reikia žinių apie įvairias kaimynų teikiamos paramos formas ir apie papildomą savanorių, profesionalų ir kaimynų vaidmenį teikiant pagalbą. Profesionalai turėtų glaudžiau bendradarbiauti su vietos bendruomenėmis, kuriose bendradarbiavimo ir pagalbinė veikla gali sustiprinti kaimynų teikiamą pagalbą ir savanorių atliekamą darbą ir kartu tarpininkauti jos paieškoje. Šį naują požiūrį į valdymą, sėkmingai taikomą kai kuriose Europos šalyse, reikėtų skatinti Europos lygmens priemonėmis siekiant skleisti geriausią praktiką visoje Europoje; Tai yra tinkamas būdas įgyvendinti sistemas, kurios apimtų tiek informaciją apie piliečius (socialinė ir medicininė istorija), tiek prieigą prie informacijos apie esamus išteklius ir paslaugas (paslaugų ir išteklių, taikomų novatoriškų technologijų, pavyzdžiui, pažangios nuotolinės pagalbos, nuotolinės stebėsenos, katalogas ar rodyklė);

| 40. | ragina ES, susitarus su valstybėmis narėmis, apsvarstyti galimybę sukurti Europos sistemą socialinio būsto srityje, kaip siūlyta 2011 m. spalio mėn. RK nuomonėje ir 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucijoje. Nors socialinio būsto srityje ES nesuteikiama išskirtinė kompetencija, daugelis ES politikos sričių (konkurencijos politika, vidaus rinka, struktūriniai fondai, energijos vartojimo efektyvumo politika, aplinkosaugos normos...) turi tiesioginį poveikį socialiniam būstui. Todėl norint užtikrinti pagrindinių teisių ir ES politikos priemonių, turinčių poveikį būsto klausimams, darną, būtina koordinavimo sistema. Atsižvelgdamas į tai, RK primena, kad pagal ES sutartį viešosios institucijos turi teisę spręsti, kaip organizuoti socialinio būsto sritį, ir kokie namų ūkiai gali jį gauti. RK taip pat mano, kad socialinis būstas yra pagrindinis veiksnys siekiant sanglaudos ir jį reikėtų skirti ne tik socialiai pažeidžiamoms grupėms, tuo būdu skatinant socialinę įvairovę; |
| --- | --- |

40.

ragina ES, susitarus su valstybėmis narėmis, apsvarstyti galimybę sukurti Europos sistemą socialinio būsto srityje, kaip siūlyta 2011 m. spalio mėn. RK nuomonėje ir 2013 m. birželio 11 d. Europos Parlamento rezoliucijoje. Nors socialinio būsto srityje ES nesuteikiama išskirtinė kompetencija, daugelis ES politikos sričių (konkurencijos politika, vidaus rinka, struktūriniai fondai, energijos vartojimo efektyvumo politika, aplinkosaugos normos...) turi tiesioginį poveikį socialiniam būstui. Todėl norint užtikrinti pagrindinių teisių ir ES politikos priemonių, turinčių poveikį būsto klausimams, darną, būtina koordinavimo sistema. Atsižvelgdamas į tai, RK primena, kad pagal ES sutartį viešosios institucijos turi teisę spręsti, kaip organizuoti socialinio būsto sritį, ir kokie namų ūkiai gali jį gauti. RK taip pat mano, kad socialinis būstas yra pagrindinis veiksnys siekiant sanglaudos ir jį reikėtų skirti ne tik socialiai pažeidžiamoms grupėms, tuo būdu skatinant socialinę įvairovę;

| 41. | primena valstybėms narėms ir Komisijai, kad išlaidos socialinio būsto sektoriuje padeda patenkinti socialinius poreikius, kaip strateginių socialinių investicijų pagrindas; jos taip pat padeda tvariai prisidėti kuriant vietos lygmens darbo vietas, kurių negalima perkelti į kitas vietas, stabilizuoti ekonomiką neleidžiant susidaryti nekilnojamojo turto burbulams, kovoti su klimato kaita ir energijos nepritekliumi. Be to, RK pabrėžia, kad socialinis būstas atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant su benamyste susijusias problemas ir padeda įgyvendinti būsto užtikrinimo ir prevencines kovos su benamyste strategijas, kaip ragino Komisija; |
| --- | --- |

41.

primena valstybėms narėms ir Komisijai, kad išlaidos socialinio būsto sektoriuje padeda patenkinti socialinius poreikius, kaip strateginių socialinių investicijų pagrindas; jos taip pat padeda tvariai prisidėti kuriant vietos lygmens darbo vietas, kurių negalima perkelti į kitas vietas, stabilizuoti ekonomiką neleidžiant susidaryti nekilnojamojo turto burbulams, kovoti su klimato kaita ir energijos nepritekliumi. Be to, RK pabrėžia, kad socialinis būstas atlieka svarbų vaidmenį sprendžiant su benamyste susijusias problemas ir padeda įgyvendinti būsto užtikrinimo ir prevencines kovos su benamyste strategijas, kaip ragino Komisija;

| 42. | palankiai vertina tai, kad benamystė įtraukta į socialinių investicijų dokumentų rinkinį kaip vienas iš teminių prioritetų ir pritaria valstybėms narėms adresuotam raginimui „spręsti benamystės klausimą, taikant išsamias strategijas, grindžiamas prevencija ir metodais, pagal kuriuos siekiama asmenims užtikrinti nuolatinį būstą, peržiūrint iškeldinimo taisykles ir praktiką, taip pat atsižvelgiant į šiame dokumentų rinkinyje pateiktas kovos su benamyste gaires“. RK ragina Komisiją parengti konkrečią ES sistemą padėti suinteresuotiesiems subjektams ir, visų pirma, atitinkamoms nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms siekti pažangos sprendžiant su benamyste susijusias problemas, atsižvelgiant į šiuo klausimu parengtą Regionų komiteto nuomonę savo iniciatyva; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina tai, kad benamystė įtraukta į socialinių investicijų dokumentų rinkinį kaip vienas iš teminių prioritetų ir pritaria valstybėms narėms adresuotam raginimui „spręsti benamystės klausimą, taikant išsamias strategijas, grindžiamas prevencija ir metodais, pagal kuriuos siekiama asmenims užtikrinti nuolatinį būstą, peržiūrint iškeldinimo taisykles ir praktiką, taip pat atsižvelgiant į šiame dokumentų rinkinyje pateiktas kovos su benamyste gaires“. RK ragina Komisiją parengti konkrečią ES sistemą padėti suinteresuotiesiems subjektams ir, visų pirma, atitinkamoms nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms siekti pažangos sprendžiant su benamyste susijusias problemas, atsižvelgiant į šiuo klausimu parengtą Regionų komiteto nuomonę savo iniciatyva;

| 43. | pabrėžia, kad norėdami sėkmingai įgyvendinti savo socialinius tikslus, turime pakeisti savo požiūrį, kad galėtume gerinti rezultatų kokybę naudos gavėjams ir užtikrinti veiksmingumą ir našumą. Socialinės inovacijos reikalingos kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir turėtų būti įtrauktos į struktūrinių fondų reglamentus ir atlikti svarbų vaidmenį programoje „Horizontas 2020“ bei gauti veiksmingą ES socialinių permainų ir inovacijų programos paramą; Todėl siekiant veiksmingiau įgyvendinti numatytus tikslus, reikia remtis strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėmis iniciatyvomis, visų pirma Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planu; |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad norėdami sėkmingai įgyvendinti savo socialinius tikslus, turime pakeisti savo požiūrį, kad galėtume gerinti rezultatų kokybę naudos gavėjams ir užtikrinti veiksmingumą ir našumą. Socialinės inovacijos reikalingos kovojant su skurdu ir socialine atskirtimi ir turėtų būti įtrauktos į struktūrinių fondų reglamentus ir atlikti svarbų vaidmenį programoje „Horizontas 2020“ bei gauti veiksmingą ES socialinių permainų ir inovacijų programos paramą; Todėl siekiant veiksmingiau įgyvendinti numatytus tikslus, reikia remtis strategijos „Europa 2020“ pavyzdinėmis iniciatyvomis, visų pirma Europos kovos su skurdu ir socialine atskirtimi planu;

| 44. | nurodo, kad šiuolaikinėse visuomenėse nuo mokslų ir technologijų priklauso ne tik ekonomikos augimas, bet ir socialinė gerovė ir pažanga. Tačiau mokslo ir mokslinių tyrimų bei visuomenės ir piliečių sąveika daugeliu atvejų yra nepakankama, o kartais jos iš viso nėra. Todėl būsimoje Europos mokslinių tyrimų rėmimo politikoje būtina skirti dėmesio ne tik technologijų mokslams, bet ir socialiniams ir humanitariniams mokslams, kad būtų galima įgyti atitinkamas praktines žinias ir ištirti konkrečių gyvenamųjų rajonų ir retai apgyvendintų vietovių problemas ir gyvenimo sąlygas bei perduoti tokias praktines žinias už miestų ir teritorijų planavimo politiką atsakingiems pareigūnams. Kaupiant susistemintas žinias apie politinių intervencijos priemonių veiksmingumą, priežastis, kodėl jos „veikia“ ir kokioms socialinėms grupėms bei kokiomis sąlygomis jos daro poveikį, ypatingai rekomenduojami dabartiniai vertinamieji mokslinių tyrimų projektai; RK palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, kurių ji imasi socialinėms inovacijoms remti ir jos pastangas keistis žiniomis apie su inovacijomis susijusią patirtį; |
| --- | --- |

44.

nurodo, kad šiuolaikinėse visuomenėse nuo mokslų ir technologijų priklauso ne tik ekonomikos augimas, bet ir socialinė gerovė ir pažanga. Tačiau mokslo ir mokslinių tyrimų bei visuomenės ir piliečių sąveika daugeliu atvejų yra nepakankama, o kartais jos iš viso nėra. Todėl būsimoje Europos mokslinių tyrimų rėmimo politikoje būtina skirti dėmesio ne tik technologijų mokslams, bet ir socialiniams ir humanitariniams mokslams, kad būtų galima įgyti atitinkamas praktines žinias ir ištirti konkrečių gyvenamųjų rajonų ir retai apgyvendintų vietovių problemas ir gyvenimo sąlygas bei perduoti tokias praktines žinias už miestų ir teritorijų planavimo politiką atsakingiems pareigūnams. Kaupiant susistemintas žinias apie politinių intervencijos priemonių veiksmingumą, priežastis, kodėl jos „veikia“ ir kokioms socialinėms grupėms bei kokiomis sąlygomis jos daro poveikį, ypatingai rekomenduojami dabartiniai vertinamieji mokslinių tyrimų projektai; RK palankiai vertina Komisijos iniciatyvas, kurių ji imasi socialinėms inovacijoms remti ir jos pastangas keistis žiniomis apie su inovacijomis susijusią patirtį;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 1989 m. ES regionų politika skatina darnų miestų vystymąsi. Pasitelkdama savo struktūrinius fondus regionų politika investuoja į projektus, kuriais skatinamas geras vietos valdymas, propaguojama tvari miesto aplinka, stiprinama socialinė įtrauktis ir lygybė, atgaivinamos miestų teritorijos, didinamas ekonomikos augimas ir kuriamos darbo vietos. Atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų artumą piliečiams ir jų patirtį identifikuoti vietos poreikius ir lūkesčius, reikėtų pabrėžti, kad esamą finansavimo struktūrą reikia labiau pritaikyti vietos poreikiams, suteikiant miestams ir miestų teritorijoms galimybę imtis didesnės atsakomybės ir vadovavimo koordinuojant integruotus požiūrius miestų ar metropolinių zonų lygiu. Norint skatinti teritorinę sanglaudą ir integruotus regioninius požiūrius, reikėtų tobulinti Europos socialinio fondo ir Europos regioninės plėtros fondo koordinavimą; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad nuo 1989 m. ES regionų politika skatina darnų miestų vystymąsi. Pasitelkdama savo struktūrinius fondus regionų politika investuoja į projektus, kuriais skatinamas geras vietos valdymas, propaguojama tvari miesto aplinka, stiprinama socialinė įtrauktis ir lygybė, atgaivinamos miestų teritorijos, didinamas ekonomikos augimas ir kuriamos darbo vietos. Atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų artumą piliečiams ir jų patirtį identifikuoti vietos poreikius ir lūkesčius, reikėtų pabrėžti, kad esamą finansavimo struktūrą reikia labiau pritaikyti vietos poreikiams, suteikiant miestams ir miestų teritorijoms galimybę imtis didesnės atsakomybės ir vadovavimo koordinuojant integruotus požiūrius miestų ar metropolinių zonų lygiu. Norint skatinti teritorinę sanglaudą ir integruotus regioninius požiūrius, reikėtų tobulinti Europos socialinio fondo ir Europos regioninės plėtros fondo koordinavimą;

| 46. | pritaria pasiūlymui bent 20 proc. ESF lėšų kiekvienoje valstybėje narėje skirti socialinės įtraukties skatinimui ir kovai su skurdu. RK pageidautų papildomų užtikrinimų šioje srityje, kuriomis būtų užtikrinama, kad finansavimas bus tinkamai valdomas ir taikomas siekiant padėti tiems, kuriems labiausiai reikalinga pagalba. Šiuo atveju gali reikėti kiekvienoje valstybėje narėje skirti finansavimą regionų pagrindu, užuot skyrus lėšas centralizuotu būdu, remiantis kriterijais, padedančiais nustatyti, kur paramos priemonių poreikis didžiausias (skurdo rodikliai, BVP vienam gyventojui, užimtumas, išsilavinimo lygis, imigracija ir t.t.); |
| --- | --- |

46.

pritaria pasiūlymui bent 20 proc. ESF lėšų kiekvienoje valstybėje narėje skirti socialinės įtraukties skatinimui ir kovai su skurdu. RK pageidautų papildomų užtikrinimų šioje srityje, kuriomis būtų užtikrinama, kad finansavimas bus tinkamai valdomas ir taikomas siekiant padėti tiems, kuriems labiausiai reikalinga pagalba. Šiuo atveju gali reikėti kiekvienoje valstybėje narėje skirti finansavimą regionų pagrindu, užuot skyrus lėšas centralizuotu būdu, remiantis kriterijais, padedančiais nustatyti, kur paramos priemonių poreikis didžiausias (skurdo rodikliai, BVP vienam gyventojui, užimtumas, išsilavinimo lygis, imigracija ir t.t.);

| 47. | ragina nedelsiant įgyvendinti Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir pabrėžia poreikį į jaunimo garantijų programas įtraukti jaunimą iki 30 m. Pritaria Komisijos Rekomendacijai dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos, kurios tikslas yra ankstyvosios intervencijos priemonės mokyklos nebaigusiems, darbo netekusiems arba iš profesinio mokymo pasitraukusiems asmenims. Atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinė atsakomybė už jos įgyvendinimą tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. Reiškia gilų susirūpinimą dėl nepakankamo jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimo visu būsimu programavimo laikotarpiu (6 mlrd. eurų) ir ragina skubos tvarka didelę dalį naujos Jaunimo užimtumo iniciatyvai numatytos biudžeto išlaidų kategorijos lėšų skirti jau pirmaisiais daugiametės finansinės programos metais. Taikant NUTS II tinkamumo kriterijus nereikėtų pasikliauti vien 25 proc. jaunimo nedarbo kriterijumi, – reikėtų atsižvelgti ir į didelį nukrypimą regionų lygmeniu nuo vidutinio jaunimo nedarbo rodiklio nacionaliniu lygmeniu; |
| --- | --- |

47.

ragina nedelsiant įgyvendinti Jaunimo užimtumo iniciatyvą ir pabrėžia poreikį į jaunimo garantijų programas įtraukti jaunimą iki 30 m. Pritaria Komisijos Rekomendacijai dėl Jaunimo garantijų iniciatyvos, kurios tikslas yra ankstyvosios intervencijos priemonės mokyklos nebaigusiems, darbo netekusiems arba iš profesinio mokymo pasitraukusiems asmenims. Atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinė atsakomybė už jos įgyvendinimą tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. Reiškia gilų susirūpinimą dėl nepakankamo jaunimo užimtumo iniciatyvos finansavimo visu būsimu programavimo laikotarpiu (6 mlrd. eurų) ir ragina skubos tvarka didelę dalį naujos Jaunimo užimtumo iniciatyvai numatytos biudžeto išlaidų kategorijos lėšų skirti jau pirmaisiais daugiametės finansinės programos metais. Taikant NUTS II tinkamumo kriterijus nereikėtų pasikliauti vien 25 proc. jaunimo nedarbo kriterijumi, – reikėtų atsižvelgti ir į didelį nukrypimą regionų lygmeniu nuo vidutinio jaunimo nedarbo rodiklio nacionaliniu lygmeniu;

| 48. | nurodo, kad skiriant ESF lėšas reikėtų labiau orientuotis į realius piliečių poreikius ir suteikti vietos ir regionų valdžios institucijoms daugiau lankstumo nustatant vietos lygmens uždavinius. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų dalyvauti nustatant ESF prioritetus ir valdant ESF lėšas. Teisės aktų požiūriu, reglamente dėl būsimo ESF reikėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti didesnį vaidmenį strateginiame ESF valdyme. RK taip pat prašo įpareigoti ESF valdančias institucijas įrodyti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvavo nustatant veiklos programų ir vėlesnio strateginio ESF valdymo prioritetus. |
| --- | --- |

48.

nurodo, kad skiriant ESF lėšas reikėtų labiau orientuotis į realius piliečių poreikius ir suteikti vietos ir regionų valdžios institucijoms daugiau lankstumo nustatant vietos lygmens uždavinius. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų dalyvauti nustatant ESF prioritetus ir valdant ESF lėšas. Teisės aktų požiūriu, reglamente dėl būsimo ESF reikėtų vietos ir regionų valdžios institucijoms skirti didesnį vaidmenį strateginiame ESF valdyme. RK taip pat prašo įpareigoti ESF valdančias institucijas įrodyti, kad vietos ir regionų valdžios institucijos dalyvavo nustatant veiklos programų ir vėlesnio strateginio ESF valdymo prioritetus.

| 49. | Konkrečiau kalbant, atsižvelgdamas į ankstesnes savo nuomones dėl ES miestų vystymosi darbotvarkės ir ES 2012 m. Kopenhagos aukščiausio lygio susitikimo, RK mano, kad yra labai daug galimybių, kurios sustiprintų konkretų miestų dalyvavimą: veiklos programos, kuriose daugiausia dėmesio skiriama miestams; miestų, kaip tarpinių institucijų, dalyvavimas ir veikla ESF valdybose, valdymo komitetuose ir patariamosiose grupėse; be to, ESF valdančiosios institucijos galėtų bendradarbiauti su miestais kuriant ir įgyvendinant programas. Kai kuriems didiesiems miestams gali būti tikslinga parengti savo veiklos programas; |
| --- | --- |

49.

Konkrečiau kalbant, atsižvelgdamas į ankstesnes savo nuomones dėl ES miestų vystymosi darbotvarkės ir ES 2012 m. Kopenhagos aukščiausio lygio susitikimo, RK mano, kad yra labai daug galimybių, kurios sustiprintų konkretų miestų dalyvavimą: veiklos programos, kuriose daugiausia dėmesio skiriama miestams; miestų, kaip tarpinių institucijų, dalyvavimas ir veikla ESF valdybose, valdymo komitetuose ir patariamosiose grupėse; be to, ESF valdančiosios institucijos galėtų bendradarbiauti su miestais kuriant ir įgyvendinant programas. Kai kuriems didiesiems miestams gali būti tikslinga parengti savo veiklos programas;

| 50. | ragina ESF lėšomis skatinti inovatyvius paslaugų modelius ir parengti naują teisinę sistemą, kad būtų galima sudaryti sąlygas kurti ir finansuoti bendruomenių pagrindu teikiamas paslaugas, skirtas remti darbo politikos priemonių įgyvendinimą; |
| --- | --- |

50.

ragina ESF lėšomis skatinti inovatyvius paslaugų modelius ir parengti naują teisinę sistemą, kad būtų galima sudaryti sąlygas kurti ir finansuoti bendruomenių pagrindu teikiamas paslaugas, skirtas remti darbo politikos priemonių įgyvendinimą;

| 51. | atkreipia dėmesį, kad ES Bendrosios žemės ūkio politikos biudžetas yra penkis kartus didesnis už Europos socialinio fondo biudžetą. Tai, žinoma, susiję su tuo, kad BŽŪP yra vienintelė bendra ES politika, o socialinės politikos finansavimas labai priklauso nuo nacionalinių ir subnacionalinių biudžetų. Tačiau šią neatitiktį viešoji nuomonė gali vertinti ir kaip įrodymą, kad ES socialinei politikai skiriamas nepakankamas prioritetas. Todėl RK reikalauja, kad atnaujintą dėmesį ES socialinei politikai turi lydėti ir ESF išteklių didinimas; |
| --- | --- |

51.

atkreipia dėmesį, kad ES Bendrosios žemės ūkio politikos biudžetas yra penkis kartus didesnis už Europos socialinio fondo biudžetą. Tai, žinoma, susiję su tuo, kad BŽŪP yra vienintelė bendra ES politika, o socialinės politikos finansavimas labai priklauso nuo nacionalinių ir subnacionalinių biudžetų. Tačiau šią neatitiktį viešoji nuomonė gali vertinti ir kaip įrodymą, kad ES socialinei politikai skiriamas nepakankamas prioritetas. Todėl RK reikalauja, kad atnaujintą dėmesį ES socialinei politikai turi lydėti ir ESF išteklių didinimas;

| 52. | palankiai vertina Europos Komisijos planuojamas integruotas teritorines investicijas naujojo Europos struktūrinių fondų programavimo laikotarpio metu, siekiant sutvirtinti socialinį, ekonominį ir fizinį vystymąsi. Atsižvelgiant į miestų svarbą socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai, parama turi gerokai viršyti siūlomą 5 proc. minimalią normą; |
| --- | --- |

52.

palankiai vertina Europos Komisijos planuojamas integruotas teritorines investicijas naujojo Europos struktūrinių fondų programavimo laikotarpio metu, siekiant sutvirtinti socialinį, ekonominį ir fizinį vystymąsi. Atsižvelgiant į miestų svarbą socialinei, ekonominei ir teritorinei sanglaudai, parama turi gerokai viršyti siūlomą 5 proc. minimalią normą;

| 53. | pabrėžia, kad griežtus ES teisės aktus dėl viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos reikėtų geriau suderinti su socialinės politikos priemonėmis, kad šias būtų galima veiksmingiau plėtoti ir įgyvendinti. Siekdamas šio suderinimo, RK ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą pagerinti pagal SESV 14 straipsnį teikiamų visuotinės svarbos socialinių paslaugų kokybę ir prieinamumą; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad griežtus ES teisės aktus dėl viešųjų pirkimų ir valstybės pagalbos reikėtų geriau suderinti su socialinės politikos priemonėmis, kad šias būtų galima veiksmingiau plėtoti ir įgyvendinti. Siekdamas šio suderinimo, RK ragina Europos Komisiją pateikti pasiūlymą pagerinti pagal SESV 14 straipsnį teikiamų visuotinės svarbos socialinių paslaugų kokybę ir prieinamumą;

| 54. | rekomenduoja šį dokumentą įgyvendinti užtikrinant glaudžią sinergiją su kitais prie šio komunikato pridedamais Komisijos tarnybų darbo dokumentais siekiant nuoseklaus ir veiksmingesnio įgyvendinimo. RK ragina Komisiją savo darbe taikyti holistinį požiūrį ir šiame procese tiesiogiai bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

54.

rekomenduoja šį dokumentą įgyvendinti užtikrinant glaudžią sinergiją su kitais prie šio komunikato pridedamais Komisijos tarnybų darbo dokumentais siekiant nuoseklaus ir veiksmingesnio įgyvendinimo. RK ragina Komisiją savo darbe taikyti holistinį požiūrį ir šiame procese tiesiogiai bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 55. | ragina Komisiją parengti konkretų socialinių investicijų dokumentų rinkinio įgyvendinimo planą. Jis turėtų apimti stebėsenos, koordinavimo, tarpvalstybinių mainų ir abipusio mokymosi instrumentus, skirtus teminiams prioritetams, pavyzdžiui, jaunimo nedarbui, švietimui, benamystei, vaikų skurdui ir pagalbai neįgaliesiems arba asmenims, kuriems reikia globos. Europos semestro metu reikėtų konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant metines augimo apžvalgas ir skirti joms didesnį vaidmenį atliekant pažangos stebėseną. Valstybės narės turėtų būti raginamos didinti konsultavimąsi su vietos ir regionų valdžios institucijomis, jų informavimą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, nes socialinės investicijos yra labai svarbus elementas vietos ir regionų valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

55.

ragina Komisiją parengti konkretų socialinių investicijų dokumentų rinkinio įgyvendinimo planą. Jis turėtų apimti stebėsenos, koordinavimo, tarpvalstybinių mainų ir abipusio mokymosi instrumentus, skirtus teminiams prioritetams, pavyzdžiui, jaunimo nedarbui, švietimui, benamystei, vaikų skurdui ir pagalbai neįgaliesiems arba asmenims, kuriems reikia globos. Europos semestro metu reikėtų konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis rengiant metines augimo apžvalgas ir skirti joms didesnį vaidmenį atliekant pažangos stebėseną. Valstybės narės turėtų būti raginamos didinti konsultavimąsi su vietos ir regionų valdžios institucijomis, jų informavimą ir dalyvavimą sprendimų priėmimo procesuose, nes socialinės investicijos yra labai svarbus elementas vietos ir regionų valdžios institucijoms.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  2012 m. lapkričio 20 d. rezoliucija dėl Socialinių investicijų pakto kaip atsako į krizę.

1

(2)  2012 m. gruodžio 13–14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados. I skyrius. Ekonomikos politika, 2 dalis.

2

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/68

---

Regionų komiteto nuomonė. Veiksmų planas „Verslumas 2020“

2013/C 356/12

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pripažįsta šio veiksmų plano reikšmę ir pabrėžia, kad norint sėkmingai įgyvendinti šio plano tikslus, būtina, kad valdžios institucijos tarpusavyje koordinuotų savo veiksmus viršvalstybiniu, nacionaliniu ir – svarbiausia – regioniniu ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

—

pripažįsta šio veiksmų plano reikšmę ir pabrėžia, kad norint sėkmingai įgyvendinti šio plano tikslus, būtina, kad valdžios institucijos tarpusavyje koordinuotų savo veiksmus viršvalstybiniu, nacionaliniu ir – svarbiausia – regioniniu ir vietos lygmeniu;

| — | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai būtinai turi dalyvauti įgyvendinant veiksmų planą, nes vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai mažųjų ir vidutinių įmonių ir verslo rėmėjų esantis valdymo lygmuo, be to, dauguma MVĮ savo veiklą vykdo regioninėse ir vietos rinkose; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai būtinai turi dalyvauti įgyvendinant veiksmų planą, nes vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai mažųjų ir vidutinių įmonių ir verslo rėmėjų esantis valdymo lygmuo, be to, dauguma MVĮ savo veiklą vykdo regioninėse ir vietos rinkose;

| — | pabrėžia, kad nuo 2010 m. Regionų komiteto teikiamas Verslaus Europos regiono (VER) apdovanojimas galėtų tapti europiniu pavyzdžiu, kaip plėtoti ir įgyvendinti verslumui palankią politiką, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikti tikslinę paramą ir kurti į ateitį orientuotas strategijas; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad nuo 2010 m. Regionų komiteto teikiamas Verslaus Europos regiono (VER) apdovanojimas galėtų tapti europiniu pavyzdžiu, kaip plėtoti ir įgyvendinti verslumui palankią politiką, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikti tikslinę paramą ir kurti į ateitį orientuotas strategijas;

| — | pabrėžia, kad kur kas didesnis vaidmuo turėtų tekti savarankiškam darbui ir verslo plėtrai, jie turėtų būti vertinami kaip realistiška ir sveikintina alternatyva; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu toliau skatinti socialinį verslumą kaip vertingą alternatyvą tradiciniams verslo vykdymo būdams – tiek siekiant pelno, tiek jo nesiekiant; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad kur kas didesnis vaidmuo turėtų tekti savarankiškam darbui ir verslo plėtrai, jie turėtų būti vertinami kaip realistiška ir sveikintina alternatyva; atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu toliau skatinti socialinį verslumą kaip vertingą alternatyvą tradiciniams verslo vykdymo būdams – tiek siekiant pelno, tiek jo nesiekiant;

| — | pabrėžia, jog Europa turi įtikinti jaunimą, kad verslumas siūlo perspektyvią ir daug žadančią karjerą ateityje, ir šitaip pagyvinti verslumo dvasią; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi įgaliojimus remti švietimą ir suteikti jam verslumo matmenį. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, jog Europa turi įtikinti jaunimą, kad verslumas siūlo perspektyvią ir daug žadančią karjerą ateityje, ir šitaip pagyvinti verslumo dvasią; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi įgaliojimus remti švietimą ir suteikti jam verslumo matmenį.

| Pranešėjas | Pranešėjas Paweł ADAMOWICZ (PL / ELP), Gdansko miesto vadovas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui VEIKSMŲ PLANAS „VERSLUMAS 2020“ – Verslumo dvasios atkūrimas Europoje.
  COM(2012) 795 final |

Pranešėjas

Pranešėjas Paweł ADAMOWICZ (PL / ELP), Gdansko miesto vadovas

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui VEIKSMŲ PLANAS „VERSLUMAS 2020“ – Verslumo dvasios atkūrimas Europoje.

COM(2012) 795 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl veiksmų plano „Verslumas 2020“, kuriuo siekiama Europoje puoselėti verslumo kultūrą, sukurti geresnes finansavimo sąlygas, teikti aukštos kokybės verslo paramos paslaugas, propaguoti sektinus pavyzdžius ir pasiekti tam tikras visuomenės grupes; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos komunikatą dėl veiksmų plano „Verslumas 2020“, kuriuo siekiama Europoje puoselėti verslumo kultūrą, sukurti geresnes finansavimo sąlygas, teikti aukštos kokybės verslo paramos paslaugas, propaguoti sektinus pavyzdžius ir pasiekti tam tikras visuomenės grupes;

| 2. | dar kartą pareiškia visiškai pritariąs veiksmams, kuriais puoselėjamas verslumas ir panaikinamos MVĮ vystymuisi trukdančios kliūtys, nes taip pripažįstama, kad jos turi didelės įtakos didinant Europos Sąjungos konkurencingumą; |
| --- | --- |

2.

dar kartą pareiškia visiškai pritariąs veiksmams, kuriais puoselėjamas verslumas ir panaikinamos MVĮ vystymuisi trukdančios kliūtys, nes taip pripažįstama, kad jos turi didelės įtakos didinant Europos Sąjungos konkurencingumą;

| 3. | pabrėžia, kad visos valdžios institucijos visais lygmenimis turėtų stengtis racionalizuoti leidimų suteikimo ir kontrolės procedūras ir kitas žinybines priemones. Jos turėtų siekti paprastesnių informacijos mainų, bendros terminijos ir veiklos valdymo sistemų, per kurias būtų galima automatiškai gauti informaciją iš kitų sistemų ir duomenų bazių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad visos valdžios institucijos visais lygmenimis turėtų stengtis racionalizuoti leidimų suteikimo ir kontrolės procedūras ir kitas žinybines priemones. Jos turėtų siekti paprastesnių informacijos mainų, bendros terminijos ir veiklos valdymo sistemų, per kurias būtų galima automatiškai gauti informaciją iš kitų sistemų ir duomenų bazių;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu nedelsiant įgyvendinti jau priimtus sprendimus. Tolesnės teorinės diskusijos nepadės kurti verslo aplinkos; |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad labai svarbu nedelsiant įgyvendinti jau priimtus sprendimus. Tolesnės teorinės diskusijos nepadės kurti verslo aplinkos;

| 5. | pabrėžia, kad pastarojo laikotarpio ekonominis nuosmukis sudavė stiprų smūgį Europos mažųjų ir vidutinių įmonių verslininkams, ypač periferiniuose regionuose, kuriuose labai padaugėjo verslo nesėkmių; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad pastarojo laikotarpio ekonominis nuosmukis sudavė stiprų smūgį Europos mažųjų ir vidutinių įmonių verslininkams, ypač periferiniuose regionuose, kuriuose labai padaugėjo verslo nesėkmių;

| 6. | pripažįsta, jog norint, kad Europos ekonomika atsigautų, taip pat siekiant augimo ir didesnės socialinės sanglaudos, labai svarbu sukurti verslui tinkamą aplinką ir sklandžiai veikiančią vidaus rinką; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, jog norint, kad Europos ekonomika atsigautų, taip pat siekiant augimo ir didesnės socialinės sanglaudos, labai svarbu sukurti verslui tinkamą aplinką ir sklandžiai veikiančią vidaus rinką;

| 7. | pabrėžia, kad norint pasiekti gerų rezultatų, labai svarbios yra vietos ir regiono verslo sąlygos: reikėtų stengtis ugdyti gebėjimą diegti inovacijas ir formuoti į atviras inovacijas orientuotą mąstyseną – visa tai reikėtų kurti efektyviai naudojant žinias iš įvairių šaltinių, plėtojant motyvuojantį dialogą, užtikrinant bendradarbiavimą ir kūrybinę bendraautorystę; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad norint pasiekti gerų rezultatų, labai svarbios yra vietos ir regiono verslo sąlygos: reikėtų stengtis ugdyti gebėjimą diegti inovacijas ir formuoti į atviras inovacijas orientuotą mąstyseną – visa tai reikėtų kurti efektyviai naudojant žinias iš įvairių šaltinių, plėtojant motyvuojantį dialogą, užtikrinant bendradarbiavimą ir kūrybinę bendraautorystę;

| 8. | mano, kad šis veiksmų planas yra reikalingas norint paskatinti bendrojoje rinkoje verslininkams sudaryti palankią aplinką ir atitinkamai prisidėti prie ekonomikos atgaivinimo visoje ES; |
| --- | --- |

8.

mano, kad šis veiksmų planas yra reikalingas norint paskatinti bendrojoje rinkoje verslininkams sudaryti palankią aplinką ir atitinkamai prisidėti prie ekonomikos atgaivinimo visoje ES;

| 9. | pritaria veiksmų plane pasirinktiems prioritetams, kuriuos atspindi jame nurodyti trys ramsčiai (verslumo ugdymo ir mokymo skatinimas, tinkamos verslui aplinkos kūrimas, sektini pavyzdžiai ir konkrečių visuomenės grupių pasiekimas), ir palankiai vertina veiksmų plane numatomus pasiekti rezultatus; |
| --- | --- |

9.

pritaria veiksmų plane pasirinktiems prioritetams, kuriuos atspindi jame nurodyti trys ramsčiai (verslumo ugdymo ir mokymo skatinimas, tinkamos verslui aplinkos kūrimas, sektini pavyzdžiai ir konkrečių visuomenės grupių pasiekimas), ir palankiai vertina veiksmų plane numatomus pasiekti rezultatus;

| 10. | pabrėžia, kad kur kas didesnis vaidmuo turėtų tekti savarankiškam darbui ir verslo plėtrai, jie turėtų būti vertinami kaip realistiška ir sveikintina alternatyva. Tai labai svarbios Europos ekonomikos konkurencingumo didinimo sudėtinės dalys, todėl šioje srityje reikalinga integruota ir daugiapakopė parama; tai reiškia, kad visi valdžios lygmenys turi imtis priemonių, kad pastebimai sumažintų savarankiškai dirbantiems asmenims tenkančią administracinę naštą, pagerintų jų socialinę apsaugą, užtikrintų geresnes teises į pensiją ir sumažintų mokesčių naštą; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad kur kas didesnis vaidmuo turėtų tekti savarankiškam darbui ir verslo plėtrai, jie turėtų būti vertinami kaip realistiška ir sveikintina alternatyva. Tai labai svarbios Europos ekonomikos konkurencingumo didinimo sudėtinės dalys, todėl šioje srityje reikalinga integruota ir daugiapakopė parama; tai reiškia, kad visi valdžios lygmenys turi imtis priemonių, kad pastebimai sumažintų savarankiškai dirbantiems asmenims tenkančią administracinę naštą, pagerintų jų socialinę apsaugą, užtikrintų geresnes teises į pensiją ir sumažintų mokesčių naštą;

| 11. | pripažįsta, kad verslo sektoriuje moterų vis dar yra per mažai (vos 30 proc. visų verslininkų yra moterys), o norint, kad moterų verslininkių būtų daugiau, labai svarbu rengti moterims skirtus specialius mokymus ir jas remti, taip pat ragina kurti moterims skirtus verslo centrus; |
| --- | --- |

11.

pripažįsta, kad verslo sektoriuje moterų vis dar yra per mažai (vos 30 proc. visų verslininkų yra moterys), o norint, kad moterų verslininkių būtų daugiau, labai svarbu rengti moterims skirtus specialius mokymus ir jas remti, taip pat ragina kurti moterims skirtus verslo centrus;

| 12. | pakartoja savo naujausiose nuomonėse dėl pramonės politikos (1) ir dėl valstybės pagalbos regionams (2) suformuluotą prašymą Komisijai spręsti slenksčio efekto klausimą, susijusį su įmonių kategorijos apibrėžtimi, ir peržiūrėti MVĮ apibrėžtį. Konkrečiai Komisija turėtų „patobulinti analitinius gebėjimus ir paramos įmonėms priemones apsvarstant galimybę sukurti, kaip tai jau padaryta žemės ūkio produktų perdirbimo pramonėje, naują vidutinio dydžio įmonių kategoriją, tarpinę tarp MVĮ ir didelių įmonių; tokioje įmonėje dirbtų 250–750 darbuotojų, jos metinė apyvarta būtų iki 200 mln. EUR. Regionų komitetas taip pat ragina pradėti diskusijas dėl poreikio atsižvelgti į tarpinio dydžio įmones, kurios susikūrusios spartaus augimo MVĮ pagrindu – jos ateityje bus Europos turtas – ir turinčias nuo 250 iki 5 000 darbuotojų. Šioms naujoms įmonių kategorijoms galėtų būti skiriama atitinkamo dydžio parama, didesnė, negu skiriama didelėms įmonėms, bet mažesnė, negu gauna MVĮ“; |
| --- | --- |

12.

pakartoja savo naujausiose nuomonėse dėl pramonės politikos (1) ir dėl valstybės pagalbos regionams (2) suformuluotą prašymą Komisijai spręsti slenksčio efekto klausimą, susijusį su įmonių kategorijos apibrėžtimi, ir peržiūrėti MVĮ apibrėžtį. Konkrečiai Komisija turėtų „patobulinti analitinius gebėjimus ir paramos įmonėms priemones apsvarstant galimybę sukurti, kaip tai jau padaryta žemės ūkio produktų perdirbimo pramonėje, naują vidutinio dydžio įmonių kategoriją, tarpinę tarp MVĮ ir didelių įmonių; tokioje įmonėje dirbtų 250–750 darbuotojų, jos metinė apyvarta būtų iki 200 mln. EUR. Regionų komitetas taip pat ragina pradėti diskusijas dėl poreikio atsižvelgti į tarpinio dydžio įmones, kurios susikūrusios spartaus augimo MVĮ pagrindu – jos ateityje bus Europos turtas – ir turinčias nuo 250 iki 5 000 darbuotojų. Šioms naujoms įmonių kategorijoms galėtų būti skiriama atitinkamo dydžio parama, didesnė, negu skiriama didelėms įmonėms, bet mažesnė, negu gauna MVĮ“;

| 13. | pabrėžia, kad amatai (kaip MVĮ sektoriaus dalis) visada turėjo ir tebeturi didelės įtakos Europos ekonomikos augimui ir yra pramonės plėtros atrama, todėl reikėtų kur kas labiau atsižvelgti į specifinius šio sektoriaus poreikius; tas pats, beje, pasakytina ir apie profesinio mokymo centrų plėtrą ir stiprinimą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad amatai (kaip MVĮ sektoriaus dalis) visada turėjo ir tebeturi didelės įtakos Europos ekonomikos augimui ir yra pramonės plėtros atrama, todėl reikėtų kur kas labiau atsižvelgti į specifinius šio sektoriaus poreikius; tas pats, beje, pasakytina ir apie profesinio mokymo centrų plėtrą ir stiprinimą;

| 14. | taip pat nori atkreipti dėmesį į ypatingą socialinės ir solidarios ekonomikos srityje besivystančių įmonių vaidmenį. Šios įmonės padeda sunkumų turinčiuose regionuose plėtoti ekonomikos veiklą, užtikrinti socialinį ryšį ir atlieka visuotinės svarbos užduotį, todėl joms turi būti nustatytas kitoks viešosios intervencijos lygis; |
| --- | --- |

14.

taip pat nori atkreipti dėmesį į ypatingą socialinės ir solidarios ekonomikos srityje besivystančių įmonių vaidmenį. Šios įmonės padeda sunkumų turinčiuose regionuose plėtoti ekonomikos veiklą, užtikrinti socialinį ryšį ir atlieka visuotinės svarbos užduotį, todėl joms turi būti nustatytas kitoks viešosios intervencijos lygis;

| 15. | nurodo, kad tolesnė deindustrializacija gali turėti poveikio užimtumui ir gerovei Europoje. Todėl ES turėtų įgyvendinti struktūrines reformas, kurios sustiprintų jos tarptautinį konkurencingumą, visų pirma pramonės pajėgumo požiūriu; |
| --- | --- |

15.

nurodo, kad tolesnė deindustrializacija gali turėti poveikio užimtumui ir gerovei Europoje. Todėl ES turėtų įgyvendinti struktūrines reformas, kurios sustiprintų jos tarptautinį konkurencingumą, visų pirma pramonės pajėgumo požiūriu;

| 16. | sutinka, kad verslininkų vaidmuo visuomenėje turėtų būti labiau pripažintas ir daug labiau sustiprintas; |
| --- | --- |

16.

sutinka, kad verslininkų vaidmuo visuomenėje turėtų būti labiau pripažintas ir daug labiau sustiprintas;

| 17. | teigiamai vertina atvirą ir integracinį veiksmų plano pobūdį: orientuojamasi į plačią suinteresuotųjų asmenų grupę ir norima angažuoti platų jau veikiančių MVĮ, pradedančiųjų ir potencialių būsimų verslininkų spektrą; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina atvirą ir integracinį veiksmų plano pobūdį: orientuojamasi į plačią suinteresuotųjų asmenų grupę ir norima angažuoti platų jau veikiančių MVĮ, pradedančiųjų ir potencialių būsimų verslininkų spektrą;

| 18. | yra pasiryžęs populiarinti verslumui palankesnės Europos idėją ir skatinti vietos ir regionų lygmeniu visiškai įgyvendinti veiksmų planą „Verslumas 2020“ ir Smulkiojo verslo aktą Europai; |
| --- | --- |

18.

yra pasiryžęs populiarinti verslumui palankesnės Europos idėją ir skatinti vietos ir regionų lygmeniu visiškai įgyvendinti veiksmų planą „Verslumas 2020“ ir Smulkiojo verslo aktą Europai;

| 19. | apgailestauja, kad veiksmų plane deramai neatsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, nors vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka nepaprastai svarbus vaidmuo įgyvendinant visus visuose trijuose šio veiksmų plano ramsčiuose nustatytus tikslus; |
| --- | --- |

19.

apgailestauja, kad veiksmų plane deramai neatsižvelgta į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, nors vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka nepaprastai svarbus vaidmuo įgyvendinant visus visuose trijuose šio veiksmų plano ramsčiuose nustatytus tikslus;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didžiausias vaidmuo svarbiausiose veiksmų plano „Verslumas 2020“ srityse (švietimo ir mokymo, skaidrių administracinių paslaugų teikimo, verslininkams palankios aplinkos kūrimo ir verslumo skatinimo); |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didžiausias vaidmuo svarbiausiose veiksmų plano „Verslumas 2020“ srityse (švietimo ir mokymo, skaidrių administracinių paslaugų teikimo, verslininkams palankios aplinkos kūrimo ir verslumo skatinimo);

| 21. | pabrėžia, kad visose valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijos jau yra vykdžiusios daug reikšmingų veiksmų plano sritis apimančių priemonių ir iniciatyvų; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad visose valstybėse narėse vietos ir regionų valdžios institucijos jau yra vykdžiusios daug reikšmingų veiksmų plano sritis apimančių priemonių ir iniciatyvų;

| 22. | apgailestauja, kad nepakankamai atsižvelgiama į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant veiksmų planą ir kad regioninis matmuo minimas tik kaip horizontalaus įmonių rėmimo tinklo dalis; |
| --- | --- |

22.

apgailestauja, kad nepakankamai atsižvelgiama į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį įgyvendinant veiksmų planą ir kad regioninis matmuo minimas tik kaip horizontalaus įmonių rėmimo tinklo dalis;

| 23. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai būtinai turi dalyvauti įgyvendinant veiksmų planą, nes vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai mažųjų ir vidutinių įmonių ir verslo rėmėjų esantis valdymo lygmuo, be to, dauguma MVĮ savo veiklą vykdo regioninėse ir vietos rinkose; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir suinteresuotieji subjektai būtinai turi dalyvauti įgyvendinant veiksmų planą, nes vietos ir regionų valdžios institucijos yra arčiausiai mažųjų ir vidutinių įmonių ir verslo rėmėjų esantis valdymo lygmuo, be to, dauguma MVĮ savo veiklą vykdo regioninėse ir vietos rinkose;

| 24. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant organizacinio ir politinio pobūdžio dinamiką, kuri išlaisvina regionuose veiklą vykdančių subjektų (prekybos ir amatų rūmų, profesinių organizacijų, technologijų centrų, technologijų parkų, verslo inkubatorių, universitetų, klasterių iniciatyvų ir kitų tinkamų partnerių, galinčių padėti MVĮ, pradedantiems verslininkams, sparčiai augančioms naujoms įmonėms ir pan. vykdyti jų projektus) bendradarbiavimui reikalingas sinergijas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka labai svarbų vaidmenį skatinant organizacinio ir politinio pobūdžio dinamiką, kuri išlaisvina regionuose veiklą vykdančių subjektų (prekybos ir amatų rūmų, profesinių organizacijų, technologijų centrų, technologijų parkų, verslo inkubatorių, universitetų, klasterių iniciatyvų ir kitų tinkamų partnerių, galinčių padėti MVĮ, pradedantiems verslininkams, sparčiai augančioms naujoms įmonėms ir pan. vykdyti jų projektus) bendradarbiavimui reikalingas sinergijas;

| 25. | pabrėžia, kad vietos ir regionų subjektai atsako už regioninių verslumo strategijų kūrimą, o šios strategijos kaip niekada anksčiau gausiai gali būti remiamos būsimosios ES finansinės perspektyvos laikotarpiu, visų pirma iš struktūrinių fondų; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia, kad vietos ir regionų subjektai atsako už regioninių verslumo strategijų kūrimą, o šios strategijos kaip niekada anksčiau gausiai gali būti remiamos būsimosios ES finansinės perspektyvos laikotarpiu, visų pirma iš struktūrinių fondų;

| 26. | nurodo, kad inovacijas diegiančioms MVĮ ir naujoms įmonėms, taip pat būsimų verslininkų vadybos įgūdžių ugdymui ir mokymui (ypač finansų planavimo, strategijos ir rinkodaros srityje) teikiant viešąsias gėrybes ir paslaugas, informaciją, praktines žinias ir finansavimą reikia didesnio viešojo sektoriaus įsikišimo ir paramos; |
| --- | --- |

26.

nurodo, kad inovacijas diegiančioms MVĮ ir naujoms įmonėms, taip pat būsimų verslininkų vadybos įgūdžių ugdymui ir mokymui (ypač finansų planavimo, strategijos ir rinkodaros srityje) teikiant viešąsias gėrybes ir paslaugas, informaciją, praktines žinias ir finansavimą reikia didesnio viešojo sektoriaus įsikišimo ir paramos;

| 27. | mano, kad reikia keisti daugelio bankų verslo rizikos vertinimo ir startuolių bei MVĮ finansavimo procedūras ir požiūrį; tai turėtų būti vienas iš prioritetų, jeigu valdžios institucijos ir toliau rems bankus; |
| --- | --- |

27.

mano, kad reikia keisti daugelio bankų verslo rizikos vertinimo ir startuolių bei MVĮ finansavimo procedūras ir požiūrį; tai turėtų būti vienas iš prioritetų, jeigu valdžios institucijos ir toliau rems bankus;

| 28. | pabrėžia, kad nuo 2010 m. Regionų komiteto teikiamas Verslaus Europos regiono (VER) apdovanojimas galėtų tapti europiniu pavyzdžiu, kaip plėtoti ir įgyvendinti verslumui palankią politiką, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikti tikslinę paramą ir kurti į ateitį orientuotas strategijas. VER iniciatyva taip pat gali padėti vietos ir regionų lygmeniu plėtoti partnerystės ryšius pagal Smulkiojo verslo aktą, kad jos taptų į verslumą orientuotomis partnerystėmis ir atitinkamai padėtų įgyvendinti šio veiksmų plano ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos (COSME) tikslus; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad nuo 2010 m. Regionų komiteto teikiamas Verslaus Europos regiono (VER) apdovanojimas galėtų tapti europiniu pavyzdžiu, kaip plėtoti ir įgyvendinti verslumui palankią politiką, mažosioms ir vidutinėms įmonėms teikti tikslinę paramą ir kurti į ateitį orientuotas strategijas. VER iniciatyva taip pat gali padėti vietos ir regionų lygmeniu plėtoti partnerystės ryšius pagal Smulkiojo verslo aktą, kad jos taptų į verslumą orientuotomis partnerystėmis ir atitinkamai padėtų įgyvendinti šio veiksmų plano ir Įmonių konkurencingumo ir MVĮ programos (COSME) tikslus;

| 29. | pripažindamas MVĮ, kaip pagrindinės darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo Europoje varomosios jėgos, vaidmenį (2002–2010 m. laikotarpiu 85 proc. naujų darbo vietų Europos Sąjungoje sukurta mažosiose ir vidutinėse įmonėse), pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka nelengva užduotis užmegzti ryšius su MVĮ, skirtingiems MVĮ (ypač mikroįmonių) tipams pritaikyti paramą ir įgyvendinti aukščiausio lygio paramos priemones; |
| --- | --- |

29.

pripažindamas MVĮ, kaip pagrindinės darbo vietų kūrimo ir ekonomikos augimo Europoje varomosios jėgos, vaidmenį (2002–2010 m. laikotarpiu 85 proc. naujų darbo vietų Europos Sąjungoje sukurta mažosiose ir vidutinėse įmonėse), pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka nelengva užduotis užmegzti ryšius su MVĮ, skirtingiems MVĮ (ypač mikroįmonių) tipams pritaikyti paramą ir įgyvendinti aukščiausio lygio paramos priemones;

| 30. | pripažįsta, kad nepaisant to, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka labai svarbus vaidmuo šalinant verslumui trukdančias kliūtis, ES šiame procese taip pat atlieka svarbią funkciją sudarydama palankesnes bendrosios rinkos veikimo sąlygas ir gerindama verslo aplinką; |
| --- | --- |

30.

pripažįsta, kad nepaisant to, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka labai svarbus vaidmuo šalinant verslumui trukdančias kliūtis, ES šiame procese taip pat atlieka svarbią funkciją sudarydama palankesnes bendrosios rinkos veikimo sąlygas ir gerindama verslo aplinką;

| 31. | pripažįsta šio veiksmų plano reikšmę ir pabrėžia, kad norint sėkmingai įgyvendinti šio plano tikslus, būtina, kad valdžios institucijos tarpusavyje koordinuotų savo veiksmus viršvalstybiniu, nacionaliniu ir – svarbiausia – regioniniu ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

31.

pripažįsta šio veiksmų plano reikšmę ir pabrėžia, kad norint sėkmingai įgyvendinti šio plano tikslus, būtina, kad valdžios institucijos tarpusavyje koordinuotų savo veiksmus viršvalstybiniu, nacionaliniu ir – svarbiausia – regioniniu ir vietos lygmeniu;

| 32. | turėdamas omenyje tai, kad verslumo skatinimo projektai yra horizontalaus ir daug sektorių apimančio pobūdžio, pabrėžia, kad tarpusavyje turėtų glaudžiau bendradarbiauti įvairūs Europos Komisijos generaliniai direktoratai; |
| --- | --- |

32.

turėdamas omenyje tai, kad verslumo skatinimo projektai yra horizontalaus ir daug sektorių apimančio pobūdžio, pabrėžia, kad tarpusavyje turėtų glaudžiau bendradarbiauti įvairūs Europos Komisijos generaliniai direktoratai;

| 33. | atsižvelgdamas į tai, kas jau pasakyta pirmiau, ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad įvairios įmonėms skirtos ES finansavimo programos visapusiškai papildytų vienos kitas, visų pirma tai pasakytina apie COSME, struktūrinius fondus ir programą „Horizontas 2020“, kad būtų galima maksimaliai išnaudoti sinergijas ir išvengti nereikalingo veiklos dubliavimo; |
| --- | --- |

33.

atsižvelgdamas į tai, kas jau pasakyta pirmiau, ragina Europos Komisiją užtikrinti, kad įvairios įmonėms skirtos ES finansavimo programos visapusiškai papildytų vienos kitas, visų pirma tai pasakytina apie COSME, struktūrinius fondus ir programą „Horizontas 2020“, kad būtų galima maksimaliai išnaudoti sinergijas ir išvengti nereikalingo veiklos dubliavimo;

| 34. | pabrėžia, kad galimas veiklos dubliavimas gali turėti neefektyvių ir nerezultatyvių pasekmių, todėl ragina racionalizuoti ir koordinuoti įvairiais valdymo lygmenimis įgyvendinamas priemones; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, kad galimas veiklos dubliavimas gali turėti neefektyvių ir nerezultatyvių pasekmių, todėl ragina racionalizuoti ir koordinuoti įvairiais valdymo lygmenimis įgyvendinamas priemones;

| 35. | atsižvelgdamas į šios problemos mastą, prašo išsamesnės informacijos apie konkretų įvairių siūlomų priemonių įgyvendinimui skiriamą finansavimą; |
| --- | --- |

35.

atsižvelgdamas į šios problemos mastą, prašo išsamesnės informacijos apie konkretų įvairių siūlomų priemonių įgyvendinimui skiriamą finansavimą;

| 36. | apgailestauja, kad komunikate neatsižvelgiama į Europos regionuose taikomų verslumo modelių ir ekosistemų įvairovę: ypač daug skirtumų esama tarp „senųjų“ ir „naujųjų“ valstybių narių, didmiesčių ir kitų regionų, taip pat tarp centrinių ir periferinių regionų; |
| --- | --- |

36.

apgailestauja, kad komunikate neatsižvelgiama į Europos regionuose taikomų verslumo modelių ir ekosistemų įvairovę: ypač daug skirtumų esama tarp „senųjų“ ir „naujųjų“ valstybių narių, didmiesčių ir kitų regionų, taip pat tarp centrinių ir periferinių regionų;

| 37. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas daugiau dėmesio skirti verslo dinamikai ir tvaraus augimo skatinimui savo regione steigiant novatoriškas įmones; |
| --- | --- |

37.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas daugiau dėmesio skirti verslo dinamikai ir tvaraus augimo skatinimui savo regione steigiant novatoriškas įmones;

| 38. | atkreipia dėmesį į priemones, skirtas galimybių paieškai, kuri laikoma viena iš pagrindinių struktūrinių fondų panaudojimo ir pažangios specializacijos ašių; |
| --- | --- |

38.

atkreipia dėmesį į priemones, skirtas galimybių paieškai, kuri laikoma viena iš pagrindinių struktūrinių fondų panaudojimo ir pažangios specializacijos ašių;

| 39. | ragina regionų ir vietos lygmenį plėtoti savo veiksmų programas taip, kad būtų galima numatyti specialias, veiksmų plano tikslams propaguoti skirtas priemones, ir užtikrinti, kad struktūrinių fondų partnerystėje atsispindėtų įvairovė ir lyčių lygybė; |
| --- | --- |

39.

ragina regionų ir vietos lygmenį plėtoti savo veiksmų programas taip, kad būtų galima numatyti specialias, veiksmų plano tikslams propaguoti skirtas priemones, ir užtikrinti, kad struktūrinių fondų partnerystėje atsispindėtų įvairovė ir lyčių lygybė;

| 40. | pabrėžia, kad Regionų komiteto teikiamas Verslaus Europos regiono (VER) apdovanojimas yra geras pavyzdys, rodantis, kad regionai gali parengti į ateitį orientuotas strategijas, kuriose ypač daug dėmesio būtų skiriama verslumui ir kuriose numatoma speciali parama MVĮ, kad būtų lengviau spręsti bendras ir tik atskiriems regionams būdingas MVĮ problemas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Regionų komiteto teikiamas Verslaus Europos regiono (VER) apdovanojimas yra geras pavyzdys, rodantis, kad regionai gali parengti į ateitį orientuotas strategijas, kuriose ypač daug dėmesio būtų skiriama verslumui ir kuriose numatoma speciali parama MVĮ, kad būtų lengviau spręsti bendras ir tik atskiriems regionams būdingas MVĮ problemas;

| 41. | pabrėžia, kad visi 2011–2013 m. VER apdovanojimą gavę regionai yra iniciavę įdomias naujas arba išplėtoję jau esamas priemones, kad galėtų formuoti savo regioninę ekonomikos politiką; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad visi 2011–2013 m. VER apdovanojimą gavę regionai yra iniciavę įdomias naujas arba išplėtoję jau esamas priemones, kad galėtų formuoti savo regioninę ekonomikos politiką;

| 42. | ragina plėtoti VER tinklą, pasinaudojant Europos Komisijos pavyzdine programa COSME (2014–2020) kaip vienu iš tinkamų kanalų; |
| --- | --- |

42.

ragina plėtoti VER tinklą, pasinaudojant Europos Komisijos pavyzdine programa COSME (2014–2020) kaip vienu iš tinkamų kanalų;

| 43. | ragina įgyvendinti Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programoje COSME įvardytus tikslus: šia programa siekiama supaprastinti MVĮ finansavimo sąlygas, sukurti verslo kūrimui ir plėtrai palankią aplinką, Europoje skatinti verslumo kultūrą, didinti tvarų ES įmonių konkurencingumą, padėti mažosioms įmonėms vykdyti veiklą už savo šalies ribų ir sudaryti joms geresnes sąlygas patekti į rinkas; |
| --- | --- |

43.

ragina įgyvendinti Įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programoje COSME įvardytus tikslus: šia programa siekiama supaprastinti MVĮ finansavimo sąlygas, sukurti verslo kūrimui ir plėtrai palankią aplinką, Europoje skatinti verslumo kultūrą, didinti tvarų ES įmonių konkurencingumą, padėti mažosioms įmonėms vykdyti veiklą už savo šalies ribų ir sudaryti joms geresnes sąlygas patekti į rinkas;

| 44. | pritaria Europos Komisijos ketinimui supaprastinti programos COSME valdymą palyginti su ankstesnėmis programomis, tokiomis kaip Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (2007–2013 m.), siekiant sumažinti administracines sąnaudas ir daugiau dėmesio skirti geresnėms įmonių rėmimo priemonėms; |
| --- | --- |

44.

pritaria Europos Komisijos ketinimui supaprastinti programos COSME valdymą palyginti su ankstesnėmis programomis, tokiomis kaip Konkurencingumo ir inovacijų bendroji programa (2007–2013 m.), siekiant sumažinti administracines sąnaudas ir daugiau dėmesio skirti geresnėms įmonių rėmimo priemonėms;

| 45. | primygtinai prašo Regionų komitetą pakviesti į būsimus programos COSME valdymo komiteto posėdžius; |
| --- | --- |

45.

primygtinai prašo Regionų komitetą pakviesti į būsimus programos COSME valdymo komiteto posėdžius;

| 46. | pabrėžia, kad veiksmų plane dėmesį reikėtų sutelkti į bendruosius politikos principus, ir apgailestauja, kad verslumo problematiką Europos Komisija supranta visų pirma kaip kiekybinį iššūkį (kaip įmonių skaičiaus didinimą); |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad veiksmų plane dėmesį reikėtų sutelkti į bendruosius politikos principus, ir apgailestauja, kad verslumo problematiką Europos Komisija supranta visų pirma kaip kiekybinį iššūkį (kaip įmonių skaičiaus didinimą);

| 47. | atkreipia dėmesį į priemones, dėl kurių atsiranda vis daugiau su universitetais ir kitomis švietimo įstaigomis susijusių startuolių. Labai svarbu būtų surasti pasiteisinusius pavyzdžius ir jais sekti visoje ES; |
| --- | --- |

47.

atkreipia dėmesį į priemones, dėl kurių atsiranda vis daugiau su universitetais ir kitomis švietimo įstaigomis susijusių startuolių. Labai svarbu būtų surasti pasiteisinusius pavyzdžius ir jais sekti visoje ES;

| 48. | pabrėžia, kad ekonomikos augimas labai priklauso nuo novatoriškų ir konkurencingų įmonių; be to, ypač reikėtų skatinti norą plėstis pasaulinėse rinkose ir gebėjimą konkuruoti visame pasaulyje. Kad atsiliekantys regionai galėtų pasivyti pirmaujančiuosius (konvergencija), o kiti išlaikytų konkurencingumą tarptautinėse rinkose, būtina skatinti efektyviai veikiančių įmonių augimą; |
| --- | --- |

48.

pabrėžia, kad ekonomikos augimas labai priklauso nuo novatoriškų ir konkurencingų įmonių; be to, ypač reikėtų skatinti norą plėstis pasaulinėse rinkose ir gebėjimą konkuruoti visame pasaulyje. Kad atsiliekantys regionai galėtų pasivyti pirmaujančiuosius (konvergencija), o kiti išlaikytų konkurencingumą tarptautinėse rinkose, būtina skatinti efektyviai veikiančių įmonių augimą;

| 49. | yra susirūpinęs, kad dėl demografinių pokyčių daugelis šeimos verslu užsiimančių asmenų netrukus išeis į pensiją ir ne visi jų turi, kam perduoti įmonę, todėl tų įmonių ir jose dirbančių darbuotojų ateitis yra neaiški; |
| --- | --- |

49.

yra susirūpinęs, kad dėl demografinių pokyčių daugelis šeimos verslu užsiimančių asmenų netrukus išeis į pensiją ir ne visi jų turi, kam perduoti įmonę, todėl tų įmonių ir jose dirbančių darbuotojų ateitis yra neaiški;

| 50. | rekomenduoja, siekiant paskatinti įmonių internacionalizavimą, gerinti tiek įmonių, tiek studentų ir moksleivių užsienio kalbų žinias; taip pat rekomenduoja plėsti žinias apie bendros Europos Sąjungos ir pasaulinės rinkos teikiamas galimybes; |
| --- | --- |

50.

rekomenduoja, siekiant paskatinti įmonių internacionalizavimą, gerinti tiek įmonių, tiek studentų ir moksleivių užsienio kalbų žinias; taip pat rekomenduoja plėsti žinias apie bendros Europos Sąjungos ir pasaulinės rinkos teikiamas galimybes;

| 51. | primena, kad norint padėti įvesti „meistro ir pameistrio“ modelį reikėtų panaudoti ir ES lėšas. Perduodant žinias iš kartos į kartą sukuriama nemaža pridėtinė vertė, nes vyresnio amžiaus darbuotojai gali perduoti mąstymo būdą ir praktinę patirtį, o jaunesni darbuotojai – pasiūlyti naujų idėjų ir suteikti entuziazmo. Taigi „meistro ir pameistrio“ modelis veikia abiem kryptimis (3); |
| --- | --- |

51.

primena, kad norint padėti įvesti „meistro ir pameistrio“ modelį reikėtų panaudoti ir ES lėšas. Perduodant žinias iš kartos į kartą sukuriama nemaža pridėtinė vertė, nes vyresnio amžiaus darbuotojai gali perduoti mąstymo būdą ir praktinę patirtį, o jaunesni darbuotojai – pasiūlyti naujų idėjų ir suteikti entuziazmo. Taigi „meistro ir pameistrio“ modelis veikia abiem kryptimis (3);

| 52. | pabrėžia, kad paramą verslui teikiantys vietos ir regionų subjektai turėtų dėti daugiau pastangų, kad MVĮ galėtų visapusiškai pasinaudoti ES bendrosios rinkos potencialu; šiuo požiūriu pabrėžia, kad reikia tęsti Europos įmonių tinklo veiklą; |
| --- | --- |

52.

pabrėžia, kad paramą verslui teikiantys vietos ir regionų subjektai turėtų dėti daugiau pastangų, kad MVĮ galėtų visapusiškai pasinaudoti ES bendrosios rinkos potencialu; šiuo požiūriu pabrėžia, kad reikia tęsti Europos įmonių tinklo veiklą;

| 53. | pabrėžia, kad kiti regioniniai subjektai, pavyzdžiui, verslo rėmėjai, universitetai, technologijų perkėlimo centrai, klasteriai ir kt., turėtų naujais būdais prisidėti prie regiono plėtros ir ieškoti geriausių galimų bendradarbiavimo būdų, kad jų regioninės įmonės gautų profesionalią ir visapusišką paramą ir galėtų užkariauti naujas rinkas; |
| --- | --- |

53.

pabrėžia, kad kiti regioniniai subjektai, pavyzdžiui, verslo rėmėjai, universitetai, technologijų perkėlimo centrai, klasteriai ir kt., turėtų naujais būdais prisidėti prie regiono plėtros ir ieškoti geriausių galimų bendradarbiavimo būdų, kad jų regioninės įmonės gautų profesionalią ir visapusišką paramą ir galėtų užkariauti naujas rinkas;

| 54. | sutinka, kad, nepaisant stipraus bendradarbiavimo ir partnerystės, ES regionai turi patys apibrėžti savo augimo potencialą ir skatinti inovacijas tiek aukštųjų, tiek ir žemesnio lygio technologijų sektoriuose, pavyzdžiui, šiuo tikslu pagal specifines atitinkamo regiono sąlygas kurti pažangios specializacijos strategijas; |
| --- | --- |

54.

sutinka, kad, nepaisant stipraus bendradarbiavimo ir partnerystės, ES regionai turi patys apibrėžti savo augimo potencialą ir skatinti inovacijas tiek aukštųjų, tiek ir žemesnio lygio technologijų sektoriuose, pavyzdžiui, šiuo tikslu pagal specifines atitinkamo regiono sąlygas kurti pažangios specializacijos strategijas;

| 55. | pripažįsta, kad kai kuriems Europos regionams itin reikšmingos gali būti ir augimo bei darbo vietų kūrimo varomąja jėga tapti bazinės didelio poveikio technologijos (pažangiosios medžiagos, mikroelektronika ir nanoelektronika, biotechnologija ir fotonika). Šie sektoriai padeda pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žinių ekonomikos. Šias technologijas plėtojantys verslininkai galėtų labai prisidėti prie šiandieninių visuomenės problemų sprendimo ir ES pramonės modernizavimo; |
| --- | --- |

55.

pripažįsta, kad kai kuriems Europos regionams itin reikšmingos gali būti ir augimo bei darbo vietų kūrimo varomąja jėga tapti bazinės didelio poveikio technologijos (pažangiosios medžiagos, mikroelektronika ir nanoelektronika, biotechnologija ir fotonika). Šie sektoriai padeda pereiti prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žinių ekonomikos. Šias technologijas plėtojantys verslininkai galėtų labai prisidėti prie šiandieninių visuomenės problemų sprendimo ir ES pramonės modernizavimo;

| 56. | pabrėžia, kad be tradicinio verslumo reikia propaguoti priemones, kuriomis visose valstybėse narėse būtų skatinamas ir kuo didesnis akademinis mokslų daktarų ir doktorantų verslumas; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad be tradicinio verslumo reikia propaguoti priemones, kuriomis visose valstybėse narėse būtų skatinamas ir kuo didesnis akademinis mokslų daktarų ir doktorantų verslumas;

| 57. | pabrėžia, kad veiksmų plane nurodytose srityse, remiantis subsidiarumo principu, ES kompetencija yra antraeilė. Pabrėžia, kad veiksmų plane yra numatyta savanoriška sistema regionų ir vietos valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

57.

pabrėžia, kad veiksmų plane nurodytose srityse, remiantis subsidiarumo principu, ES kompetencija yra antraeilė. Pabrėžia, kad veiksmų plane yra numatyta savanoriška sistema regionų ir vietos valdžios institucijoms;

| 58. | pripažįsta, kad siūlomi veiksmai yra konkrečiai orientuoti į politines ir rinkos nesėkmes, tokias kaip informacijos asimetrija, kurias galima spręsti tik ES lygmeniu, taigi tai atitinka Lisabonos sutarties nuostatas; |
| --- | --- |

58.

pripažįsta, kad siūlomi veiksmai yra konkrečiai orientuoti į politines ir rinkos nesėkmes, tokias kaip informacijos asimetrija, kurias galima spręsti tik ES lygmeniu, taigi tai atitinka Lisabonos sutarties nuostatas;

| 59. | pripažįsta, kad veiksmų planas neprieštarauja proporcingumo principui. Tikėtina, kad numatomų veiksmų dydis ir mastas duos teigiamų rezultatų – jų visuma ir daugybinis efektas padės išspręsti kai kurias konkrečias rinkos nesėkmes; |
| --- | --- |

59.

pripažįsta, kad veiksmų planas neprieštarauja proporcingumo principui. Tikėtina, kad numatomų veiksmų dydis ir mastas duos teigiamų rezultatų – jų visuma ir daugybinis efektas padės išspręsti kai kurias konkrečias rinkos nesėkmes;

Verslumo ugdymo ir mokymo skatinimas

| 60. | pabrėžia, jog Europa turi įtikinti jaunimą, kad verslumas siūlo perspektyvią ir daug žadančią karjerą ateityje, ir šitaip pagyvinti verslumo dvasią; |
| --- | --- |

60.

pabrėžia, jog Europa turi įtikinti jaunimą, kad verslumas siūlo perspektyvią ir daug žadančią karjerą ateityje, ir šitaip pagyvinti verslumo dvasią;

| 61. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi įgaliojimus remti švietimą ir suteikti jam verslumo matmenį; |
| --- | --- |

61.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi įgaliojimus remti švietimą ir suteikti jam verslumo matmenį;

| 62. | pažymi, kad reikėtų pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimą skatinti verslumą; |
| --- | --- |

62.

pažymi, kad reikėtų pripažinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimą skatinti verslumą;

| 63. | ragina vietos ir regionų mokymo organizacijose ir švietimo sistemose sudaryti daugiau formaliojo ir neformaliojo mokymosi galimybių rengiant verslumo ir verslo plėtros kursus, skirtus konkrečioms tikslinėms auditorijoms; |
| --- | --- |

63.

ragina vietos ir regionų mokymo organizacijose ir švietimo sistemose sudaryti daugiau formaliojo ir neformaliojo mokymosi galimybių rengiant verslumo ir verslo plėtros kursus, skirtus konkrečioms tikslinėms auditorijoms;

| 64. | pabrėžia Europos bendrųjų gebėjimų orientacinių metmenų reikšmę, nes juose verslumo ugdymui skiriama tokia pat didelė svarba kaip ir matematikai, problemų sprendimo metodikai, komunikacijai, užsienio kalbų žinioms bei kitiems gebėjimams; |
| --- | --- |

64.

pabrėžia Europos bendrųjų gebėjimų orientacinių metmenų reikšmę, nes juose verslumo ugdymui skiriama tokia pat didelė svarba kaip ir matematikai, problemų sprendimo metodikai, komunikacijai, užsienio kalbų žinioms bei kitiems gebėjimams;

| 65. | ragina Komisiją skatinti verslumo mokymąsi bendrojo ugdymo ir aukštosiose mokyklose, o praktiniai įgūdžiai turėtų būti įgyjami verslininkams tiesiogiai bendraujant su moksleiviams bei studentams ir pasitelkiant savišvietą – tam reikėtų skirti didelį dėmesį; |
| --- | --- |

65.

ragina Komisiją skatinti verslumo mokymąsi bendrojo ugdymo ir aukštosiose mokyklose, o praktiniai įgūdžiai turėtų būti įgyjami verslininkams tiesiogiai bendraujant su moksleiviams bei studentams ir pasitelkiant savišvietą – tam reikėtų skirti didelį dėmesį;

| 66. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įdiegti verslumo ugdymo ir mokymo programas arba patobulinti dabar vykdomų programų kokybę; |
| --- | --- |

66.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas įdiegti verslumo ugdymo ir mokymo programas arba patobulinti dabar vykdomų programų kokybę;

| 67. | pabrėžia, jog reikia diegti supažindinimo su verslumu ir su juo susijusių įgūdžių tobulinimo programas jau pradinio ugdymo etape, kad būtų skatinami jaunosios kartos novatoriški gebėjimai ir noras eksperimentuoti; |
| --- | --- |

67.

pabrėžia, jog reikia diegti supažindinimo su verslumu ir su juo susijusių įgūdžių tobulinimo programas jau pradinio ugdymo etape, kad būtų skatinami jaunosios kartos novatoriški gebėjimai ir noras eksperimentuoti;

| 68. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pajėgios įgyvendinti tokias ugdymo programas, kurios skatintų jaunimo verslumą tam tikruose regionui svarbiuose ekonomikos sektoriuose ir prisidėtų prie atitinkamo ekonomikos sektoriaus, kaip, beje, ir prie viso regiono vystymosi; |
| --- | --- |

68.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos yra pajėgios įgyvendinti tokias ugdymo programas, kurios skatintų jaunimo verslumą tam tikruose regionui svarbiuose ekonomikos sektoriuose ir prisidėtų prie atitinkamo ekonomikos sektoriaus, kaip, beje, ir prie viso regiono vystymosi;

| 69. | pabrėžia, jog svarbus pradedančiųjų ir būsimųjų verslininkų tarpusavio dialogas – toks, kokį skatina Europos programa „Erasmus jauniesiems verslininkams“; |
| --- | --- |

69.

pabrėžia, jog svarbus pradedančiųjų ir būsimųjų verslininkų tarpusavio dialogas – toks, kokį skatina Europos programa „Erasmus jauniesiems verslininkams“;

| 70. | pabrėžia, kad kai kurie VER apdovanojimą gavę regionai rimtai įsitraukė į šią programą ir pasiekė savo verslininkams labai palankių rezultatų. Programa siūlo būsimiems verslininkams mokytis jau įsisteigusiose MVĮ, kuriose patyrę verslininkai savo ruožtu gauna naudos dirbdami su jaunais, motyvuotais (būsimaisiais) verslininkais, padedančiais jiems naujai pažvelgti į kai kuriuos savo kasdienybės iššūkius (gamyboje ar darbo procesuose). Taigi esama daug galimybių didinti tokiuose mainuose dalyvaujančių bendrovių inovacijų pajėgumus; |
| --- | --- |

70.

pabrėžia, kad kai kurie VER apdovanojimą gavę regionai rimtai įsitraukė į šią programą ir pasiekė savo verslininkams labai palankių rezultatų. Programa siūlo būsimiems verslininkams mokytis jau įsisteigusiose MVĮ, kuriose patyrę verslininkai savo ruožtu gauna naudos dirbdami su jaunais, motyvuotais (būsimaisiais) verslininkais, padedančiais jiems naujai pažvelgti į kai kuriuos savo kasdienybės iššūkius (gamyboje ar darbo procesuose). Taigi esama daug galimybių didinti tokiuose mainuose dalyvaujančių bendrovių inovacijų pajėgumus;

| 71. | atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu toliau skatinti socialinį verslumą kaip vertingą alternatyvą tradiciniams verslo vykdymo būdams – tiek siekiant pelno, tiek jo nesiekiant. Socialinis verslumas gali būti labai naudinga verslo veikla, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tebesitęsiančios finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis būtina vykdyti tvaresnę verslo veiklą; |
| --- | --- |

71.

atkreipia dėmesį į tai, kad svarbu toliau skatinti socialinį verslumą kaip vertingą alternatyvą tradiciniams verslo vykdymo būdams – tiek siekiant pelno, tiek jo nesiekiant. Socialinis verslumas gali būti labai naudinga verslo veikla, visų pirma atsižvelgiant į tai, kad tebesitęsiančios finansų ir ekonomikos krizės sąlygomis būtina vykdyti tvaresnę verslo veiklą;

Aplinkos, kurioje verslininkai galėtų išnaudoti savo potencialą ir augti, kūrimas

| 72. | pripažįsta, kad reikėtų aktyviau skatinti įmones ir būsimus verslininkus pasinaudoti galimybėmis, kurias atveria bendroji rinka; |
| --- | --- |

72.

pripažįsta, kad reikėtų aktyviau skatinti įmones ir būsimus verslininkus pasinaudoti galimybėmis, kurias atveria bendroji rinka;

| 73. | skatina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai šalinti dar tebeiškylančias kliūtis verslumui, kaip nurodyta veiksmų plano antrajame ramstyje; be to, mano, kad verslininkai ir savarankiškai dirbantys asmenys neturėtų būti diskriminuojami socialinio draudimo sistemose; |
| --- | --- |

73.

skatina Komisiją ir valstybes nares veiksmingai šalinti dar tebeiškylančias kliūtis verslumui, kaip nurodyta veiksmų plano antrajame ramstyje; be to, mano, kad verslininkai ir savarankiškai dirbantys asmenys neturėtų būti diskriminuojami socialinio draudimo sistemose;

| 74. | atkreipia dėmesį į tai, kad valdžios institucijoms reikalinga Europos Sąjungos parama, kad jos galėtų investuoti į kokybišką transporto ar skaitmeninę infrastruktūrą ir taip sukurti įmonių kūrimui palankią aplinką; |
| --- | --- |

74.

atkreipia dėmesį į tai, kad valdžios institucijoms reikalinga Europos Sąjungos parama, kad jos galėtų investuoti į kokybišką transporto ar skaitmeninę infrastruktūrą ir taip sukurti įmonių kūrimui palankią aplinką;

| 75. | atkreipia specialų dėmesį į tai, kad ateityje keletas šimtų tūkstančių vyresnio amžiaus įmonių savininkų ES turės perduoti savo įmones į kitos kartos rankas arba jas uždaryti. Todėl reikės įgyvendinti įmonių perėmimo strategijas ir didinti informuotumą apie šią problemą. Šiuo požiūriu Regionų Komitetas pakartoja savo nuomonėje dėl Regioninės pagalbos teikimo gairių (4) pareikštą prašymą pagalbą veiklos atnaujinimui laikyti atitinkančia NRP gairėse nustatytus reikalavimus pagalbai gauti; |
| --- | --- |

75.

atkreipia specialų dėmesį į tai, kad ateityje keletas šimtų tūkstančių vyresnio amžiaus įmonių savininkų ES turės perduoti savo įmones į kitos kartos rankas arba jas uždaryti. Todėl reikės įgyvendinti įmonių perėmimo strategijas ir didinti informuotumą apie šią problemą. Šiuo požiūriu Regionų Komitetas pakartoja savo nuomonėje dėl Regioninės pagalbos teikimo gairių (4) pareikštą prašymą pagalbą veiklos atnaujinimui laikyti atitinkančia NRP gairėse nustatytus reikalavimus pagalbai gauti;

| 76. | pritaria, kad reikėtų supaprastinti bankroto procedūras siekiant suteikti verslininkams antrą šansą; |
| --- | --- |

76.

pritaria, kad reikėtų supaprastinti bankroto procedūras siekiant suteikti verslininkams antrą šansą;

Sektinų pavyzdžių ir verslumo propagavimas konkrečiose tikslinėse grupėse

| 77. | mano, kad labai svarbu nuolat šalinti su įmonių steigimu, plėtra arba filialų steigimu susijusią biurokratiją; |
| --- | --- |

77.

mano, kad labai svarbu nuolat šalinti su įmonių steigimu, plėtra arba filialų steigimu susijusią biurokratiją;

| 78. | palaiko mintį puoselėti konkrečių tikslinių grupių verslumą atsižvelgiant į konkrečius joms kylančius iššūkius; |
| --- | --- |

78.

palaiko mintį puoselėti konkrečių tikslinių grupių verslumą atsižvelgiant į konkrečius joms kylančius iššūkius;

| 79. | akcentuoja, kad ES ekonomikoje lemiamą vaidmenį atlieka vyresnio amžiaus verslininkai, ir pabrėžia, kad atsižvelgiant į demografinius procesus tikėtina, jog jų vaidmuo išaugs; |
| --- | --- |

79.

akcentuoja, kad ES ekonomikoje lemiamą vaidmenį atlieka vyresnio amžiaus verslininkai, ir pabrėžia, kad atsižvelgiant į demografinius procesus tikėtina, jog jų vaidmuo išaugs;

| 80. | palankiai vertina tai, kad veiksmų plane akcentuojamas vyresnio amžiaus asmenų vaidmuo, nes jie laikomi vertingu verslumo ES ištekliumi, ir tokiu būdu sudaroma galimybe sinergijai su socialine politika siekiant padidinti vyresnės nei 50 metų kartos ekonominį aktyvumą; |
| --- | --- |

80.

palankiai vertina tai, kad veiksmų plane akcentuojamas vyresnio amžiaus asmenų vaidmuo, nes jie laikomi vertingu verslumo ES ištekliumi, ir tokiu būdu sudaroma galimybe sinergijai su socialine politika siekiant padidinti vyresnės nei 50 metų kartos ekonominį aktyvumą;

| 81. | pabrėžia, kad vyresni darbuotojai, turintys didelę darbo patirtį, yra naudingas žinių šaltinis ir jų pagalba yra neįkainojama padedant naujai verslininkų kartai steigti ar vystyti bendroves; |
| --- | --- |

81.

pabrėžia, kad vyresni darbuotojai, turintys didelę darbo patirtį, yra naudingas žinių šaltinis ir jų pagalba yra neįkainojama padedant naujai verslininkų kartai steigti ar vystyti bendroves;

| 82. | sutinka, kad vietos ir regionų lygmens verslo rėmėjai turi ir toliau ieškoti darbo metodų, kurie leistų vyresniems darbuotojams savo noru išlikti darbingiems ir padėtų sudaryti daugiau galimybių įdarbinti studentus ir pradedančiuosius verslininkus (įgyvendinant kuravimo programas); |
| --- | --- |

82.

sutinka, kad vietos ir regionų lygmens verslo rėmėjai turi ir toliau ieškoti darbo metodų, kurie leistų vyresniems darbuotojams savo noru išlikti darbingiems ir padėtų sudaryti daugiau galimybių įdarbinti studentus ir pradedančiuosius verslininkus (įgyvendinant kuravimo programas);

| 83. | šiuo aspektu rekomenduoja propaguoti „vyresnių žmonių aktyvumo“ požiūrį visuomenėje. Vyresnių žmonių aktyvumas atneša naudos ne tik tiesiogiai juo suinteresuotiems asmenims – tai taip pat gali būti augimo ir inovacijų šaltinis. Vietos ir regionų lygmeniu sprendimus priimantys asmenys galėtų toliau ieškoti „auksinių galimybių“, kurias siūlo „senjorų ekonomika“, ir propaguoti jas, o tai bus labai glaudžiai susiję su kintančiu požiūriu į naują, amžių akcentuojančią politiką; |
| --- | --- |

83.

šiuo aspektu rekomenduoja propaguoti „vyresnių žmonių aktyvumo“ požiūrį visuomenėje. Vyresnių žmonių aktyvumas atneša naudos ne tik tiesiogiai juo suinteresuotiems asmenims – tai taip pat gali būti augimo ir inovacijų šaltinis. Vietos ir regionų lygmeniu sprendimus priimantys asmenys galėtų toliau ieškoti „auksinių galimybių“, kurias siūlo „senjorų ekonomika“, ir propaguoti jas, o tai bus labai glaudžiai susiję su kintančiu požiūriu į naują, amžių akcentuojančią politiką;

| 84. | pabrėžia, kad kai kurie Europos regionai jau nustatė konkrečias tikslines grupes siekdami padidinti jų verslumo potencialą, ir ragina kitus regionus pasinaudoti sukauptomis žiniomis; tinkamas pavyzdys būtų Apulijos regione įgyvendinta programa „Principi Attivi“; |
| --- | --- |

84.

pabrėžia, kad kai kurie Europos regionai jau nustatė konkrečias tikslines grupes siekdami padidinti jų verslumo potencialą, ir ragina kitus regionus pasinaudoti sukauptomis žiniomis; tinkamas pavyzdys būtų Apulijos regione įgyvendinta programa „Principi Attivi“;

Europos inovacinio potencialo didinimas skatinant verslumą

| 85. | pritaria, kad ekologiškoje ekonomikoje slypi ganėtinai didelis inovacinis potencialas ir kad Europos MVĮ galėtų veiksmingiau tuo pasinaudoti; |
| --- | --- |

85.

pritaria, kad ekologiškoje ekonomikoje slypi ganėtinai didelis inovacinis potencialas ir kad Europos MVĮ galėtų veiksmingiau tuo pasinaudoti;

| 86. | pabrėžia, kad verslo inkubatoriai, klasterių iniciatyvos ir klasteriai gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant sklandesnį mokslinės praktinės patirties perdavimą realiajai ekonomikai ir patikimų žinių platinimą joje ir stiprinant regionų ekonomikos konkurencingumą ir aktyvumą. Komitetas taip pat ragina skatinti prekybą mokslo žiniomis; |
| --- | --- |

86.

pabrėžia, kad verslo inkubatoriai, klasterių iniciatyvos ir klasteriai gali atlikti svarbų vaidmenį skatinant sklandesnį mokslinės praktinės patirties perdavimą realiajai ekonomikai ir patikimų žinių platinimą joje ir stiprinant regionų ekonomikos konkurencingumą ir aktyvumą. Komitetas taip pat ragina skatinti prekybą mokslo žiniomis;

| 87. | pabrėžia, kad daugelyje VER apdovanojimą gavusių regionų esama perspektyvių pavyzdžių – naujiems verslininkams skirtos klasterių iniciatyvos ir inkubaciniai centrai sudarė sąlygas atsirasti naujiems, augimo potencialą turintiems produktams ir paslaugoms. Tokios sėkmės pavyzdžiai būtų Eco World Styria Štirijoje (2013 m. VER regionas), Golm Science Park Brandenburge (2011 m. VER regionas) ar Science Park su inkubatoriumi Mursijos regione (2011 m. VER regionas); |
| --- | --- |

87.

pabrėžia, kad daugelyje VER apdovanojimą gavusių regionų esama perspektyvių pavyzdžių – naujiems verslininkams skirtos klasterių iniciatyvos ir inkubaciniai centrai sudarė sąlygas atsirasti naujiems, augimo potencialą turintiems produktams ir paslaugoms. Tokios sėkmės pavyzdžiai būtų Eco World Styria Štirijoje (2013 m. VER regionas), Golm Science Park Brandenburge (2011 m. VER regionas) ar Science Park su inkubatoriumi Mursijos regione (2011 m. VER regionas);

| 88. | palankiai vertina Europos įmonių tinklo stiprinimą ir tai, kad didinamas biudžetas, skirtas konkrečiam tikslui – „Galimybių patekti į rinkas gerinimas“, kurį remia šis tinklas; |
| --- | --- |

88.

palankiai vertina Europos įmonių tinklo stiprinimą ir tai, kad didinamas biudžetas, skirtas konkrečiam tikslui – „Galimybių patekti į rinkas gerinimas“, kurį remia šis tinklas;

| 89. | ragina siekti, kad Europos įmonių tinkle būtų atstovaujama visiems atitinkamiems regioniniams subjektams, tokiu būdu apimant visus skirtingus MVĮ tipus ir užmezgant stipresnius ryšius. |
| --- | --- |

89.

ragina siekti, kad Europos įmonių tinkle būtų atstovaujama visiems atitinkamiems regioniniams subjektams, tokiu būdu apimant visus skirtingus MVĮ tipus ir užmezgant stipresnius ryšius.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  2013 m. balandžio 11 d. RK nuomonė CDR2255-2012_00_00_TRA_AC, 18 punktas.

1

(2)  2013 m. sausio 31 d. RK nuomonė CDR2232-2012_00_00_TRA_AC, 45 punktas.

2

(3)  CdR 14/2012 fin, ECOS-V-025, 64 punktas.

3

(4)  2013 m. sausio 31 d. RK nuomonė CDR2232-2012_00_00TRA_AC, 49 punktas

4

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/75

---

Regionų komiteto nuomonė. Žalioji knyga „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“

2013/C 356/13

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina tinkamu laiku parengtą Komisijos žaliąją knygą „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ ir tai, kad turint omenyje būsimą ES vystymąsi apklausos forma pradedama plataus masto diskusija, kurioje norima išsiaiškinti, kaip būtų galima pagerinti ilgalaikio finansavimo pasiūlą, taip pat sustiprinti ir diversifikuoti ilgalaikių investicijų finansavimo sistemą Europoje; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tinkamu laiku parengtą Komisijos žaliąją knygą „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ ir tai, kad turint omenyje būsimą ES vystymąsi apklausos forma pradedama plataus masto diskusija, kurioje norima išsiaiškinti, kaip būtų galima pagerinti ilgalaikio finansavimo pasiūlą, taip pat sustiprinti ir diversifikuoti ilgalaikių investicijų finansavimo sistemą Europoje;

| — | pritaria Komisijos nuomonei, kad Europos finansų sektoriui po finansų krizės sunkiau santaupų kapitalą skirti ilgalaikėms investicijoms; visų pirma dėl finansų krizės ir šiuo metu prastos makroekonominės situacijos susidarė neapibrėžtumo ir rizikos vengimo atmosfera, ypač finansinę įtampą patiriančiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijos nuomonei, kad Europos finansų sektoriui po finansų krizės sunkiau santaupų kapitalą skirti ilgalaikėms investicijoms; visų pirma dėl finansų krizės ir šiuo metu prastos makroekonominės situacijos susidarė neapibrėžtumo ir rizikos vengimo atmosfera, ypač finansinę įtampą patiriančiose valstybėse narėse;

| — | yra susirūpinęs, kad nepakankamai atsižvelgiama į vietos ir regionų lygmens ypatumus teikiant ilgalaikį finansavimą ir imantis tradicinių priemonių ilgalaikėms investicijoms skatinti; |
| --- | --- |

—

yra susirūpinęs, kad nepakankamai atsižvelgiama į vietos ir regionų lygmens ypatumus teikiant ilgalaikį finansavimą ir imantis tradicinių priemonių ilgalaikėms investicijoms skatinti;

| — | apgailestauja, kad ES apribojo konkurenciją ir vyriausybių veiksmų laisvę tam tikrose investicijų srityse – būtent tose, kurios yra ypač svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms. Koordinavimo procesai ir leidimų išdavimo procedūros pernelyg ilgai trunka ir yra pernelyg sudėtingi, o tai kliudo Europos konkurencingumui pasaulinėje rinkoje ir investuotojams tampa patrauklesni kiti pasaulio regionai. |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad ES apribojo konkurenciją ir vyriausybių veiksmų laisvę tam tikrose investicijų srityse – būtent tose, kurios yra ypač svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms. Koordinavimo procesai ir leidimų išdavimo procedūros pernelyg ilgai trunka ir yra pernelyg sudėtingi, o tai kliudo Europos konkurencingumui pasaulinėje rinkoje ir investuotojams tampa patrauklesni kiti pasaulio regionai.

| Pranešėjas | Pranešėjas dr. Uno SILBERG (EE/EA), Kosės rajono savivaldybės tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Europos Komisijos žalioji knyga „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“
  COM(2013) 150 final |

Pranešėjas

Pranešėjas dr. Uno SILBERG (EE/EA), Kosės rajono savivaldybės tarybos narys

Pamatinis dokumentas

Europos Komisijos žalioji knyga „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“

COM(2013) 150 final

I.   BENDROSIOS PASTABOS

REGIONŲ KOMITETAS

Pažangus ir integracinis augimas

| 1. | palankiai vertina tinkamu laiku parengtą Komisijos žaliąją knygą „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ ir tai, kad turint omenyje būsimą ES vystymąsi apklausos forma pradedama plataus masto diskusija, kurioje norima išsiaiškinti, kaip būtų galima pagerinti ilgalaikio finansavimo pasiūlą, taip pat sustiprinti ir diversifikuoti ilgalaikių investicijų finansavimo sistemą Europoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina tinkamu laiku parengtą Komisijos žaliąją knygą „Ilgalaikis Europos ekonomikos finansavimas“ ir tai, kad turint omenyje būsimą ES vystymąsi apklausos forma pradedama plataus masto diskusija, kurioje norima išsiaiškinti, kaip būtų galima pagerinti ilgalaikio finansavimo pasiūlą, taip pat sustiprinti ir diversifikuoti ilgalaikių investicijų finansavimo sistemą Europoje;

| 2. | pritaria Komisijos nuomonei, kad Europos finansų sektoriui po finansų krizės sunkiau santaupų kapitalą skirti ilgalaikėms investicijoms; visų pirma dėl finansų krizės ir šiuo metu prastos makroekonominės situacijos susidarė neapibrėžtumo ir rizikos vengimo atmosfera, ypač finansinę įtampą patiriančiose valstybėse narėse; |
| --- | --- |

2.

pritaria Komisijos nuomonei, kad Europos finansų sektoriui po finansų krizės sunkiau santaupų kapitalą skirti ilgalaikėms investicijoms; visų pirma dėl finansų krizės ir šiuo metu prastos makroekonominės situacijos susidarė neapibrėžtumo ir rizikos vengimo atmosfera, ypač finansinę įtampą patiriančiose valstybėse narėse;

| 3. | sutinka su Komisija, kad aktualus Europos uždavinys – vėl užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį ES ekonomikos augimą. Kartu reikia pasirūpinti, kad būtų labiau atsižvelgiama į vietos ir regionų ypatumus ir sunkumus, su kuriais susiduria MVĮ; |
| --- | --- |

3.

sutinka su Komisija, kad aktualus Europos uždavinys – vėl užtikrinti pažangų, tvarų ir integracinį ES ekonomikos augimą. Kartu reikia pasirūpinti, kad būtų labiau atsižvelgiama į vietos ir regionų ypatumus ir sunkumus, su kuriais susiduria MVĮ;

| 4. | pabrėžia, kad norint įveikti ekonomikos krizę, imtis spręsti naujus uždavinius, nustatyti ir įgyvendinti bendrus tikslus visų pirma būtinas visapusiškas ir daugelį sričių apimantis ES institucijų, valstybių narių, miestų ir regionų, vietos ir regionų valdžios institucijų ir interesų grupių bendradarbiavimas remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principais; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad norint įveikti ekonomikos krizę, imtis spręsti naujus uždavinius, nustatyti ir įgyvendinti bendrus tikslus visų pirma būtinas visapusiškas ir daugelį sričių apimantis ES institucijų, valstybių narių, miestų ir regionų, vietos ir regionų valdžios institucijų ir interesų grupių bendradarbiavimas remiantis subsidiarumo ir proporcingumo principais;

| 5. | mano, kad veiksmingą postūmį ekonomikai galėtų suteikti našios ekonomikos įmonių, priklausančių darbui imlioms ekonomikos šakoms, sukuriamos pridėtinės vertės vidurkio padidinimas. Jų skatinimas taikant inovacijas ir supaprastinant kapitalo įsigijimo sąlygas gali daryti esminį poveikį visai ekonomikai; |
| --- | --- |

5.

mano, kad veiksmingą postūmį ekonomikai galėtų suteikti našios ekonomikos įmonių, priklausančių darbui imlioms ekonomikos šakoms, sukuriamos pridėtinės vertės vidurkio padidinimas. Jų skatinimas taikant inovacijas ir supaprastinant kapitalo įsigijimo sąlygas gali daryti esminį poveikį visai ekonomikai;

| 6. | nurodo, kad didžiausių pasaulio įmonių (akcijų indekse S&P 500 esančios biržinės įmonės) žiniomis grindžiamas turtas jau dabar sudaro 80 proc. įmonių turto. Augimo impulsai pastebimi visų pirma didžiausią augimo potencialą pasaulyje turinčiuose sektoriuose, tokiuose kaip žalioji ekonomika, žemės ūkis (be kita ko, veiksmingai naudojant vietos biologinius išteklius, įskaitant bioekonomiką), senjorų ekonomika, produktų tiekimas ir paslaugų teikimas sveikatos ir socialiniame sektoriuose, IT sprendimų taikymas ir kūrybos pramonės įtraukimas tam tikrose ekonomikos ir gyvenimo srityse. Pavyzdžiui, JAV per artimiausius 10 metų galėtų būti sukurta daug naujų darbo vietų (beveik 60 proc.) srityse, susijusiose su tokiais produktais ir paslaugomis, kurių šiandien dar nėra. Taikant IT sprendimus viešojo sektoriaus informacijos naudojimo arba pakartotinio naudojimo ekonominė nauda galėtų sudaryti iki 140 mlrd. EUR per metus, kurie papildytų BVP (1); |
| --- | --- |

6.

nurodo, kad didžiausių pasaulio įmonių (akcijų indekse S&P 500 esančios biržinės įmonės) žiniomis grindžiamas turtas jau dabar sudaro 80 proc. įmonių turto. Augimo impulsai pastebimi visų pirma didžiausią augimo potencialą pasaulyje turinčiuose sektoriuose, tokiuose kaip žalioji ekonomika, žemės ūkis (be kita ko, veiksmingai naudojant vietos biologinius išteklius, įskaitant bioekonomiką), senjorų ekonomika, produktų tiekimas ir paslaugų teikimas sveikatos ir socialiniame sektoriuose, IT sprendimų taikymas ir kūrybos pramonės įtraukimas tam tikrose ekonomikos ir gyvenimo srityse. Pavyzdžiui, JAV per artimiausius 10 metų galėtų būti sukurta daug naujų darbo vietų (beveik 60 proc.) srityse, susijusiose su tokiais produktais ir paslaugomis, kurių šiandien dar nėra. Taikant IT sprendimus viešojo sektoriaus informacijos naudojimo arba pakartotinio naudojimo ekonominė nauda galėtų sudaryti iki 140 mlrd. EUR per metus, kurie papildytų BVP (1);

| 7. | primena ankstesnes panašiomis temomis pateiktas Regionų komiteto nuomones: Privačiojo sektoriaus investicijų ir viešojo finansavimo sinergijos vietos ir regionų lygmenimis
   (2), Privačiųjų ir viešųjų investicijų telkimas ekonomikai gaivinti ir ilgalaikiams struktūriniams pokyčiams skatinti. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės plėtojimas
   (3), 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa
   (4), Didesnės ES, nacionalinių ir subnacionalinių biudžetų sinergijos kūrimas
   (5), Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą
   (6); |
| --- | --- |

7.

primena ankstesnes panašiomis temomis pateiktas Regionų komiteto nuomones: Privačiojo sektoriaus investicijų ir viešojo finansavimo sinergijos vietos ir regionų lygmenimis
   (2), Privačiųjų ir viešųjų investicijų telkimas ekonomikai gaivinti ir ilgalaikiams struktūriniams pokyčiams skatinti. Viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės plėtojimas
   (3), 2014–2020 m. įmonių konkurencingumo ir mažųjų bei vidutinių įmonių programa
   (4), Didesnės ES, nacionalinių ir subnacionalinių biudžetų sinergijos kūrimas
   (5), Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo skatinant augimą ir darbo vietų kūrimą
   (6);

II.   REGIONŲ KOMITETO POZICIJA

Ilgalaikio finansavimo pasiūla ir ilgalaikių investicijų ypatumai

| 8. | pritaria Komisijos analizei, kurioje nurodoma esminė priežastis: investuotojams neužtikrintas teisinis tikrumas, todėl jie labai atsargiai investuoja. Jie pirmenybę teikia trumpalaikėms ir likvidesnėms investicijų formoms, pirmiausia investicijoms į privačius objektus. Finansų įstaigų dėmesys dažnai krypsta į besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, kurios sparčiai vystosi ir kuriose mažas darbo užmokestis; |
| --- | --- |

8.

pritaria Komisijos analizei, kurioje nurodoma esminė priežastis: investuotojams neužtikrintas teisinis tikrumas, todėl jie labai atsargiai investuoja. Jie pirmenybę teikia trumpalaikėms ir likvidesnėms investicijų formoms, pirmiausia investicijoms į privačius objektus. Finansų įstaigų dėmesys dažnai krypsta į besiformuojančios rinkos ekonomikos šalis, kurios sparčiai vystosi ir kuriose mažas darbo užmokestis;

| 9. | kartu nuogąstauja, kad staiga padidės tarptautinė konkurencija dėl užsienio kapitalo, kadangi įsiskolinusios valstybės skubiai ieškos naujų kapitalo šaltinių, kad galėtų atlikti augimą skatinančias investicijas ir mokėti iki tol susikaupusias skolas. Reikėtų atkreipti dėmesį ne į paskolas arba ne tik į paskolas, bet ir į kitus kapitalo šaltinius; |
| --- | --- |

9.

kartu nuogąstauja, kad staiga padidės tarptautinė konkurencija dėl užsienio kapitalo, kadangi įsiskolinusios valstybės skubiai ieškos naujų kapitalo šaltinių, kad galėtų atlikti augimą skatinančias investicijas ir mokėti iki tol susikaupusias skolas. Reikėtų atkreipti dėmesį ne į paskolas arba ne tik į paskolas, bet ir į kitus kapitalo šaltinius;

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad savivaldybės ir regionai finansų rinkose atlieka daug skirtingų vaidmenų, jie atlieka ilgalaikes investicijas, taip pat atlieka daugiau ar mažiau svarbaus investuotojo vaidmenį, pavyzdžiui, investuodami per savivaldybių įmones arba pramonės politikos sumetimais. Savivaldybės ir regionai taip pat yra investicijų objektai finansų rinkose; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad savivaldybės ir regionai finansų rinkose atlieka daug skirtingų vaidmenų, jie atlieka ilgalaikes investicijas, taip pat atlieka daugiau ar mažiau svarbaus investuotojo vaidmenį, pavyzdžiui, investuodami per savivaldybių įmones arba pramonės politikos sumetimais. Savivaldybės ir regionai taip pat yra investicijų objektai finansų rinkose;

| 11. | pabrėžia, kad finansų rinkose viešasis sektorius plėtoja veiklą kitoje aplinkoje ir siekia kitų tikslų nei privatusis sektorius. Pavyzdžiui, viešojo ir privačiojo sektoriaus investuotojų investicijų grąžos lūkesčiai, investicijų trukmė ir rizikos tolerancija labai skiriasi. Todėl Komisija ilgalaikių investicijų atveju turėtų skirti ypač daug dėmesio viešojo sektoriaus veiklai; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad finansų rinkose viešasis sektorius plėtoja veiklą kitoje aplinkoje ir siekia kitų tikslų nei privatusis sektorius. Pavyzdžiui, viešojo ir privačiojo sektoriaus investuotojų investicijų grąžos lūkesčiai, investicijų trukmė ir rizikos tolerancija labai skiriasi. Todėl Komisija ilgalaikių investicijų atveju turėtų skirti ypač daug dėmesio viešojo sektoriaus veiklai;

| 12. | yra susirūpinęs, kad nepakankamai atsižvelgiama į vietos ir regionų lygmens ypatumus teikiant ilgalaikį finansavimą ir imantis tradicinių priemonių ilgalaikėms investicijoms skatinti; |
| --- | --- |

12.

yra susirūpinęs, kad nepakankamai atsižvelgiama į vietos ir regionų lygmens ypatumus teikiant ilgalaikį finansavimą ir imantis tradicinių priemonių ilgalaikėms investicijoms skatinti;

| 13. | apgailestauja, kad ES apribojo konkurenciją ir vyriausybių veiksmų laisvę tam tikrose investicijų srityse – būtent tose, kurios yra ypač svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms. Koordinavimo procesai ir leidimų išdavimo procedūros pernelyg ilgai trunka ir yra pernelyg sudėtingi, o tai kliudo Europos konkurencingumui pasaulinėje rinkoje ir investuotojams tampa patrauklesni kiti pasaulio regionai; |
| --- | --- |

13.

apgailestauja, kad ES apribojo konkurenciją ir vyriausybių veiksmų laisvę tam tikrose investicijų srityse – būtent tose, kurios yra ypač svarbios vietos ir regionų valdžios institucijoms. Koordinavimo procesai ir leidimų išdavimo procedūros pernelyg ilgai trunka ir yra pernelyg sudėtingi, o tai kliudo Europos konkurencingumui pasaulinėje rinkoje ir investuotojams tampa patrauklesni kiti pasaulio regionai;

| 14. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas palengvinti ir skatinti, taip pat ir ekonomikai išgyvenant sunkmetį, tokias ilgalaikes investicijas, kurios kuria darbo vietas, skatina technologines inovacijas ir ekologišką augimą, taip pat kuria energetikos, transporto ir komunikacijos infrastruktūrą; |
| --- | --- |

14.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas palengvinti ir skatinti, taip pat ir ekonomikai išgyvenant sunkmetį, tokias ilgalaikes investicijas, kurios kuria darbo vietas, skatina technologines inovacijas ir ekologišką augimą, taip pat kuria energetikos, transporto ir komunikacijos infrastruktūrą;

Ilgalaikio Europos ekonomikos finansavimo didinimas. Finansų įstaigų pajėgumas skirti ilgalaikį finansavimą. Komerciniai bankai

| 15. | primena, kad 2012 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose (7) pabrėžiama, kad „pagal šio pakto prevencinę dalį galima išnaudoti esamos ES fiskalinės sistemos siūlomas galimybes suderinti rentabilų valstybės investicijų reikalingumą su fiskalinės drausmės tikslais“. Tokiomis aplinkybėmis Komitetas dar kartą prašo iš dalies pakeisti Stabilumo paktą ir einamąsias išlaidas atskirti nuo išlaidų investicijoms apskaičiuojant biudžeto deficitą, kad nebūtų stabdomos ilgalaikėje perspektyvoje pelningos viešosios investicijos; |
| --- | --- |

15.

primena, kad 2012 m. gruodžio mėn. Europos Vadovų Tarybos išvadose (7) pabrėžiama, kad „pagal šio pakto prevencinę dalį galima išnaudoti esamos ES fiskalinės sistemos siūlomas galimybes suderinti rentabilų valstybės investicijų reikalingumą su fiskalinės drausmės tikslais“. Tokiomis aplinkybėmis Komitetas dar kartą prašo iš dalies pakeisti Stabilumo paktą ir einamąsias išlaidas atskirti nuo išlaidų investicijoms apskaičiuojant biudžeto deficitą, kad nebūtų stabdomos ilgalaikėje perspektyvoje pelningos viešosios investicijos;

| 16. | džiaugiasi tuo, kad bankai pamažu atgauna savo gebėjimą skirti lėšas ilgalaikiam finansavimui, tačiau iki šiol investicijoms vietos lygmeniu lėšos skiriamos visiškai netinkamomis sąlygomis; |
| --- | --- |

16.

džiaugiasi tuo, kad bankai pamažu atgauna savo gebėjimą skirti lėšas ilgalaikiam finansavimui, tačiau iki šiol investicijoms vietos lygmeniu lėšos skiriamos visiškai netinkamomis sąlygomis;

Nacionaliniai bei daugiašaliai plėtros bankai ir finansinės paskatos

| 17. | mano, jog svarbu, kad nacionaliniai ir daugiašaliai plėtros bankai a) remtų strategiškai svarbias investicijas, ypač infrastruktūros ir energijos tiekimo srityje ir b) vykdytų anticiklinę finansų politiką, t. y. ekonomikos augimo laikotarpiu išlaikytų lėšas, o ekonomikos krizės metu – žymiai padidintų investicijas; |
| --- | --- |

17.

mano, jog svarbu, kad nacionaliniai ir daugiašaliai plėtros bankai a) remtų strategiškai svarbias investicijas, ypač infrastruktūros ir energijos tiekimo srityje ir b) vykdytų anticiklinę finansų politiką, t. y. ekonomikos augimo laikotarpiu išlaikytų lėšas, o ekonomikos krizės metu – žymiai padidintų investicijas;

| 18. | mano, kad ES lygmeniu reikėtų užkirsti kelią pernelyg dideliam bankų konsolidavimui, kita vertus, rekomenduotina toliau plėsti bendradarbiavimą, kad laisvos lėšos būtų sutelktos investicijoms vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

18.

mano, kad ES lygmeniu reikėtų užkirsti kelią pernelyg dideliam bankų konsolidavimui, kita vertus, rekomenduotina toliau plėsti bendradarbiavimą, kad laisvos lėšos būtų sutelktos investicijoms vietos ir regionų lygmeniu;

| 19. | kalbant apie investicijas, skirtas tvariam augimui užtikrinti, siūlo susieti kontrolę su ilgesniais terminais ir ragina tęsti laikinus investicijų planus. Projektų obligacijos ilguoju laikotarpiu taip pat užtikrintų tvarumą vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

19.

kalbant apie investicijas, skirtas tvariam augimui užtikrinti, siūlo susieti kontrolę su ilgesniais terminais ir ragina tęsti laikinus investicijų planus. Projektų obligacijos ilguoju laikotarpiu taip pat užtikrintų tvarumą vietos ir regionų lygmeniu;

| 20. | mano, kad ilgalaikes investicijas vietos ir regionų lygmeniu taip pat būtų galima remti ne tik politinėmis priemonėmis ir programomis, bet ir mažinant biurokratiją, plečiant komunikaciją internetu ir iš esmės paspartinant sprendimų priėmimo procesą; |
| --- | --- |

20.

mano, kad ilgalaikes investicijas vietos ir regionų lygmeniu taip pat būtų galima remti ne tik politinėmis priemonėmis ir programomis, bet ir mažinant biurokratiją, plečiant komunikaciją internetu ir iš esmės paspartinant sprendimų priėmimo procesą;

Instituciniai investuotojai

| 21. | pritaria nuomonei, kad instituciniams investuotojams tenka svarbus vaidmuo ilgalaikio finansavimo srityje ir kad reikia laikytis direktyvos „Mokumas II“. Šių investuotojų vaidmuo tampa tiek svarbesnis, kiek padidėja investuojamos sumos. Šiomis aplinkybėmis reikia užtikrinti, kad turimos lėšos būtų investuojamos į ES ekonomiką, o ne Azijos ar kitų pasaulio regionų ekonomiką; |
| --- | --- |

21.

pritaria nuomonei, kad instituciniams investuotojams tenka svarbus vaidmuo ilgalaikio finansavimo srityje ir kad reikia laikytis direktyvos „Mokumas II“. Šių investuotojų vaidmuo tampa tiek svarbesnis, kiek padidėja investuojamos sumos. Šiomis aplinkybėmis reikia užtikrinti, kad turimos lėšos būtų investuojamos į ES ekonomiką, o ne Azijos ar kitų pasaulio regionų ekonomiką;

Bendras reglamentavimo reformos poveikis finansų įstaigoms

| 22. | pabrėžia, kad šiuo metu ir ateityje reformuojant rizikos ribojimo taisykles atsiras ilgalaikis bendras poveikis. Todėl reglamentavimo sistema turėtų būti ypač nuodugniai apgalvota ir bėgant metams reikia atidžiai stebėti galimą poveikį, taip pat vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad šiuo metu ir ateityje reformuojant rizikos ribojimo taisykles atsiras ilgalaikis bendras poveikis. Todėl reglamentavimo sistema turėtų būti ypač nuodugniai apgalvota ir bėgant metams reikia atidžiai stebėti galimą poveikį, taip pat vietos ir regionų lygmeniu;

Finansų rinkų veiksmingumas ir efektyvumas kaip ilgalaikio finansavimo priemonių sąlyga

| 23. | nurodo, kad kapitalo rinkos teikiamą finansavimą ilgalaikėms investicijoms Europoje galima būtų pagerinti stiprinant ES kapitalo vidaus rinką ir infrastruktūrą, remiančią vietos ir regionų finansų įstaigas, taip pat užtikrinant veiksmingą investuotojų apsaugą, ir siūlo įtraukti tuos pensijų fondus, kurie investuoja į vietos ir regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

23.

nurodo, kad kapitalo rinkos teikiamą finansavimą ilgalaikėms investicijoms Europoje galima būtų pagerinti stiprinant ES kapitalo vidaus rinką ir infrastruktūrą, remiančią vietos ir regionų finansų įstaigas, taip pat užtikrinant veiksmingą investuotojų apsaugą, ir siūlo įtraukti tuos pensijų fondus, kurie investuoja į vietos ir regionų vystymąsi;

| 24. | mano, kad reikia toliau vystyti kitų galimų investicijų (pavyzdžiui, kelių ir komunalinių paslaugų projektai) investicinius produktus arba jų paketus, kurie galėtų pritraukti tiesiogines pensijų fondų investicijas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad reikia toliau vystyti kitų galimų investicijų (pavyzdžiui, kelių ir komunalinių paslaugų projektai) investicinius produktus arba jų paketus, kurie galėtų pritraukti tiesiogines pensijų fondų investicijas;

| 25. | mano, kad būtina skubiai padidinti darbo našumą. Jis turi būti nuolat pritaikomas prie vis besikeičiančių ekonominių sąlygų. Esant tokioms sąlygoms gali būti naudinga, jeigu darbuotojai galės ir norės būti ir akcininkais, ir investuotojais, kurie siekia, kad ilguoju laikotarpiu būtų investuojama į tas įmones, kuriose jie dirba. Vietos investicijų atveju, visų pirma energetikos ir aplinkos sektoriuose, būtina sukurti investavimo priemones, kurios leistų vietos ir regionų bendruomenei būti taip pat finansų srities subjektu, o ne tik vartotoju; |
| --- | --- |

25.

mano, kad būtina skubiai padidinti darbo našumą. Jis turi būti nuolat pritaikomas prie vis besikeičiančių ekonominių sąlygų. Esant tokioms sąlygoms gali būti naudinga, jeigu darbuotojai galės ir norės būti ir akcininkais, ir investuotojais, kurie siekia, kad ilguoju laikotarpiu būtų investuojama į tas įmones, kuriose jie dirba. Vietos investicijų atveju, visų pirma energetikos ir aplinkos sektoriuose, būtina sukurti investavimo priemones, kurios leistų vietos ir regionų bendruomenei būti taip pat finansų srities subjektu, o ne tik vartotoju;

| 26. | pabrėžia, kad pokyčiams ir vietos lygmens vystymuisi galbūt gali būti naudinga, kad darbuotojai kartu būtų ir akcininkais, ir investuotojais, jeigu jie to nori ir jei esamos rinkos struktūros sąlygomis apskritai tokia galimybė yra. Apskaitos teisės aktų pakeitimas ir didesnis skaidrumas galėtų paskatinti darbuotojus tapti akcininkais; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad pokyčiams ir vietos lygmens vystymuisi galbūt gali būti naudinga, kad darbuotojai kartu būtų ir akcininkais, ir investuotojais, jeigu jie to nori ir jei esamos rinkos struktūros sąlygomis apskritai tokia galimybė yra. Apskaitos teisės aktų pakeitimas ir didesnis skaidrumas galėtų paskatinti darbuotojus tapti akcininkais;

| 27. | mano, kad būtina labiau įtraukti labai mažas įmones ir MVĮ, pagerinti skaidrumą prekybos vietose ir užtikrinti investuotojų dalyvavimą. Reikėtų padidinti ne finansų sektoriaus obligacijų rinkos dalį ir palengvinti MVĮ obligacijų patekimą į rinką; |
| --- | --- |

27.

mano, kad būtina labiau įtraukti labai mažas įmones ir MVĮ, pagerinti skaidrumą prekybos vietose ir užtikrinti investuotojų dalyvavimą. Reikėtų padidinti ne finansų sektoriaus obligacijų rinkos dalį ir palengvinti MVĮ obligacijų patekimą į rinką;

| 28. | pabrėžia, kad ES pakeitimo vertybiniais popieriais rinka gali būti pagyvinta, jei bus kontroliuojama, kaip finansų įstaigos naudoja kapitalą, ir jei taikant vienodus ir skaidrius vertinimo metodus bus užtikrinta, kad naudojamas tik atitinkamai garantuotas kapitalas. Taikant priemones būtų atlaisvintas kapitalas, kuris galėtų būti skirtas investicijoms ir kartu reikėtų užtikrinti MVĮ likvidžią projektų obligacijų rinką; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad ES pakeitimo vertybiniais popieriais rinka gali būti pagyvinta, jei bus kontroliuojama, kaip finansų įstaigos naudoja kapitalą, ir jei taikant vienodus ir skaidrius vertinimo metodus bus užtikrinta, kad naudojamas tik atitinkamai garantuotas kapitalas. Taikant priemones būtų atlaisvintas kapitalas, kuris galėtų būti skirtas investicijoms ir kartu reikėtų užtikrinti MVĮ likvidžią projektų obligacijų rinką;

Kompleksiniai veiksniai, sudarantys ilgalaikio taupymo ir finansavimo sąlygas

| 29. | mano, kad įvairių tikslinių taupomųjų sąskaitų modelių sukūrimas ES viduje ir galima šių modelių nauda yra neatsiejami nuo to, kaip garantuojamos santaupų palūkanos; |
| --- | --- |

29.

mano, kad įvairių tikslinių taupomųjų sąskaitų modelių sukūrimas ES viduje ir galima šių modelių nauda yra neatsiejami nuo to, kaip garantuojamos santaupų palūkanos;

| 30. | nuogąstauja, kad privalomos arba iš dalies privalomos europinės taupomosios sąskaitos įvedimas kai kuriose valstybėse narėse gali susilaukti kategoriško nepritarimo, o jei ji būtų neprivaloma, vargu ar ji susilauktų didelio visuomenės dėmesio. Renkantis specialios ES taupomosios sąskaitos modelį būtinai pirmenybę reikėtų teikti tokiems modeliams, kurie labiausiai tinka atkurti prarastą pasitikėjimą ir kurie padėtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir augimo tikslus vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

30.

nuogąstauja, kad privalomos arba iš dalies privalomos europinės taupomosios sąskaitos įvedimas kai kuriose valstybėse narėse gali susilaukti kategoriško nepritarimo, o jei ji būtų neprivaloma, vargu ar ji susilauktų didelio visuomenės dėmesio. Renkantis specialios ES taupomosios sąskaitos modelį būtinai pirmenybę reikėtų teikti tokiems modeliams, kurie labiausiai tinka atkurti prarastą pasitikėjimą ir kurie padėtų įgyvendinti strategijos „Europa 2020“ užimtumo ir augimo tikslus vietos ir regionų lygmeniu;

Apmokestinimas

| 31. | vertėtų numatyti suderintus Europos lygmens veiksmus dėl mažesnio mokesčio tarifo taikymo kapitalo investicijoms; |
| --- | --- |

31.

vertėtų numatyti suderintus Europos lygmens veiksmus dėl mažesnio mokesčio tarifo taikymo kapitalo investicijoms;

| 32. | mano, kad ieškant tinkamų paskatų ilgalaikiam taupymui būtina apsvarstyti, kaip taikyti nacionaliniu lygmeniu tokias mokestines paskatas, kurios skatintų greitą pelno reinvestavimą, ilgalaikes investicijas ir kapitalo investavimą į labai mažas įmones ir MVĮ; šiuo atveju būtų naudinga skirti kapitalo pajamas ir pajamas iš kitų šaltinių. Be to, reikėtų pagalvoti apie mokesčio tarifų sumažinimą ir mokesčio netaikymą ilgalaikėms santaupoms; |
| --- | --- |

32.

mano, kad ieškant tinkamų paskatų ilgalaikiam taupymui būtina apsvarstyti, kaip taikyti nacionaliniu lygmeniu tokias mokestines paskatas, kurios skatintų greitą pelno reinvestavimą, ilgalaikes investicijas ir kapitalo investavimą į labai mažas įmones ir MVĮ; šiuo atveju būtų naudinga skirti kapitalo pajamas ir pajamas iš kitų šaltinių. Be to, reikėtų pagalvoti apie mokesčio tarifų sumažinimą ir mokesčio netaikymą ilgalaikėms santaupoms;

| 33. | siūlo vertinant pelno mokesčio lengvatų įmonėms naudą remtis iki šiol sukaupta teigiama arba neigiama patirtimi. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse iki šiol neapmokestinamas visas pelnas, nesvarbu, ar jis reinvestuojamas, ar ne, tuo tarpu keletas jo naudojimo būdų, kai iš įmonės išmokami pinigai, yra apmokestinami, pavyzdžiui, dividendai, specialios lengvatos arba išmokos natūra (angl. natural benefits) ir pan. Galiausiai efektyvus mokesčio tarifas sudaro apie 4–5 proc. Tokia sistema neskatina investicijų vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

33.

siūlo vertinant pelno mokesčio lengvatų įmonėms naudą remtis iki šiol sukaupta teigiama arba neigiama patirtimi. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse iki šiol neapmokestinamas visas pelnas, nesvarbu, ar jis reinvestuojamas, ar ne, tuo tarpu keletas jo naudojimo būdų, kai iš įmonės išmokami pinigai, yra apmokestinami, pavyzdžiui, dividendai, specialios lengvatos arba išmokos natūra (angl. natural benefits) ir pan. Galiausiai efektyvus mokesčio tarifas sudaro apie 4–5 proc. Tokia sistema neskatina investicijų vietos lygmeniu;

| 34. | nurodo, kad daugelyje apklausų dėl investavimo sprendimų mokesčių sistema minima tik ketvirtoje ar šeštoje vietoje. Taigi, esama kitų svarbesnių veiksnių, pavyzdžiui, darbo jėgos pasiūla vietoje, tinkamas išsilavinimas, energijos, vandens ir pan. buvimas, nedidelės įmonių bazinės sąnaudos ir kiti veiksniai, kurie gali turėti tiesioginį ar netiesioginį poveikį įmonės veiklai, kaip antai korupcija ir pan.; |
| --- | --- |

34.

nurodo, kad daugelyje apklausų dėl investavimo sprendimų mokesčių sistema minima tik ketvirtoje ar šeštoje vietoje. Taigi, esama kitų svarbesnių veiksnių, pavyzdžiui, darbo jėgos pasiūla vietoje, tinkamas išsilavinimas, energijos, vandens ir pan. buvimas, nedidelės įmonių bazinės sąnaudos ir kiti veiksniai, kurie gali turėti tiesioginį ar netiesioginį poveikį įmonės veiklai, kaip antai korupcija ir pan.;

| 35. | rekomenduoja apsvarstyti galimybes neapmokestinti reinvestuotos pelno dalies bei palūkanų už investicijas ir netaikyti mokesčio mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir aplinkos srities projektams; |
| --- | --- |

35.

rekomenduoja apsvarstyti galimybes neapmokestinti reinvestuotos pelno dalies bei palūkanų už investicijas ir netaikyti mokesčio mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir aplinkos srities projektams;

| 36. | be to, remia glaudesnį koordinavimą siekiant supaprastinti pelno mokesčio sistemą, išplėsti mokestinę bazę ir sumažinti mokesčio tarifus. Reikia apriboti valstybės kišimąsi į ekonomiką ir žmonių gyvenimą ir atitinkamai padidinti įmonių ir piliečių atsakomybę už ekonominę veiklą kartu skatinant įvairias kolektyvines iniciatyvas; |
| --- | --- |

36.

be to, remia glaudesnį koordinavimą siekiant supaprastinti pelno mokesčio sistemą, išplėsti mokestinę bazę ir sumažinti mokesčio tarifus. Reikia apriboti valstybės kišimąsi į ekonomiką ir žmonių gyvenimą ir atitinkamai padidinti įmonių ir piliečių atsakomybę už ekonominę veiklą kartu skatinant įvairias kolektyvines iniciatyvas;

Apskaitos principai

| 37. | atkreipia dėmesį į tai, kad apskaitos pagal tikrąją vertę principai taikomi ne visose valstybėse narėse. Juos taiko tos įmonės, kurios ES viduje vienu metu vykdo veiklą kelete valstybių narių. Iki šiol apskaitos pagal tikrąją vertę principai nepakeitė investuotojų elgesio; |
| --- | --- |

37.

atkreipia dėmesį į tai, kad apskaitos pagal tikrąją vertę principai taikomi ne visose valstybėse narėse. Juos taiko tos įmonės, kurios ES viduje vienu metu vykdo veiklą kelete valstybių narių. Iki šiol apskaitos pagal tikrąją vertę principai nepakeitė investuotojų elgesio;

| 38. | laikosi nuomonės, kad per ilgalaikius finansavimo laikotarpius reikia užtikrinti rinkos dėsnius atitinkančio vertės nustatymo ir įsipareigojimais grindžiamų apskaitos principų stabilumą ir numatyti alternatyvias priemones, siekiant užtikrinti ilgalaikio finansavimo pabaigą be rizikos atsižvelgiant į turto ir jo šaltinių rinkos vertę; |
| --- | --- |

38.

laikosi nuomonės, kad per ilgalaikius finansavimo laikotarpius reikia užtikrinti rinkos dėsnius atitinkančio vertės nustatymo ir įsipareigojimais grindžiamų apskaitos principų stabilumą ir numatyti alternatyvias priemones, siekiant užtikrinti ilgalaikio finansavimo pabaigą be rizikos atsižvelgiant į turto ir jo šaltinių rinkos vertę;

Įmonių valdymo tvarka

| 39. | mano, kad galima skatinti ilgesnio laikotarpio akcininkų dalyvavimą suteikiant mokestines lengvatas dividendams. Taip pat būtų galima skatinti paskirstant didesnę pelno iš dividendų dalį tiems akcininkams, kurie iš dividendų gautą pelną paverčia ilgalaikėmis investicijomis. Be to, turėtų būti numatytos mokestinės lengvatos ilgalaikėms investicijoms į vietos ir regionų vystymąsi; |
| --- | --- |

39.

mano, kad galima skatinti ilgesnio laikotarpio akcininkų dalyvavimą suteikiant mokestines lengvatas dividendams. Taip pat būtų galima skatinti paskirstant didesnę pelno iš dividendų dalį tiems akcininkams, kurie iš dividendų gautą pelną paverčia ilgalaikėmis investicijomis. Be to, turėtų būti numatytos mokestinės lengvatos ilgalaikėms investicijoms į vietos ir regionų vystymąsi;

| 40. | laikosi nuomonės, kad ten, kur paskatos turto valdytojams tampa žalingu veiksniu, reikia pagerinti apskaitos skaidrumą, kad būtų užtikrintas visuomenės, įmonės akcininkų, vadovų ir darbuotojų pasitikėjimas; |
| --- | --- |

40.

laikosi nuomonės, kad ten, kur paskatos turto valdytojams tampa žalingu veiksniu, reikia pagerinti apskaitos skaidrumą, kad būtų užtikrintas visuomenės, įmonės akcininkų, vadovų ir darbuotojų pasitikėjimas;

Informacijos ir ataskaitų teikimas

| 41. | mano, kad atsižvelgiant į dabartinį gyvenimo tempą ir skaitmeninio amžiaus teikiamas galimybes vis dėlto būtų neteisinga atsisakyti ketvirčio finansinių ataskaitų teikimo, jeigu ir būtų geriau integruojama finansinė ir nefinansinė informacija, kuri padeda įmonėms susidaryti aiškų vaizdą apie jų ilgalaikę ekonominę būklę ir leidžia priimti geresnius sprendimus. Be to, tai suteikia galimybę įvertinti pasikeitusią padėtį, kol dar nesusikaupė problemos arba kol netapo dar brangiau šalinti padarinius; |
| --- | --- |

41.

mano, kad atsižvelgiant į dabartinį gyvenimo tempą ir skaitmeninio amžiaus teikiamas galimybes vis dėlto būtų neteisinga atsisakyti ketvirčio finansinių ataskaitų teikimo, jeigu ir būtų geriau integruojama finansinė ir nefinansinė informacija, kuri padeda įmonėms susidaryti aiškų vaizdą apie jų ilgalaikę ekonominę būklę ir leidžia priimti geresnius sprendimus. Be to, tai suteikia galimybę įvertinti pasikeitusią padėtį, kol dar nesusikaupė problemos arba kol netapo dar brangiau šalinti padarinius;

| 42. | siūlo atsižvelgti į ketvirčio rodiklių apimtį ir mastą, taip pat visas skaitmeninio amžiaus galimybes. Taip pat svarbu, kad duomenys būtų netendencingi, o objektyviai ir patikimai skelbiami specializuotoje žiniasklaidoje pateikiant suprantamas santraukas, jei reikia, pasitelkiant ekspertus arba pridedant trumpą analizę; |
| --- | --- |

42.

siūlo atsižvelgti į ketvirčio rodiklių apimtį ir mastą, taip pat visas skaitmeninio amžiaus galimybes. Taip pat svarbu, kad duomenys būtų netendencingi, o objektyviai ir patikimai skelbiami specializuotoje žiniasklaidoje pateikiant suprantamas santraukas, jei reikia, pasitelkiant ekspertus arba pridedant trumpą analizę;

| 43. | mano, kad ekonomikos mokslas ir statistika pateikia pakankamai ilgalaikių lyginamųjų rodiklių ir dėl to jau turimų rodiklių taikymas, kontrolė ir analizė yra daug pastangų reikalaujantis uždavinys. Todėl nėra itin tikslinga taikyti naujus rodiklius. Žinoma, būtų kitaip, jei būtų surastas ypač vertingos informacijos suteikiantis rodiklis arba lyginamųjų rodiklių mediana; |
| --- | --- |

43.

mano, kad ekonomikos mokslas ir statistika pateikia pakankamai ilgalaikių lyginamųjų rodiklių ir dėl to jau turimų rodiklių taikymas, kontrolė ir analizė yra daug pastangų reikalaujantis uždavinys. Todėl nėra itin tikslinga taikyti naujus rodiklius. Žinoma, būtų kitaip, jei būtų surastas ypač vertingos informacijos suteikiantis rodiklis arba lyginamųjų rodiklių mediana;

MVĮ galimybės lengviau gauti finansavimą iš bankų ir ne bankų

| 44. | pritaria nuomonei, kad MVĮ sunkiau gauti finansavimą nei didelėms įmonėms, be to, dar sunkiau ir dėl to, kad kelete valstybių narių kai kuriais atžvilgiais diskriminuojantys įstatymai apsunkina MVĮ veiklą; |
| --- | --- |

44.

pritaria nuomonei, kad MVĮ sunkiau gauti finansavimą nei didelėms įmonėms, be to, dar sunkiau ir dėl to, kad kelete valstybių narių kai kuriais atžvilgiais diskriminuojantys įstatymai apsunkina MVĮ veiklą;

| 45. | siūlo apsvarstyti galimybes kurti viešąją biržą arba internetu grindžiamą obligacijų rinką, kurioje bet kas galėtų laisvai ir be tarpininkų investuoti į vietos arba regiono vystymąsi; |
| --- | --- |

45.

siūlo apsvarstyti galimybes kurti viešąją biržą arba internetu grindžiamą obligacijų rinką, kurioje bet kas galėtų laisvai ir be tarpininkų investuoti į vietos arba regiono vystymąsi;

| 46. | rekomenduoja MVĮ papildomai naudotis kredito unijų, statybos taupomųjų bankų ir panašių nedidelių finansų įstaigų paskolomis, deja, tokių įstaigų rinkos dalis daugumoje Rytų Europos šalių yra labai nedidelė, jų plėtros dažnai taip pat neremia valstybė. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse suteikiamos bankų indėlių garantijos, tačiau tai netaikoma kredito unijų atveju; |
| --- | --- |

46.

rekomenduoja MVĮ papildomai naudotis kredito unijų, statybos taupomųjų bankų ir panašių nedidelių finansų įstaigų paskolomis, deja, tokių įstaigų rinkos dalis daugumoje Rytų Europos šalių yra labai nedidelė, jų plėtros dažnai taip pat neremia valstybė. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse suteikiamos bankų indėlių garantijos, tačiau tai netaikoma kredito unijų atveju;

| 47. | rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms, ekonominių interesų organizacijoms, organizacijoms, valdančioms valstybės turtą, ir pinigų rinkos organizacijoms kurti vietos ir regionų kooperatyvus, kurie galėtų būti alternatyviu lėšų šaltiniu ilgalaikiam finansavimui vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

47.

rekomenduoja vietos ir regionų valdžios institucijoms, ekonominių interesų organizacijoms, organizacijoms, valdančioms valstybės turtą, ir pinigų rinkos organizacijoms kurti vietos ir regionų kooperatyvus, kurie galėtų būti alternatyviu lėšų šaltiniu ilgalaikiam finansavimui vietos ir regionų lygmeniu;

| 48. | siūlo išnagrinėti, kokių įstatymų pakeitimų reikia ir kokie pakeitimai yra tikslingi, kad veiksmingai veiktų kredito unijos, ir pateikti atitinkamus pasiūlymus; |
| --- | --- |

48.

siūlo išnagrinėti, kokių įstatymų pakeitimų reikia ir kokie pakeitimai yra tikslingi, kad veiksmingai veiktų kredito unijos, ir pateikti atitinkamus pasiūlymus;

| 49. | mano, kad toks mažų finansų įstaigų tinklas galėtų būti daugelio vietos ir regionų problemų sprendimas ir reikėtų užtikrinti, kad MVĮ gaus garantuotą procentinę rizikos kapitalo dalį. Kartu reikėtų apsvarstyti galimybę didesniu mastu remti kredito teikimą; |
| --- | --- |

49.

mano, kad toks mažų finansų įstaigų tinklas galėtų būti daugelio vietos ir regionų problemų sprendimas ir reikėtų užtikrinti, kad MVĮ gaus garantuotą procentinę rizikos kapitalo dalį. Kartu reikėtų apsvarstyti galimybę didesniu mastu remti kredito teikimą;

| 50. | pabrėžia, kad alternatyvių ne bankų MVĮ teikiamo finansavimo šaltinių ES reglamentavimo sistemos sukūrimas tam tikromis sąlygomis būtų tikrai naudingas vietos ir regionų vystymuisi, nes dabartinis teisinis pagrindas veikiau riboja MVĮ, o ne sudaro joms palankias sąlygas. |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad alternatyvių ne bankų MVĮ teikiamo finansavimo šaltinių ES reglamentavimo sistemos sukūrimas tam tikromis sąlygomis būtų tikrai naudingas vietos ir regionų vystymuisi, nes dabartinis teisinis pagrindas veikiau riboja MVĮ, o ne sudaro joms palankias sąlygas.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Europos Komisija, Viešojo sektoriaus informacija – neapdoroti duomenys apie naujas paslaugas ir naujus produktus (http://bit.ly/wa4AR).

1

(2)  CoR 272/2013.

2

(3)  CoR 21/2010.

3

(4)  CoR 98/2012.

4

(5)  CoR 1778/2012.

5

(6)  CoR 1186/2012.

6

(7)  2012 m. gruodžio 13–14 d. Europos Vadovų Tarybos išvados, I. ekonominė politika, 2 punktas.

7

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/80

---

Regionų komiteto nuomonė. Kaimo vietovių tvarumas

2013/C 356/14

REGIONŲ KOMITETAS

| — | patvirtina, kad nors regionai, kuriuose vyrauja kaimo vietovės, daro pažangą, jų išsivystymo lygis vis dar daug mažesnis negu ES vidurkis; |
| --- | --- |

—

patvirtina, kad nors regionai, kuriuose vyrauja kaimo vietovės, daro pažangą, jų išsivystymo lygis vis dar daug mažesnis negu ES vidurkis;

| — | apgailestauja, kad, palyginti su 2007–2013 m finansine programa, kaimo plėtrai skirtų lėšų suma labai sumažėjo; |
| --- | --- |

—

apgailestauja, kad, palyginti su 2007–2013 m finansine programa, kaimo plėtrai skirtų lėšų suma labai sumažėjo;

| — | pažymi, kad svarstoma galimybė išplėsti sritis, kurioms galima skirti finansavimą pagal antrąjį BŽŪP ramstį. Apgailestauja dėl tokių planų, nes dėl jų tik dar labiau susilpnės kaimo vietovių techninės ir socialinės infrastruktūros tobulinimo finansavimas; |
| --- | --- |

—

pažymi, kad svarstoma galimybė išplėsti sritis, kurioms galima skirti finansavimą pagal antrąjį BŽŪP ramstį. Apgailestauja dėl tokių planų, nes dėl jų tik dar labiau susilpnės kaimo vietovių techninės ir socialinės infrastruktūros tobulinimo finansavimas;

| — | tvirtina, kad LEADER programai skiriamų 5 proc. EŽŪFKP išteklių visiškai nepakanka norint paskatinti kaimo vietovių ekonomiką remiantis tvariu vystymusi; |
| --- | --- |

—

tvirtina, kad LEADER programai skiriamų 5 proc. EŽŪFKP išteklių visiškai nepakanka norint paskatinti kaimo vietovių ekonomiką remiantis tvariu vystymusi;

| — | mano, kad rengiant derybų su funkcinėje teritorijoje esančiais miestais strategijas itin pasiteisina platus ir tiesioginis tos funkcinės teritorijos kaimo savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

—

mano, kad rengiant derybų su funkcinėje teritorijoje esančiais miestais strategijas itin pasiteisina platus ir tiesioginis tos funkcinės teritorijos kaimo savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimas;

| — | pripažįsta, kad šių teritorijų plėtros strategijos turėtų būti daugiametės – apimti bent jau keliolika metų; |
| --- | --- |

—

pripažįsta, kad šių teritorijų plėtros strategijos turėtų būti daugiametės – apimti bent jau keliolika metų;

| — | ragina sudaryti sisteminį ir išsamų kaimo vietovių (bent jau NUTS 3 lygmens) skurdo zonų žemėlapį siekiant užtikrinti, kad būtų efektyviau naudojami socialinei atskirčiai mažinti skirti ištekliai; |
| --- | --- |

—

ragina sudaryti sisteminį ir išsamų kaimo vietovių (bent jau NUTS 3 lygmens) skurdo zonų žemėlapį siekiant užtikrinti, kad būtų efektyviau naudojami socialinei atskirčiai mažinti skirti ištekliai;

| — | mano, kad būsima Europos kaimo plėtros politika turėtų:






  — | būti suderinama su kaimo vietovių tvarumu, |
| --- | --- | --- |

—

mano, kad būsima Europos kaimo plėtros politika turėtų:

—

būti suderinama su kaimo vietovių tvarumu,

| — | pripažinti, kad kaimo vietovės suteikia plėtros perspektyvų ir atlieka lemiamą vaidmenį stengiantis atremti Europai iškylančius iššūkius, |
| --- | --- |

—

pripažinti, kad kaimo vietovės suteikia plėtros perspektyvų ir atlieka lemiamą vaidmenį stengiantis atremti Europai iškylančius iššūkius,

| — | pripažinti, kad Europos kaimo vietovių įvairovė yra svarbus veiksnys stengiantis atremti ateities iššūkius, |
| --- | --- |

—

pripažinti, kad Europos kaimo vietovių įvairovė yra svarbus veiksnys stengiantis atremti ateities iššūkius,

| — | būti skaidri ir aiški, kad jai plačiau pritartų, |
| --- | --- |

—

būti skaidri ir aiški, kad jai plačiau pritartų,

| — | regionų įvairovės pagalba siekti bendrų Europos tikslų, užtikrinant, kad nebus pamirštų regionų. |
| --- | --- |

—

regionų įvairovės pagalba siekti bendrų Europos tikslų, užtikrinant, kad nebus pamirštų regionų.

| Pranešėjas | Pranešėjas Jerzy ZAJĄKAŁA (PL / EA), Lubiankos meras |
| --- | --- |

Pranešėjas

Pranešėjas Jerzy ZAJĄKAŁA (PL / EA), Lubiankos meras

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Kaimo vietovių gyvybingumo svarba

| 1. | pažymi, kad naujausiais Eurostato duomenimis daugiau kaip 23 proc. visų ES gyventojų gyvena grynai kaimo vietovėse, o dar 35 proc. – tarpinėse vietovėse; tačiau kartu pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse grynai kaimo vietovių gyventojų dalis yra gerokai didesnė. Taip yra net 17 iš 27 ES valstybių narių, įskaitant Airiją (73 proc.), Slovakiją (50 proc.), Estiją (48 proc.), Rumuniją (46 proc.), Suomiją, Graikiją, Lietuvą ir Daniją (43 proc.); |
| --- | --- |

1.

pažymi, kad naujausiais Eurostato duomenimis daugiau kaip 23 proc. visų ES gyventojų gyvena grynai kaimo vietovėse, o dar 35 proc. – tarpinėse vietovėse; tačiau kartu pažymi, kad kai kuriose valstybėse narėse grynai kaimo vietovių gyventojų dalis yra gerokai didesnė. Taip yra net 17 iš 27 ES valstybių narių, įskaitant Airiją (73 proc.), Slovakiją (50 proc.), Estiją (48 proc.), Rumuniją (46 proc.), Suomiją, Graikiją, Lietuvą ir Daniją (43 proc.);

| 2. | pabrėžia, kad kaimo vietovėse slypi didžiulis potencialas – žmogiškieji ištekliai (kultūriniai ir socialiniai veiksniai), natūrali gamtinė aplinka ir jos biologinė įvairovė, žaliavos ir kiti ekonominiai ištekliai, itin svarbūs bendruomenės gyvenimui Europos Sąjungoje ir jos vystymuisi. Turėdamas tai omenyje, Komitetas pripažįsta kaimo vietovių socialinio, kultūros, gamtos, aplinkos ir ekonominio gyvybingumo išsaugojimo priemonių svarbą; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad kaimo vietovėse slypi didžiulis potencialas – žmogiškieji ištekliai (kultūriniai ir socialiniai veiksniai), natūrali gamtinė aplinka ir jos biologinė įvairovė, žaliavos ir kiti ekonominiai ištekliai, itin svarbūs bendruomenės gyvenimui Europos Sąjungoje ir jos vystymuisi. Turėdamas tai omenyje, Komitetas pripažįsta kaimo vietovių socialinio, kultūros, gamtos, aplinkos ir ekonominio gyvybingumo išsaugojimo priemonių svarbą;

| 3. | pabrėžia, kad gyvenimo kaimo vietovėse kokybė yra svarbus veiksnys, lemiantis, ar ūkininkai ir jų šeimos, specialistai, eksploatuojantys, naudojantys arba perdirbantys pirminius išteklius, ar kiti ūkininkavimu besiverčiantys kaimo gyventojai nuspręs likti čia gyventi ir dirbti. Nuo šių sprendimų priklauso kaimo gyventojų skaičius ir demografinė sudėtis bei galimybės išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad gyvenimo kaimo vietovėse kokybė yra svarbus veiksnys, lemiantis, ar ūkininkai ir jų šeimos, specialistai, eksploatuojantys, naudojantys arba perdirbantys pirminius išteklius, ar kiti ūkininkavimu besiverčiantys kaimo gyventojai nuspręs likti čia gyventi ir dirbti. Nuo šių sprendimų priklauso kaimo gyventojų skaičius ir demografinė sudėtis bei galimybės išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą;

| 4. | reiškia susirūpinimą dėl dramatiško gyventojų mažėjimo ir spartėjančio jų senėjimo daugelyje Europos kaimo vietovių. Norint užtikrinti šių regionų gyvybingumą, svarbu, kad kaimo vietovių, skirtų gyvenimui ir verslui, pagrindas būtų stabilus, suteikiantis galimybes gauti pakankamas pajamas. Tam reikia visos visuomenės pastangų ir konkrečiam regionui pritaikytų koncepcijų, grindžiamų endogeniniu potencialu. |
| --- | --- |

4.

reiškia susirūpinimą dėl dramatiško gyventojų mažėjimo ir spartėjančio jų senėjimo daugelyje Europos kaimo vietovių. Norint užtikrinti šių regionų gyvybingumą, svarbu, kad kaimo vietovių, skirtų gyvenimui ir verslui, pagrindas būtų stabilus, suteikiantis galimybes gauti pakankamas pajamas. Tam reikia visos visuomenės pastangų ir konkrečiam regionui pritaikytų koncepcijų, grindžiamų endogeniniu potencialu.

| 5. | pabrėžia, kad gyvenimo kaimo vietovėse kokybė yra svarbus veiksnys, lemiantis, ar ūkininkai ir jų šeimos, specialistai, eksploatuojantys, naudojantys arba perdirbantys pirminius išteklius, ar kiti ūkininkavimu besiverčiantys kaimo gyventojai nuspręs likti čia gyventi ir dirbti. Nuo šių sprendimų priklauso kaimo gyventojų skaičius ir demografinė sudėtis bei galimybės išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad gyvenimo kaimo vietovėse kokybė yra svarbus veiksnys, lemiantis, ar ūkininkai ir jų šeimos, specialistai, eksploatuojantys, naudojantys arba perdirbantys pirminius išteklius, ar kiti ūkininkavimu besiverčiantys kaimo gyventojai nuspręs likti čia gyventi ir dirbti. Nuo šių sprendimų priklauso kaimo gyventojų skaičius ir demografinė sudėtis bei galimybės išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą;

| 6. | pabrėžia, kad reikia išsaugoti ir atgaivinti tradicinius kaimo vietovių kultūros ypatumus, kurie yra svarbi vietos, regiono, nacionalinės ir Europos tapatybės dalis; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad reikia išsaugoti ir atgaivinti tradicinius kaimo vietovių kultūros ypatumus, kurie yra svarbi vietos, regiono, nacionalinės ir Europos tapatybės dalis;

| 7. | pripažįsta žemės ūkio svarbą, nes jis tiekia tokias būtinas viešąsias gėrybes kaip kraštovaizdis ir saugus maistas; todėl pritaria, kad šias gėrybes kuriantiems ūkiams ir toliau būtų teikiama ES finansinė parama; taip pat mano, kad kaimo vietovės ateityje jautriausiai pajus klimato kaitos sukeliamus klimato scenarijų pasikeitimus, todėl reikia įtraukti klimato kaitos švelninimo priemones ir atitinkamai pritaikyti planavimo, teritorinio valdymo ir biudžeto priemones, kad dalyvavimo mechanizmai ir ūkininkavimo praktika sudarytų sąlygas tvariam vystymuisi; |
| --- | --- |

7.

pripažįsta žemės ūkio svarbą, nes jis tiekia tokias būtinas viešąsias gėrybes kaip kraštovaizdis ir saugus maistas; todėl pritaria, kad šias gėrybes kuriantiems ūkiams ir toliau būtų teikiama ES finansinė parama; taip pat mano, kad kaimo vietovės ateityje jautriausiai pajus klimato kaitos sukeliamus klimato scenarijų pasikeitimus, todėl reikia įtraukti klimato kaitos švelninimo priemones ir atitinkamai pritaikyti planavimo, teritorinio valdymo ir biudžeto priemones, kad dalyvavimo mechanizmai ir ūkininkavimo praktika sudarytų sąlygas tvariam vystymuisi;

| 8. | mano, kad reikia šviesti visuomenę, ypač jaunąją kartą, kad žmonės suprastų ir įvertintų teigiamus kaimo vietovių aspektus ir tai, kad būtina išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą, nes tai naudinga plačiajai visuomenei; |
| --- | --- |

8.

mano, kad reikia šviesti visuomenę, ypač jaunąją kartą, kad žmonės suprastų ir įvertintų teigiamus kaimo vietovių aspektus ir tai, kad būtina išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą, nes tai naudinga plačiajai visuomenei;

Tvaraus kaimo vietovių vystymosi finansiniai aspektai

| 9. | pripažįsta, kad reikia toliau įgyvendinti ir tobulinti Bendrą žemės ūkio politiką, kuri yra svarbi Bendrijos priemonė, padedanti įgyvendinti ir trumpalaikius, ir ilgalaikius tikslus, siekti gerų rezultatų nacionalinės ekonomikos ir pasaulinio konkurencingumo srityse ir stiprinti teritorinę sanglaudą visuose valstybių narių regionuose; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad reikia toliau įgyvendinti ir tobulinti Bendrą žemės ūkio politiką, kuri yra svarbi Bendrijos priemonė, padedanti įgyvendinti ir trumpalaikius, ir ilgalaikius tikslus, siekti gerų rezultatų nacionalinės ekonomikos ir pasaulinio konkurencingumo srityse ir stiprinti teritorinę sanglaudą visuose valstybių narių regionuose;

| 10. | mano, kad kaimo aplinka labai keisis atsižvelgiant į poveikį, kurį jai daro energetikos, klimato ir veiksmingesnio žaliavų naudojimo politika, galinti šioms vietovėms suteikti svarbesnį vaidmenį pirminės ekonomikos sektoriuje, ir kad šiuos pokyčius nuo šiol būtina iš anksto numatyti siekiant, kad jie būtų tvarūs ir darniai atitiktų ekonomikos, socialinėje ir aplinkos srityje kylančius uždavinius. Be to, kaimo vietovėms ir toliau aktuali sėjomaina, nes ji padeda mažinti priklausomumą nuo sojos importo, gerinti dirvožemio kokybę, mažinti trąšų naudojimą, sugrąžinti į kaimo aplinką stabilią ekonomikos veiklą ir atstatyti Europos Sąjungos prekybos balansą. Tačiau apgailestauja, kad 2013 m. birželio 26 d. valstybių ir vyriausybių vadovai savo sprendimuose neatsižvelgė į Regionų komiteto nuomonę dėl viršutinių ribų nustatymo ir ekologizavimo, nes dėl šių sprendimų nukenčia tiek kaimo vietovių įvairovė, tiek jų tvarumas; |
| --- | --- |

10.

mano, kad kaimo aplinka labai keisis atsižvelgiant į poveikį, kurį jai daro energetikos, klimato ir veiksmingesnio žaliavų naudojimo politika, galinti šioms vietovėms suteikti svarbesnį vaidmenį pirminės ekonomikos sektoriuje, ir kad šiuos pokyčius nuo šiol būtina iš anksto numatyti siekiant, kad jie būtų tvarūs ir darniai atitiktų ekonomikos, socialinėje ir aplinkos srityje kylančius uždavinius. Be to, kaimo vietovėms ir toliau aktuali sėjomaina, nes ji padeda mažinti priklausomumą nuo sojos importo, gerinti dirvožemio kokybę, mažinti trąšų naudojimą, sugrąžinti į kaimo aplinką stabilią ekonomikos veiklą ir atstatyti Europos Sąjungos prekybos balansą. Tačiau apgailestauja, kad 2013 m. birželio 26 d. valstybių ir vyriausybių vadovai savo sprendimuose neatsižvelgė į Regionų komiteto nuomonę dėl viršutinių ribų nustatymo ir ekologizavimo, nes dėl šių sprendimų nukenčia tiek kaimo vietovių įvairovė, tiek jų tvarumas;

| 11. | mano, kad Europos Sąjunga turėtų dosniai finansuoti jaunųjų ūkininkų skatinimo programas ir teikti finansinę paramą pusiau natūriniams ūkiams ir nepalankesnėje padėtyje esančių regionų ūkiams, nes ši parama svarbi norint išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą. Be to, nurodo, kad reikia didinti paramą ir subsidijas veiklai, susijusiai su saugomų teritorijų tvarkymu, priežiūra ir gerinimu, siekiant gamtinės aplinkos apsaugą suderinti su tvaraus vystymosi užtikrinimu kaimo vietovėse, kurios yra atsakingos už daugumą saugomų teritorijų; |
| --- | --- |

11.

mano, kad Europos Sąjunga turėtų dosniai finansuoti jaunųjų ūkininkų skatinimo programas ir teikti finansinę paramą pusiau natūriniams ūkiams ir nepalankesnėje padėtyje esančių regionų ūkiams, nes ši parama svarbi norint išsaugoti kaimo vietovių gyvybingumą. Be to, nurodo, kad reikia didinti paramą ir subsidijas veiklai, susijusiai su saugomų teritorijų tvarkymu, priežiūra ir gerinimu, siekiant gamtinės aplinkos apsaugą suderinti su tvaraus vystymosi užtikrinimu kaimo vietovėse, kurios yra atsakingos už daugumą saugomų teritorijų;

| 12. | pažymi, kad iš žemės ūkio veiklos gaunamos ūkininkų pajamos bei išmokos ir subsidijos, kurias jie gauna pagal abu Bendros žemės ūkio politikos ramsčius, turi didelės įtakos kaimo savivaldybių, kuriose jie gyvena ir turi ūkius, padėčiai. Šios pajamos daro poveikį ne tik ūkininkavimo našumui ir ūkininkų bei jų šeimų gyvenimo lygiui, bet ir jų gyvenamosios teritorijos mokestinėms pajamoms. Nuo šių pajamų dydžio priklauso, kiek ūkininkai gali pakelti gyvenimo kaimo vietovėse lygį ir kiek jie asmeniškai dalyvauja šiame procese; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad iš žemės ūkio veiklos gaunamos ūkininkų pajamos bei išmokos ir subsidijos, kurias jie gauna pagal abu Bendros žemės ūkio politikos ramsčius, turi didelės įtakos kaimo savivaldybių, kuriose jie gyvena ir turi ūkius, padėčiai. Šios pajamos daro poveikį ne tik ūkininkavimo našumui ir ūkininkų bei jų šeimų gyvenimo lygiui, bet ir jų gyvenamosios teritorijos mokestinėms pajamoms. Nuo šių pajamų dydžio priklauso, kiek ūkininkai gali pakelti gyvenimo kaimo vietovėse lygį ir kiek jie asmeniškai dalyvauja šiame procese;

| 13. | susirūpinęs, kad 2014–2020 m. finansinėje programoje ketinama skirti mažiau lėšų kaimo plėtrai; apgailestauja, kad, palyginti su 2007–2013 m finansine programa, kaimo plėtrai skirtų lėšų suma labai sumažėjo – nuo 95,7 mlrd. EUR iki mažiau nei 85 mlrd. EUR. Jei bus įgyvendinti planai valstybėms narėms suteikti teisę iki 15 proc. išteklių (kai kuriuose ES regionuose – iki 25 proc.), skirtų pagal pirmąjį BŽŪP ramstį, perkelti į antrąjį ramstį, lėšos, kurias kaimo savivaldybės galėtų faktiškai gauti, gali dar labiau sumažėti; |
| --- | --- |

13.

susirūpinęs, kad 2014–2020 m. finansinėje programoje ketinama skirti mažiau lėšų kaimo plėtrai; apgailestauja, kad, palyginti su 2007–2013 m finansine programa, kaimo plėtrai skirtų lėšų suma labai sumažėjo – nuo 95,7 mlrd. EUR iki mažiau nei 85 mlrd. EUR. Jei bus įgyvendinti planai valstybėms narėms suteikti teisę iki 15 proc. išteklių (kai kuriuose ES regionuose – iki 25 proc.), skirtų pagal pirmąjį BŽŪP ramstį, perkelti į antrąjį ramstį, lėšos, kurias kaimo savivaldybės galėtų faktiškai gauti, gali dar labiau sumažėti;

| 14. | pažymi, kad svarstoma galimybė išplėsti sritis, kurioms galima skirti finansavimą pagal antrąjį BŽŪP ramstį, t. y. įtraukti patikos fondus, kurie kuriami tam, kad dengtų finansinius nuostolius, patirtus dėl augalų ar gyvulių ligų, ekologinių nelaimių ar didelių žemės ūkio pajamų praradimo, nors tradiciškai šie fondai priklausė pirmajam BŽŪP ramsčiui; apgailestauja dėl tokių planų, nes dėl jų tik dar labiau susilpnės kaimo vietovių techninės ir socialinės infrastruktūros tobulinimo finansavimas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad svarstoma galimybė išplėsti sritis, kurioms galima skirti finansavimą pagal antrąjį BŽŪP ramstį, t. y. įtraukti patikos fondus, kurie kuriami tam, kad dengtų finansinius nuostolius, patirtus dėl augalų ar gyvulių ligų, ekologinių nelaimių ar didelių žemės ūkio pajamų praradimo, nors tradiciškai šie fondai priklausė pirmajam BŽŪP ramsčiui; apgailestauja dėl tokių planų, nes dėl jų tik dar labiau susilpnės kaimo vietovių techninės ir socialinės infrastruktūros tobulinimo finansavimas;

| 15. | palankiai vertina tai, kad Bendra strateginė programa ir partnerystės susitarimai sudaro reikalingas sąlygas geresniam koordinavimui ir integravimui, siekiant paremti tvarų kaimo vietovių vystymąsi; skirti LEADER programai minimalią 5 proc. EŽŪFKP išteklių sumą yra svarbus principas, kad būtų remiama vietos plėtra; nepaisant to, teigia, kad to nepakanka norint paskatinti kaimo ekonomiką; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina tai, kad Bendra strateginė programa ir partnerystės susitarimai sudaro reikalingas sąlygas geresniam koordinavimui ir integravimui, siekiant paremti tvarų kaimo vietovių vystymąsi; skirti LEADER programai minimalią 5 proc. EŽŪFKP išteklių sumą yra svarbus principas, kad būtų remiama vietos plėtra; nepaisant to, teigia, kad to nepakanka norint paskatinti kaimo ekonomiką;

| 16. | pritaria, kad bendruomenės inicijuotas vietos vystymasis (BIVV) būtų įtrauktas į struktūrinių fondų programas kaip vietos suinteresuotųjų subjektų vykdytina vietos plėtros strategija; visgi mano, kad keleto fondų strategija turi būti susieta su būtinu atitinkamiems fondams taikomų reglamentų koordinavimu. Komisijos pasiūlytas tarpininko sprendimas yra nepakankamas. Šiuo atveju atsakomybė perduodama vienai valdančiajai institucijai, o ne paskirstoma keletui jų, ir pats administravimas nesupaprastinamas. Taisyklės nepakankamai nuoseklios ir yra realus pavojus, kad norint išvengti kritikos reikės daugiau laiko ir išteklių nei skatinti vystymąsi; |
| --- | --- |

16.

pritaria, kad bendruomenės inicijuotas vietos vystymasis (BIVV) būtų įtrauktas į struktūrinių fondų programas kaip vietos suinteresuotųjų subjektų vykdytina vietos plėtros strategija; visgi mano, kad keleto fondų strategija turi būti susieta su būtinu atitinkamiems fondams taikomų reglamentų koordinavimu. Komisijos pasiūlytas tarpininko sprendimas yra nepakankamas. Šiuo atveju atsakomybė perduodama vienai valdančiajai institucijai, o ne paskirstoma keletui jų, ir pats administravimas nesupaprastinamas. Taisyklės nepakankamai nuoseklios ir yra realus pavojus, kad norint išvengti kritikos reikės daugiau laiko ir išteklių nei skatinti vystymąsi;

| 17. | apgailestauja, kad ERPF ir ESF veiksmų programose LEADER iniciatyva yra neprivaloma ir kad ji gali būti finansuojama tik pagal devintąjį teminį uždavinį „socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu“. Dėl tokio principo ribojama vietinės veiklos grupių veiksmų laisvė ir galimybė pasinaudoti įvairių fondų parama vietos plėtros strategijoms įgyvendinti; |
| --- | --- |

17.

apgailestauja, kad ERPF ir ESF veiksmų programose LEADER iniciatyva yra neprivaloma ir kad ji gali būti finansuojama tik pagal devintąjį teminį uždavinį „socialinės įtraukties skatinimas ir kova su skurdu“. Dėl tokio principo ribojama vietinės veiklos grupių veiksmų laisvė ir galimybė pasinaudoti įvairių fondų parama vietos plėtros strategijoms įgyvendinti;

| 18. | pabrėžia, kad norint išsaugoti kokybiškas viešąsias ar privačias paslaugas dažnai prireikia didelių politinių, pilietinių ar finansinių pastangų ir ryžtingiau mažinti skirtumus, o tam reikia didesnio kaimo ir miestų vietovių solidarumo; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad norint išsaugoti kokybiškas viešąsias ar privačias paslaugas dažnai prireikia didelių politinių, pilietinių ar finansinių pastangų ir ryžtingiau mažinti skirtumus, o tam reikia didesnio kaimo ir miestų vietovių solidarumo;

| 19. | prognozuoja, kad jei toliau bus mažinamas Europos žemės ūkio rinkų reguliavimas, padidės žemės ūkio produkcijos kainų svyravimai, kurie pirmiausia paveiks mažus ir vidutinius šeimos ūkius; be to, atkreipia dėmesį ir į tai, kad liberalizavus pieno kvotas gali padidėti pienininkystės industrializacija ir koncentracija, o tai paskatintų dar daugiau gyventojų išsikelti iš kaimo ir sustiprintų klimato kaitą. Mano, kad svarbu mokėti ūkininkams kompensaciją už jų teikiamas visuotines gėrybes, pavyzdžiui, gamtos ir kultūros paveldą, tokį kaip ganyklos ir atviras kraštovaizdis, kurių negalima parduoti rinkoje. Jei paaiškėtų, kad pieno kvotų sistemos panaikinimas skatina nepageidaujamas gyvulininkystės formas, reikėtų imtis politikos priemonių siekiant paremti geresnį vartotojų ir apskritai rinkos informavimą ir užtikrinti gyvūnų gerovę visoje ES; |
| --- | --- |

19.

prognozuoja, kad jei toliau bus mažinamas Europos žemės ūkio rinkų reguliavimas, padidės žemės ūkio produkcijos kainų svyravimai, kurie pirmiausia paveiks mažus ir vidutinius šeimos ūkius; be to, atkreipia dėmesį ir į tai, kad liberalizavus pieno kvotas gali padidėti pienininkystės industrializacija ir koncentracija, o tai paskatintų dar daugiau gyventojų išsikelti iš kaimo ir sustiprintų klimato kaitą. Mano, kad svarbu mokėti ūkininkams kompensaciją už jų teikiamas visuotines gėrybes, pavyzdžiui, gamtos ir kultūros paveldą, tokį kaip ganyklos ir atviras kraštovaizdis, kurių negalima parduoti rinkoje. Jei paaiškėtų, kad pieno kvotų sistemos panaikinimas skatina nepageidaujamas gyvulininkystės formas, reikėtų imtis politikos priemonių siekiant paremti geresnį vartotojų ir apskritai rinkos informavimą ir užtikrinti gyvūnų gerovę visoje ES;

| 20. | nurodo, kad yra galimybių susieti veiklą, remiamą pagal kaimo plėtros programą (antras ramstis) su veikla, remiama iš regioninių, socialinių arba žuvininkystės fondų, t. y. pagal bendrą strateginę programą. Biodujų gamyba, antžeminė IRT infrastruktūra, inovacijos, gebėjimų ugdymas, įmonių plėtojimas ir BIVV yra priemonės, kurios yra įtrauktos į kaimo plėtros programą, bet taip pat yra susijusios su kitais fondais, kur įvairios įmonės gali viena kitai padėti ir kur miesto ir kaimo poreikiai ir ištekliai sutampa; |
| --- | --- |

20.

nurodo, kad yra galimybių susieti veiklą, remiamą pagal kaimo plėtros programą (antras ramstis) su veikla, remiama iš regioninių, socialinių arba žuvininkystės fondų, t. y. pagal bendrą strateginę programą. Biodujų gamyba, antžeminė IRT infrastruktūra, inovacijos, gebėjimų ugdymas, įmonių plėtojimas ir BIVV yra priemonės, kurios yra įtrauktos į kaimo plėtros programą, bet taip pat yra susijusios su kitais fondais, kur įvairios įmonės gali viena kitai padėti ir kur miesto ir kaimo poreikiai ir ištekliai sutampa;

Kaimo ir miesto funkcinių ryšių svarba

| 21. | supranta, kokie specifiniai iššūkiai kyla regionų, kuriems didelį poveikį daro vidutinio dydžio ir dideli miestai, kaimo savivaldybėms, ir rekomenduoja šių vietovių plėtros strategijas rengti vadovaujantis funkciniu principu; |
| --- | --- |

21.

supranta, kokie specifiniai iššūkiai kyla regionų, kuriems didelį poveikį daro vidutinio dydžio ir dideli miestai, kaimo savivaldybėms, ir rekomenduoja šių vietovių plėtros strategijas rengti vadovaujantis funkciniu principu;

| 22. | pažymi, kad funkcinėse teritorijose esančiuose miestuose ir kaimo savivaldybėse gausu vertingų ir itin naudingų socialinių ir ekonominių išteklių. RK rekomenduoja, kad rengiant funkcinės teritorijos plėtros strategiją būtų atlikta visų toje funkcinėje teritorijoje esančių išteklių analizė ir užtikrinta, kad plėtros strategijoje būtų atsižvelgta ir į kaimo savivaldybių, ir į miestų potencialą ir jis būtų visapusiškai realizuotas siekiant tvarumo tikslų; taip pat atkreipia dėmesį, kad jei nebus subalansuoto miesto ir kaimo savivaldybių vystymosi, o taip gali nutikti, kai miestas naudojasi tuo, kad dominuoja savo ekonomika ir gyventojų skaičiumi, kaimo vietovėms gali kilti įvairių grėsmių; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad funkcinėse teritorijose esančiuose miestuose ir kaimo savivaldybėse gausu vertingų ir itin naudingų socialinių ir ekonominių išteklių. RK rekomenduoja, kad rengiant funkcinės teritorijos plėtros strategiją būtų atlikta visų toje funkcinėje teritorijoje esančių išteklių analizė ir užtikrinta, kad plėtros strategijoje būtų atsižvelgta ir į kaimo savivaldybių, ir į miestų potencialą ir jis būtų visapusiškai realizuotas siekiant tvarumo tikslų; taip pat atkreipia dėmesį, kad jei nebus subalansuoto miesto ir kaimo savivaldybių vystymosi, o taip gali nutikti, kai miestas naudojasi tuo, kad dominuoja savo ekonomika ir gyventojų skaičiumi, kaimo vietovėms gali kilti įvairių grėsmių;

| 23. | mano, kad rengiant derybų su funkcinėje teritorijoje esančiais miestais strategijas itin pasiteisina platus ir tiesioginis tos funkcinės teritorijos kaimo savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

23.

mano, kad rengiant derybų su funkcinėje teritorijoje esančiais miestais strategijas itin pasiteisina platus ir tiesioginis tos funkcinės teritorijos kaimo savivaldybių tarpusavio bendradarbiavimas;

| 24. | mano, kad rengiant funkcinių teritorijų tvarios plėtros strategijas būtų naudinga taikyti metodiką, kuria būtų užtikrinamas vietos valdžios institucijų ir miesto bei kaimo savivaldybių gyventojų dalyvavimas. Šį dalyvavimą reikėtų užtikrinti ir vykdant parengiamuosius darbus (tyrimus ir analitinį darbą), ir priimant sprendimus dėl galutinės strategijos; |
| --- | --- |

24.

mano, kad rengiant funkcinių teritorijų tvarios plėtros strategijas būtų naudinga taikyti metodiką, kuria būtų užtikrinamas vietos valdžios institucijų ir miesto bei kaimo savivaldybių gyventojų dalyvavimas. Šį dalyvavimą reikėtų užtikrinti ir vykdant parengiamuosius darbus (tyrimus ir analitinį darbą), ir priimant sprendimus dėl galutinės strategijos;

| 25. | taip pat pabrėžia, kad tik dalis priemiesčių kaimo savivaldybių gyventojų iš tikrųjų verčiasi žemės ūkio veikla. Į šias teritorijas iš miestų persikėlę žmonės dažnai tikisi, kad tam tikra, jų nuomone, netinkama, žemės ūkio veikla bus nutraukta, pavyzdžiui, nebebus naudojamos organinės arba cheminės trąšos ir žemės ūkio technika, auginami ir ganomi gyvuliai ir kt. Rekomenduojama, kad kuriant teritorijų planavimo politiką šios problemos būtų numatytos ir sprendžiamos, visų pirma parengiant tvarią plėtros strategiją, kurioje būtų derinami visų subjektų ekonominiai, socialiniai ir ekologiniai interesai ir, pavyzdžiui, nustatant tik žemės ūkio produktų gamybai skirtas zonas, taip siekiant maksimaliai sumažinti socialinių konfliktų tikimybę; |
| --- | --- |

25.

taip pat pabrėžia, kad tik dalis priemiesčių kaimo savivaldybių gyventojų iš tikrųjų verčiasi žemės ūkio veikla. Į šias teritorijas iš miestų persikėlę žmonės dažnai tikisi, kad tam tikra, jų nuomone, netinkama, žemės ūkio veikla bus nutraukta, pavyzdžiui, nebebus naudojamos organinės arba cheminės trąšos ir žemės ūkio technika, auginami ir ganomi gyvuliai ir kt. Rekomenduojama, kad kuriant teritorijų planavimo politiką šios problemos būtų numatytos ir sprendžiamos, visų pirma parengiant tvarią plėtros strategiją, kurioje būtų derinami visų subjektų ekonominiai, socialiniai ir ekologiniai interesai ir, pavyzdžiui, nustatant tik žemės ūkio produktų gamybai skirtas zonas, taip siekiant maksimaliai sumažinti socialinių konfliktų tikimybę;

| 26. | mano, kad kaimo vietovėse, į kurias masiškai keliasi miesto gyventojai, socialinės integracijos programos yra viena iš galimybių spręsti socialinius konfliktus, kurie gali kilti dėl gyvenimo būdo, vertybių ir socialinių standartų skirtumų; |
| --- | --- |

26.

mano, kad kaimo vietovėse, į kurias masiškai keliasi miesto gyventojai, socialinės integracijos programos yra viena iš galimybių spręsti socialinius konfliktus, kurie gali kilti dėl gyvenimo būdo, vertybių ir socialinių standartų skirtumų;

| 27. | atkreipia dėmesį, kad reikia teisingai paskirstyti miestui ir kaimui tenkančias ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių „miesto driekos“ padarinių šalinimo sąnaudas; |
| --- | --- |

27.

atkreipia dėmesį, kad reikia teisingai paskirstyti miestui ir kaimui tenkančias ekonominių, aplinkosauginių ir socialinių „miesto driekos“ padarinių šalinimo sąnaudas;

Atokių vietovių kaimo savivaldybėms tenkantys iššūkiai

| 28. | pažymi, kad didžioji dauguma kaimo savivaldybių yra už teritorijų, kurioms dideli ir vidutiniai miestai daro tiesioginį poveikį, ribų. Tad joms remti reikia specialių priemonių. Todėl Komitetas rekomenduoja, kad ir į Bendrą žemės ūkio politiką, ir į Sanglaudos politiką, kuri taip pat įgyvendinama regioninės plėtros priemonėmis, būtų įtraukti sprendimai, kurie iš tikrųjų padėtų pasiekti teritorinę sanglaudą ir sudarytų lygias galimybes tvariam vystymuisi; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad didžioji dauguma kaimo savivaldybių yra už teritorijų, kurioms dideli ir vidutiniai miestai daro tiesioginį poveikį, ribų. Tad joms remti reikia specialių priemonių. Todėl Komitetas rekomenduoja, kad ir į Bendrą žemės ūkio politiką, ir į Sanglaudos politiką, kuri taip pat įgyvendinama regioninės plėtros priemonėmis, būtų įtraukti sprendimai, kurie iš tikrųjų padėtų pasiekti teritorinę sanglaudą ir sudarytų lygias galimybes tvariam vystymuisi;

| 29. | pripažindamas kaimo išsaugojimo svarbą, Regionų komitetas ragina vietos valdžios institucijoms teikti daugiau paramos, kad jos galėtų sukurti ir išlaikyti techninę ir socialinę infrastruktūrą, kuri svarbi kaimo vietovių gyvybingumui išsaugoti; |
| --- | --- |

29.

pripažindamas kaimo išsaugojimo svarbą, Regionų komitetas ragina vietos valdžios institucijoms teikti daugiau paramos, kad jos galėtų sukurti ir išlaikyti techninę ir socialinę infrastruktūrą, kuri svarbi kaimo vietovių gyvybingumui išsaugoti;

| 30. | pabrėžia, kad atokias kaimo vietoves ir miestelius jungia funkcinės sąsajos, ir ragina kurti atitinkamus mechanizmus, kuriais būtų skatinami bendri veiksmai gyvenimo kokybei šiose teritorijose gerinti, visų pirma užtikrinti, kad miesteliuose būtų teikiamos visos vietinės paslaugos, kurių reikia, kad šios teritorijos tinkamai funkcionuotų; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad atokias kaimo vietoves ir miestelius jungia funkcinės sąsajos, ir ragina kurti atitinkamus mechanizmus, kuriais būtų skatinami bendri veiksmai gyvenimo kokybei šiose teritorijose gerinti, visų pirma užtikrinti, kad miesteliuose būtų teikiamos visos vietinės paslaugos, kurių reikia, kad šios teritorijos tinkamai funkcionuotų;

| 31. | pažymi, kad strateginiai dokumentai, kuriuose išdėstoma tokių teritorijų plėtros politika, turi būti kaimyninių vietos savivaldybių bendrų veiksmų ir susitarimų (dvišalio ir platesnio bendradarbiavimo) bei bendradarbiavimo regioninės politikos srityje rezultatas; |
| --- | --- |

31.

pažymi, kad strateginiai dokumentai, kuriuose išdėstoma tokių teritorijų plėtros politika, turi būti kaimyninių vietos savivaldybių bendrų veiksmų ir susitarimų (dvišalio ir platesnio bendradarbiavimo) bei bendradarbiavimo regioninės politikos srityje rezultatas;

Kaimo ir miesto sąsajos ir jų didžiulis poveikis regioninei plėtrai

| 32. | dar kartą pabrėžia, jog labai svarbu ir būtina, kad kaimo savivaldybės ir miestai dirbtų kartu ir bendradarbiautų savo funkcinėje teritorijoje; taip pat pripažįsta, kad šių teritorijų plėtros strategijos turėtų būti daugiametės – apimti bent jau keliolika metų; |
| --- | --- |

32.

dar kartą pabrėžia, jog labai svarbu ir būtina, kad kaimo savivaldybės ir miestai dirbtų kartu ir bendradarbiautų savo funkcinėje teritorijoje; taip pat pripažįsta, kad šių teritorijų plėtros strategijos turėtų būti daugiametės – apimti bent jau keliolika metų;

| 33. | rekomenduoja, kad kaimo ir miesto savivaldybės bendradarbiautų sudarydamos teritorines partnerystes; |
| --- | --- |

33.

rekomenduoja, kad kaimo ir miesto savivaldybės bendradarbiautų sudarydamos teritorines partnerystes;

| 34. | mano, kad prieš funkcinėje teritorijoje pradedant bet kokį bendrą veiksmą reikėtų surengti plačią viešąją diskusiją, kad dalyvaujančios vietos valdžios institucijos galėtų priimti geriausią sprendimą. Lygiai taip pat, jei kuri nors savivaldybė vėliau norėtų nutraukti bendradarbiavimą funkcinėje teritorijoje, ji turėtų gauti – kadangi egzistuoja infrastruktūros tinklas ir socialinės sąsajos – visų toje funkcinėje teritorijoje bendradarbiaujančių miestų ir savivaldybių sutikimą; |
| --- | --- |

34.

mano, kad prieš funkcinėje teritorijoje pradedant bet kokį bendrą veiksmą reikėtų surengti plačią viešąją diskusiją, kad dalyvaujančios vietos valdžios institucijos galėtų priimti geriausią sprendimą. Lygiai taip pat, jei kuri nors savivaldybė vėliau norėtų nutraukti bendradarbiavimą funkcinėje teritorijoje, ji turėtų gauti – kadangi egzistuoja infrastruktūros tinklas ir socialinės sąsajos – visų toje funkcinėje teritorijoje bendradarbiaujančių miestų ir savivaldybių sutikimą;

| 35. | atkreipia dėmesį, kad funkcinėje teritorijoje esančios miestų ir kaimo savivaldybės yra vienos nuo kitų priklausomos, nes kartu naudojasi bendrais žmogiškaisiais, aplinkos ir ekonominiais ištekliais ir kartu organizuoja viešųjų paslaugų teikimą; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį, kad funkcinėje teritorijoje esančios miestų ir kaimo savivaldybės yra vienos nuo kitų priklausomos, nes kartu naudojasi bendrais žmogiškaisiais, aplinkos ir ekonominiais ištekliais ir kartu organizuoja viešųjų paslaugų teikimą;

| 36. | matydamas šiuo metu miestų bendruomenėse vyraujančias gyvenimo būdo tendencijas, siūlo jomis pasinaudoti ir propaguoti gyvenimo kaime privalumus; pabrėžia, kad tinklaveika suteikia beprecedentę galimybę stiprinti ūkininkų ir maisto vartotojų ryšius; pažymi, kad tokios iniciatyvos gali įnešti svarų indėlį į naujoviškų kaimo ir miesto santykių formavimąsi; |
| --- | --- |

36.

matydamas šiuo metu miestų bendruomenėse vyraujančias gyvenimo būdo tendencijas, siūlo jomis pasinaudoti ir propaguoti gyvenimo kaime privalumus; pabrėžia, kad tinklaveika suteikia beprecedentę galimybę stiprinti ūkininkų ir maisto vartotojų ryšius; pažymi, kad tokios iniciatyvos gali įnešti svarų indėlį į naujoviškų kaimo ir miesto santykių formavimąsi;

| 37. | pabrėžia, kad trumpos žemės ūkio produktų tiekimo grandinės padeda plėtoti tvarią gamybą ir ugdyti atsakingą vartojimą. Jos tenkina vis didėjantį vartotojų pageidavimą turėti galimybę įsigyti autentiškų, sezoninių, vietos kilmės ir vietos bendruomenės išaugintų produktų. Toks vartojimo modelis yra ir socialiai atsakingas, nes tausojama aplinka, mažiau išleidžiama pakuotei, mažiau į aplinką išmetama CO2 ir skatinama tvari gamyba. Teikiant paramą trumpoms tiekimo grandinėms kartu reikėtų skatinti integraciją kooperuojantis kaip veiksnį, stiprinantį ūkininkų užimamą rinkos poziciją. Pasiūlos koncentracija yra veiksminga priemonė siekiant užtikrinti ūkininkams teisingas kainas ir patenkinti didėjančią maisto produktų paklausą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad trumpos žemės ūkio produktų tiekimo grandinės padeda plėtoti tvarią gamybą ir ugdyti atsakingą vartojimą. Jos tenkina vis didėjantį vartotojų pageidavimą turėti galimybę įsigyti autentiškų, sezoninių, vietos kilmės ir vietos bendruomenės išaugintų produktų. Toks vartojimo modelis yra ir socialiai atsakingas, nes tausojama aplinka, mažiau išleidžiama pakuotei, mažiau į aplinką išmetama CO2 ir skatinama tvari gamyba. Teikiant paramą trumpoms tiekimo grandinėms kartu reikėtų skatinti integraciją kooperuojantis kaip veiksnį, stiprinantį ūkininkų užimamą rinkos poziciją. Pasiūlos koncentracija yra veiksminga priemonė siekiant užtikrinti ūkininkams teisingas kainas ir patenkinti didėjančią maisto produktų paklausą;

| 38. | tačiau pabrėžia, kad tokiose iniciatyvose norintys dalyvauti gamintojai susiduria su virtine problemų. Dažnai nėra taip paprasta užtikrinti stabilų ir reguliarų produktų tiekimą vartotojams, kurie paprastai pageidauja, kad maisto produktų būtų galima įsigyti visada, kad jų netrūktų ir jų būtų įvairių. Paprastai tam reikia brangios įrangos (pvz., specialiai tam pritaikytų transporto priemonių, aušinimo sistemų, prekybos taškų, perdirbimo priemonių, ir kt.). Todėl Komitetas rekomenduoja, kad tokia veikla būtų įtraukta į veiklos, kuri gali būti remiama, sąrašą; |
| --- | --- |

38.

tačiau pabrėžia, kad tokiose iniciatyvose norintys dalyvauti gamintojai susiduria su virtine problemų. Dažnai nėra taip paprasta užtikrinti stabilų ir reguliarų produktų tiekimą vartotojams, kurie paprastai pageidauja, kad maisto produktų būtų galima įsigyti visada, kad jų netrūktų ir jų būtų įvairių. Paprastai tam reikia brangios įrangos (pvz., specialiai tam pritaikytų transporto priemonių, aušinimo sistemų, prekybos taškų, perdirbimo priemonių, ir kt.). Todėl Komitetas rekomenduoja, kad tokia veikla būtų įtraukta į veiklos, kuri gali būti remiama, sąrašą;

| 39. | pažymi, kad daugeliui vietovių sunku įveikti tokias kliūtis kaip fizinis prieinamumas, didelis atstumas iki centrų, kur priimami sprendimai ar vykdomi tyrimai, ribota galimybė pasinaudoti naujomis technologijomis, ir kurie yra labai svarbūs vystymosi galimybėms, vienodoms galimybėms ir gyvenimo kokybei užtikrinti. Be to, kaime mažesnis užimtumas ir sukuriama mažiau naujų darbo vietų nei mieste; |
| --- | --- |

39.

pažymi, kad daugeliui vietovių sunku įveikti tokias kliūtis kaip fizinis prieinamumas, didelis atstumas iki centrų, kur priimami sprendimai ar vykdomi tyrimai, ribota galimybė pasinaudoti naujomis technologijomis, ir kurie yra labai svarbūs vystymosi galimybėms, vienodoms galimybėms ir gyvenimo kokybei užtikrinti. Be to, kaime mažesnis užimtumas ir sukuriama mažiau naujų darbo vietų nei mieste;

| 40. | pažymi, kad, be esamų problemų, kyla ir naujų iššūkių, pavyzdžiui, klimato kaitos padariniai, nykstanti biologinė įvairovė ir kitos ekologinės problemos, mažėjantys užmiesčio plotai, ypač žemės ūkio paskirties žemės, taip pat senėjanti visuomenė; pabrėžia, kad reikia labai stengtis suprasti šį klausimą ir imtis būtinų priemonių jam išspręsti, ryžtingai įgyvendinant politiką gyventojų mažėjimo problemai spręsti; |
| --- | --- |

40.

pažymi, kad, be esamų problemų, kyla ir naujų iššūkių, pavyzdžiui, klimato kaitos padariniai, nykstanti biologinė įvairovė ir kitos ekologinės problemos, mažėjantys užmiesčio plotai, ypač žemės ūkio paskirties žemės, taip pat senėjanti visuomenė; pabrėžia, kad reikia labai stengtis suprasti šį klausimą ir imtis būtinų priemonių jam išspręsti, ryžtingai įgyvendinant politiką gyventojų mažėjimo problemai spręsti;

| 41. | apgailestauja, kad mažėja kaimo dinamiškumas palyginti su miestu; taip pat pabrėžia, kad 2010 m. lapkričio mėn. paskelbtoje Penktojoje ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitoje išryškinti socialiniai ir ekonominiai Europos regionų skirtumai; |
| --- | --- |

41.

apgailestauja, kad mažėja kaimo dinamiškumas palyginti su miestu; taip pat pabrėžia, kad 2010 m. lapkričio mėn. paskelbtoje Penktojoje ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ataskaitoje išryškinti socialiniai ir ekonominiai Europos regionų skirtumai;

| 42. | patvirtina, kad nors regionai, kuriuose vyrauja kaimo vietovės, daro pažangą, jų išsivystymo lygis vis dar daug mažesnis negu ES vidurkis; pažymi, kad šis atotrūkis ypač ryškus, jei lygintume juos su regionais, kuriuose dominuoja miestai. 12 ES valstybių narių vidutinis kaime sukuriamas BVP yra 73 proc. mažesnis negu miestų. Kaimo ir miesto skirtumai itin ryškūs Vidurio ir Rytų Europoje ir Pietų Europoje; |
| --- | --- |

42.

patvirtina, kad nors regionai, kuriuose vyrauja kaimo vietovės, daro pažangą, jų išsivystymo lygis vis dar daug mažesnis negu ES vidurkis; pažymi, kad šis atotrūkis ypač ryškus, jei lygintume juos su regionais, kuriuose dominuoja miestai. 12 ES valstybių narių vidutinis kaime sukuriamas BVP yra 73 proc. mažesnis negu miestų. Kaimo ir miesto skirtumai itin ryškūs Vidurio ir Rytų Europoje ir Pietų Europoje;

| 43. | ragina sudaryti sisteminį ir išsamų kaimo vietovių (bent jau NUTS 3 lygmens) skurdo zonų žemėlapį siekiant užtikrinti, kad būtų efektyviau naudojami socialinei atskirčiai mažinti skirti ištekliai; |
| --- | --- |

43.

ragina sudaryti sisteminį ir išsamų kaimo vietovių (bent jau NUTS 3 lygmens) skurdo zonų žemėlapį siekiant užtikrinti, kad būtų efektyviau naudojami socialinei atskirčiai mažinti skirti ištekliai;

| 44. | dar kartą pažymi, kad labai svarbu įdiegti daugiapakopio valdymo sistemą siekiant užtikrinti veiksmingą Europos ir nacionalinės politikos, įskaitant Bendrą žemės ūkio politiką, pertvarką po 2013 m. Šiuo klausimu kyla nemažai abejonių, kurias reikia skubiai išsklaidyti. Nors šis principas buvo aiškiai pripažintas pasiūlyme dėl Bendrojo reglamento, vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo partnerystės susitarimuose tebėra neiškus. Kaimo regionai ir bendruomenės nebegali taikstytis su tuo, kad būdami bendro finansavimo subjektai neturi įtakos pasirenkant prioritetus ar įgyvendinimo ir valdymo metodus. Europos Komisijos parengtose gairėse dėl partnerystės susitarimų turinio turėtų būti aiškiai nurodyta, kad į tokių susitarimų rengimą svarbu įtraukti kaimo atstovus; |
| --- | --- |

44.

dar kartą pažymi, kad labai svarbu įdiegti daugiapakopio valdymo sistemą siekiant užtikrinti veiksmingą Europos ir nacionalinės politikos, įskaitant Bendrą žemės ūkio politiką, pertvarką po 2013 m. Šiuo klausimu kyla nemažai abejonių, kurias reikia skubiai išsklaidyti. Nors šis principas buvo aiškiai pripažintas pasiūlyme dėl Bendrojo reglamento, vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo partnerystės susitarimuose tebėra neiškus. Kaimo regionai ir bendruomenės nebegali taikstytis su tuo, kad būdami bendro finansavimo subjektai neturi įtakos pasirenkant prioritetus ar įgyvendinimo ir valdymo metodus. Europos Komisijos parengtose gairėse dėl partnerystės susitarimų turinio turėtų būti aiškiai nurodyta, kad į tokių susitarimų rengimą svarbu įtraukti kaimo atstovus;

Europos kaimo vietovių strategija ir politika iki 2030 m.

| 45. | mano, kad būsima Europos kaimo plėtros politika turėtų:






  — | būti suderinama su kaimo vietovių tvarumu, |
| --- | --- | --- |

45.

mano, kad būsima Europos kaimo plėtros politika turėtų:

—

būti suderinama su kaimo vietovių tvarumu,

| — | pripažinti, kad kaimo vietovės suteikia plėtros perspektyvų ir atlieka lemiamą vaidmenį stengiantis atremti Europai iškylančius iššūkius, |
| --- | --- |

—

pripažinti, kad kaimo vietovės suteikia plėtros perspektyvų ir atlieka lemiamą vaidmenį stengiantis atremti Europai iškylančius iššūkius,

| — | pripažinti, kad Europos kaimo vietovių įvairovė yra svarbus veiksnys stengiantis atremti ateities iššūkius, |
| --- | --- |

—

pripažinti, kad Europos kaimo vietovių įvairovė yra svarbus veiksnys stengiantis atremti ateities iššūkius,

| — | būti skaidri ir aiški, kad jai plačiau pritartų, |
| --- | --- |

—

būti skaidri ir aiški, kad jai plačiau pritartų,

| — | regionų įvairovės pagalba siekti bendrų Europos tikslų, užtikrinant, kad nebus pamirštų regionų; |
| --- | --- |

—

regionų įvairovės pagalba siekti bendrų Europos tikslų, užtikrinant, kad nebus pamirštų regionų;

| 46. | laikosi nuomonės, kad siekiant šių tikslų būsima kaimo plėtros politika turės sudaryti sąlygas ūkininkams aktyviau dalyvauti teikiant viešąsias paslaugas; |
| --- | --- |

46.

laikosi nuomonės, kad siekiant šių tikslų būsima kaimo plėtros politika turės sudaryti sąlygas ūkininkams aktyviau dalyvauti teikiant viešąsias paslaugas;

| 47. | laikosi nuomonės, kad kitą programavimo laikotarpį dabartinė tendencija daugiausia kaimo plėtros lėšų skirti žemės ūkio sektoriui turėtų būti labiau subalansuota, kad būtų užtikrintas tikras kaimo vietovių ekonominis vystymasis. |
| --- | --- |

47.

laikosi nuomonės, kad kitą programavimo laikotarpį dabartinė tendencija daugiausia kaimo plėtros lėšų skirti žemės ūkio sektoriui turėtų būti labiau subalansuota, kad būtų užtikrintas tikras kaimo vietovių ekonominis vystymasis.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/86 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/86

---

Regionų komiteto nuomonė. Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų

2013/C 356/15

REGIONŲ KOMITETAS

| — | visiškai pritaria šiame naujame komunikate Komisijos išdėstytam požiūriui, pripažįstančiam regionų ir vietos valdžios institucijų kaip politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesų dalyvių, kuriems būtina pakankama autonomija, gebėjimų plėtojimas ir pakankami finansiniai ištekliai, vaidmenį; |
| --- | --- |

—

visiškai pritaria šiame naujame komunikate Komisijos išdėstytam požiūriui, pripažįstančiam regionų ir vietos valdžios institucijų kaip politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesų dalyvių, kuriems būtina pakankama autonomija, gebėjimų plėtojimas ir pakankami finansiniai ištekliai, vaidmenį;

| — | palankiai vertina teiginį, jog teikiant paramą šalių partnerių viešajam sektoriui veiksmingesnei ir efektyvesnei nacionalinei vystymosi politikai ir planams sudaryti, reikėtų atsižvelgti į svarbų vietos ir regionų lygmens viešojo sektoriaus vaidmenį; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina teiginį, jog teikiant paramą šalių partnerių viešajam sektoriui veiksmingesnei ir efektyvesnei nacionalinei vystymosi politikai ir planams sudaryti, reikėtų atsižvelgti į svarbų vietos ir regionų lygmens viešojo sektoriaus vaidmenį;

| — | ragina Komisiją priimti taisykles dėl visiško finansavimo (finansinių reglamentų įgyvendinimo taisyklės), „kai Bendrijai naudinga būti vienintele paramos veiklai teikėja“ kai kuriose savo programose, pavyzdžiui, nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų; |
| --- | --- |

—

ragina Komisiją priimti taisykles dėl visiško finansavimo (finansinių reglamentų įgyvendinimo taisyklės), „kai Bendrijai naudinga būti vienintele paramos veiklai teikėja“ kai kuriose savo programose, pavyzdžiui, nevalstybinių subjektų ir vietos valdžios institucijų;

| — | pritaria Komisijai, kad teikdama paramą ES turėtų atsižvelgti į vietos valdžios institucijų ir vietos valdžios institucijų asociacijų šalyse partnerėse stiprėjantį vaidmenį, potencialą ir poreikius, kad būtų pereita nuo pagalbos efektyvumo prie vystymosi efektyvumo principo; pabrėžia, kad tai reiškia, jog reikės didesnių finansinių asignavimų veiklai, skirtai paremti decentralizaciją ir suteikti vietos valdžios institucijoms bei jų asociacijoms daugiau galių; |
| --- | --- |

—

pritaria Komisijai, kad teikdama paramą ES turėtų atsižvelgti į vietos valdžios institucijų ir vietos valdžios institucijų asociacijų šalyse partnerėse stiprėjantį vaidmenį, potencialą ir poreikius, kad būtų pereita nuo pagalbos efektyvumo prie vystymosi efektyvumo principo; pabrėžia, kad tai reiškia, jog reikės didesnių finansinių asignavimų veiklai, skirtai paremti decentralizaciją ir suteikti vietos valdžios institucijoms bei jų asociacijoms daugiau galių;

| — | Komisijai teikiant techninę ir finansinę paramą, išreiškia norą prisidėti kuriant priemonę, skirtą decentralizacijos aspektams šalyse partnerėse vertinti ir stebėti, bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

—

Komisijai teikiant techninę ir finansinę paramą, išreiškia norą prisidėti kuriant priemonę, skirtą decentralizacijos aspektams šalyse partnerėse vertinti ir stebėti, bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais;

| — | teigia, kad, siekiant užtikrinti platų vietos valdžios institucijų dalyvavimą darbotvarkėje po 2015 m., būtinas tikrai dalyvaujamojo pobūdžio procesas, ir, skirtingai nei Tūkstantmečio vystymosi tikslų atveju, toks dalyvavimas turi būti užtikrintas ankstyvuoju darbotvarkės po 2015 m. rengimo etapu, šiuo tikslu skiriant reikalingus finansinius išteklius; |
| --- | --- |

—

teigia, kad, siekiant užtikrinti platų vietos valdžios institucijų dalyvavimą darbotvarkėje po 2015 m., būtinas tikrai dalyvaujamojo pobūdžio procesas, ir, skirtingai nei Tūkstantmečio vystymosi tikslų atveju, toks dalyvavimas turi būti užtikrintas ankstyvuoju darbotvarkės po 2015 m. rengimo etapu, šiuo tikslu skiriant reikalingus finansinius išteklius;

| — | kartoja, kad pritaria pasiūlymui 2015 m. paskelbti Europos vystymosi metais ir prašo vietos ir regionų valdžios institucijų šioms iniciatyvoms biudžete numatyti pakankamą finansinę paramą; |
| --- | --- |

—

kartoja, kad pritaria pasiūlymui 2015 m. paskelbti Europos vystymosi metais ir prašo vietos ir regionų valdžios institucijų šioms iniciatyvoms biudžete numatyti pakankamą finansinę paramą;

| — | dar kartą patvirtina, kad yra pasirengęs suteikti Europos vietos ir regionų valdžios institucijoms politinę erdvę jų tarptautiniam ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui vystyti. |
| --- | --- |

—

dar kartą patvirtina, kad yra pasirengęs suteikti Europos vietos ir regionų valdžios institucijoms politinę erdvę jų tarptautiniam ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui vystyti.

| Pranešėjas | Hans JANSSEN (NL / ELP), Oisterveiko meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“.
  COM(2013) 280 final |

Pranešėjas

Hans JANSSEN (NL / ELP), Oisterveiko meras

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“.

COM(2013) 280 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina naująjį Europos Komisijos komunikatą „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“. Tai svarbus žingsnis aiškiai pripažįstant ir nustatant konkretų vietos ir regionų valdžios institucijų kaip ES vystymosi politikos partnerių vaidmenį greta kitų partnerių ir subjektų, tokių kaip centrinės vyriausybės ir pilietinės visuomenės organizacijos, ir nurodant jų skirtumus; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina naująjį Europos Komisijos komunikatą „Didesnė šalių partnerių vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų“. Tai svarbus žingsnis aiškiai pripažįstant ir nustatant konkretų vietos ir regionų valdžios institucijų kaip ES vystymosi politikos partnerių vaidmenį greta kitų partnerių ir subjektų, tokių kaip centrinės vyriausybės ir pilietinės visuomenės organizacijos, ir nurodant jų skirtumus;

| 2. | primena, kad 2008 m. Europos Komisija paskelbė savo pirmą komunikatą (1) dėl regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese. Tai buvo vienas svarbiausių žingsnių pripažįstant vietos ir regionų valdžios institucijų vietą, vaidmenį ir pridėtinę vertę vystymosi politikoje ir vystomojo bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

2.

primena, kad 2008 m. Europos Komisija paskelbė savo pirmą komunikatą (1) dėl regionų ir vietos valdžios institucijų vaidmens vystymosi procese. Tai buvo vienas svarbiausių žingsnių pripažįstant vietos ir regionų valdžios institucijų vietą, vaidmenį ir pridėtinę vertę vystymosi politikoje ir vystomojo bendradarbiavimo srityje;

| 3. | atkreipia dėmesį į ankstesnes RK nuomones, ypač naujausias dėl komunikato „Europa pasaulyje. Naujas požiūris į ES išorės veiksmų finansavimą“ ir komunikato „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“, kuriose pabrėžiama konkreti vietos ir regionų valdžios institucijų vieta ir vaidmuo ES išorės veiksmų srityje; |
| --- | --- |

3.

atkreipia dėmesį į ankstesnes RK nuomones, ypač naujausias dėl komunikato „Europa pasaulyje. Naujas požiūris į ES išorės veiksmų finansavimą“ ir komunikato „ES vystymosi politikos poveikio didinimas. Pokyčių darbotvarkė“, kuriose pabrėžiama konkreti vietos ir regionų valdžios institucijų vieta ir vaidmuo ES išorės veiksmų srityje;

| 4. | visiškai pritaria šiame naujame komunikate Komisijos išdėstytam požiūriui, pripažįstančiam regionų ir vietos valdžios institucijų kaip politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesų dalyvių, kuriems būtina pakankama autonomija, gebėjimų plėtojimas ir pakankami finansiniai ištekliai, vaidmenį; |
| --- | --- |

4.

visiškai pritaria šiame naujame komunikate Komisijos išdėstytam požiūriui, pripažįstančiam regionų ir vietos valdžios institucijų kaip politikos formavimo ir sprendimų priėmimo procesų dalyvių, kuriems būtina pakankama autonomija, gebėjimų plėtojimas ir pakankami finansiniai ištekliai, vaidmenį;

| 5. | primena, kad visos vietos valdžios institucijos, nesvarbu ar tai būtų regiono, provincijos, grafystės, apskrities, savivaldybės, kaimo ir pan., atlieka strateginį vaidmenį stiprindamos demokratinį valdymą ir prisidėdamos prie efektyvesnio vystymosi. Todėl Komitetas nesupranta, kuo remiantis Europos Komisija nusprendė komunikate didžiausią dėmesį skirti savivaldybės lygmeniui, kaip nurodyta 1 išnašoje. |
| --- | --- |

5.

primena, kad visos vietos valdžios institucijos, nesvarbu ar tai būtų regiono, provincijos, grafystės, apskrities, savivaldybės, kaimo ir pan., atlieka strateginį vaidmenį stiprindamos demokratinį valdymą ir prisidėdamos prie efektyvesnio vystymosi. Todėl Komitetas nesupranta, kuo remiantis Europos Komisija nusprendė komunikate didžiausią dėmesį skirti savivaldybės lygmeniui, kaip nurodyta 1 išnašoje.

| 6. | palankiai vertina tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos šalyse partnerėse yra geriau įgalintos, kaip teigiama komunikate, nes šioms institucijoms bus lengviau atlikti joms pavestas funkcijas, be kita ko, numatytas ir Pokyčių darbotvarkėje žmogaus teisių, demokratijos ir kitose svarbiose gero valdymo srityse, taip pat ir integracinio bei tvaraus augimo, orientuoto į žmogaus socialinę raidą, srityje; |
| --- | --- |

6.

palankiai vertina tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos šalyse partnerėse yra geriau įgalintos, kaip teigiama komunikate, nes šioms institucijoms bus lengviau atlikti joms pavestas funkcijas, be kita ko, numatytas ir Pokyčių darbotvarkėje žmogaus teisių, demokratijos ir kitose svarbiose gero valdymo srityse, taip pat ir integracinio bei tvaraus augimo, orientuoto į žmogaus socialinę raidą, srityje;

| 7. | pakartoja, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos yra sukaupusios turtingą patirtį daugelyje sričių, kuriose šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijoms dar teks didinti gebėjimus. Tokį faktą reikėtų aiškiau pripažinti komunikate, kuriame turėtų būti skiriama dėmesio ir tam, kaip šią patirtį visų pirma keičiantis su kolegomis būtų galima perduoti ir pritaikyti vietos sąlygomis; |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos yra sukaupusios turtingą patirtį daugelyje sričių, kuriose šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijoms dar teks didinti gebėjimus. Tokį faktą reikėtų aiškiau pripažinti komunikate, kuriame turėtų būti skiriama dėmesio ir tam, kaip šią patirtį visų pirma keičiantis su kolegomis būtų galima perduoti ir pritaikyti vietos sąlygomis;

| 8. | mano, kad, remiantis komunikate pateikta analize, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų aktyviau dalyvauti rengiant vystymosi darbotvarkę po 2015 m. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo svarbus ne tik tvariam vystymuisi, bet ir tokioms susijusioms sritims kaip integracinė urbanizacija, socialinė sanglauda, prisitaikymas prie klimato kaitos, žmogiškasis saugumas, kt.;
  Todėl:






  — | palankiai vertina JT Generalinio Sekretoriaus sudarytos Aukšto lygio pripažintų asmenų grupės ataskaitą dėl vystymosi po 2015 m. darbotvarkės, |
| --- | --- | --- |

8.

mano, kad, remiantis komunikate pateikta analize, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų aktyviau dalyvauti rengiant vystymosi darbotvarkę po 2015 m. Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo svarbus ne tik tvariam vystymuisi, bet ir tokioms susijusioms sritims kaip integracinė urbanizacija, socialinė sanglauda, prisitaikymas prie klimato kaitos, žmogiškasis saugumas, kt.;

Todėl:

—

palankiai vertina JT Generalinio Sekretoriaus sudarytos Aukšto lygio pripažintų asmenų grupės ataskaitą dėl vystymosi po 2015 m. darbotvarkės,

| — | palankiai vertina tai, kad 2016 m. HABITAT III (2) visą dėmesį sutelks į naują miestų darbotvarkę, ir |
| --- | --- |

—

palankiai vertina tai, kad 2016 m. HABITAT III (2) visą dėmesį sutelks į naują miestų darbotvarkę, ir

| — | pabrėžia, kad į ES paramos ir pozicijos nustatymo, įskaitant parengiamąjį procesą, reikia visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad į ES paramos ir pozicijos nustatymo, įskaitant parengiamąjį procesą, reikia visapusiškai įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas.

| 9. | pripažįsta atvirą procesą komunikato rengimo etapu. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėjo galimybę pateikti savo pastabas ir idėjas, įvairiomis progomis vyko keitimasis nuomonėmis, taip pat ir RK CIVEX komisijos posėdyje; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta atvirą procesą komunikato rengimo etapu. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėjo galimybę pateikti savo pastabas ir idėjas, įvairiomis progomis vyko keitimasis nuomonėmis, taip pat ir RK CIVEX komisijos posėdyje;

| 10. | vertina tai, kad komunikate pripažįstama pagrindinė RK funkcija skatinti ir koordinuoti vietos ir regionų valdžios institucijų su vystymusi susijusias pastangas ir siūlo toliau bendradarbiauti formuojant ir įgyvendinant ES vystymosi politiką. Tam labai tinka tokie forumai kaip decentralizuoto bendradarbiavimo konferencijos, palengvinančios ES ir besivystančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą su Europos institucijomis, pirmiausia, kai kalbama apie bendradarbiavimą ES siekiant paremti kaimyninių šalių vystymąsi, ARLEM ir CORLEAP – dvi asamblėjos, suburiančios vietos ir regionų valdžios atstovus iš ES ir (kaimyninių) šalių partnerių; |
| --- | --- |

10.

vertina tai, kad komunikate pripažįstama pagrindinė RK funkcija skatinti ir koordinuoti vietos ir regionų valdžios institucijų su vystymusi susijusias pastangas ir siūlo toliau bendradarbiauti formuojant ir įgyvendinant ES vystymosi politiką. Tam labai tinka tokie forumai kaip decentralizuoto bendradarbiavimo konferencijos, palengvinančios ES ir besivystančių šalių vietos ir regionų valdžios institucijų dialogą su Europos institucijomis, pirmiausia, kai kalbama apie bendradarbiavimą ES siekiant paremti kaimyninių šalių vystymąsi, ARLEM ir CORLEAP – dvi asamblėjos, suburiančios vietos ir regionų valdžios atstovus iš ES ir (kaimyninių) šalių partnerių;

Bendra informacija

| 11. | pritaria Komisijai, kad vien centralizuotai valdoma, principu „iš viršaus į apačią“ pagrįsta vystymosi politika ir programomis nepavyks išspręsti sudėtingų tvaraus vystymosi ir kovos su skurdu uždavinių. Viešojo ir privačiojo sektoriaus veiklos subjektai, visų pirma vietos lygmeniu, čia itin svarbūs; |
| --- | --- |

11.

pritaria Komisijai, kad vien centralizuotai valdoma, principu „iš viršaus į apačią“ pagrįsta vystymosi politika ir programomis nepavyks išspręsti sudėtingų tvaraus vystymosi ir kovos su skurdu uždavinių. Viešojo ir privačiojo sektoriaus veiklos subjektai, visų pirma vietos lygmeniu, čia itin svarbūs;

| 12. | pritaria gerai subalansuotai Komisijos pozicijai dėl pagrindinės vietos ir regionų valdžios institucijų funkcijos: viena vertus, šios institucijos gali veikti nepriklausomai nuo centrinės valdžios institucijų (pavyzdžiui, pažeidžiamose valstybėse) ir kita vertus – jų pagrindinę funkciją vykdyti gali trukdyti neigiami veiksniai, taip pat ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

12.

pritaria gerai subalansuotai Komisijos pozicijai dėl pagrindinės vietos ir regionų valdžios institucijų funkcijos: viena vertus, šios institucijos gali veikti nepriklausomai nuo centrinės valdžios institucijų (pavyzdžiui, pažeidžiamose valstybėse) ir kita vertus – jų pagrindinę funkciją vykdyti gali trukdyti neigiami veiksniai, taip pat ir vietos lygmeniu;

| 13. | palankiai vertina Europos Komisijos siūlymą palaikyti strategiškesnį bendradarbiavimą su šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijomis, siekiant juos įgalinti ir įgyvendinti vystymosi tikslus; |
| --- | --- |

13.

palankiai vertina Europos Komisijos siūlymą palaikyti strategiškesnį bendradarbiavimą su šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijomis, siekiant juos įgalinti ir įgyvendinti vystymosi tikslus;

| 14. | pritaria Komisijos nuomonei, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vystymosi procesuose politinis pripažinimas turėtų būti neatsiejamas nuo tinkamo autonomijos lygmens, gebėjimų plėtojimo ir finansinių išteklių užtikrinimo, kad šios institucijos būtų visiškai įgalintos ir atspindėtų įvairių valdžios pakopų galių pasidalijimą; |
| --- | --- |

14.

pritaria Komisijos nuomonei, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmens vystymosi procesuose politinis pripažinimas turėtų būti neatsiejamas nuo tinkamo autonomijos lygmens, gebėjimų plėtojimo ir finansinių išteklių užtikrinimo, kad šios institucijos būtų visiškai įgalintos ir atspindėtų įvairių valdžios pakopų galių pasidalijimą;

| 15. | ragina Komisiją šiuos labai teisingus pastebėjimus paversti savo bendradarbiavimo programų su šalimis partnerėmis prioritetais. Atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, šios institucijos turėtų visapusiškai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant šias programas, įskaitant per jų reprezentatyvias asociacijas; |
| --- | --- |

15.

ragina Komisiją šiuos labai teisingus pastebėjimus paversti savo bendradarbiavimo programų su šalimis partnerėmis prioritetais. Atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, šios institucijos turėtų visapusiškai dalyvauti rengiant ir įgyvendinant šias programas, įskaitant per jų reprezentatyvias asociacijas;

Vietos valdžios institucijų galimybių vystymosi srityje išnaudojimas

| 16. | palankiai vertina nuostatą, jog teikiant paramą šalių partnerių viešajam sektoriui veiksmingesnei ir efektyvesnei nacionalinei vystymosi politikai ir planams sudaryti, reikėtų atsižvelgti į svarbų vietos ir regionų lygmens viešojo sektoriaus vaidmenį. Tokia nuostata sutampa su Regionų komiteto raginimu vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau įtraukti į vystymosi politiką ir ES, ir besivystančiose šalyse partnerėse; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina nuostatą, jog teikiant paramą šalių partnerių viešajam sektoriui veiksmingesnei ir efektyvesnei nacionalinei vystymosi politikai ir planams sudaryti, reikėtų atsižvelgti į svarbų vietos ir regionų lygmens viešojo sektoriaus vaidmenį. Tokia nuostata sutampa su Regionų komiteto raginimu vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau įtraukti į vystymosi politiką ir ES, ir besivystančiose šalyse partnerėse;

| 17. | pritaria svarbai, kurią Komisija teikia suinteresuotųjų subjektų partnerystėms ir dialogo mechanizmams naudos gavėjo lygmeniu kaip dialogo su atitinkamomis centrinės valdžios institucijomis būdui, užtikrinančiam, kad jų poreikiai ir rūpesčiai bus žinomi ir į juos bus atsižvelgta. Be to pagal daugiapakopio valdymo principą būtina, kad ir pačios centrinės valdžios institucijos siektų užmegzti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad sužinotų apie poreikius ir susirūpinimą keliančius klausimus vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

17.

pritaria svarbai, kurią Komisija teikia suinteresuotųjų subjektų partnerystėms ir dialogo mechanizmams naudos gavėjo lygmeniu kaip dialogo su atitinkamomis centrinės valdžios institucijomis būdui, užtikrinančiam, kad jų poreikiai ir rūpesčiai bus žinomi ir į juos bus atsižvelgta. Be to pagal daugiapakopio valdymo principą būtina, kad ir pačios centrinės valdžios institucijos siektų užmegzti dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis, kad sužinotų apie poreikius ir susirūpinimą keliančius klausimus vietos lygmeniu;

| 18. | Kai kurie ES valstybių narių ir šalių partnerių veiklos subjektai negali dalyvauti dėl bendro finansavimo reikalavimo. Šalyse partnerėse vietos lygmens subjektai gali ir neturėti galimybės dalyvauti dėl ribotų finansinių išteklių, o kai kuriose ES valstybėse narėse, pavyzdžiui, Švedijoje, vietos ir regionų valdžia negali dalyvauti kai kuriose programose kaip nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos, nes jai neleidžiama vietos lygmeniu surenkamų mokestinių pajamų naudoti tarptautiniam vystomajam bendradarbiavimui finansuoti. Atsižvelgiant į specifinius šios programos tikslus ir įvairių Europos šalių patirtį įvairiose srityse (socialinės paramos, decentralizacijos, sveikatos priežiūros ir kt.), tai nenaudinga ES ir jos išorės bendradarbiavimo programai. Kad tokia padėtis nesusidarytų, Regionų komitetas ragina Komisiją priimti taisykles dėl visiško finansavimo (finansinių reglamentų įgyvendinimo taisyklės), „kai Bendrijai naudinga būti vienintele paramos veiklai teikėja“ (253 straipsnio 1 dalies e punktas); |
| --- | --- |

18.

Kai kurie ES valstybių narių ir šalių partnerių veiklos subjektai negali dalyvauti dėl bendro finansavimo reikalavimo. Šalyse partnerėse vietos lygmens subjektai gali ir neturėti galimybės dalyvauti dėl ribotų finansinių išteklių, o kai kuriose ES valstybėse narėse, pavyzdžiui, Švedijoje, vietos ir regionų valdžia negali dalyvauti kai kuriose programose kaip nevalstybiniai subjektai ir vietos valdžios institucijos, nes jai neleidžiama vietos lygmeniu surenkamų mokestinių pajamų naudoti tarptautiniam vystomajam bendradarbiavimui finansuoti. Atsižvelgiant į specifinius šios programos tikslus ir įvairių Europos šalių patirtį įvairiose srityse (socialinės paramos, decentralizacijos, sveikatos priežiūros ir kt.), tai nenaudinga ES ir jos išorės bendradarbiavimo programai. Kad tokia padėtis nesusidarytų, Regionų komitetas ragina Komisiją priimti taisykles dėl visiško finansavimo (finansinių reglamentų įgyvendinimo taisyklės), „kai Bendrijai naudinga būti vienintele paramos veiklai teikėja“ (253 straipsnio 1 dalies e punktas);

| 19. | pabrėžia teritorinio požiūrio į vystymąsi svarbą, kaip nurodyta komunikate, ir ragina ES bendradarbiauti su kitais vystymosi srities partneriais rengiant ir įgyvendinant šį požiūrį. Be to, ES turėtų parengti tokias paskatas kaip papildoma finansinė parama šalims partnerėmis, kurios, užmezgusios dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei jų asociacijomis šalyje, iš tikrųjų imasi priemonių teritorinį principą taikyti savo nacionaliniuose vystymosi planuose; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia teritorinio požiūrio į vystymąsi svarbą, kaip nurodyta komunikate, ir ragina ES bendradarbiauti su kitais vystymosi srities partneriais rengiant ir įgyvendinant šį požiūrį. Be to, ES turėtų parengti tokias paskatas kaip papildoma finansinė parama šalims partnerėmis, kurios, užmezgusios dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis bei jų asociacijomis šalyje, iš tikrųjų imasi priemonių teritorinį principą taikyti savo nacionaliniuose vystymosi planuose;

ES paramos formavimas geresniam valdymui ir konkretesniems vystymosi rezultatams vietos lygmeniu užtikrinti

| 20. | pažymi, kad nors Komisijos pasiūlymas remti teisėtas valdžios institucijas yra tinkamas, konkreti nuoroda į pirmą pastraipos dalį dėl „galimybių derinti veiksmus su regiono valdžios institucijomis“, jo nuomone, yra nesuprantama, kadangi komunikato 1 išnašoje daroma prielaida, kad vietos valdžios institucijų samprata apima visų rūšių subnacionalinės valdžios institucijas, t. y. ne tik savivaldybes ir miestus, bet taip pat vietinius rajonus, provincijas ir regionus; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad nors Komisijos pasiūlymas remti teisėtas valdžios institucijas yra tinkamas, konkreti nuoroda į pirmą pastraipos dalį dėl „galimybių derinti veiksmus su regiono valdžios institucijomis“, jo nuomone, yra nesuprantama, kadangi komunikato 1 išnašoje daroma prielaida, kad vietos valdžios institucijų samprata apima visų rūšių subnacionalinės valdžios institucijas, t. y. ne tik savivaldybes ir miestus, bet taip pat vietinius rajonus, provincijas ir regionus;

| 21. | pritaria Komisijai, kad politinė valia yra sėkmingos decentralizacijos prielaida. Tačiau remiantis komunikatu, ši politinė valia turėtų būti skatinama, pavyzdžiui, dialoge politikos klausimais. Ir kai tokia politinė valia yra rodoma, ji turėtų būti įvertinama paskatomis ES bendradarbiavimo srityje; |
| --- | --- |

21.

pritaria Komisijai, kad politinė valia yra sėkmingos decentralizacijos prielaida. Tačiau remiantis komunikatu, ši politinė valia turėtų būti skatinama, pavyzdžiui, dialoge politikos klausimais. Ir kai tokia politinė valia yra rodoma, ji turėtų būti įvertinama paskatomis ES bendradarbiavimo srityje;

| 22. | pritaria nuomonei, kad ES parama decentralizacijai turėtų būti nukreipta į palankių teisinių ir politinių sąlygų sudarymą ir institucijų bei gebėjimų stiprinimą. Be to, RK pritaria tam, kad būtų nustatyti tokie papildomi prioritetai kaip didelis dėmesys fiskalinei decentralizacijai, viešųjų finansų valdymui ir atskaitomybei, taip pat ilgalaikis poreikiais grindžiamas požiūris į gebėjimų plėtojimą; |
| --- | --- |

22.

pritaria nuomonei, kad ES parama decentralizacijai turėtų būti nukreipta į palankių teisinių ir politinių sąlygų sudarymą ir institucijų bei gebėjimų stiprinimą. Be to, RK pritaria tam, kad būtų nustatyti tokie papildomi prioritetai kaip didelis dėmesys fiskalinei decentralizacijai, viešųjų finansų valdymui ir atskaitomybei, taip pat ilgalaikis poreikiais grindžiamas požiūris į gebėjimų plėtojimą;

| 23. | primena, kad ES šalių vietos ir regionų valdžios institucijos yra sukaupusios daug svarbių žinių ir patirties daugelyje tokių sričių, kuriose šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijoms dar teks stiprinti gebėjimus, ir mano, kad ne tik ES ir šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijoms bendradarbiaujant dvišaliu pagrindu jų asociacijos turėtų būti laikomos strateginėmis partnerėmis valdant vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtas gebėjimų stiprinimo programas; |
| --- | --- |

23.

primena, kad ES šalių vietos ir regionų valdžios institucijos yra sukaupusios daug svarbių žinių ir patirties daugelyje tokių sričių, kuriose šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijoms dar teks stiprinti gebėjimus, ir mano, kad ne tik ES ir šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijoms bendradarbiaujant dvišaliu pagrindu jų asociacijos turėtų būti laikomos strateginėmis partnerėmis valdant vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtas gebėjimų stiprinimo programas;

| 24. | pritaria Komisijai, kad vietos valdžios institucijų asociacijos gali padėti užtikrinti gerą valdymą ir vystymosi rezultatus vietos lygmeniu, ir atkreipia dėmesį į tai, kad be šešių pagrindinių tokių asociacijų funkcijų, kurios paminėtos komunikate, reikėtų paminėti paslaugų teikimo asociacijos nariams funkciją. Vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų nariai dažnai prašo jų teikti gebėjimų stiprinimo ir mokymo paslaugas, ypač vystymosi klausimais. Patirtis parodė, kad tokios paslaugos yra gyvybiškai svarbios žinomumui, asociacijų narių pasišventimui, taigi, ir asociacijų tvarumui. Be to, tai generuoja informaciją ir įžvalgas, kuriomis galima pasinaudoti asociacijų lobizmo ir interesų gynimo veikloje; |
| --- | --- |

24.

pritaria Komisijai, kad vietos valdžios institucijų asociacijos gali padėti užtikrinti gerą valdymą ir vystymosi rezultatus vietos lygmeniu, ir atkreipia dėmesį į tai, kad be šešių pagrindinių tokių asociacijų funkcijų, kurios paminėtos komunikate, reikėtų paminėti paslaugų teikimo asociacijos nariams funkciją. Vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų nariai dažnai prašo jų teikti gebėjimų stiprinimo ir mokymo paslaugas, ypač vystymosi klausimais. Patirtis parodė, kad tokios paslaugos yra gyvybiškai svarbios žinomumui, asociacijų narių pasišventimui, taigi, ir asociacijų tvarumui. Be to, tai generuoja informaciją ir įžvalgas, kuriomis galima pasinaudoti asociacijų lobizmo ir interesų gynimo veikloje;

| 25. | pritaria Komisijos nuomonei, kad daugelyje šalių partnerių vietos valdžios institucijų asociacijos tebėra silpnos. Kad jos galėtų atlikti savo vaidmenį, reikalinga nemaža ilgalaikė parama. Ji gali būti įvairių formų. Pavyzdžiui, skiriant tiesioginį finansavimą kaip ES delegacijų valdomo biudžeto dalį ir parengiant ar tęsiant didesnio masto, tarpusavyje susijusias tokias programas kaip komunikate paminėtoji ARIAL (angl. Supporting and strengthening Local Government Associations at ACP national and regional levels). Bet kuriuo atveju, labai svarbu išnaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų Europos asociacijų žinias ir patirtį mokantis vieniems iš kitų ir keičiantis patirtimi; |
| --- | --- |

25.

pritaria Komisijos nuomonei, kad daugelyje šalių partnerių vietos valdžios institucijų asociacijos tebėra silpnos. Kad jos galėtų atlikti savo vaidmenį, reikalinga nemaža ilgalaikė parama. Ji gali būti įvairių formų. Pavyzdžiui, skiriant tiesioginį finansavimą kaip ES delegacijų valdomo biudžeto dalį ir parengiant ar tęsiant didesnio masto, tarpusavyje susijusias tokias programas kaip komunikate paminėtoji ARIAL (angl. Supporting and strengthening Local Government Associations at ACP national and regional levels). Bet kuriuo atveju, labai svarbu išnaudoti vietos ir regionų valdžios institucijų Europos asociacijų žinias ir patirtį mokantis vieniems iš kitų ir keičiantis patirtimi;

Tolesni veiksmai. Veiksmingesnė ir lankstesnė parama

| 26. | pritaria Komisijai, kad teikdama paramą ES turėtų atsižvelgti į vietos valdžios institucijų ir vietos valdžios institucijų asociacijų šalyse partnerėse stiprėjantį vaidmenį, potencialą ir poreikius, kad būtų siekiama ne tik pagalbos efektyvumo, bet ir vystymosi efektyvumo; |
| --- | --- |

26.

pritaria Komisijai, kad teikdama paramą ES turėtų atsižvelgti į vietos valdžios institucijų ir vietos valdžios institucijų asociacijų šalyse partnerėse stiprėjantį vaidmenį, potencialą ir poreikius, kad būtų siekiama ne tik pagalbos efektyvumo, bet ir vystymosi efektyvumo;

| 27. | pabrėžia, kad tai reiškia, jog reikės didesnių finansinių asignavimų veiklai, skirtai paremti decentralizaciją ir vietos valdžios institucijų bei jų asociacijų įgalinimui. Dabar pats laikas tai padaryti, nes prasideda naujas finansavimo laikotarpis. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų būti tinkamos gauti paramą pagal visas „Globalios Europos“ rinkinio priemones. Būtinos didelės permainos ir Europos plėtros fonde. 2012 m. vasario mėn. Komisijos paramos decentralizacijos procesams teminis bendras įvertinimas
   (3) rodo, kad tiesioginė parama decentralizacijai 2000–2004 m. tesudarė vos 1 proc. visos Komisijos finansinės paramos (visi sektoriai ir šalys), tik apie 2,5 proc. – 2004–2008 m. laikotarpiu ir vėl kur kas mažiau per paskutinius vertinimo metus (2008–2009 m.). Didesnė vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų yra verta kur kas daugiau; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad tai reiškia, jog reikės didesnių finansinių asignavimų veiklai, skirtai paremti decentralizaciją ir vietos valdžios institucijų bei jų asociacijų įgalinimui. Dabar pats laikas tai padaryti, nes prasideda naujas finansavimo laikotarpis. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų būti tinkamos gauti paramą pagal visas „Globalios Europos“ rinkinio priemones. Būtinos didelės permainos ir Europos plėtros fonde. 2012 m. vasario mėn. Komisijos paramos decentralizacijos procesams teminis bendras įvertinimas
   (3) rodo, kad tiesioginė parama decentralizacijai 2000–2004 m. tesudarė vos 1 proc. visos Komisijos finansinės paramos (visi sektoriai ir šalys), tik apie 2,5 proc. – 2004–2008 m. laikotarpiu ir vėl kur kas mažiau per paskutinius vertinimo metus (2008–2009 m.). Didesnė vietos valdžios institucijų autonomija siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų yra verta kur kas daugiau;

| 28. | palankiai vertina Komisijos norą ištirti galimybę naudotis novatoriškomis finansavimo priemonėmis ir mintį, kad jos galėtų būti susietos su vietos valdžios institucijų veiklos rezultatų vertinimu. Tačiau pernelyg dažnai tokie vertinimai vyksta pagal principą „iš viršaus į apačią“, po kurių taikomos sankcijos tiems, kurių veiklos rezultatai yra prastesni. Dėl to mažėja dalyvių atvirumas. Atsižvelgiant į būtinybę stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimus, skatinama naudotis horizontaliojo mokymosi procesais, taikant tokias priemones, kaip lyginamoji analizė ir atviri palyginimai, kurios leistų sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų efektyvumo didinimo vaidmenį ir kurias galima kur kas lengviau susieti su teigiamomis finansinėmis paskatomis ir kurios yra kur kas tinkamesnės bei veiksmingesnės ilguoju laikotarpiu; |
| --- | --- |

28.

palankiai vertina Komisijos norą ištirti galimybę naudotis novatoriškomis finansavimo priemonėmis ir mintį, kad jos galėtų būti susietos su vietos valdžios institucijų veiklos rezultatų vertinimu. Tačiau pernelyg dažnai tokie vertinimai vyksta pagal principą „iš viršaus į apačią“, po kurių taikomos sankcijos tiems, kurių veiklos rezultatai yra prastesni. Dėl to mažėja dalyvių atvirumas. Atsižvelgiant į būtinybę stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų gebėjimus, skatinama naudotis horizontaliojo mokymosi procesais, taikant tokias priemones, kaip lyginamoji analizė ir atviri palyginimai, kurios leistų sustiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijų efektyvumo didinimo vaidmenį ir kurias galima kur kas lengviau susieti su teigiamomis finansinėmis paskatomis ir kurios yra kur kas tinkamesnės bei veiksmingesnės ilguoju laikotarpiu;

| 29. | pritaria nuomonei, kad ES turėtų užtikrinti pakankamą lankstumą savo programose, kad būtų remiamos vietos valdžios institucijų ir jų asociacijų iniciatyvos. Iš esmės, strategiškesnis bendradarbiavimas yra vienas esminių elementų, siekiant šioms institucijoms suteikti daugiau autonomijos. Toks lankstumas turėtų apimti vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų asociacijų iniciatyvų tiesioginio finansavimo galimybę, ir tokių iniciatyvų finansavimą su vietos valdžios institucijų ir asociacijų partneriais Europoje arba per juos; |
| --- | --- |

29.

pritaria nuomonei, kad ES turėtų užtikrinti pakankamą lankstumą savo programose, kad būtų remiamos vietos valdžios institucijų ir jų asociacijų iniciatyvos. Iš esmės, strategiškesnis bendradarbiavimas yra vienas esminių elementų, siekiant šioms institucijoms suteikti daugiau autonomijos. Toks lankstumas turėtų apimti vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų asociacijų iniciatyvų tiesioginio finansavimo galimybę, ir tokių iniciatyvų finansavimą su vietos valdžios institucijų ir asociacijų partneriais Europoje arba per juos;

| 30. | pritaria Komisijos nuomonei, kad paramos biudžetui kontekste ES turėtų remti centrinės valdžios pervedamų lėšų vietos valdžios institucijoms stebėsenos sistemas. Tai taip pat padėtų sukurti išsamesnes regionų ir pasaulinio masto priemones, kurios nustatytų decentralizacijos procesų kryptį ir sudarytų galimybę stebėti padėties raidą, kaip tai atlieka Europos vietos savivaldos chartiją Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

30.

pritaria Komisijos nuomonei, kad paramos biudžetui kontekste ES turėtų remti centrinės valdžios pervedamų lėšų vietos valdžios institucijoms stebėsenos sistemas. Tai taip pat padėtų sukurti išsamesnes regionų ir pasaulinio masto priemones, kurios nustatytų decentralizacijos procesų kryptį ir sudarytų galimybę stebėti padėties raidą, kaip tai atlieka Europos vietos savivaldos chartiją Europos lygmeniu;

| 31. | išreiškia norą, Komisijai teikiant techninę ir finansinę paramą prisidėti kuriant priemonę, skirtą decentralizavimo aspektams šalyse partnerėse vertinti ir stebėti, bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis ir kitomis organizacijomis ((UN-Habitat, UNDP) arba subjektais, veikiančiais ir besivystančiose šalyse (pavyzdžiui, Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos vietos valdžios organų taryba (UEMOA CCT)); |
| --- | --- |

31.

išreiškia norą, Komisijai teikiant techninę ir finansinę paramą prisidėti kuriant priemonę, skirtą decentralizavimo aspektams šalyse partnerėse vertinti ir stebėti, bendradarbiaujant su visais suinteresuotaisiais subjektais, pirmiausia vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis ir kitomis organizacijomis ((UN-Habitat, UNDP) arba subjektais, veikiančiais ir besivystančiose šalyse (pavyzdžiui, Vakarų Afrikos ekonominės ir pinigų sąjungos vietos valdžios organų taryba (UEMOA CCT));

| 32. | mano, kad tokios visapusiškos priemonės svariai prisidės prie ES ir šalių partnerių dialogo politikos klausimais. Jos leistų atsižvelgti į politikos koordinavimą, tarpusavio papildomumą ir derėjimą tarp įvairių valdžios lygmenų bet kurioje šalyje. Tokį dialogą politikos klausimais gali sustiprinti su šiais klausimais susijusios finansinės paskatos, kartu siekiant ištirti novatoriškų finansavimo priemonių panaudojimą; |
| --- | --- |

32.

mano, kad tokios visapusiškos priemonės svariai prisidės prie ES ir šalių partnerių dialogo politikos klausimais. Jos leistų atsižvelgti į politikos koordinavimą, tarpusavio papildomumą ir derėjimą tarp įvairių valdžios lygmenų bet kurioje šalyje. Tokį dialogą politikos klausimais gali sustiprinti su šiais klausimais susijusios finansinės paskatos, kartu siekiant ištirti novatoriškų finansavimo priemonių panaudojimą;

| 33. | pritaria Komisijai, kad ES turėtų remti decentralizuotą ir tarpvalstybinį Europos ir šalių partnerių vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, pagrįstą ilgalaike ir lygybės principu paremta institucijų partneryste. Žvelgiant iš Europos perspektyvos, turėtų būti skatinamas partnerystės koordinavimas platesnio masto tinkluose arba bendradarbiaujant bendrose programose, ir tokia veikla turėtų vykti sklandžiau. Atkreipia dėmesį į tai, kad decentralizuoto bendradarbiavimo vystymosi srityje portalas palengvina koordinavimą, nes suteikia informacijos apie vykdomus projektus ir sudaro sąlygas diskusijoms bei skatina naujas diskusijas. RK nori tęsti veiklą šioje srityje, pavyzdžiui, bendradarbiaudamas su vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip tikimasi, geriau koordinuojami požiūriai turės didesnį poveikį, koordinuoti požiūrius turėtų būti skatinama didesniu ES finansavimu; |
| --- | --- |

33.

pritaria Komisijai, kad ES turėtų remti decentralizuotą ir tarpvalstybinį Europos ir šalių partnerių vietos valdžios institucijų bendradarbiavimą, pagrįstą ilgalaike ir lygybės principu paremta institucijų partneryste. Žvelgiant iš Europos perspektyvos, turėtų būti skatinamas partnerystės koordinavimas platesnio masto tinkluose arba bendradarbiaujant bendrose programose, ir tokia veikla turėtų vykti sklandžiau. Atkreipia dėmesį į tai, kad decentralizuoto bendradarbiavimo vystymosi srityje portalas palengvina koordinavimą, nes suteikia informacijos apie vykdomus projektus ir sudaro sąlygas diskusijoms bei skatina naujas diskusijas. RK nori tęsti veiklą šioje srityje, pavyzdžiui, bendradarbiaudamas su vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijomis. Atsižvelgiant į tai, kad, kaip tikimasi, geriau koordinuojami požiūriai turės didesnį poveikį, koordinuoti požiūrius turėtų būti skatinama didesniu ES finansavimu;

| 34. | palankiai vertina Komisijos nuomonę, kad ES turėtų toliau teikti paramą, kad būtų stiprinamas vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų asociacijų vaidmuo rengiant vystymosi darbotvarkę po 2015 m.; su pasitenkinimu pažymi, kad šiam požiūriui pritaria ir Taryba (4)[1], raginanti ES ir jos valstybes nares, prireikus bendradarbiaujant su Regionų komitetu, atsižvelgti į vietos valdžios institucijų nuomonę ir patirtį ir remti jų dalyvavimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu svarstant politiką ir rengiant darbotvarkę po 2015 metų ir rengiantis konferencijai HABITAT III; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina Komisijos nuomonę, kad ES turėtų toliau teikti paramą, kad būtų stiprinamas vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų asociacijų vaidmuo rengiant vystymosi darbotvarkę po 2015 m.; su pasitenkinimu pažymi, kad šiam požiūriui pritaria ir Taryba (4)[1], raginanti ES ir jos valstybes nares, prireikus bendradarbiaujant su Regionų komitetu, atsižvelgti į vietos valdžios institucijų nuomonę ir patirtį ir remti jų dalyvavimą nacionaliniu ir tarptautiniu lygmeniu svarstant politiką ir rengiant darbotvarkę po 2015 metų ir rengiantis konferencijai HABITAT III;

| 35. | teigia, kad, siekiant užtikrinti platų vietos valdžios institucijų dalyvavimą darbotvarkėje po 2015 m., būtinas tikrai dalyvaujamojo pobūdžio procesas, ir, skirtingai nei Tūkstantmečio vystymosi tikslų atveju, toks dalyvavimas turi būti užtikrintas ankstyvuoju darbotvarkės po 2015 m. rengimo etapu. Būtina skirti reikalingus finansinius išteklius tokiam dalyvavimui užtikrinti; |
| --- | --- |

35.

teigia, kad, siekiant užtikrinti platų vietos valdžios institucijų dalyvavimą darbotvarkėje po 2015 m., būtinas tikrai dalyvaujamojo pobūdžio procesas, ir, skirtingai nei Tūkstantmečio vystymosi tikslų atveju, toks dalyvavimas turi būti užtikrintas ankstyvuoju darbotvarkės po 2015 m. rengimo etapu. Būtina skirti reikalingus finansinius išteklius tokiam dalyvavimui užtikrinti;

| 36. | kartoja, kad pritaria pasiūlymui 2015 m. paskelbti Europos vystymosi metais (5) ir mano, kad tai gera proga vietos ir regionų lygmeniu imtis iniciatyvų ir jas remti, todėl prašo vietos ir regionų valdžios institucijų šioms iniciatyvoms biudžete numatyti pakankamą finansinę paramą; |
| --- | --- |

36.

kartoja, kad pritaria pasiūlymui 2015 m. paskelbti Europos vystymosi metais (5) ir mano, kad tai gera proga vietos ir regionų lygmeniu imtis iniciatyvų ir jas remti, todėl prašo vietos ir regionų valdžios institucijų šioms iniciatyvoms biudžete numatyti pakankamą finansinę paramą;

| 37. | dar kartą patvirtina, kad yra pasirengęs suteikti Europos vietos ir regionų valdžios institucijoms politinę erdvę jų tarptautiniam ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui vystyti; |
| --- | --- |

37.

dar kartą patvirtina, kad yra pasirengęs suteikti Europos vietos ir regionų valdžios institucijoms politinę erdvę jų tarptautiniam ir tarpvalstybiniam bendradarbiavimui vystyti;

| 38. | patvirtina savo įsipareigojimą prisidėti prie tolesnio politikos vystymo ir inovacijų, remdamasis, be kita ko, šiuo komunikatu ir decentralizuoto bendradarbiavimo vystymosi srityje sukaupta patirtimi bei bendradarbiaudamas su vietos valdžios institucijų tinklais ir asociacijomis. Visa ši veikla skirta didinti šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų autonomiją siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų. |
| --- | --- |

38.

patvirtina savo įsipareigojimą prisidėti prie tolesnio politikos vystymo ir inovacijų, remdamasis, be kita ko, šiuo komunikatu ir decentralizuoto bendradarbiavimo vystymosi srityje sukaupta patirtimi bei bendradarbiaudamas su vietos valdžios institucijų tinklais ir asociacijomis. Visa ši veikla skirta didinti šalių partnerių vietos ir regionų valdžios institucijų autonomiją siekiant geresnio valdymo ir konkretesnių vystymosi rezultatų.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2008) 626 final.

1

(2)  Trečioji Jungtinių Tautų konferencija būsto ir tvaraus miestų vystymosi klausimais.

2

(3)  http://ec.europa.eu/europaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1300_docs_en.htm

3

(4)  Žr. 2013 m. liepos 22 d. Briuselyje vykusiame Užsienio reikalų tarybos posėdyje priimtas Tarybos išvadas dėl vietos valdžios institucijų dalyvavimo vystymesi ir 2013 m. birželio 25 d. Liuksemburge Bendrųjų reikalų tarybos posėdyje priimtas Tarybos išvadas dėl visuotinės darbotvarkės po 2015 m.

4

(5)  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos vystymosi metų (2015) COM(2013) 509 final.

5

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

103-ioji plenarinė sesija, 2013 m. spalio 7–9 d.

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/92 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/92

---

Regionų komiteto nuomonė. Ketvirtasis geležinkelių dokumentų rinkinys

2013/C 356/16

REGIONŲ KOMITETAS

| — | palankiai vertina Europos Komisijos norą papildyti reglamentavimo sistemą, būtiną kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina Europos Komisijos norą papildyti reglamentavimo sistemą, būtiną kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę;

| — | laikosi nuomonės, kad liberalizavimas pats savaime nėra tikslas: turi būti siekiama pagerinti paslaugų pasiūlą ir kokybę. Atvėrimo konkurencijai negalima vertinti neatsižvelgiant į investicijas į infrastruktūrą, realias rinkos veikimo sąlygas ar techninius sąveikos aspektus; |
| --- | --- |

—

laikosi nuomonės, kad liberalizavimas pats savaime nėra tikslas: turi būti siekiama pagerinti paslaugų pasiūlą ir kokybę. Atvėrimo konkurencijai negalima vertinti neatsižvelgiant į investicijas į infrastruktūrą, realias rinkos veikimo sąlygas ar techninius sąveikos aspektus;

| — | nurodo, kad laisvojo administravimo principas leidžia valdžios institucijoms rinktis, kaip organizuoti viešojo transporto paslaugas; tačiau mano, kad pernelyg žemų viršutinių ribų taikymas tiesioginėms sutartims yra didžiulis vietos valdžios institucijų savivaldos principo apribojimas; |
| --- | --- |

—

nurodo, kad laisvojo administravimo principas leidžia valdžios institucijoms rinktis, kaip organizuoti viešojo transporto paslaugas; tačiau mano, kad pernelyg žemų viršutinių ribų taikymas tiesioginėms sutartims yra didžiulis vietos valdžios institucijų savivaldos principo apribojimas;

| — | palankiai vertina infrastruktūros valdytojo vaidmens stiprinimą ir koordinavimo komitetų įsteigimą. Jie stebės šio daugiau įgaliojimų turinčio infrastruktūros valdytojo veiklą ir rūpinsis sklandžiu visos sistemos veikimu. Vietos valdžios institucijos turės būti kviečiamos dalyvauti reguliariai, o ne tik „prireikus“; |
| --- | --- |

—

palankiai vertina infrastruktūros valdytojo vaidmens stiprinimą ir koordinavimo komitetų įsteigimą. Jie stebės šio daugiau įgaliojimų turinčio infrastruktūros valdytojo veiklą ir rūpinsis sklandžiu visos sistemos veikimu. Vietos valdžios institucijos turės būti kviečiamos dalyvauti reguliariai, o ne tik „prireikus“;

| — | ragina skubiai steigti Europos infrastruktūros valdytojų tinklą, būtiną bendros Europos geležinkelių erdvės veikimui ir pasienio veiklos koordinavimui; |
| --- | --- |

—

ragina skubiai steigti Europos infrastruktūros valdytojų tinklą, būtiną bendros Europos geležinkelių erdvės veikimui ir pasienio veiklos koordinavimui;

| — | pritaria Europos geležinkelio agentūros (ERA), vaidmens stiprinimui; tuo visų pirma siekiama remti techninę sąveiką ir „saugos“ procedūrų derinimą, kad būtų išvengta didelių problemų, susidarančių dėl skirtumų tarp 26 nacionalinių valdžios institucijų; |
| --- | --- |

—

pritaria Europos geležinkelio agentūros (ERA), vaidmens stiprinimui; tuo visų pirma siekiama remti techninę sąveiką ir „saugos“ procedūrų derinimą, kad būtų išvengta didelių problemų, susidarančių dėl skirtumų tarp 26 nacionalinių valdžios institucijų;

| Pranešėjas | Pascal MANGIN (FR/ELP), Elzaso regiono tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ketvirtasis geležinkelių dokumentų rinkinys. Bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimas Europos konkurencingumui ir augimui skatinti“,
  COM(2013) 25 final;
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių,
  COM(2013) 26 final;
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004,
  COM(2013) 27 final;
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007,
  COM(2013) 28 final;
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė,
  COM(2013) 29 final;
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija),
  COM(2013) 30 final;
  Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija),
  COM(2013) 31 final;
  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl geležinkelių sistemos sąveikos užtikrinimo pažangos,
  COM(2013) 32 final;
  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kitų traukinio brigados narių darbo profilio ir užduočių,
  COM(2013) 33 final;
  Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Direktyvos 2007/58/EB nuostatų dėl keleivių vežimo geležinkelių transporto tarptautiniais maršrutais rinkos atvėrimo įgyvendinimo, pridedama prie Tarybos ir Europos Parlamento komunikato dėl ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio,
  COM(2013) 34 final. |

Pranešėjas

Pascal MANGIN (FR/ELP), Elzaso regiono tarybos narys

Pamatiniai dokumentai

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Ketvirtasis geležinkelių dokumentų rinkinys. Bendros Europos geležinkelių erdvės sukūrimas Europos konkurencingumui ir augimui skatinti“,

COM(2013) 25 final;

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo panaikinamas Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 1192/69 dėl geležinkelio įmonių bendrųjų apskaitos norminimo taisyklių,

COM(2013) 26 final;

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl Europos Sąjungos geležinkelių agentūros, kuriuo panaikinamas Reglamentas (EB) Nr. 881/2004,

COM(2013) 27 final;

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl šalių keleivinio geležinkelių transporto paslaugų rinkų atvėrimo iš dalies keičiamas Reglamentas (EB) Nr. 1370/2007,

COM(2013) 28 final;

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl keleivių vežimo geležinkeliais valstybės viduje paslaugų rinkos atvėrimo ir geležinkelių infrastruktūros valdymo iš dalies keičiama 2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES, kuria sukuriama bendra Europos geležinkelių erdvė,

COM(2013) 29 final;

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių sistemos sąveikos Europos Sąjungoje (nauja redakcija),

COM(2013) 30 final;

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos dėl geležinkelių saugos (nauja redakcija),

COM(2013) 31 final;

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl geležinkelių sistemos sąveikos užtikrinimo pažangos,

COM(2013) 32 final;

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl kitų traukinio brigados narių darbo profilio ir užduočių,

COM(2013) 33 final;

Komisijos ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui dėl Direktyvos 2007/58/EB nuostatų dėl keleivių vežimo geležinkelių transporto tarptautiniais maršrutais rinkos atvėrimo įgyvendinimo, pridedama prie Tarybos ir Europos Parlamento komunikato dėl ketvirtojo geležinkelių dokumentų rinkinio,

COM(2013) 34 final.

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

A.   
  Su viešosiomis paslaugomis susiję įsipareigojimai

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos norą papildyti reglamentavimo sistemą, būtiną kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos norą papildyti reglamentavimo sistemą, būtiną kuriant bendrą Europos geležinkelių erdvę;

| 2. | primena jau ne kartą išdėstytą, savo poziciją, pavyzdžiui, nuomonėje „Ekologiškesnis transporto sektorius“, kad vienas svarbiausių Europos transporto politikos tikslų yra keleivių vežimą ir prekių transportą, ypač tarpvalstybinį krovinių ir sunkių krovinių vežimą, nukreipti iš kelių į geležinkelius, kaip labiausiai aplinką tausojantį transporto būdą, ir kad ES tinkamomis priemonėmis turi užtikrinti šio tikslo įgyvendinimą, kai yra pakankamai laisvų pajėgumų; |
| --- | --- |

2.

primena jau ne kartą išdėstytą, savo poziciją, pavyzdžiui, nuomonėje „Ekologiškesnis transporto sektorius“, kad vienas svarbiausių Europos transporto politikos tikslų yra keleivių vežimą ir prekių transportą, ypač tarpvalstybinį krovinių ir sunkių krovinių vežimą, nukreipti iš kelių į geležinkelius, kaip labiausiai aplinką tausojantį transporto būdą, ir kad ES tinkamomis priemonėmis turi užtikrinti šio tikslo įgyvendinimą, kai yra pakankamai laisvų pajėgumų;

| 3. | laikosi nuomonės, kad liberalizavimas pats savaime nėra tikslas: turi būti siekiama pagerinti paslaugų pasiūlą ir kokybę. Atvėrimo konkurencijai negalima vertinti neatsižvelgiant į investicijas į infrastruktūrą, realias rinkos veikimo sąlygas ar techninius sąveikos aspektus; |
| --- | --- |

3.

laikosi nuomonės, kad liberalizavimas pats savaime nėra tikslas: turi būti siekiama pagerinti paslaugų pasiūlą ir kokybę. Atvėrimo konkurencijai negalima vertinti neatsižvelgiant į investicijas į infrastruktūrą, realias rinkos veikimo sąlygas ar techninius sąveikos aspektus;

| 4. | norėtų laikytis holistinio požiūrio, apimančio proporcingumą, subsidiarumą ir tvirtos reguliavimo institucijos vykdomą rinkos kontrolę. Taigi Regionų komitetas palankiai vertina Komisijos nustatytas proporcingumo sąlygas viešosioms paslaugoms ir reguliavimo institucijos vykdomą komercinių paslaugų ir viešųjų paslaugų derinimo kontrolę; |
| --- | --- |

4.

norėtų laikytis holistinio požiūrio, apimančio proporcingumą, subsidiarumą ir tvirtos reguliavimo institucijos vykdomą rinkos kontrolę. Taigi Regionų komitetas palankiai vertina Komisijos nustatytas proporcingumo sąlygas viešosioms paslaugoms ir reguliavimo institucijos vykdomą komercinių paslaugų ir viešųjų paslaugų derinimo kontrolę;

| 5. | norėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai dalyvautų rengiant ir įgyvendinant geležinkelių politikos priemones, darančias tiesioginį poveikį naudotojams ir pačioms kompetentingoms institucijoms; |
| --- | --- |

5.

norėtų, kad vietos ir regionų valdžios institucijos visapusiškai dalyvautų rengiant ir įgyvendinant geležinkelių politikos priemones, darančias tiesioginį poveikį naudotojams ir pačioms kompetentingoms institucijoms;

| 6. | laikosi nuomonės, kad veiksmingesnė geležinkelių sistema, visų pirma viešųjų paslaugų sutartys, yra naudingos vietos ir regionų valdžios institucijoms, turint omeny joms tenkančius didelius biudžeto ir finansų apribojimus; |
| --- | --- |

6.

laikosi nuomonės, kad veiksmingesnė geležinkelių sistema, visų pirma viešųjų paslaugų sutartys, yra naudingos vietos ir regionų valdžios institucijoms, turint omeny joms tenkančius didelius biudžeto ir finansų apribojimus;

| 7. | primena, kad laisvojo administravimo principas leidžia valdžios institucijoms rinktis, kaip organizuoti viešojo transporto paslaugas. Todėl nereikėtų dar kartą kelti klausimo dėl 5 straipsnio 2 dalies nuostatų, nes jomis vadovaujantis galima naudotis vidaus operatoriaus paslaugomis; tačiau mano, kad pernelyg žemų viršutinių ribų taikymas tiesioginėms sutartims yra didžiulis vietos valdžios institucijų savivaldos principo apribojimas; |
| --- | --- |

7.

primena, kad laisvojo administravimo principas leidžia valdžios institucijoms rinktis, kaip organizuoti viešojo transporto paslaugas. Todėl nereikėtų dar kartą kelti klausimo dėl 5 straipsnio 2 dalies nuostatų, nes jomis vadovaujantis galima naudotis vidaus operatoriaus paslaugomis; tačiau mano, kad pernelyg žemų viršutinių ribų taikymas tiesioginėms sutartims yra didžiulis vietos valdžios institucijų savivaldos principo apribojimas;

| 8. | pabrėžia, kad viešojo transporto paslaugos turėtų būti įperkamos; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad viešojo transporto paslaugos turėtų būti įperkamos;

Reguliavimo sistema

Viešojo transporto planai

| 9. | prašo, kad siekiant skatinti įvairiarūšį vežimą viešojo transporto planuose visų transporto priemonių operatoriams ir naudotojams būtų užtikrintas pakankamas matomumas ir saugumas. Šiuose planuose reikės atsižvelgti į problemas socialinės ir teritorinės sanglaudos bei tvaraus vystymosi srityse; |
| --- | --- |

9.

prašo, kad siekiant skatinti įvairiarūšį vežimą viešojo transporto planuose visų transporto priemonių operatoriams ir naudotojams būtų užtikrintas pakankamas matomumas ir saugumas. Šiuose planuose reikės atsižvelgti į problemas socialinės ir teritorinės sanglaudos bei tvaraus vystymosi srityse;

| 10. | pritaria Europos Komisijos prašymui į transporto planus įtraukti visas transporto rūšis. Kompetentingoms vietos valdžios institucijoms turėtų būti numatyta galimybė lengvai koreguoti šiuos planus, nes jiems gali turėti įtakos įvairios besikeičiančios aplinkybės. Taip pat reikėtų skatinti ir užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį kompetentingų valdžios institucijų bendradarbiavimą, visų pirma kuriant ETBG, kad šios institucijos koordinuotų savo įvairių rūšių transporto planus; |
| --- | --- |

10.

pritaria Europos Komisijos prašymui į transporto planus įtraukti visas transporto rūšis. Kompetentingoms vietos valdžios institucijoms turėtų būti numatyta galimybė lengvai koreguoti šiuos planus, nes jiems gali turėti įtakos įvairios besikeičiančios aplinkybės. Taip pat reikėtų skatinti ir užtikrinti veiksmingą tarpvalstybinį kompetentingų valdžios institucijų bendradarbiavimą, visų pirma kuriant ETBG, kad šios institucijos koordinuotų savo įvairių rūšių transporto planus;

| 11. | prašo užtikrinti, kad vietos valdžios institucijoms pavesti su transporto planų įgyvendinimu susiję įsipareigojimai neužkrautų joms pernelyg didelės organizacinės ir finansinės naštos; |
| --- | --- |

11.

prašo užtikrinti, kad vietos valdžios institucijoms pavesti su transporto planų įgyvendinimu susiję įsipareigojimai neužkrautų joms pernelyg didelės organizacinės ir finansinės naštos;

Socialinės sąlygos

| 12. | palankiai vertina nuostatas dėl socialinių sąlygų. Tačiau jas reikėtų patikslinti, kad būtų apribotas bet koks socialinio dempingo pavojus. Antra vertus, jos neturėtų tapti kliūtimi didesniam geležinkelių sektoriaus konkurencingumui, o turėtų skatinti personalo daugiafunkciškumą; |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina nuostatas dėl socialinių sąlygų. Tačiau jas reikėtų patikslinti, kad būtų apribotas bet koks socialinio dempingo pavojus. Antra vertus, jos neturėtų tapti kliūtimi didesniam geležinkelių sektoriaus konkurencingumui, o turėtų skatinti personalo daugiafunkciškumą;

Paslaugų teikėjų atrankos būdai

| 13. | pažymi, kad viešųjų paslaugų sutarčių sudarymas rengiant konkursus gali tam tikromis aplinkybėmis padidinti kompetentingų institucijų veiksmingumą ir padėti sutaupyti lėšų teikiant tokias pačias ar net geresnes paslaugas; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad viešųjų paslaugų sutarčių sudarymas rengiant konkursus gali tam tikromis aplinkybėmis padidinti kompetentingų institucijų veiksmingumą ir padėti sutaupyti lėšų teikiant tokias pačias ar net geresnes paslaugas;

| 14. | vis dėlto prašo kompetentingoms vietos valdžios institucijoms palikti galimybę rinktis – skelbti konkursą (dalinis arba visiškas viešųjų paslaugų sutarties atvėrimas), pačioms organizuoti paslaugas ar tiesiogiai sudaryti sutartis. Siekiant išvengti piktnaudžiavimo monopoline padėtimi tiesioginis sutarčių sudarymas turėtų būti griežčiau reglamentuojamas, visų pirma atsižvelgiant į paslaugos kokybės kriterijus, o ne tik į jos kainą. Transporto paslaugas organizuojančių valdžios institucijų uždavinys – pasinaudojant rinkos konkurencijos galimybėmis užtikrinti kainų ir teikiamų paslaugų santykio skaidrumą; |
| --- | --- |

14.

vis dėlto prašo kompetentingoms vietos valdžios institucijoms palikti galimybę rinktis – skelbti konkursą (dalinis arba visiškas viešųjų paslaugų sutarties atvėrimas), pačioms organizuoti paslaugas ar tiesiogiai sudaryti sutartis. Siekiant išvengti piktnaudžiavimo monopoline padėtimi tiesioginis sutarčių sudarymas turėtų būti griežčiau reglamentuojamas, visų pirma atsižvelgiant į paslaugos kokybės kriterijus, o ne tik į jos kainą. Transporto paslaugas organizuojančių valdžios institucijų uždavinys – pasinaudojant rinkos konkurencijos galimybėmis užtikrinti kainų ir teikiamų paslaugų santykio skaidrumą;

| 15. | pabrėžia, kad galimybė atitinkamoms vietos ir regionų valdžios institucijoms lanksčiai pasirinkti vežėją turi būti suteikiama atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės regioninės transporto rinkos išsivystymo lygį; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad galimybė atitinkamoms vietos ir regionų valdžios institucijoms lanksčiai pasirinkti vežėją turi būti suteikiama atsižvelgiant į atitinkamos valstybės narės regioninės transporto rinkos išsivystymo lygį;

| 16. | abejoja, kad realu viešųjų paslaugų sutartis sudaryti privaloma konkurso tvarka, kadangi kai kurie konkursai vyksta labai nedidelės konkurencijos sąlygomis. Ragina Komisiją išaiškinti realios konkurencijos užtikrinimo kriterijus visų pirma remiantis dalyvavimo konkursuuose administracinėmis sąnaudomis arba kompetentingų valdžios institucijų siūlomų sutarčių trukme; |
| --- | --- |

16.

abejoja, kad realu viešųjų paslaugų sutartis sudaryti privaloma konkurso tvarka, kadangi kai kurie konkursai vyksta labai nedidelės konkurencijos sąlygomis. Ragina Komisiją išaiškinti realios konkurencijos užtikrinimo kriterijus visų pirma remiantis dalyvavimo konkursuuose administracinėmis sąnaudomis arba kompetentingų valdžios institucijų siūlomų sutarčių trukme;

| 17. | ragina, kad viešąsias paslaugas teikiantys geležinkelių veiklos vykdytojai konkursų, skirtų atnaujinti sutartį ar ją perleisti, metu būtų atsakingi ir už pateiktos informacijos tikslumą (kiek leidžia verslo konfidencialumas); |
| --- | --- |

17.

ragina, kad viešąsias paslaugas teikiantys geležinkelių veiklos vykdytojai konkursų, skirtų atnaujinti sutartį ar ją perleisti, metu būtų atsakingi ir už pateiktos informacijos tikslumą (kiek leidžia verslo konfidencialumas);

Patekimas į riedmenų rinką

| 18. | pripažįsta, kad riedmenų pirkimas gali tapti kliūtimi patekti į rinką; |
| --- | --- |

18.

pripažįsta, kad riedmenų pirkimas gali tapti kliūtimi patekti į rinką;

| 19. | nenorėtų atmesti jokio metodo, skirto šios įrangos likutinei vertei padengti; |
| --- | --- |

19.

nenorėtų atmesti jokio metodo, skirto šios įrangos likutinei vertei padengti;

Valstybės pagalba

| 20. | primena, kad Parlamentas ir Taryba jau informavo apie tai, kad jie atsisako panaikinti šio reglamento 9 straipsnį; |
| --- | --- |

20.

primena, kad Parlamentas ir Taryba jau informavo apie tai, kad jie atsisako panaikinti šio reglamento 9 straipsnį;

| 21. | pritaria Parlamento ir Tarybos ketinimui atsisakyti prievolės reguliariai pranešti apie bet kokią paramą kelių transporto viešosioms paslaugoms turint omenyje transporto sektoriaus specifiką; |
| --- | --- |

21.

pritaria Parlamento ir Tarybos ketinimui atsisakyti prievolės reguliariai pranešti apie bet kokią paramą kelių transporto viešosioms paslaugoms turint omenyje transporto sektoriaus specifiką;

B.   
  Rinkų atvėrimas ir valdymas

| 22. | su sąlyga, kad bus griežtai užtikrinamos atviros ir sąžiningos konkurencijos sąlygos visoms Europos geležinkelio įmonėms ir neiškraipoma konkurencija rinkoje, pritaria pasiūlymui valstybėms narėms suteikti tam tikrą laisvę organizuoti savo geležinkelių sistemą ir rinktis veiklos atskyrimo modelį ar integruotų bendrovių modelį; |
| --- | --- |

22.

su sąlyga, kad bus griežtai užtikrinamos atviros ir sąžiningos konkurencijos sąlygos visoms Europos geležinkelio įmonėms ir neiškraipoma konkurencija rinkoje, pritaria pasiūlymui valstybėms narėms suteikti tam tikrą laisvę organizuoti savo geležinkelių sistemą ir rinktis veiklos atskyrimo modelį ar integruotų bendrovių modelį;

| 23. | palankiai vertina infrastruktūros valdytojo vaidmens stiprinimą siekiant racionalizuoti geležinkelių sistemą. Infrastruktūros valdytojas turi užtikrinti vieno langelio principą patekimo į tinklą srityje, visų pirma paslaugas organizuojančių institucijų atžvilgiu. Taigi į infrastruktūros valdytojo valdybos ar stebėtojų tarybos sudėtį turės būti įtraukta regioninių paslaugas organizuojančių institucijų atstovų kolegija; |
| --- | --- |

23.

palankiai vertina infrastruktūros valdytojo vaidmens stiprinimą siekiant racionalizuoti geležinkelių sistemą. Infrastruktūros valdytojas turi užtikrinti vieno langelio principą patekimo į tinklą srityje, visų pirma paslaugas organizuojančių institucijų atžvilgiu. Taigi į infrastruktūros valdytojo valdybos ar stebėtojų tarybos sudėtį turės būti įtraukta regioninių paslaugas organizuojančių institucijų atstovų kolegija;

| 24. | palankiai vertina koordinavimo komitetų įsteigimą. Jie stebės šio daugiau įgaliojimų turinčio infrastruktūros valdytojo veiklą ir rūpinsis sklandžiu visos sistemos veikimu. Vietos valdžios institucijos turės būti kviečiamos dalyvauti reguliariai, o ne tik „prireikus“; |
| --- | --- |

24.

palankiai vertina koordinavimo komitetų įsteigimą. Jie stebės šio daugiau įgaliojimų turinčio infrastruktūros valdytojo veiklą ir rūpinsis sklandžiu visos sistemos veikimu. Vietos valdžios institucijos turės būti kviečiamos dalyvauti reguliariai, o ne tik „prireikus“;

| 25. | prašo paskirti infrastruktūros valdytojo kontaktinius asmenis, kurie būtų atsakingi už ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

25.

prašo paskirti infrastruktūros valdytojo kontaktinius asmenis, kurie būtų atsakingi už ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 26. | primena prievolę taikyti proporcingumo ir subsidiarumo principus, visų pirma kai Komisija pageidauja prisiimti naujų sprendimų priėmimo įgaliojimų; |
| --- | --- |

26.

primena prievolę taikyti proporcingumo ir subsidiarumo principus, visų pirma kai Komisija pageidauja prisiimti naujų sprendimų priėmimo įgaliojimų;

| 27. | ragina skubiai steigti Europos infrastruktūros valdytojų tinklą, būtiną bendros Europos geležinkelių erdvės veikimui ir pasienio veiklos koordinavimui; |
| --- | --- |

27.

ragina skubiai steigti Europos infrastruktūros valdytojų tinklą, būtiną bendros Europos geležinkelių erdvės veikimui ir pasienio veiklos koordinavimui;

| 28. | ragina numatyti geležinkelio stočių valdytojų atsakomybę vietos ir regionų valdžios institucijoms. Juk geležinkelio stotys yra galingi regiono patrauklumo svertai; |
| --- | --- |

28.

ragina numatyti geležinkelio stočių valdytojų atsakomybę vietos ir regionų valdžios institucijoms. Juk geležinkelio stotys yra galingi regiono patrauklumo svertai;

| 29. | primena, kad liberalizavimas pats savaime nėra tikslas: turi būti siekiama pagerinti paslaugų pasiūlą ir kokybę. Vis dėlto dar labai trūksta Europoje tarpmiestinio keleivinio geležinkelio transporto rinkų atvėrimo konkurencijai patirties. Konkurenciją reikėtų skatinti kartu stengiantis apsaugoti viešąsias paslaugas taikant „pavojaus šių paslaugų ekonominei pusiausvyrai“ sąvoką; |
| --- | --- |

29.

primena, kad liberalizavimas pats savaime nėra tikslas: turi būti siekiama pagerinti paslaugų pasiūlą ir kokybę. Vis dėlto dar labai trūksta Europoje tarpmiestinio keleivinio geležinkelio transporto rinkų atvėrimo konkurencijai patirties. Konkurenciją reikėtų skatinti kartu stengiantis apsaugoti viešąsias paslaugas taikant „pavojaus šių paslaugų ekonominei pusiausvyrai“ sąvoką;

| 30. | pabrėžia, kad reikia išlaikyti dabartines nuostatas, pagal kurias leidžiama įmonėms, kurios atlieka infrastruktūros valdytojų funkciją ir veikia kaip operatoriai, teikiantys vietines paslaugas atskiroje ir nedidelėje geležinkelio infrastruktūroje, tęsti savo veiklą laikantis dabartinių principų. Tokia vietinė infrastruktūra negali būti ilgesnė nei 150 km; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad reikia išlaikyti dabartines nuostatas, pagal kurias leidžiama įmonėms, kurios atlieka infrastruktūros valdytojų funkciją ir veikia kaip operatoriai, teikiantys vietines paslaugas atskiroje ir nedidelėje geležinkelio infrastruktūroje, tęsti savo veiklą laikantis dabartinių principų. Tokia vietinė infrastruktūra negali būti ilgesnė nei 150 km;

| 31. | palankiai vertina nuostatas dėl socialinių sąlygų. Tačiau jas reikėtų patikslinti, kad būtų kiek įmanoma sumažintas socialinio dempingo pavojus. Antra vertus, jos neturėtų tapti kliūtimi didesniam geležinkelių sektoriaus konkurencingumui, o turėtų skatinti personalo daugiafunkciškumą; |
| --- | --- |

31.

palankiai vertina nuostatas dėl socialinių sąlygų. Tačiau jas reikėtų patikslinti, kad būtų kiek įmanoma sumažintas socialinio dempingo pavojus. Antra vertus, jos neturėtų tapti kliūtimi didesniam geležinkelių sektoriaus konkurencingumui, o turėtų skatinti personalo daugiafunkciškumą;

| 32. | pritaria reguliavimo institucijų galių didinimui ir skatina šių institucijų bendradarbiavimą Europos lygmeniu, visų pirma vertinant pavojų paslaugos ekonominei pusiausvyrai. Taip pat turėtų būti nustatytas pagrįstas laikotarpis, per kurį vietos ir regionų valdžios institucijos gali kreiptis į reguliavimo institucijas iškilus abejonėms dėl tokios pusiausvyros išsaugojimo; |
| --- | --- |

32.

pritaria reguliavimo institucijų galių didinimui ir skatina šių institucijų bendradarbiavimą Europos lygmeniu, visų pirma vertinant pavojų paslaugos ekonominei pusiausvyrai. Taip pat turėtų būti nustatytas pagrįstas laikotarpis, per kurį vietos ir regionų valdžios institucijos gali kreiptis į reguliavimo institucijas iškilus abejonėms dėl tokios pusiausvyros išsaugojimo;

| 33. | primena, kad atveriant rinkas bilietų sistema turi lemiamos reikšmės. Šioje srityje būtinas geresnis geležinkelio įmonių bendradarbiavimas ir jų veiklos koordinavimas su kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

33.

primena, kad atveriant rinkas bilietų sistema turi lemiamos reikšmės. Šioje srityje būtinas geresnis geležinkelio įmonių bendradarbiavimas ir jų veiklos koordinavimas su kompetentingomis vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 34. | laikosi nuomonės, kad nacionaliniu lygmeniu paslaugas teikiančioms įmonėms reikalavimas dalyvauti nacionalinėse informacijos apie pasiūlą teikimo ir bilietų pardavimo (įvairiarūšio transporto) sistemose turėtų būti privalomas, nes susijusių paslaugų vystymas yra vienas svarbiausių veiksnių didinant kolektyvinio transporto, visų pirma geležinkelių, patrauklumą; |
| --- | --- |

34.

laikosi nuomonės, kad nacionaliniu lygmeniu paslaugas teikiančioms įmonėms reikalavimas dalyvauti nacionalinėse informacijos apie pasiūlą teikimo ir bilietų pardavimo (įvairiarūšio transporto) sistemose turėtų būti privalomas, nes susijusių paslaugų vystymas yra vienas svarbiausių veiksnių didinant kolektyvinio transporto, visų pirma geležinkelių, patrauklumą;

C.   
  Techniniai aspektai

| 35. | pritaria Komisijos išvadoms dėl pagrindinių problemų ir techninėje srityje galiojančios ES teisės aktų sistemos ribotumo; |
| --- | --- |

35.

pritaria Komisijos išvadoms dėl pagrindinių problemų ir techninėje srityje galiojančios ES teisės aktų sistemos ribotumo;

| 36. | pritaria Europos geležinkelio agentūros (ERA), kurios būstinė yra Valansjene (Prancūzijoje), vaidmens stiprinimui; tuo visų pirma siekiama remti techninę sąveiką ir „saugos“ procedūrų derinimą, spartinti bendro leidimo eksploatuoti transporto priemones įvedimą ir stiprinti ERA įgaliojimus, kad būtų išvengta didelių problemų, susidarančių dėl skirtumų tarp 26 nacionalinių valdžios institucijų. Transporto priemones, kurias ketinama naudoti tik šalies viduje, ir toliau galės registruoti nacionalinės saugos institucijos; |
| --- | --- |

36.

pritaria Europos geležinkelio agentūros (ERA), kurios būstinė yra Valansjene (Prancūzijoje), vaidmens stiprinimui; tuo visų pirma siekiama remti techninę sąveiką ir „saugos“ procedūrų derinimą, spartinti bendro leidimo eksploatuoti transporto priemones įvedimą ir stiprinti ERA įgaliojimus, kad būtų išvengta didelių problemų, susidarančių dėl skirtumų tarp 26 nacionalinių valdžios institucijų. Transporto priemones, kurias ketinama naudoti tik šalies viduje, ir toliau galės registruoti nacionalinės saugos institucijos;

| 37. | vis dėlto prašo numatyti pereinamąjį laikotarpį, kol ERA taps visiškai pajėgi vykdyti naujas užduotis; |
| --- | --- |

37.

vis dėlto prašo numatyti pereinamąjį laikotarpį, kol ERA taps visiškai pajėgi vykdyti naujas užduotis;

| 38. | pritaria Komisijos nustatytam tikslui mažinti nacionalinių taisyklių skaičių naikinant perteklines ar prieštaraujančias ES teisei ir techninėms sąveikos specifikacijoms taisykles; |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijos nustatytam tikslui mažinti nacionalinių taisyklių skaičių naikinant perteklines ar prieštaraujančias ES teisei ir techninėms sąveikos specifikacijoms taisykles;

| 39. | palankiai vertina kai kuriuos Europos Komisijos pasiūlymus dėl ERA vaidmens ir apeliacinės tarybos įsteigimo agentūroje. Europos Komisija siūlo stiprinti agentūros vaidmenį ir ją laikyti vieno langelio sistema, atsakinga už sprendimus dėl transporto priemonių ir saugos sertifikatus geležinkelio įmonėms. Taip pat būtina didinti ir tikslinti agentūros įgaliojimus, išteklius (finansinius ir žmogiškuosius) ir atsakomybę. Tas pats pasakytina ir apie apeliacinę tarybą; |
| --- | --- |

39.

palankiai vertina kai kuriuos Europos Komisijos pasiūlymus dėl ERA vaidmens ir apeliacinės tarybos įsteigimo agentūroje. Europos Komisija siūlo stiprinti agentūros vaidmenį ir ją laikyti vieno langelio sistema, atsakinga už sprendimus dėl transporto priemonių ir saugos sertifikatus geležinkelio įmonėms. Taip pat būtina didinti ir tikslinti agentūros įgaliojimus, išteklius (finansinius ir žmogiškuosius) ir atsakomybę. Tas pats pasakytina ir apie apeliacinę tarybą;

| 40. | prašo pakviesti Regionų komitetą dalyvauti rengiant Europos geležinkelio agentūros programas; |
| --- | --- |

40.

prašo pakviesti Regionų komitetą dalyvauti rengiant Europos geležinkelio agentūros programas;

| 41. | ragina neignoruoti sąveikos priemonių ekonominės naudos analizių, visų pirma jų poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

41.

ragina neignoruoti sąveikos priemonių ekonominės naudos analizių, visų pirma jų poveikio vietos ir regionų valdžios institucijoms.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

COM(2013) 28 final

Po 9 konstatuojamosios dalies nauja konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | abipusiškumo principas yra svarbi priemonė, kad nebūtų iškreipta konkurencija; šį principą reikėtų taikyti trečiųjų šalių įmonėms, norinčioms Europos Sąjungoje dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

abipusiškumo principas yra svarbi priemonė, kad nebūtų iškreipta konkurencija; šį principą reikėtų taikyti trečiųjų šalių įmonėms, norinčioms Europos Sąjungoje dalyvauti viešųjų pirkimų procedūroje;

Paaiškinimas

Nereikėtų trečiųjų šalių subjektams suteikti galimybės dalyvauti ES valstybių narių viešųjų pirkimų konkursuose, kol jos pačios neatvėrė savo rinkos ES valstybių narių subjektams.

2   pakeitimas

COM (2013) 28 final

15 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| geležinkelio įmonėms reikia šiek tiek daugiau laiko pasirengti privalomam viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui konkurso tvarka, kad įmonės, su kurioms anksčiau tokios sutartys buvo sudarytos tiesiogiai, galėtų imtis veiksmingų ir tvarių vidaus restruktūrizavimo priemonių. Todėl sutarčių, kurios tiesiogiai sudaromos nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2019 m. gruodžio 3 d., atveju reikalingos pereinamojo laikotarpio priemonės; | geležinkelio įmonėms reikia šiek tiek daugiau laiko pasirengti privalomam viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui konkurso tvarka, kad įmonės, su kurioms anksčiau tokios sutartys buvo sudarytos tiesiogiai, galėtų imtis veiksmingų ir tvarių vidaus restruktūrizavimo priemonių. Todėl sutarčių, kurios tiesiogiai sudaromos nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2019 m. gruodžio 3 d., atveju reikalingos pereinamojo laikotarpio priemonės; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

geležinkelio įmonėms reikia šiek tiek daugiau laiko pasirengti privalomam viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui konkurso tvarka, kad įmonės, su kurioms anksčiau tokios sutartys buvo sudarytos tiesiogiai, galėtų imtis veiksmingų ir tvarių vidaus restruktūrizavimo priemonių. Todėl sutarčių, kurios tiesiogiai sudaromos nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2019 m. gruodžio 3 d., atveju reikalingos pereinamojo laikotarpio priemonės;

geležinkelio įmonėms reikia šiek tiek daugiau laiko pasirengti privalomam viešųjų paslaugų sutarčių sudarymui konkurso tvarka, kad įmonės, su kurioms anksčiau tokios sutartys buvo sudarytos tiesiogiai, galėtų imtis veiksmingų ir tvarių vidaus restruktūrizavimo priemonių. Todėl sutarčių, kurios tiesiogiai sudaromos nuo šio reglamento įsigaliojimo iki 2019 m. gruodžio 3 d., atveju reikalingos pereinamojo laikotarpio priemonės;

3   pakeitimas

COM(2013) 28 final

18 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 18. | atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 994/98 (Įgaliojimų suteikimo reglamentas) pakeitimus, Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus, Sutarties 93 straipsnyje numatyta valstybės pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms arba kaip kompensacija už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatyta tvarka turėtų būti įtraukta į Įgaliojimų suteikimo reglamento taikymo sritį; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

18.

atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 994/98 (Įgaliojimų suteikimo reglamentas) pakeitimus, Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus, Sutarties 93 straipsnyje numatyta valstybės pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms arba kaip kompensacija už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatyta tvarka turėtų būti įtraukta į Įgaliojimų suteikimo reglamento taikymo sritį;

| 18. | atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 994/98 (Įgaliojimų suteikimo reglamentas) pakeitimus, Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus, Sutarties 93 straipsnyje numatyta valstybės pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms arba kaip kompensacija už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatyta tvarka turėtų būti įtraukta į Įgaliojimų suteikimo reglamento taikymo sritį; |
| --- | --- |

18.

atsižvelgdama į Reglamento (EB) Nr. 994/98 (Įgaliojimų suteikimo reglamentas) pakeitimus, Komisija pasiūlė iš dalies pakeisti ir Reglamentą (EB) Nr. 1370/2007 (COM(2012) 730/3). Siekiant suderinti požiūrį į valstybės pagalbos srities bendrosios išimties reglamentus, Sutarties 93 straipsnyje numatyta valstybės pagalba, skiriama transporto koordinavimo reikmėms arba kaip kompensacija už tam tikrus įsipareigojimus, siejamus su viešosios paslaugos sąvoka, Sutarties 108 straipsnio 4 dalyje ir 109 straipsnyje numatyta tvarka turėtų būti įtraukta į Įgaliojimų suteikimo reglamento taikymo sritį;

Paaiškinimas

Atleidimo nuo pareigos pranešti apie kompensacijas principo perkėlimas į kitą vietą pakeistų visą SVPSĮ reglamento struktūrą ir sukeltų didelį teisinio netikrumo pavojų keleivinio transporto viešosioms paslaugoms.

4   pakeitimas

COM (2013) 28 final

2 straipsnio c punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| c)   vietos kompetentinga institucija– kompetentinga institucija, kurios kompetencijai priklausanti geografinė teritorija nėra nacionalinė ir kuri atsakinga už miestų aglomeracijos arba kaimo vietovės transporto reikmes; | c)   vietos kompetentinga institucija– kompetentinga institucija, kurios kompetencijai priklausanti geografinė teritorija nėra nacionalinė
  apima ne visą valstybės narės teritoriją ir kuri atsakinga už regiono arba miestų aglomeracijos, arba kaimo vietovės transporto reikmes, įskaitant ir tarpvalstybiniu lygmeniu; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

c)   vietos kompetentinga institucija– kompetentinga institucija, kurios kompetencijai priklausanti geografinė teritorija nėra nacionalinė ir kuri atsakinga už miestų aglomeracijos arba kaimo vietovės transporto reikmes;

c)   vietos kompetentinga institucija– kompetentinga institucija, kurios kompetencijai priklausanti geografinė teritorija nėra nacionalinė
  apima ne visą valstybės narės teritoriją ir kuri atsakinga už regiono arba miestų aglomeracijos, arba kaimo vietovės transporto reikmes, įskaitant ir tarpvalstybiniu lygmeniu;

Paaiškinimas

„Nėra nacionalinė“ gali turėti dvi reikšmes: vietos institucijos kompetencija apima ne visą valstybės narės teritoriją arba apima dvi valstybes nares ar daugiau. Apibrėžtį reikia patikslinti, kad būtų atsižvelgta į tarpvalstybinių gebėjimų turinčių organizuojančių institucijų atsiradimą.

Be to, šis reglamentas regionams turi būti taikomas nedviprasmiškai.

5   pakeitimas

COM (2013) 28 final

2 straipsnio e punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| e) | Viešųjų paslaugų įsipareigojimai netaikomi jokioms viešojo transporto paslaugoms, kurios nėra būtinos siekiant pasinaudoti vietos, regioninio ar subnacionalinio tinklo privalumais. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

e)

Viešųjų paslaugų įsipareigojimai netaikomi jokioms viešojo transporto paslaugoms, kurios nėra būtinos siekiant pasinaudoti vietos, regioninio ar subnacionalinio tinklo privalumais.

| e) | Viešųjų paslaugų įsipareigojimai netaikomi jokioms viešojo transporto paslaugoms, kurios nėra būtinos siekiant pasinaudoti vietos, regioninio ar subnacionalinio tinklo privalumais
  Viešųjų paslaugų įsipareigojimai taikomi visoms viešojo transporto paslaugoms, kurios sustiprina vietos, regioninio ar subnacionalinio tinklo naudą, kurią gali sukurti, pavyzdžiui, pelningų ir nepelningų maršrutų derinimas. |
| --- | --- |

e)

Viešųjų paslaugų įsipareigojimai netaikomi jokioms viešojo transporto paslaugoms, kurios nėra būtinos siekiant pasinaudoti vietos, regioninio ar subnacionalinio tinklo privalumais
  Viešųjų paslaugų įsipareigojimai taikomi visoms viešojo transporto paslaugoms, kurios sustiprina vietos, regioninio ar subnacionalinio tinklo naudą, kurią gali sukurti, pavyzdžiui, pelningų ir nepelningų maršrutų derinimas.

Paaiškinimas

Jei kuri nors regioninio transporto linija išlaiko ekonominę pusiausvyrą ar duoda pelną, ją reikėtų įtraukti į viešųjų paslaugų sutartį kartu su kitomis, nuostolingomis linijomis, kad jos pelnas padėtų finansuoti nuostolingas linijas ir prireikus būtų galima optimizuoti naudojimui būtinas technines priemones.

6   pakeitimas

COM (2013) 28 final

2a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kompetentingos institucijos parengia ir reguliariai atnaujina teritorijoje, už kurią jos atsakingos, naudojamo visų atitinkamų rūšių viešojo keleivinio transporto planus. | 1.   Kompetentingos institucijos parengia ir reguliariai atnaujina teritorijoje, už kurią jos atsakingos, naudojamo visų atitinkamų rūšių viešojo keleivinio transporto planus. Šie įpareigojimai turėtų būti taikomi tik daugiau kaip 100 000 gyventojų turinčioms aglomeracijoms. |
| Šiuose viešojo transporto planuose nustatomi teritorijoje, už kurią tos institucijos atsakingos, naudojamam visų atitinkamų rūšių transportui taikomi viešojo transporto politikos tikslai ir priemonės jiems pasiekti. Juose pateikiami bent šie dalykai: | Šiuose viešojo transporto planuose nustatomi teritorijoje, už kurią tos institucijos atsakingos, naudojamam visų atitinkamų rūšių transportui taikomi viešojo transporto politikos tikslai ir priemonės jiems pasiekti. Juose pateikiami bent šie dalykai: |
| a) | tinklo arba maršrutų struktūra; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Kompetentingos institucijos parengia ir reguliariai atnaujina teritorijoje, už kurią jos atsakingos, naudojamo visų atitinkamų rūšių viešojo keleivinio transporto planus.

1.   Kompetentingos institucijos parengia ir reguliariai atnaujina teritorijoje, už kurią jos atsakingos, naudojamo visų atitinkamų rūšių viešojo keleivinio transporto planus. Šie įpareigojimai turėtų būti taikomi tik daugiau kaip 100 000 gyventojų turinčioms aglomeracijoms.

Šiuose viešojo transporto planuose nustatomi teritorijoje, už kurią tos institucijos atsakingos, naudojamam visų atitinkamų rūšių transportui taikomi viešojo transporto politikos tikslai ir priemonės jiems pasiekti. Juose pateikiami bent šie dalykai:

Šiuose viešojo transporto planuose nustatomi teritorijoje, už kurią tos institucijos atsakingos, naudojamam visų atitinkamų rūšių transportui taikomi viešojo transporto politikos tikslai ir priemonės jiems pasiekti. Juose pateikiami bent šie dalykai:

a)

tinklo arba maršrutų struktūra;

| a) | tinklo arba maršrutų struktūra; |
| --- | --- |

a)

tinklo arba maršrutų struktūra;

| b) | pagrindiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti viešojo transporto paslaugų pasiūlymas, kaip antai pasiekiamumo, teritorinio junglumo, saugumo, jungčių su tos pačios rūšies ir kitų rūšių transportu pagrindiniuose jungiamuosiuose mazguose, pasiūlymo savybių, pvz., paslaugų teikimo laiko, paslaugų dažnumo ir mažiausio pajėgumo išnaudojimo laipsnio; |
| --- | --- |

b)

pagrindiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti viešojo transporto paslaugų pasiūlymas, kaip antai pasiekiamumo, teritorinio junglumo, saugumo, jungčių su tos pačios rūšies ir kitų rūšių transportu pagrindiniuose jungiamuosiuose mazguose, pasiūlymo savybių, pvz., paslaugų teikimo laiko, paslaugų dažnumo ir mažiausio pajėgumo išnaudojimo laipsnio;

| b) | pagrindiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti viešojo transporto paslaugų pasiūlymas, kaip antai pasiekiamumo, teritorinio junglumo, saugumo, jungčių su tos pačios rūšies ir kitų rūšių transportu pagrindiniuose jungiamuosiuose mazguose, pasiūlymo savybių, pvz., paslaugų teikimo laiko principų, ir paslaugų dažnumo ir mažiausio pajėgumo išnaudojimo laipsnio; |
| --- | --- |

b)

pagrindiniai reikalavimai, kuriuos turi atitikti viešojo transporto paslaugų pasiūlymas, kaip antai pasiekiamumo, teritorinio junglumo, saugumo, jungčių su tos pačios rūšies ir kitų rūšių transportu pagrindiniuose jungiamuosiuose mazguose, pasiūlymo savybių, pvz., paslaugų teikimo laiko principų, ir paslaugų dažnumo ir mažiausio pajėgumo išnaudojimo laipsnio;

| c) | su tam tikrais elementais, kaip antai stočių ir geležinkelių riedmenų įrangos savybėmis, punktualumu ir patikimumu, švara, klientų aptarnavimu ir informavimu, skundų nagrinėjimu ir žalos atlyginimu, paslaugos kokybės stebėsena, susiję kokybės standartai; |
| --- | --- |

c)

su tam tikrais elementais, kaip antai stočių ir geležinkelių riedmenų įrangos savybėmis, punktualumu ir patikimumu, švara, klientų aptarnavimu ir informavimu, skundų nagrinėjimu ir žalos atlyginimu, paslaugos kokybės stebėsena, susiję kokybės standartai;

| c) | su tam tikrais elementais, kaip antai stočių ir geležinkelių riedmenų įrangos savybėmis, punktualumu ir patikimumu, švara, klientų aptarnavimu ir informavimu, skundų nagrinėjimu ir žalos atlyginimu, paslaugos kokybės stebėsena, susiję kokybės standartai; |
| --- | --- |

c)

su tam tikrais elementais, kaip antai stočių ir geležinkelių riedmenų įrangos savybėmis, punktualumu ir patikimumu, švara, klientų aptarnavimu ir informavimu, skundų nagrinėjimu ir žalos atlyginimu, paslaugos kokybės stebėsena, susiję kokybės standartai;

| d) | tarifų politikos principai; |
| --- | --- |

d)

tarifų politikos principai;

| d) | tarifų politikos principai; |
| --- | --- |

d)

tarifų politikos principai;

| e) | veiklos vykdymo reikalavimai, pvz., dviračių vežimo, eismo valdymo, nenumatytų atvejų plano, taikomo sutrikus veiklai. |
| --- | --- |

e)

veiklos vykdymo reikalavimai, pvz., dviračių vežimo, eismo valdymo, nenumatytų atvejų plano, taikomo sutrikus veiklai.

| e) | veiklos vykdymo reikalavimai, pvz., dviračių vežimo, eismo valdymo, nenumatytų atvejų plano, taikomo sutrikus veiklai; |
| --- | --- |

e)

veiklos vykdymo reikalavimai, pvz., dviračių vežimo, eismo valdymo, nenumatytų atvejų plano, taikomo sutrikus veiklai;

| f) | socialinės ir teritorinės sanglaudos reikalavimai. |
| --- | --- |

f)

socialinės ir teritorinės sanglaudos reikalavimai.

Sudarydamos viešojo transporto planus, kompetentingos institucijos visų pirma atsižvelgia į taikomas keleivių teisių, socialines, užimtumo ir aplinkosaugos taisykles.

Sudarydamos viešojo transporto planus, kompetentingos institucijos visų pirma atsižvelgia į taikomas keleivių teisių, socialines, užimtumo ir aplinkosaugos taisykles, kad šiose įvairiose srityse būtų galima užkirsti kelią bet kokiam dempingui.

Viešojo transporto planus likus vienam mėnesiui iki jų paskelbimo reikės teikti reguliavimo institucijai, kad ji tiesiog pareikštų savo nuomonę.

Kompetentingos valdžios institucijos bendradarbiauja tarpusavyje savo transporto planuose turimos informacijos koordinavimo tikslais ir sudaro bendrus transporto planus dėl regioninių tarpvalstybinio transporto paslaugų.

Pasikonsultavusios su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, kompetentingos institucijos priima ir paskelbia viešojo transporto planus. Taikant šį reglamentą atsižvelgiama bent į šių suinteresuotųjų šalių nuomonę: vežėjų, infrastruktūros valdytojų (jei taikoma), taip pat keleivius ir darbuotojus atstovaujančių organizacijų.

Pasikonsultavusios su susijusiomis suinteresuotosiomis šalimis, kompetentingos institucijos priima ir paskelbia viešojo transporto planus. Taikant šį reglamentą atsižvelgiama bent į šių suinteresuotųjų šalių nuomonę: vežėjų, infrastruktūros valdytojų (jei taikoma), taip pat keleivius ir darbuotojus atstovaujančių organizacijų.

Ankstesni ar dabartiniai viešųjų paslaugų teikėjai kompetentingoms valdžios institucijoms per vieną mėnesį nuo šių institucijų prašymo pateikimo turi perduoti būtinus duomenis, net jeigu to prašo kaimyninės valstybės narės valdžios institucijos.

Paaiškinimas

Viešojo keleivinio transporto planai gali tapti sudėtingomis, nereikalingomis ir jokio poveikio neturėsiančiomis prievolėmis tolimojo susisiekimo traukinių linijoms, kurias reguliuoja erdvės planavimo susitarimai. Pakeitimu siūloma apriboti šių prievolių taikymą jas numatant tik tam tikro dydžio aglomeracijoms.

Atsižvelgiant į paslaugų teikimo laiko sudėtingumą ir nepastovumą (tai nepriklauso nuo kompetentingų valdžios institucijų), transporto planuose būtų prasmingiau kalbėti apie paslaugų teikimo laiko principus.

Retai pasirenkamų maršrutų klausimu įsipareigojimai dėl mažiausio pajėgumo išnaudojimo laipsnio gali neigiamai paveikti konkrečią viešąją paslaugą ir tokiu būdu prieštarautų kompetentingos institucijos interesams.

Reikėtų skatinti įvairiarūšio transporto derinimą koordinuojant veiksmus tarpvalstybiniu lygmeniu.

Rengiant viešojo transporto planus būtini tikslūs duomenys apie įvairių transporto rūšių rinkų plėtrą. Šios srities veiklos vykdytojai naudojasi pagrindiniais informacijos šaltiniais, tad turėtų jais dalytis su valdžios institucijomis.

7   pakeitimas

COM (2013) 28 final

2a straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Nustatant viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir jais susijusio grynojo finansinio rezultato kompensaciją siekiama užtikrinti, kad: | Nustatant viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir jais susijusio grynojo finansinio rezultato kompensaciją siekiama užtikrinti, kad: |
| a) | viešojo transporto plano tikslai būtų pasiekti kuo ekonomiškiau; |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Nustatant viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir jais susijusio grynojo finansinio rezultato kompensaciją siekiama užtikrinti, kad:

Nustatant viešųjų paslaugų įsipareigojimus ir jais susijusio grynojo finansinio rezultato kompensaciją siekiama užtikrinti, kad:

a)

viešojo transporto plano tikslai būtų pasiekti kuo ekonomiškiau;

| a) | viešojo transporto plano tikslai būtų pasiekti efektyviausiu būdu
  kuo ekonomiškaiau; |
| --- | --- |

a)

viešojo transporto plano tikslai būtų pasiekti efektyviausiu būdu
  kuo ekonomiškaiau;

8   pakeitimas

COM (2013) 28 final

4 straipsnio 8 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.   Kompetentingos institucijos visoms suinteresuotosioms šalims pateikia atitinkamą informaciją, kuria remiantis būtų galima parengti pasiūlymą konkursui. | 8.   Kompetentingos institucijos visoms suinteresuotosioms šalims pateikia atitinkamą informaciją, kuria remiantis būtų galima parengti pasiūlymą konkursui. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai, geležinkelio įmonės, teikiančios ar teikusios paslaugas pagal viešųjų paslaugų sutartį, turi padėti kompetentingoms valdžios institucijoms pateikti visus svarbius duomenis. Jie atsakingi už kompetentingai valdžios institucijai pateiktų duomenų tikslumą. |
| Tai informacija apie keleivių paklausą, tarifus, su viešuoju keleiviniu transportu, kuriam taikomas konkursas, susijusias išlaidas ir pajamas, taip pat išsamūs infrastruktūros specifikacijų duomenys, susiję su reikalingų transporto priemonių ar geležinkelių riedmenų naudojimu, kad tos suinteresuotosios šalys galėtų parengti tinkamai pagrįstus verslo planus. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai kompetentingoms institucijoms padeda pateikti visas reikalingas infrastruktūros specifikacijas. | Tai informacija apie keleivių paklausą, tarifus, su viešuoju keleiviniu transportu, kuriam taikomas konkursas, susijusias išlaidas ir pajamas, taip pat išsamūs infrastruktūros specifikacijų duomenys, susiję su reikalingų transporto priemonių ar geležinkelių riedmenų naudojimu, kad tos suinteresuotosios šalys galėtų parengti tinkamai pagrįstus verslo planus. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai kompetentingoms institucijoms padeda pateikti visas reikalingas infrastruktūros specifikacijas. |
| Jei nesilaikoma pirmiau išdėstytų nuostatų, taikoma 5 straipsnio 7 dalyje numatyta teisinė peržiūra. | Jei nesilaikoma pirmiau išdėstytų nuostatų, taikoma 5 straipsnio 7 dalyje numatyta teisinė peržiūra. |
| | Dabartinis linijos ar tinklo, dėl kurio skelbiamas konkursas, operatorius kompetentingai valdžios institucijai nemokamai turi pateikti konkurso rengimui būtinus išsamius ir tikslius duomenis, visų pirma susijusius su kelionių paklausa ir už keleivinį transportą gaunamomis pajamomis (kiek leidžia verslo konfidencialumas). |
| | Ankstesnis operatorius ir infrastruktūros valdytojas kitiems operatoriams turi atlyginti už bet kokią žalą, patirtą dėl konkursui pateiktų klaidingų ar trūkstamų duomenų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8.   Kompetentingos institucijos visoms suinteresuotosioms šalims pateikia atitinkamą informaciją, kuria remiantis būtų galima parengti pasiūlymą konkursui.

8.   Kompetentingos institucijos visoms suinteresuotosioms šalims pateikia atitinkamą informaciją, kuria remiantis būtų galima parengti pasiūlymą konkursui. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai, geležinkelio įmonės, teikiančios ar teikusios paslaugas pagal viešųjų paslaugų sutartį, turi padėti kompetentingoms valdžios institucijoms pateikti visus svarbius duomenis. Jie atsakingi už kompetentingai valdžios institucijai pateiktų duomenų tikslumą.

Tai informacija apie keleivių paklausą, tarifus, su viešuoju keleiviniu transportu, kuriam taikomas konkursas, susijusias išlaidas ir pajamas, taip pat išsamūs infrastruktūros specifikacijų duomenys, susiję su reikalingų transporto priemonių ar geležinkelių riedmenų naudojimu, kad tos suinteresuotosios šalys galėtų parengti tinkamai pagrįstus verslo planus. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai kompetentingoms institucijoms padeda pateikti visas reikalingas infrastruktūros specifikacijas.

Tai informacija apie keleivių paklausą, tarifus, su viešuoju keleiviniu transportu, kuriam taikomas konkursas, susijusias išlaidas ir pajamas, taip pat išsamūs infrastruktūros specifikacijų duomenys, susiję su reikalingų transporto priemonių ar geležinkelių riedmenų naudojimu, kad tos suinteresuotosios šalys galėtų parengti tinkamai pagrįstus verslo planus. Geležinkelių infrastruktūros valdytojai kompetentingoms institucijoms padeda pateikti visas reikalingas infrastruktūros specifikacijas.

Jei nesilaikoma pirmiau išdėstytų nuostatų, taikoma 5 straipsnio 7 dalyje numatyta teisinė peržiūra.

Jei nesilaikoma pirmiau išdėstytų nuostatų, taikoma 5 straipsnio 7 dalyje numatyta teisinė peržiūra.

Dabartinis linijos ar tinklo, dėl kurio skelbiamas konkursas, operatorius kompetentingai valdžios institucijai nemokamai turi pateikti konkurso rengimui būtinus išsamius ir tikslius duomenis, visų pirma susijusius su kelionių paklausa ir už keleivinį transportą gaunamomis pajamomis (kiek leidžia verslo konfidencialumas).

Ankstesnis operatorius ir infrastruktūros valdytojas kitiems operatoriams turi atlyginti už bet kokią žalą, patirtą dėl konkursui pateiktų klaidingų ar trūkstamų duomenų.

Paaiškinimas

Infrastruktūros valdytojo pateikta informacija laikoma nepakankama, kai joje neatsispindi komerciniai geležinkelio įmonės duomenys. Buvę ir (arba) dabartiniai paslaugų teikėjai, visų pirma rinkoje įsitvirtinę geležinkelių operatoriai, turi pateikti duomenis, kad būtų galima užtikrinti nediskriminuojančias sąlygas naudotis informacija. Toks taisyklių suderinimas būtinas, priešingu atveju kompetentingoms valdžios institucijoms teks prievolės, kurių jos nepajėgs įvykdyti.

9   pakeitimas

COM(2013) 28 final

5 straipsnis, nauja pastraipa po 3 pastraipos

| Nuomonės projektas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| | Kompetentinga institucija gali neleisti trečiųjų šalių operatoriams dalyvauti viešųjų pirkimų konkurse, jei šios trečiosios šalys nenumato viešųjų pirkimo konkurso Europos Sąjungos įmonėms. |

Nuomonės projektas

Pakeitimas

Kompetentinga institucija gali neleisti trečiųjų šalių operatoriams dalyvauti viešųjų pirkimų konkurse, jei šios trečiosios šalys nenumato viešųjų pirkimo konkurso Europos Sąjungos įmonėms.

Paaiškinimas

Nereikėtų trečiosioms šalims suteikti galimybės dalyvauti ES valstybių narių viešųjų pirkimų konkursuose, kol jos pačios neatvėrė savo rinkos ES valstybėms narėms.

10   pakeitimas

COM (2013) 28 final

5 straipsnio 4 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai: | Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai: |
| a) | kai numatoma jų vidutinė metinė vertė yra mažesnė nei 1 000 000 EUR arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima viešojo geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnė nei 5 000 000 EUR arba |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai:

Kompetentingos institucijos gali nuspręsti, jei tai nedraudžiama pagal nacionalinę teisę, viešųjų paslaugų sutartis sudaryti tiesiogiai:

a)

kai numatoma jų vidutinė metinė vertė yra mažesnė nei 1 000 000 EUR arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima viešojo geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnė nei 5 000 000 EUR arba

| a) | kai numatoma jų vidutinė metinė vertė yra mažesnė nei 1 000 000 EUR arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima viešojo geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnė nei 5 000 000 EUR arba |
| --- | --- |

a)

kai numatoma jų vidutinė metinė vertė yra mažesnė nei 1 000 000 EUR arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima viešojo geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnė nei 5 000 000 EUR arba

| b) | kai jos susijusios su mažesnės nei 300 000 transporto priemonės nuvažiuotų kilometrų metinės apimties arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnės nei 150 000 traukinio nuvažiuotų kilometrų metinės apimties viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimu. |
| --- | --- |

b)

kai jos susijusios su mažesnės nei 300 000 transporto priemonės nuvažiuotų kilometrų metinės apimties arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnės nei 150 000 traukinio nuvažiuotų kilometrų metinės apimties viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimu.

| b) | kai jos susijusios su mažesnės nei 300 000 transporto priemonės nuvažiuotų kilometrų metinės apimties arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnės nei 150 000
  500 000 traukinio nuvažiuotų kilometrų metinės apimties viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimu. |
| --- | --- |

b)

kai jos susijusios su mažesnės nei 300 000 transporto priemonės nuvažiuotų kilometrų metinės apimties arba, viešųjų paslaugų sutarties, kuri apima geležinkelių transporto paslaugas, atveju, mažesnės nei 150 000
  500 000 traukinio nuvažiuotų kilometrų metinės apimties viešojo keleivinio transporto paslaugų teikimu.

Paaiškinimas

Dėl Komisijos siūlomos 150 000 kilometrų per metus viešojo geležinkelių transporto ribos faktiškai reikėtų atmesti visas geležinkelio linijas, kurioms šis būdas būtų tinkamas. 500 000 kilometrų riba leidžia konkurso procedūros taisyklės išimtį taikyti tik tinkamo ilgio atskiroms geležinkelių transporto linijoms, kurių paslaugos yra gyvybiškai svarbios geležinkelių transportui.

11   pakeitimas

COM (2013) 28 final

5 straipsnis. Nauja dalis po 4 dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Sprendimą tiesiogiai sudaryti sutartis per du mėnesius turi įvertinti Direktyvos 2012/34/EB 55 straipsnyje numatyta reguliavimo institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sprendimą tiesiogiai sudaryti sutartis per du mėnesius turi įvertinti Direktyvos 2012/34/EB 55 straipsnyje numatyta reguliavimo institucija.

Paaiškinimas

Ši nauja dalis leidžia kompetentingai reguliavimo institucijai dalyvauti geležinkelių transporto organizavimo procese neapribojant kompetentingų vietos valdžios institucijų teisių tiesiogiai sudaryti sutartis su vidaus paslaugų teikėjais. Kartu ši dalis apriboja tiesioginio sutarčių sudarymo sąlygas, kad būtų išvengta oligopolinių situacijų.

12   pakeitimas

COM (2013) 28 final

5 straipsnis. Nauja dalis po 6 dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Jeigu leidžia nacionaliniai teisės aktai, kompetentingos valdžios institucijos gali nuspręsti tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartis dėl geležinkelių transporto, išskyrus kitas bėginio transporto rūšis, pavyzdžiui, metro ar tramvajų. Nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 dalies nuostatų, šių sutarčių trukmė negali viršyti dešimties metų, išskyrus atvejus, kai taikomos 4 straipsnio 4 dalies nuostatos. |
| | Vis dėlto, jeigu sutartis jau sudaryta tiesiogiai, o paslaugų kokybės rodikliai per visą sutarties laiką dėl priežasčių, kurias priklauso šalinti paslaugas teikiančiai institucijai, nukrinta daugiau kaip vidutiniškai 10 proc., sutarčiai pasibaigus reikia skelbti konkursą. Praėjus 6 mėn. nuo šio reglamento priėmimo, Europos Komisija deleguotaisiais aktais nustato kokybę, vadovaudamasi keletu veiklos rodiklių, įskaitant ir punktualumą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jeigu leidžia nacionaliniai teisės aktai, kompetentingos valdžios institucijos gali nuspręsti tiesiogiai sudaryti viešųjų paslaugų sutartis dėl geležinkelių transporto, išskyrus kitas bėginio transporto rūšis, pavyzdžiui, metro ar tramvajų. Nukrypstant nuo 4 straipsnio 3 dalies nuostatų, šių sutarčių trukmė negali viršyti dešimties metų, išskyrus atvejus, kai taikomos 4 straipsnio 4 dalies nuostatos.

Vis dėlto, jeigu sutartis jau sudaryta tiesiogiai, o paslaugų kokybės rodikliai per visą sutarties laiką dėl priežasčių, kurias priklauso šalinti paslaugas teikiančiai institucijai, nukrinta daugiau kaip vidutiniškai 10 proc., sutarčiai pasibaigus reikia skelbti konkursą. Praėjus 6 mėn. nuo šio reglamento priėmimo, Europos Komisija deleguotaisiais aktais nustato kokybę, vadovaudamasi keletu veiklos rodiklių, įskaitant ir punktualumą.

Paaiškinimas

Reikėtų vėl suteikti galimybę tiesiogiai sudaryti sutartis, kartu apibrėžiant terminus. Jeigu nepavyksta to padaryti sklandžiai, kompetentinga valdžios institucija turės automatiškai grįžti prie konkursų organizavimo.

13   pakeitimas

COM (2013) 28 final

5a straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| [...] | [...] |
| Užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo, kompetentinga institucija gali vienu iš šių būdų: | Užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo, kompetentinga institucija gali vienu iš šių įvairiais būdųais, sudarančiais palankesnes sąlygas masto ekonomijai: |
| a) | pati įsigydama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti būtinus geležinkelių riedmenis, kad galėtų leisti jais naudotis viešųjų paslaugų operatoriui rinkos kaina arba kaip numatyta viešųjų paslaugų sutartyje pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

[...]

[...]

Užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo, kompetentinga institucija gali vienu iš šių būdų:

Užtikrinti, kad būtų laikomasi pirmoje pastraipoje nurodyto reikalavimo, kompetentinga institucija gali vienu iš šių įvairiais būdųais, sudarančiais palankesnes sąlygas masto ekonomijai:

a)

pati įsigydama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti būtinus geležinkelių riedmenis, kad galėtų leisti jais naudotis viešųjų paslaugų operatoriui rinkos kaina arba kaip numatyta viešųjų paslaugų sutartyje pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą;

| a) | pati įsigydama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti būtinus geležinkelių riedmenis, kad galėtų leisti jais naudotis viešųjų paslaugų operatoriui rinkos kaina arba kaip numatyta viešųjų paslaugų sutartyje pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą; |
| --- | --- |

a)

pati įsigydama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti būtinus geležinkelių riedmenis, kad galėtų leisti jais naudotis viešųjų paslaugų operatoriui rinkos kaina arba kaip numatyta viešųjų paslaugų sutartyje pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą;

| b) | suteikdama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti naudojamų geležinkelių riedmenų finansavimo garantiją rinkos kaina arba vykdydama viešųjų paslaugų sutartį pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą. Tokia garantija gali apimti liekamosios vertės riziką, kai taikoma, laikantis atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių; |
| --- | --- |

b)

suteikdama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti naudojamų geležinkelių riedmenų finansavimo garantiją rinkos kaina arba vykdydama viešųjų paslaugų sutartį pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą. Tokia garantija gali apimti liekamosios vertės riziką, kai taikoma, laikantis atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių;

| b) | suteikdama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti naudojamų geležinkelių riedmenų finansavimo garantiją rinkos kaina arba vykdydama viešųjų paslaugų sutartį pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą. Tokia garantija gali apimti liekamosios vertės riziką, kai taikoma, laikantis atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių; |
| --- | --- |

b)

suteikdama viešųjų paslaugų sutarčiai vykdyti naudojamų geležinkelių riedmenų finansavimo garantiją rinkos kaina arba vykdydama viešųjų paslaugų sutartį pagal 4 straipsnio 1 dalies b punktą, 6 straipsnį ir, jei taikoma, priedą. Tokia garantija gali apimti liekamosios vertės riziką, kai taikoma, laikantis atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių;

| c) | viešųjų paslaugų sutartyje įsipareigodama sutarties galiojimo pabaigoje perimti geležinkelių riedmenis rinkos kaina. |
| --- | --- |

c)

viešųjų paslaugų sutartyje įsipareigodama sutarties galiojimo pabaigoje perimti geležinkelių riedmenis rinkos kaina.

| c) | viešųjų paslaugų sutartyje įsipareigodama sutarties galiojimo pabaigoje perimti geležinkelių riedmenis rinkos kaina; |
| --- | --- |

c)

viešųjų paslaugų sutartyje įsipareigodama sutarties galiojimo pabaigoje perimti geležinkelių riedmenis rinkos kaina;

| d) | pradėdama bendradarbiavimą su kaimyninėmis vietos valdžios institucijomis, siekdama sukaupti daugiau riedmenų; |
| --- | --- |

d)

pradėdama bendradarbiavimą su kaimyninėmis vietos valdžios institucijomis, siekdama sukaupti daugiau riedmenų;

| e) | prašydama savo valstybės narės prisidėti prie vieno iš metodų, skirtų riedmenų likutinei vertei padengti. |
| --- | --- |

e)

prašydama savo valstybės narės prisidėti prie vieno iš metodų, skirtų riedmenų likutinei vertei padengti.

[...]

[...]

Paaiškinimas

Negalima atmesti jokio vietos finansavimo metodo (garantijų, perėmimo, tiesioginio pirkimo ar kt.). Tačiau valstybėms tai neturi tapti proga išvengti atsakomybės ir išlaidas nepagrįstai perkelti vietos valdžios institucijoms. Teisinė ir reguliavimo sistema turėtų būti tokia, kad skatintų riedmenų rinką, visų pirma sudarant palankias sąlygas masto ekonomijai ir atitinkamoms finansavimo priemonėms.

14   pakeitimas

COM (2013) 28 final

8 straipsnio 2a dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| „2a.   Viešojo keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys, tiesiogiai sudarytos nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 2 d., gali toliau galioti iki jose numatyto termino. Tačiau bet kuriuo atveju jos nustoja galioti 2022 m. gruodžio 31 d.“; | „2a.   Viešojo keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys, tiesiogiai sudarytos nuo 2013 m. sausio 1 d.
  šio reglamento įsigaliojimo datos iki 2019 m. gruodžio 2 d., gali toliau galioti iki jose numatyto termino. Tačiau bet kuriuo atveju jos nustoja galioti 2022 m. gruodžio 31 d.Ši nuostata netaikoma sutartims, kurios buvo sudarytos iki šio reglamento įsigaliojimo datos;“ |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

„2a.   Viešojo keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys, tiesiogiai sudarytos nuo 2013 m. sausio 1 d. iki 2019 m. gruodžio 2 d., gali toliau galioti iki jose numatyto termino. Tačiau bet kuriuo atveju jos nustoja galioti 2022 m. gruodžio 31 d.“;

„2a.   Viešojo keleivinio geležinkelių transporto viešųjų paslaugų sutartys, tiesiogiai sudarytos nuo 2013 m. sausio 1 d.
  šio reglamento įsigaliojimo datos iki 2019 m. gruodžio 2 d., gali toliau galioti iki jose numatyto termino. Tačiau bet kuriuo atveju jos nustoja galioti 2022 m. gruodžio 31 d.Ši nuostata netaikoma sutartims, kurios buvo sudarytos iki šio reglamento įsigaliojimo datos;“

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Būtent persvarstyto reglamento įsigaliojimo data turi sutapti su siūlomų pakeitimų taikymo data. Šis reikalavimas negali būti taikomas anksčiau sudarytoms sutartims.

15   pakeitimas

15

pakeitimas

COM (2013) 29 final

10 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti tik teisinio, organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimai. Taip nėra visiškai panaikinama galimybė išlaikyti integruotą įmonę, jei užtikrinamas šis trijų rūšių nepriklausomumas. Sprendimų priėmimo nepriklausomumo atveju, atitinkamomis apsaugos priemonėmis turi būti užtikrinama, kad integruota įmonė nekontroliuotų infrastruktūros valdytojo sprendimų priėmimo veiklos. Tačiau net taikant visas šias apsaugos priemones konkurentų diskriminavimo galimybės, kurių esama vertikaliosios integracijos įmonėje, nėra visiškai pašalinamos. Visų pirma, integruotose struktūrose ir toliau esama kryžminių subsidijų teikimo galimybių arba bent jau reguliavimo institucijoms yra labai sunku kontroliuoti ir užtikrinti apsaugos priemonių, skirtų tokiam kryžminių subsidijų teikimui išvengti, įgyvendinimą. Veiksmingiausia šių problemų sprendimo priemonė – institucinis infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimas; | šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti tik teisinio, organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimai. Taip nėra visiškai panaikinama galimybė išlaikyti integruotą įmonę, jei bus užtikrinamas valdytojo esminių funkcijų – pavyzdžiui, sprendimų dėl linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo, stočių, investicijų ir priežiūros priėmimas – nepriklausomumas nuo paslaugų teikėjo
  šis trijų rūšių nepriklausomumas. Sprendimų priėmimo nepriklausomumo atveju, atitinkamomis apsaugos priemonėmis turi būti užtikrinama, kad integruota įmonė nekontroliuotų infrastruktūros valdytojo sprendimų priėmimo veiklos. Tačiau net taikant visas šias apsaugos priemones konkurentų diskriminavimo galimybės, kurių esama vertikaliosios integracijos įmonėje, nėra visiškai pašalinamos. Visų pirma, integruotose struktūrose ir toliau esama kryžminių subsidijų teikimo galimybių arba bent jau reguliavimo institucijoms yra labai sunku kontroliuoti ir užtikrinti apsaugos priemonių, skirtų tokiam kryžminių subsidijų teikimui išvengti, įgyvendinimą. Veiksmingiausia šių problemų sprendimo priemonė – institucinis infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimas; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti tik teisinio, organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimai. Taip nėra visiškai panaikinama galimybė išlaikyti integruotą įmonę, jei užtikrinamas šis trijų rūšių nepriklausomumas. Sprendimų priėmimo nepriklausomumo atveju, atitinkamomis apsaugos priemonėmis turi būti užtikrinama, kad integruota įmonė nekontroliuotų infrastruktūros valdytojo sprendimų priėmimo veiklos. Tačiau net taikant visas šias apsaugos priemones konkurentų diskriminavimo galimybės, kurių esama vertikaliosios integracijos įmonėje, nėra visiškai pašalinamos. Visų pirma, integruotose struktūrose ir toliau esama kryžminių subsidijų teikimo galimybių arba bent jau reguliavimo institucijoms yra labai sunku kontroliuoti ir užtikrinti apsaugos priemonių, skirtų tokiam kryžminių subsidijų teikimui išvengti, įgyvendinimą. Veiksmingiausia šių problemų sprendimo priemonė – institucinis infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimas;

šiuo metu Direktyvoje 2012/34/ES nustatyti tik teisinio, organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo reikalavimai. Taip nėra visiškai panaikinama galimybė išlaikyti integruotą įmonę, jei bus užtikrinamas valdytojo esminių funkcijų – pavyzdžiui, sprendimų dėl linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo, stočių, investicijų ir priežiūros priėmimas – nepriklausomumas nuo paslaugų teikėjo
  šis trijų rūšių nepriklausomumas. Sprendimų priėmimo nepriklausomumo atveju, atitinkamomis apsaugos priemonėmis turi būti užtikrinama, kad integruota įmonė nekontroliuotų infrastruktūros valdytojo sprendimų priėmimo veiklos. Tačiau net taikant visas šias apsaugos priemones konkurentų diskriminavimo galimybės, kurių esama vertikaliosios integracijos įmonėje, nėra visiškai pašalinamos. Visų pirma, integruotose struktūrose ir toliau esama kryžminių subsidijų teikimo galimybių arba bent jau reguliavimo institucijoms yra labai sunku kontroliuoti ir užtikrinti apsaugos priemonių, skirtų tokiam kryžminių subsidijų teikimui išvengti, įgyvendinimą. Veiksmingiausia šių problemų sprendimo priemonė – institucinis infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimas;

visiškai

bus

valdytojo esminių funkcijų – pavyzdžiui, sprendimų dėl linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo, stočių, investicijų ir priežiūros priėmimas – nepriklausomumas nuo paslaugų teikėjo

šis trijų rūšių nepriklausomumas

Tačiau net taikant visas šias apsaugos priemones konkurentų diskriminavimo galimybės, kurių esama vertikaliosios integracijos įmonėje, nėra visiškai pašalinamos. Visų pirma, integruotose struktūrose ir toliau esama kryžminių subsidijų teikimo galimybių arba bent jau reguliavimo institucijoms yra labai sunku kontroliuoti ir užtikrinti apsaugos priemonių, skirtų tokiam kryžminių subsidijų teikimui išvengti, įgyvendinimą. Veiksmingiausia šių problemų sprendimo priemonė – institucinis infrastruktūros valdymo ir transporto paslaugų atskyrimas

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Komisija remiasi teoriniu teiginiu, kad visiškas veiklos atskyrimas yra geriausias sprendimas. Tai tik ideologinis teiginys, kuriuo nevertėtų remtis pasiūlyme dėl direktyvos, kurioje šiuo požiūriu turėtų būti laikomasi neutralios pozicijos.

16   pakeitimas

16

pakeitimas

COM (2013) 29 final

6 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos Komisija siūlo išbraukti Direktyvos 2012/34/ES 6 straipsnio 2 dalį. | Iš dalies pakeisti Direktyvos 2012/34/EB 6 straipsnio 2 dalies formuluotę: |
| | Siekiant išvengti neproporcingai didelių sandorių sąnaudų, Vvalstybės narės taip pat gali numatyti, kad dėl minėto atskyrimo vienoje įmonėje turės būti įsteigti atskiri padaliniai, tačiau tik tuo atveju, jei įmonėje dirba mažiau nei 3 000 darbuotojų ir jos veikla susijusi su vietos transportu ir apima ne didesnę kaip 150 km infrastruktūrą.
  arba kad infrastruktūrą ir transporto paslaugas valdys atskiri subjektai. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos Komisija siūlo išbraukti Direktyvos 2012/34/ES 6 straipsnio 2 dalį.

Europos Komisija siūlo išbraukti Direktyvos 2012/34/ES 6 straipsnio 2 dalį.

Iš dalies pakeisti Direktyvos 2012/34/EB 6 straipsnio 2 dalies formuluotę:

Iš dalies pakeisti Direktyvos 2012/34/EB 6 straipsnio 2 dalies formuluotę:

Siekiant išvengti neproporcingai didelių sandorių sąnaudų, Vvalstybės narės taip pat gali numatyti, kad dėl minėto atskyrimo vienoje įmonėje turės būti įsteigti atskiri padaliniai, tačiau tik tuo atveju, jei įmonėje dirba mažiau nei 3 000 darbuotojų ir jos veikla susijusi su vietos transportu ir apima ne didesnę kaip 150 km infrastruktūrą.
  arba kad infrastruktūrą ir transporto paslaugas valdys atskiri subjektai.

V

taip pat

minėto

tačiau tik tuo atveju, jei įmonėje dirba mažiau nei 3 000 darbuotojų ir jos veikla susijusi su vietos transportu ir apima ne didesnę kaip 150 km infrastruktūrą.

arba kad infrastruktūrą ir transporto paslaugas valdys atskiri subjektai

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Kalbant apie institucinį infrastruktūros valdymo atskyrimą nuo transporto paslaugų teikimo, rekomenduojama dabartines taisykles taikyti toms bendrovėms, kurių veikla apsiriboja tik regioninių paslaugų teikimu. Reikia atkreipti dėmesį į tai, kad mažų, paslaugas specifinėje infrastruktūroje teikiančių įmonių atveju institucinis padalijimas gali reikšti ryškų jų susiskaidymą ir didesnes veiklos sąnaudas, taigi ir tai, kad iš viešųjų išteklių bus mokamos didesnės kompensacijos.

17   pakeitimas

17

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas ir būtų nepriklausomas nuo geležinkelio įmonių. | Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas ir būtų nepriklausomas nuo geležinkelio įmonių turint omenyje esmines funkcijas, pavyzdžiui, sprendimų dėl linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo priėmimas. |
| Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumui užtikrinti valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai būtų nuo bet kokios geležinkelio įmonės teisiškai atskirti subjektai. | Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumui užtikrinti valstybės narės gali imtis veiksmų savo nuožiūra laikydamosi subsidiarumo principo
  žtikrina, kad infrastruktūros valdytojai būtų nuo bet kokios geležinkelio įmonės teisiškai atskirti subjektai. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas ir būtų nepriklausomas nuo geležinkelio įmonių.

Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 punkte nurodytas funkcijas ir būtų nepriklausomas nuo geležinkelio įmonių turint omenyje esmines funkcijas, pavyzdžiui, sprendimų dėl linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo priėmimas.

turint omenyje esmines funkcijas, pavyzdžiui, sprendimų dėl linijų paskirstymo ir naudojimosi infrastruktūra apmokestinimo priėmimas

Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumui užtikrinti valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai būtų nuo bet kokios geležinkelio įmonės teisiškai atskirti subjektai.

Infrastruktūros valdytojo nepriklausomumui užtikrinti valstybės narės gali imtis veiksmų savo nuožiūra laikydamosi subsidiarumo principo
  žtikrina, kad infrastruktūros valdytojai būtų nuo bet kokios geležinkelio įmonės teisiškai atskirti subjektai.

gali imtis veiksmų savo nuožiūra laikydamosi subsidiarumo principo

žtikrina, kad infrastruktūros valdytojai būtų nuo bet kokios geležinkelio įmonės teisiškai atskirti subjektai

18   pakeitimas

18

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną infrastruktūros valdytojas priklauso vertikaliosios integracijos įmonei, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 2–4 dalių. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas funkcijas ir pagal 7a–7c straipsniuose nustatytus reikalavimus faktiškai naudotųsi organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo nuo geležinkelio įmonių teise; | Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną infrastruktūros valdytojas priklauso vertikaliosios integracijos įmonei, vValstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 2–4 dalių. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas funkcijas ir pagal 7a–7c straipsniuose nustatytus reikalavimus faktiškai naudotųsi organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo nuo geležinkelio įmonių teise; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną infrastruktūros valdytojas priklauso vertikaliosios integracijos įmonei, valstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 2–4 dalių. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas funkcijas ir pagal 7a–7c straipsniuose nustatytus reikalavimus faktiškai naudotųsi organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo nuo geležinkelio įmonių teise;

Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną infrastruktūros valdytojas priklauso vertikaliosios integracijos įmonei, vValstybės narės gali nuspręsti netaikyti šio straipsnio 2–4 dalių. Tokiu atveju atitinkama valstybė narė užtikrina, kad infrastruktūros valdytojas vykdytų visas 3 straipsnio 2 dalyje nurodytas funkcijas ir pagal 7a–7c straipsniuose nustatytus reikalavimus faktiškai naudotųsi organizacinio ir sprendimų priėmimo nepriklausomumo nuo geležinkelio įmonių teise;

Jei šios direktyvos įsigaliojimo dieną infrastruktūros valdytojas priklauso vertikaliosios integracijos įmonei, v

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Leidžia grįžti prie integruotos įmonės modelio, nepriklausomai nuo padėties direktyvos įsigaliojimo dieną.

19   pakeitimas

19

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7 straipsnio 3 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.   Infrastruktūros valdytojas turi stebėtojų tarybą, kurią sudaro pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai. | 3.   Infrastruktūros valdytojas turi stebėtojų tarybą, kurią sudaro pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai ir kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai, jeigu jų narių dar nėra infrastruktūros valdytojo valdyboje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.   Infrastruktūros valdytojas turi stebėtojų tarybą, kurią sudaro pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai.

3.   Infrastruktūros valdytojas turi stebėtojų tarybą, kurią sudaro pagrindinių vertikaliosios integracijos įmonės savininkų atstovai ir kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai, jeigu jų narių dar nėra infrastruktūros valdytojo valdyboje.

ir kompetentingų vietos ir regionų valdžios institucijų atstovai, jeigu jų narių dar nėra infrastruktūros valdytojo valdyboje.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos yra visavertės geležinkelių sistemos partnerės. Todėl jų atstovai turi dalyvauti sprendimus priimančiose ar infrastruktūros, kuri iš esmės yra monopolinė, valdytojo kontrolės institucijose. Jos sieja operatorius ir galutinius naudotojus, kurių poreikiai joms yra gerai žinomi.

20   pakeitimas

20

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7b straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Personalas, išskyrus c punkte nurodytus asmenis, gali būti perkeliamas iš infrastruktūros valdytojo įmonės į kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įmones ir atvirkščiai tik jei galima užtikrinti, kad iš vienos įmonės į kitą nebus perduota neskelbtina informacija. | 5.   Personalas, išskyrus c punkte nurodytus asmenis, gali būti perkeliamas iš infrastruktūros valdytojo įmonės į kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įmones ir atvirkščiai. Tačiau šis personalas turės laikytis su ankstesne savo veikla susijusių verslo konfidencialumo sąlygų, kaip įprasta komercinės teisės praktikoje.
  tik jei galima užtikrinti, kad iš vienos įmonės į kitą nebus perduota neskelbtina informacija |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.   Personalas, išskyrus c punkte nurodytus asmenis, gali būti perkeliamas iš infrastruktūros valdytojo įmonės į kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įmones ir atvirkščiai tik jei galima užtikrinti, kad iš vienos įmonės į kitą nebus perduota neskelbtina informacija.

5.   Personalas, išskyrus c punkte nurodytus asmenis, gali būti perkeliamas iš infrastruktūros valdytojo įmonės į kitų vertikaliosios integracijos įmonę sudarančių juridinių asmenų įmones ir atvirkščiai. Tačiau šis personalas turės laikytis su ankstesne savo veikla susijusių verslo konfidencialumo sąlygų, kaip įprasta komercinės teisės praktikoje.
  tik jei galima užtikrinti, kad iš vienos įmonės į kitą nebus perduota neskelbtina informacija

Tačiau šis personalas turės laikytis su ankstesne savo veikla susijusių verslo konfidencialumo sąlygų, kaip įprasta komercinės teisės praktikoje.

tik jei galima užtikrinti, kad iš vienos įmonės į kitą nebus perduota neskelbtina informacija

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Proporcingumo principo taikymas: sąvoka „neskelbtina informacija“ yra pernelyg plati, kad užkirstų kelią vidiniam judumui geležinkelių grupėse. Darbuotojų „karantino“ laikotarpių ir kitokių Kinijos sienos pobūdžio kliūčių pakaks užtikrinti, kad „neskelbtina informacija“ nebūtų viešinama įvairiuose tos pačios geležinkelių grupės padaliniuose. Kaip įprasta komercinės teisės praktikoje, šis personalas turės laikytis verslo konfidencialumo sąlygų.

21   pakeitimas

21

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7b straipsnis. Nauja dalis po 7 dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Europos Komisija iki 2019 m. sausio 1 d. turi parengti tikslias nuostatas dėl mobiliųjų darbuotojų, kad užkirstų kelią dempingo ir konkurencijos dėl darbo užmokesčio praktikai, ir numatyti konkrečią traukinio personalo sertifikavimo procedūrą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos Komisija iki 2019 m. sausio 1 d. turi parengti tikslias nuostatas dėl mobiliųjų darbuotojų, kad užkirstų kelią dempingo ir konkurencijos dėl darbo užmokesčio praktikai, ir numatyti konkrečią traukinio personalo sertifikavimo procedūrą.

Europos Komisija iki 2019 m. sausio 1 d. turi parengti tikslias nuostatas dėl mobiliųjų darbuotojų, kad užkirstų kelią dempingo ir konkurencijos dėl darbo užmokesčio praktikai, ir numatyti konkrečią traukinio personalo sertifikavimo procedūrą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Geležinkelių sektoriuje būtina vengti dempingo ir konkurencijos dėl darbo užmokesčio praktikos, kurios pavyzdžių pastebėta kelių ir jūrų sektoriuose.

22   pakeitimas

22

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7c straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Atitikties patikros procedūra | Atitikties patikros procedūra |
| 1.   Atitikties patikros procedūra Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priima sprendimą, ar vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys infrastruktūros valdytojai vykdo 7a ir 7b straipsnių reikalavimus ir ar vykdant šiuos reikalavimus tinkamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir atitinkamoje rinkoje nebūtų konkurencijos iškraipymo. | 1.   Atitikties patikros procedūra Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priima sprendimą, ar
  vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys
  infrastruktūros valdytojai vykdo
  7, 7a ir 7b straipsnių reikalavimus ir ar vykdantšiuos reikalavimus tinkamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir atitinkamoje rinkoje nebūtų konkurencijos iškraipymo. |
| 2.   Komisija turi teisę reikalauti, kad valstybė narė, kurioje įsteigta vertikaliosios integracijos įmonė, iki pagrįsto termino pateiktų visą reikiamą informaciją. Komisija konsultuojasi su atitinkama reguliavimo institucija ar institucijomis ir, jei reikia, su 57 straipsnyje nurodytu reguliavimo institucijų tinklu. | 2.   Komisija turi teisę reikalauti, kad
  susijusi
  valstybė narė,
  kurioje įsteigta vertikaliosios integracijos įmonė
  , iki pagrįsto termino pateiktų visą reikiamą informaciją. Komisija konsultuojasi su atitinkama reguliavimo institucija ar institucijomis, susijusiomis kompetentingomis valdžios institucijomis ir, jei reikia, su 57 straipsnyje nurodytu reguliavimo institucijų tinklu. |
| 3.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnyje numatytas prieigos prie infrastruktūros teises geležinkelio įmonėms, sudarančioms vertikaliosios integracijos įmonę, kuriai priklauso atitinkamas infrastruktūros valdytojas, jei Komisija informuoja valstybes nares, kad pagal 1 dalį nepateiktas joks prašymas, arba jei prašymą dar turi išnagrinėti Komisija, arba jei 62 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ji nusprendžia, kad: | 3.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnyje numatytas prieigos prie infrastruktūros teises geležinkelio įmonėms,
  sudarančioms vertikaliosios integracijos įmonę, kuriai priklauso atitinkamas infrastruktūros valdytojas
  , jei Komisija informuoja valstybes nares, kad pagal 1 dalį nepateiktas joks prašymas, arba jei prašymą dar turi išnagrinėti Komisija, arba jei 62 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ji nusprendžia, kad: |
| a) | negauta tinkamų atsakymų į Komisijos prašymą pateikti informaciją pagal 2 dalį arba |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Atitikties patikros procedūra

Atitikties patikros procedūra

Atitikties patikros procedūra

Atitikties patikros procedūra

1.   Atitikties patikros procedūra Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priima sprendimą, ar vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys infrastruktūros valdytojai vykdo 7a ir 7b straipsnių reikalavimus ir ar vykdant šiuos reikalavimus tinkamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir atitinkamoje rinkoje nebūtų konkurencijos iškraipymo.

1.   Atitikties patikros procedūra Komisija valstybės narės prašymu arba savo iniciatyva priima sprendimą, ar
  vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys
  infrastruktūros valdytojai vykdo
  7, 7a ir 7b straipsnių reikalavimus ir ar vykdantšiuos reikalavimus tinkamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir atitinkamoje rinkoje nebūtų konkurencijos iškraipymo.

vertikaliosios integracijos įmonę sudarantys

7

2.   Komisija turi teisę reikalauti, kad valstybė narė, kurioje įsteigta vertikaliosios integracijos įmonė, iki pagrįsto termino pateiktų visą reikiamą informaciją. Komisija konsultuojasi su atitinkama reguliavimo institucija ar institucijomis ir, jei reikia, su 57 straipsnyje nurodytu reguliavimo institucijų tinklu.

2.   Komisija turi teisę reikalauti, kad
  susijusi
  valstybė narė,
  kurioje įsteigta vertikaliosios integracijos įmonė
  , iki pagrįsto termino pateiktų visą reikiamą informaciją. Komisija konsultuojasi su atitinkama reguliavimo institucija ar institucijomis, susijusiomis kompetentingomis valdžios institucijomis ir, jei reikia, su 57 straipsnyje nurodytu reguliavimo institucijų tinklu.

susijusi

kurioje įsteigta vertikaliosios integracijos įmonė

susijusiomis kompetentingomis valdžios institucijomis

jei reikia

3.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnyje numatytas prieigos prie infrastruktūros teises geležinkelio įmonėms, sudarančioms vertikaliosios integracijos įmonę, kuriai priklauso atitinkamas infrastruktūros valdytojas, jei Komisija informuoja valstybes nares, kad pagal 1 dalį nepateiktas joks prašymas, arba jei prašymą dar turi išnagrinėti Komisija, arba jei 62 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ji nusprendžia, kad:

3.   Valstybės narės gali apriboti 10 straipsnyje numatytas prieigos prie infrastruktūros teises geležinkelio įmonėms,
  sudarančioms vertikaliosios integracijos įmonę, kuriai priklauso atitinkamas infrastruktūros valdytojas
  , jei Komisija informuoja valstybes nares, kad pagal 1 dalį nepateiktas joks prašymas, arba jei prašymą dar turi išnagrinėti Komisija, arba jei 62 straipsnio 2 dalyje nustatyta tvarka ji nusprendžia, kad:

sudarančioms vertikaliosios integracijos įmonę, kuriai priklauso atitinkamas infrastruktūros valdytojas

a)

negauta tinkamų atsakymų į Komisijos prašymą pateikti informaciją pagal 2 dalį arba

| a) | negauta tinkamų atsakymų į Komisijos prašymą pateikti informaciją pagal 2 dalį arba |
| --- | --- |

a)

negauta tinkamų atsakymų į Komisijos prašymą pateikti informaciją pagal 2 dalį arba

| b) | atitinkamas infrastruktūros valdytojas nevykdo 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų, arba |
| --- | --- |

b)

atitinkamas infrastruktūros valdytojas nevykdo 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų, arba

| b) | atitinkamas infrastruktūros valdytojas nevykdo
  7
  , 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų, arba |
| --- | --- |

b)

atitinkamas infrastruktūros valdytojas nevykdo
  7
  , 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų, arba

7

| c) | valstybėje narėje, kurioje įsteigtas atitinkamas infrastruktūros valdytojas, vykdant 7a ir 7b straipsniuose nustatytus reikalavimus nepakankamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir kad nebūtų iškreipiama konkurencija. |
| --- | --- |

c)

valstybėje narėje, kurioje įsteigtas atitinkamas infrastruktūros valdytojas, vykdant 7a ir 7b straipsniuose nustatytus reikalavimus nepakankamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir kad nebūtų iškreipiama konkurencija.

| c) | valstybėje narėje, kurioje įsteigtas atitinkamas infrastruktūros valdytojas, vykdant
  7
  , 7a ir 7b straipsniuose nustatytus reikalavimus nepakankamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir kad nebūtų iškreipiama konkurencija. |
| --- | --- |

c)

valstybėje narėje, kurioje įsteigtas atitinkamas infrastruktūros valdytojas, vykdant
  7
  , 7a ir 7b straipsniuose nustatytus reikalavimus nepakankamai užtikrinama, kad visoms geležinkelio įmonėms būtų sudarytos vienodos veiklos sąlygos ir kad nebūtų iškreipiama konkurencija.

7

Komisija priima sprendimą per pagrįstą laikotarpį.

Komisija priima sprendimą per pagrįstą
  30 darbo dienų laikotarpį.

pagrįstą

30 darbo dienų

4.   Atitinkama valstybė narė gali prašyti Komisijos panaikinti savo 3 dalyje nurodytą sprendimą 62 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, jei ta valstybė narė įrodo Komisijai, kad priežastys, kuriomis grindžiamas sprendimas, yra pašalintos. Komisija priima sprendimą per pagrįstą laikotarpį.

4.   Atitinkama valstybė narė gali prašyti Komisijos panaikinti savo 3 dalyje nurodytą sprendimą 62 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka, jei ta valstybė narė įrodo Komisijai, kad priežastys, kuriomis grindžiamas sprendimas, yra pašalintos. Komisija priima sprendimą per pagrįstą
  30 darbo dienų laikotarpį.

pagrįstą

30 darbo dienų

5.   Nepažeidžiant 1–4 dalių, 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų vykdymą nuolat stebi 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija. Bet kuris pareiškėjas turi teisę paduoti apeliacinį skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad šie reikalavimai nevykdomi. Gavusi tokį apeliacinį skundą, reguliavimo institucija per 56 straipsnio 9 dalyje nurodytą terminą priima sprendimą dėl visų priemonių, kurios būtinos padėčiai ištaisyti.

5.   Nepažeidžiant 1–4 dalių,
  7
  , 7a ir 7b straipsniuose nustatytų reikalavimų vykdymą nuolat stebi 55 straipsnyje nurodyta reguliavimo institucija. Bet kuris pareiškėjas turi teisę paduoti apeliacinį skundą reguliavimo institucijai, jeigu mano, kad šie reikalavimai nevykdomi. Gavusi tokį apeliacinį skundą, reguliavimo institucija per 56 straipsnio 9 dalyje nurodytą terminą priima sprendimą dėl visų priemonių, kurios būtinos padėčiai ištaisyti.

7

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Komisija diskriminuoja vertikaliosios integracijos įmones. Ji turėtų vienodai tikrinti integruotas bendroves ir atskiras įmones. Kaip bet kuris priežiūros organas, Komisija turi laikytis tikslių terminų, kad būtų užtikrintas didesnis teisinis tikrumas visiems veiklos vykdytojams.

23   pakeitimas

23

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7d straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Koordinavimo komitetas | Koordinavimo komitetas |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai sudarytų kiekvieno tinklo koordinavimo komitetą ir organizuotų jo veiklą. Šio komiteto nariais gali būti bent infrastruktūros valdytojas, 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti žinomi pareiškėjai ir galimi pareiškėjai, pateikę atitinkamą prašymą taip pat juos atstovaujančių organizacijų, krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojų ir, jei taikoma, regionų ir vietos institucijų atstovai. Koordinavimo komiteto posėdžiuose stebėtojo teisėmis kviečiami dalyvauti valstybių narių atstovai ir atitinkama reguliavimo institucija. | 1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai sudarytų kiekvieno tinklo,
  ar jis būtų nacionalinis, regioninis ar vietos
  , koordinavimo komitetą ir organizuotų jo veiklą. Šio komiteto nariais gali būti bent infrastruktūros valdytojas, 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti žinomi pareiškėjai ir galimi pareiškėjai, pateikę atitinkamą prašymą taip pat juos atstovaujančių organizacijų, krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojų ir, jei taikoma, regionų ir vietos institucijų atstovai. Koordinavimo komiteto posėdžiuose stebėtojo teisėmis kviečiami dalyvauti valstybių narių atstovai ir atitinkama reguliavimo institucija. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Koordinavimo komitetas

Koordinavimo komitetas

Koordinavimo komitetas

Koordinavimo komitetas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai sudarytų kiekvieno tinklo koordinavimo komitetą ir organizuotų jo veiklą. Šio komiteto nariais gali būti bent infrastruktūros valdytojas, 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti žinomi pareiškėjai ir galimi pareiškėjai, pateikę atitinkamą prašymą taip pat juos atstovaujančių organizacijų, krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojų ir, jei taikoma, regionų ir vietos institucijų atstovai. Koordinavimo komiteto posėdžiuose stebėtojo teisėmis kviečiami dalyvauti valstybių narių atstovai ir atitinkama reguliavimo institucija.

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai sudarytų kiekvieno tinklo,
  ar jis būtų nacionalinis, regioninis ar vietos
  , koordinavimo komitetą ir organizuotų jo veiklą. Šio komiteto nariais gali būti bent infrastruktūros valdytojas, 8 straipsnio 3 dalyje nurodyti žinomi pareiškėjai ir galimi pareiškėjai, pateikę atitinkamą prašymą taip pat juos atstovaujančių organizacijų, krovinių ir keleivių vežimo geležinkeliais paslaugų vartotojų ir, jei taikoma, regionų ir vietos institucijų atstovai. Koordinavimo komiteto posėdžiuose stebėtojo teisėmis kviečiami dalyvauti valstybių narių atstovai ir atitinkama reguliavimo institucija.

ar jis būtų nacionalinis, regioninis ar vietos

jei taikoma

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos vienos pagrindinių veiklos vykdytojų įgyvendinant transporto politiką, būtinai turi dalyvauti Koordinavimo komiteto veikloje.

24   pakeitimas

24

pakeitimas

COM (2013) 29 final

7e straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos infrastruktūros valdytojų tinklas | Europos infrastruktūros valdytojų tinklas |
| 1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai dalyvautų tinklo veikloje ir bendradarbiautų tinkle siekdami plėtoti Sąjungos geležinkelių infrastruktūrą ir, visų pirma, siekdami užtikrinti savalaikį ir efektyvų transeuropinio transporto tinklo, įskaitant pagrindinius tinklo koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pagal Reglamentą (ES) Nr. 913/2010[11] ir Sprendime 2012/88/ES[12] nustatytą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. santrumpa ERTMS) diegimo planą, įgyvendinimą. | 1.   Dvejus metus nuo šios direktyvos įgyvendinimo vValstybės narės reikalauja
  užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai dalyvautų tinklo veikloje ir bendradarbiautų tinkle siekdami plėtoti Sąjungos geležinkelių infrastruktūrą ir, visų pirma, siekdami užtikrinti savalaikį ir efektyvų transeuropinio transporto tinklo, įskaitant pagrindinius tinklo koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pagal Reglamentą (ES) Nr. 913/2010[11] ir Sprendime 2012/88/ES[12] nustatytą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. santrumpa ERTMS) diegimo planą, įgyvendinimą bei veiksmingą regioninį geležinkelių sektoriaus bendradarbiavimą tarpvalstybiniu lygmeniu. |
| Komisija yra tinklo narė. Ji koordinuoja ir remia tinklo veiklą ir, prireikus, jo nariams teikia rekomendacijas. Ji užtikrina aktyvų atitinkamų infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą. | Komisija yra tinklo narė. Ji koordinuoja ir remia tinklo veiklą ir, prireikus, jo nariams teikia rekomendacijas. Ji užtikrina aktyvų atitinkamų infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą. Ne rečiau kaip kas dvejus metus ji teikia ataskaitas apie šio tinklo pažangą Regionų komitetui ir 57 straipsnyje numatytam reguliavimo institucijų tinklui. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos infrastruktūros valdytojų tinklas

Europos infrastruktūros valdytojų tinklas

Europos infrastruktūros valdytojų tinklas

Europos infrastruktūros valdytojų tinklas

1.   Valstybės narės užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai dalyvautų tinklo veikloje ir bendradarbiautų tinkle siekdami plėtoti Sąjungos geležinkelių infrastruktūrą ir, visų pirma, siekdami užtikrinti savalaikį ir efektyvų transeuropinio transporto tinklo, įskaitant pagrindinius tinklo koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pagal Reglamentą (ES) Nr. 913/2010[11] ir Sprendime 2012/88/ES[12] nustatytą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. santrumpa ERTMS) diegimo planą, įgyvendinimą.

1.   Dvejus metus nuo šios direktyvos įgyvendinimo vValstybės narės reikalauja
  užtikrina, kad infrastruktūros valdytojai dalyvautų tinklo veikloje ir bendradarbiautų tinkle siekdami plėtoti Sąjungos geležinkelių infrastruktūrą ir, visų pirma, siekdami užtikrinti savalaikį ir efektyvų transeuropinio transporto tinklo, įskaitant pagrindinius tinklo koridorius, krovinių vežimo geležinkeliais koridorius pagal Reglamentą (ES) Nr. 913/2010[11] ir Sprendime 2012/88/ES[12] nustatytą Europos geležinkelių eismo valdymo sistemos (angl. santrumpa ERTMS) diegimo planą, įgyvendinimą bei veiksmingą regioninį geležinkelių sektoriaus bendradarbiavimą tarpvalstybiniu lygmeniu.

Dvejus metus nuo šios direktyvos įgyvendinimo

V

reikalauja

užtikrina

bei veiksmingą regioninį geležinkelių sektoriaus bendradarbiavimą tarpvalstybiniu lygmeniu

Komisija yra tinklo narė. Ji koordinuoja ir remia tinklo veiklą ir, prireikus, jo nariams teikia rekomendacijas. Ji užtikrina aktyvų atitinkamų infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą.

Komisija yra tinklo narė. Ji koordinuoja ir remia tinklo veiklą ir, prireikus, jo nariams teikia rekomendacijas. Ji užtikrina aktyvų atitinkamų infrastruktūros valdytojų bendradarbiavimą. Ne rečiau kaip kas dvejus metus ji teikia ataskaitas apie šio tinklo pažangą Regionų komitetui ir 57 straipsnyje numatytam reguliavimo institucijų tinklui.

Ne rečiau kaip kas dvejus metus ji teikia ataskaitas apie šio tinklo pažangą Regionų komitetui ir 57 straipsnyje numatytam reguliavimo institucijų tinklui.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Europos infrastruktūros valdytojų tinklas – tai galimybė tinkamu lygmeniu spręsti tarpvalstybines veiklos problemas. Vietos valdžios institucijos turėtų būti kviečiamos dalyvauti šio tinklo veikloje. Lygiai taip pat reguliavimo institucijų tinklas turi būti informuojamas apie infrastruktūros valdytojų tinklo pažangą.

25   pakeitimas

25

pakeitimas

COM (2013) 29 final

Naujas straipsnis po 7e straipsnio

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Infrastruktūros valdytojas iš savo darbuotojų paskiria atstovą, atsakingą už ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Šis atstovas privalo gebėti infrastruktūros valdytojo vardu per penkias dienas atsakyti į bet kurį vietos ar regionų valdžios institucijos klausimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Infrastruktūros valdytojas iš savo darbuotojų paskiria atstovą, atsakingą už ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Šis atstovas privalo gebėti infrastruktūros valdytojo vardu per penkias dienas atsakyti į bet kurį vietos ar regionų valdžios institucijos klausimą.

Infrastruktūros valdytojas iš savo darbuotojų paskiria atstovą, atsakingą už ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis. Šis atstovas privalo gebėti infrastruktūros valdytojo vardu per penkias dienas atsakyti į bet kurį vietos ar regionų valdžios institucijos klausimą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Infrastruktūros valdytojų gebėjimų stiprinimas turi būti neatsiejamas nuo didesnės atsakomybės tarptautiniu lygmeniu veikiant per infrastruktūros valdytojų tinklą, taip pat vietos lygmeniu. Dirbdamas vieno langelio principu vietos ir regionų valdžios institucijų kontaktinis asmuo turi gebėti greitai atsakyti į jam užduodamus klausimus.

26   pakeitimas

26

pakeitimas

COM (2013) 29 final

10 straipsnis. Nauja dalis po 2 dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Siekiant užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie geležinkelio stočių, stočių ir jų peronų valdytojai operatoriams ir visiems kandidatams suteikia galimybę naudotis internetine skundų forma. Reguliavimo institucijos ir susijusios kompetentingos valdžios institucijos kasmet gauna šių skundų ataskaitą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekiant užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie geležinkelio stočių, stočių ir jų peronų valdytojai operatoriams ir visiems kandidatams suteikia galimybę naudotis internetine skundų forma. Reguliavimo institucijos ir susijusios kompetentingos valdžios institucijos kasmet gauna šių skundų ataskaitą.

Siekiant užtikrinti nediskriminacinę prieigą prie geležinkelio stočių, stočių ir jų peronų valdytojai operatoriams ir visiems kandidatams suteikia galimybę naudotis internetine skundų forma. Reguliavimo institucijos ir susijusios kompetentingos valdžios institucijos kasmet gauna šių skundų ataskaitą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turi būti numatyta galimybė nediskriminacinę prieigą vertinti reguliariai, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios suinteresuotos, kad naudotojams būtų suteiktos kokybiškos transporto paslaugos.

27   pakeitimas

27

pakeitimas

COM (2013) 29 final

11 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, siekdama (-os) nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per mėnesį nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą pateikimo: | 55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, siekdama (-os) nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per mėnesį
  du mėnesius nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą pateikimo: |
| a) | kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, siekdama (-os) nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per mėnesį nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą pateikimo:

55 straipsnyje nurodyta atitinkama reguliavimo institucija ar institucijos, siekdama (-os) nustatyti, ar kiltų pavojus viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai, atlieka objektyvią ekonominę analizę ir savo sprendimą grindžia iš anksto nustatytais kriterijais. Šią padėtį jos įvertina gavusios vieno iš toliau nurodytų subjektų prašymą, kuris pateikiamas per mėnesį
  du mėnesius nuo 38 straipsnio 4 dalyje nurodyto informacijos apie ketinamą teikti keleivių vežimo paslaugą pateikimo:

mėnesį

du mėnesius

a)

kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį;

| a) | kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį; |
| --- | --- |

a)

kompetentingos valdžios institucijos arba kompetentingų valdžios institucijų, sudariusių viešųjų paslaugų sutartį;

| b) | kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį;

| b) | kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį; |
| --- | --- |

b)

kitos suinteresuotos kompetentingos valdžios institucijos, turinčios teisę apriboti prieigą pagal šį straipsnį;

| c) | infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros valdytojas;

| c) | infrastruktūros valdytojas; |
| --- | --- |

c)

infrastruktūros valdytojas;

| d) | geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį. |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį.

| d) | geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį. |
| --- | --- |

d)

geležinkelio įmonės, vykdančios viešųjų paslaugų sutartį.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vieno mėnesio terminas pernelyg trumpas pareikšti prieštaravimams dėl naujos transporto paslaugos, kuri kelia pavojų viešųjų paslaugų sutarties ekonominei pusiausvyrai.

28   pakeitimas

28

pakeitimas

COM (2013) 29 final

13a straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos | Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos |
| 1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007[13] ir Direktyvos 2010/40/ES[14], valstybės narės gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba gali nuspręsti įgalioti kompetentingas valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Jei tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija. | 1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007[13] ir Direktyvos 2010/40/ES[14], valstybės narės gali reikalauti reikalauja, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba gali nuspręsti įgalioti kompetentingas valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Jei Kai tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija. |
| | Vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų kolegija yra šio juridinio subjekto ar asociacijos dalis ir visapusiškai dalyvauja priimant sprendimus. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos

Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos

Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos

Bendros informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemos

1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007[13] ir Direktyvos 2010/40/ES[14], valstybės narės gali reikalauti, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba gali nuspręsti įgalioti kompetentingas valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Jei tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija.

1.   Nepažeisdamos Reglamento (EB) Nr. 1371/2007[13] ir Direktyvos 2010/40/ES[14], valstybės narės gali reikalauti reikalauja, kad geležinkelio įmonės, teikiančios keleivių vežimo valstybės viduje paslaugas, dalyvautų bendroje informacijos teikimo ir integruotojo bilietų pardavimo sistemoje, kurioje platintų bilietus, tęstinės kelionės bilietus ir teiktų rezervavimo paslaugas, arba gali nuspręsti įgalioti kompetentingas valdžios institucijas sukurti tokią sistemą. Jei Kai tokia sistema sukuriama, valstybės narės užtikrina, kad dėl jos neatsirastų rinkos iškraipymų ar geležinkelio įmonių diskriminacijos ir kad ją valdytų viešasis ar privatusis juridinis asmuo arba visų geležinkelio įmonių, teikiančių keleivių vežimo paslaugas, asociacija.

gali reikalauti

Jei

Vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų kolegija yra šio juridinio subjekto ar asociacijos dalis ir visapusiškai dalyvauja priimant sprendimus.

Vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų kolegija yra šio juridinio subjekto ar asociacijos dalis ir visapusiškai dalyvauja priimant sprendimus.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šis straipsnis yra teisinis pagrindas siekiant konkurencingoje rinkoje įgyvendinti regionų tikslą suderinti bilietų pardavimo sistemas. Jis suteikia galimybę spręsti įvairias iškilusias bilietų pardavimo sistemų problemas geležinkelio stotyse, kurias valdo rinkoje įsitvirtinęs geležinkelių operatorius.

Nacionaliniu lygmeniu paslaugas teikiančioms įmonėms reikalavimas dalyvauti nacionalinėse informacijos teikimo sistemose turėtų būti privalomas, nes susijusių paslaugų vystymas yra vienas svarbiausių veiksnių didinant kolektyvinio transporto, visų pirma geležinkelių, patrauklumą. Todėl vietos valdžios institucijos turėtų dalyvauti sistemos valdymo organų veikloje.

29   pakeitimas

29

pakeitimas

COM (2013) 29 final

59 straipsnis. Nauja dalis po 3 dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vertikaliosios integracijos įmonėms, valdančioms mažesnę negu 150 km infrastruktūrą ar teikiančioms tik vietos geležinkelių transporto paslaugas, netaikomos 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos, kai šios paslaugos susijusios su pagalbiniu jūrų ir vidaus vandenų uostų infrastruktūros valdymu, nepažeidžiant šios direktyvos 13 straipsnio 3 dalies ir maršrutinio krovinių vežimo, vadinamojo „short-liner“, nuostatų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Vertikaliosios integracijos įmonėms, valdančioms mažesnę negu 150 km infrastruktūrą ar teikiančioms tik vietos geležinkelių transporto paslaugas, netaikomos 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos, kai šios paslaugos susijusios su pagalbiniu jūrų ir vidaus vandenų uostų infrastruktūros valdymu, nepažeidžiant šios direktyvos 13 straipsnio 3 dalies ir maršrutinio krovinių vežimo, vadinamojo „short-liner“, nuostatų.

Vertikaliosios integracijos įmonėms, valdančioms mažesnę negu 150 km infrastruktūrą ar teikiančioms tik vietos geležinkelių transporto paslaugas, netaikomos 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos, kai šios paslaugos susijusios su pagalbiniu jūrų ir vidaus vandenų uostų infrastruktūros valdymu, nepažeidžiant šios direktyvos 13 straipsnio 3 dalies ir maršrutinio krovinių vežimo, vadinamojo „short-liner

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu siekiama, kad 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos nebebūtų taikomos nedideliems geležinkelių tinklams ir vietos veiklai, kuri padeda tenkinti nedidelius vietos poreikius. Taip pat primenama nediskriminacinė prieiga prie paslaugoms reikalingos įrangos.

30   pakeitimas

30

pakeitimas

COM (2013) 29 final

59 straipsnis. Nauja dalis po 3 dalies

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Vertikaliosios integracijos įmonėms, valdančioms šios direktyvos 32 straipsnio 3 dalyje minimus konkrečius investicinius projektus, ir kurios vykdo veiklą tiesioginės kitų transporto rūšių konkurencijos sąlygomis, netaikomos 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos.; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Vertikaliosios integracijos įmonėms, valdančioms šios direktyvos 32 straipsnio 3 dalyje minimus konkrečius investicinius projektus, ir kurios vykdo veiklą tiesioginės kitų transporto rūšių konkurencijos sąlygomis, netaikomos 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos.;

Vertikaliosios integracijos įmonėms, valdančioms šios direktyvos 32 straipsnio 3 dalyje minimus konkrečius investicinius projektus, ir kurios vykdo veiklą tiesioginės kitų transporto rūšių konkurencijos sąlygomis, netaikomos 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos.;

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Šiuo pakeitimu, atsižvelgiant į kitas Direktyvos 2012/34/ES nuostatas, siekiama, kad 7 ir 7a–7c straipsnių nuostatos nebebūtų taikomos ypatingiems „konkrečių investicinių projektų“ atvejams, iš kurių pelno galima tikėtis tik po daugelio metų.

31   pakeitimas

31

pakeitimas

COM (2013) 27 final

29 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| (29) | siekiant veiksmingai užtikrinti agentūros funkcijų įgyvendinimą, valstybės narės ir Komisija turėtų būti atstovaujamos valdančiojoje taryboje, turinčioje reikiamus įgaliojimus, įskaitant biudžeto sudarymo ir metinių bei daugiamečių darbo programų patvirtinimo; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

(29)

siekiant veiksmingai užtikrinti agentūros funkcijų įgyvendinimą, valstybės narės ir Komisija turėtų būti atstovaujamos valdančiojoje taryboje, turinčioje reikiamus įgaliojimus, įskaitant biudžeto sudarymo ir metinių bei daugiamečių darbo programų patvirtinimo;

| (29) | siekiant veiksmingai užtikrinti agentūros funkcijų įgyvendinimą, valstybės narės ir Komisija turėtų būti atstovaujamos valdančiojoje taryboje, turinčioje reikiamus įgaliojimus, įskaitant biudžeto sudarymo ir metinių bei daugiamečių darbo programų patvirtinimo; šiais klausimais turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu ir atstovaujamosiomis organizacijomis. |
| --- | --- |

(29)

siekiant veiksmingai užtikrinti agentūros funkcijų įgyvendinimą, valstybės narės ir Komisija turėtų būti atstovaujamos valdančiojoje taryboje, turinčioje reikiamus įgaliojimus, įskaitant biudžeto sudarymo ir metinių bei daugiamečių darbo programų patvirtinimo; šiais klausimais turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu ir atstovaujamosiomis organizacijomis.

šiais klausimais turi būti konsultuojamasi su Regionų komitetu ir atstovaujamosiomis organizacijomis

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Su geležinkelių sektoriaus atstovaujamųjų organizacijų tinklu ir Regionų komitetu turėtų būti konsultuojamasi įgyvendinant metinę ir daugiametę ERA darbo programą, kadangi ir minėtam tinklui, ir Regionų komitetui aktualūs ERA darbo rezultatai ir prioritetai.

32   pakeitimas

32

pakeitimas

COM (2013) 27 final

35 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | Pakeitimas |
| --- | --- |
| Už 2 dalies c ir d punktuose nurodytų licencijų ir sertifikatų išdavimą atsakingos nacionalinės institucijos per vieną mėnesį praneša agentūrai apie kiekvieną sprendimą išduoti, atnaujinti, pakeisti ar panaikinti tas licencijas ir sertifikatus. | Už 2 dalies c ir d punktuose nurodytų licencijų ir sertifikatų išdavimą atsakingos nacionalinės institucijos per vieną mėnesį praneša agentūrai apie kiekvieną sprendimą išduoti, atnaujinti, pakeisti, atsisakyti išduoti ar panaikinti tas licencijas ir sertifikatus pateikdamos motyvuotą sprendimo paaiškinimą. Agentūra per mėnesį išklauso suinteresuotąsias šalis ir patvirtina arba atšaukia sprendimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

Pakeitimas

Už 2 dalies c ir d punktuose nurodytų licencijų ir sertifikatų išdavimą atsakingos nacionalinės institucijos per vieną mėnesį praneša agentūrai apie kiekvieną sprendimą išduoti, atnaujinti, pakeisti ar panaikinti tas licencijas ir sertifikatus.

Už 2 dalies c ir d punktuose nurodytų licencijų ir sertifikatų išdavimą atsakingos nacionalinės institucijos per vieną mėnesį praneša agentūrai apie kiekvieną sprendimą išduoti, atnaujinti, pakeisti, atsisakyti išduoti ar panaikinti tas licencijas ir sertifikatus pateikdamos motyvuotą sprendimo paaiškinimą. Agentūra per mėnesį išklauso suinteresuotąsias šalis ir patvirtina arba atšaukia sprendimą.

Už 2 dalies c ir d punktuose nurodytų licencijų ir sertifikatų išdavimą atsakingos nacionalinės institucijos per vieną mėnesį praneša agentūrai apie kiekvieną sprendimą išduoti, atnaujinti, pakeisti, atsisakyti išduoti ar panaikinti tas licencijas ir sertifikatus pateikdamos motyvuotą sprendimo paaiškinimą. Agentūra per mėnesį išklauso suinteresuotąsias šalis ir patvirtina arba atšaukia sprendimą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Norima, kad nacionalinės institucijos nepritruktų priemonių apskųsti priimtus sprendimus prieš kreipdamosi į Europos Sąjungos Teisingumo Teismą. Tuo tikslu Europos geležinkelio agentūra turėtų dalyvauti patvirtinant ar atšaukiant su bendros Europos geležinkelių erdvės principais nederančius nacionalinius sprendimus.

33   pakeitimas

33

pakeitimas

COM (2013) 27 final

48 straipsnio 5 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 5.   Valdančioji taryba iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. taip pat priima ir atnaujina strateginę daugiametę darbo programą. Ji atsižvelgia į Komisijos nuomonę. Dėl projekto konsultuojamasi su Europos Parlamentu ir 34 straipsnyje nurodytais tinklais. Priimta daugiametė darbo programa persiunčiama valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir 34 straipsnyje nurodytiems tinklams. | 5.   Valdančioji taryba iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. taip pat priima ir atnaujina strateginę daugiametę darbo programą. Ji atsižvelgia į Komisijos nuomonę. Dėl projekto konsultuojamasi su Europos Parlamentu, Regionų komitetu ir 34 straipsnyje nurodytais tinklais. Priimta daugiametė darbo programa persiunčiama valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir 34 straipsnyje nurodytiems tinklams. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

5.   Valdančioji taryba iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. taip pat priima ir atnaujina strateginę daugiametę darbo programą. Ji atsižvelgia į Komisijos nuomonę. Dėl projekto konsultuojamasi su Europos Parlamentu ir 34 straipsnyje nurodytais tinklais. Priimta daugiametė darbo programa persiunčiama valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai ir 34 straipsnyje nurodytiems tinklams.

5.   Valdančioji taryba iki kiekvienų metų lapkričio 30 d. taip pat priima ir atnaujina strateginę daugiametę darbo programą. Ji atsižvelgia į Komisijos nuomonę. Dėl projekto konsultuojamasi su Europos Parlamentu, Regionų komitetu ir 34 straipsnyje nurodytais tinklais. Priimta daugiametė darbo programa persiunčiama valstybėms narėms, Europos Parlamentui, Tarybai, Komisijai, Regionų komitetui ir 34 straipsnyje nurodytiems tinklams.

Regionų komitetu

Regionų komitetui

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Įgyvendinant daugiametę ERA darbo programą turėtų būti konsultuojamasi ir su Regionų komitetu, kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos prisideda prie riedmenų finansavimo ir yra tiesiogiai suinteresuotos sąveikos ir saugos gerinimu.

34   pakeitimas

34

pakeitimas

COM (2013) 27 final

54 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Agentūros priimti sprendimai gali būti apskundžiami apeliacinei tarybai laikantis 12, 16, 17 ir 18 straipsnių. | 1.   Agentūros priimti sprendimai arba nereagavimas per nustatytą laikotarpį gali būti apskundžiami apeliacinei tarybai laikantis 12, 16, 17 ir 18 straipsnių. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Agentūros priimti sprendimai gali būti apskundžiami apeliacinei tarybai laikantis 12, 16, 17 ir 18 straipsnių.

1.   Agentūros priimti sprendimai arba nereagavimas per nustatytą laikotarpį gali būti apskundžiami apeliacinei tarybai laikantis 12, 16, 17 ir 18 straipsnių.

arba nereagavimas per nustatytą laikotarpį

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Turi būti numatyta galimybė kreiptis į apeliacinę tarybą tais atvejais, kai agentūra nereaguoja ar nepriima sprendimų per nustatytą terminą.

35   pakeitimas

35

pakeitimas

COM (2013) 27 final

56 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Tirdama skundą, apeliacinė valdyba veikia operatyviai. Laikydamasi nustatytų terminų, ji kviečia apeliacinio proceso šalis per atitinkamus terminus pareikšti pastabas dėl jos ar kitų apeliacinio proceso šalių pranešimų tiek kartų, kiek reikia. Apeliacinio proceso šalys turi teisę teikti žodinius paaiškinimus. | 1.   Tirdama skundą, apeliacinė valdyba veikia operatyviai. Laikydamasi nustatytų terminų, ji kviečia apeliacinio proceso šalis per atitinkamus terminus pareikšti pastabas dėl jos ar kitų apeliacinio proceso šalių pranešimų tiek kartų, kiek reikia. Apeliacinio proceso šalys turi teisę teikti žodinius paaiškinimus. |
| | Apeliacinė valdyba išnagrinės visus skundus, konkrečiais atvejais paprašys pateikti susijusios informacijos ir per mėnesį nuo skundo gavimo pradės konsultacijas su atitinkamomis šalimis. Ji turės pateikti nuomonę dėl kiekvieno skundo ir imtis būtinų priemonių padėčiai ištaisyti. Per iš anksto nustatytą pagrįstą laikotarpį (bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo visos susijusios informacijos gavimo) ji argumentuotai informuos atitinkamas šalis apie savo sprendimą. Nesulaukus atsakymo iš agentūros per nustatytą terminą, apeliacinė valdyba gali įpareigoti agentūrą imtis veiksmų ir prireikus jai taikyti finansinę baudą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Tirdama skundą, apeliacinė valdyba veikia operatyviai. Laikydamasi nustatytų terminų, ji kviečia apeliacinio proceso šalis per atitinkamus terminus pareikšti pastabas dėl jos ar kitų apeliacinio proceso šalių pranešimų tiek kartų, kiek reikia. Apeliacinio proceso šalys turi teisę teikti žodinius paaiškinimus.

1.   Tirdama skundą, apeliacinė valdyba veikia operatyviai. Laikydamasi nustatytų terminų, ji kviečia apeliacinio proceso šalis per atitinkamus terminus pareikšti pastabas dėl jos ar kitų apeliacinio proceso šalių pranešimų tiek kartų, kiek reikia. Apeliacinio proceso šalys turi teisę teikti žodinius paaiškinimus.

Apeliacinė valdyba išnagrinės visus skundus, konkrečiais atvejais paprašys pateikti susijusios informacijos ir per mėnesį nuo skundo gavimo pradės konsultacijas su atitinkamomis šalimis. Ji turės pateikti nuomonę dėl kiekvieno skundo ir imtis būtinų priemonių padėčiai ištaisyti. Per iš anksto nustatytą pagrįstą laikotarpį (bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo visos susijusios informacijos gavimo) ji argumentuotai informuos atitinkamas šalis apie savo sprendimą. Nesulaukus atsakymo iš agentūros per nustatytą terminą, apeliacinė valdyba gali įpareigoti agentūrą imtis veiksmų ir prireikus jai taikyti finansinę baudą.

Apeliacinė valdyba išnagrinės visus skundus, konkrečiais atvejais paprašys pateikti susijusios informacijos ir per mėnesį nuo skundo gavimo pradės konsultacijas su atitinkamomis šalimis. Ji turės pateikti nuomonę dėl kiekvieno skundo ir imtis būtinų priemonių padėčiai ištaisyti. Per iš anksto nustatytą pagrįstą laikotarpį (bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per du mėnesius nuo visos susijusios informacijos gavimo) ji argumentuotai informuos atitinkamas šalis apie savo sprendimą. Nesulaukus atsakymo iš agentūros per nustatytą terminą, apeliacinė valdyba gali įpareigoti agentūrą imtis veiksmų ir prireikus jai taikyti finansinę baudą.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Svarbu patikslinti nagrinėjant gautus skundus apeliacinės valdybos taikomą procedūrą ir terminus (pavyzdžiui, reikėtų apibrėžti, kuri data yra laikoma prašymo gavimo data, kad procedūrai prasidėjus būtų galima apskaičiuoti terminą).

Apeliacinei valdybai reikėtų suteikti konkrečių įgaliojimų, kad būtų galima taikyti jos sprendimus, pavyzdžiui, įpareigojimą imtis veiksmų ar finansinių nuobaudų (baudų), ypač kai agentūra nesilaiko terminų.

36   pakeitimas

36

pakeitimas

COM (2013) 27 final

Naujas straipsnis po 77 straipsnio

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 1.   Agentūra priima sprendimus vadovaudamasi 12, 16, 17 ir 18 straipsniais praėjus [dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo]. Iki tos dienos valstybės narės toliau įgyvendina taikomus teisės aktus ir taisykles.


  2.   Per papildomą 42 mėnesių pereinamąjį laikotarpį nuo 1 dalyje numatytos datos valstybės narės toliau išduoda sertifikatus ir leidimus nukrypstant nuo 12, 16, 17 ir 18 straipsnių nuostatų, vadovaujantis taisyklėse dėl jų įgyvendinimo pagal 75 straipsnį Komisijos numatytomis sąlygomis. Prieš paskelbdama sprendimus agentūra turi įvertinti, ar:







  — | tai sumažins geležinkelių saugos lygį ir (arba) |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Agentūra priima sprendimus vadovaudamasi 12, 16, 17 ir 18 straipsniais praėjus [dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo]. Iki tos dienos valstybės narės toliau įgyvendina taikomus teisės aktus ir taisykles.

1.

Agentūra priima sprendimus vadovaudamasi 12, 16, 17 ir 18 straipsniais praėjus [dvejiems metams nuo šio reglamento įsigaliojimo]. Iki tos dienos valstybės narės toliau įgyvendina taikomus teisės aktus ir taisykles.

2.   Per papildomą 42 mėnesių pereinamąjį laikotarpį nuo 1 dalyje numatytos datos valstybės narės toliau išduoda sertifikatus ir leidimus nukrypstant nuo 12, 16, 17 ir 18 straipsnių nuostatų, vadovaujantis taisyklėse dėl jų įgyvendinimo pagal 75 straipsnį Komisijos numatytomis sąlygomis. Prieš paskelbdama sprendimus agentūra turi įvertinti, ar:

2.

Per papildomą 42 mėnesių pereinamąjį laikotarpį nuo 1 dalyje numatytos datos valstybės narės toliau išduoda sertifikatus ir leidimus nukrypstant nuo 12, 16, 17 ir 18 straipsnių nuostatų, vadovaujantis taisyklėse dėl jų įgyvendinimo pagal 75 straipsnį Komisijos numatytomis sąlygomis. Prieš paskelbdama sprendimus agentūra turi įvertinti, ar:

—

tai sumažins geležinkelių saugos lygį ir (arba)

tai sumažins geležinkelių saugos lygį ir (arba)

| — | tai bus savavališka diskriminacija ar pernelyg didelis geležinkelio transporto paslaugų ribojimas. |
| --- | --- |

—

tai bus savavališka diskriminacija ar pernelyg didelis geležinkelio transporto paslaugų ribojimas.

tai bus savavališka diskriminacija ar pernelyg didelis geležinkelio transporto paslaugų ribojimas.

Agentūra gali paprašyti susijusių nacionalinių saugos institucijų iš dalies pakeisti sprendimą, suspenduoti jo taikymą ar jį atšaukti. Jeigu nacionalinė saugos institucija atsisako imtis veiksmų, agentūra gali prašymą pateikti Komisijai ir 75 straipsnyje minimam komitetui.

Agentūra gali paprašyti susijusių nacionalinių saugos institucijų iš dalies pakeisti sprendimą, suspenduoti jo taikymą ar jį atšaukti. Jeigu nacionalinė saugos institucija atsisako imtis veiksmų, agentūra gali prašymą pateikti Komisijai ir 75 straipsnyje minimam komitetui.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Vadovaujantis Europos aviacijos saugos agentūros (EASA) pereinamojo laikotarpio modeliu dėl atsakomybės lėktuvų atitikties klausimais Europos geležinkelio agentūrai taip pat reikėtų numatyti panašų mechanizmą, kad būtų galima pamažu įdarbinti papildomų darbuotojų ir juos apmokyti.

37   pakeitimas

37

pakeitimas

COM (2013) 30 final

I priedo 4.2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | 3.   
  Sąnaudų kontrolė



  Atliekant siūlomų priemonių naudingumo analizę, be kita ko, atsižvelgiama į:







  — | siūlomos priemonės sąnaudas, |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.   
  Sąnaudų kontrolė

3.

Sąnaudų kontrolė

Atliekant siūlomų priemonių naudingumo analizę, be kita ko, atsižvelgiama į:

Atliekant siūlomų priemonių naudingumo analizę, be kita ko, atsižvelgiama į:

—

siūlomos priemonės sąnaudas,

siūlomos priemonės sąnaudas

| — | taikymo srities išplėtimo įtraukiant konkrečias tinklų ir transporto priemonių subkategorijas, naudą sąveikai, |
| --- | --- |

—

taikymo srities išplėtimo įtraukiant konkrečias tinklų ir transporto priemonių subkategorijas, naudą sąveikai,

taikymo srities išplėtimo įtraukiant konkrečias tinklų ir transporto priemonių subkategorijas, naudą sąveikai

| — | kapitalo išlaidų ir mokesčių sumažinimą dėl masto ekonomijos ir geresnio transporto priemonių išnaudojimo, |
| --- | --- |

—

kapitalo išlaidų ir mokesčių sumažinimą dėl masto ekonomijos ir geresnio transporto priemonių išnaudojimo,

kapitalo išlaidų ir mokesčių sumažinimą dėl masto ekonomijos ir geresnio transporto priemonių išnaudojimo

| — | investicijų ir techninės priežiūros / eksploatavimo išlaidų sumažinimą dėl padidėjusios konkurencijos tarp gamintojų ir techninės priežiūros įmonių, |
| --- | --- |

—

investicijų ir techninės priežiūros / eksploatavimo išlaidų sumažinimą dėl padidėjusios konkurencijos tarp gamintojų ir techninės priežiūros įmonių,

investicijų ir techninės priežiūros / eksploatavimo išlaidų sumažinimą dėl padidėjusios konkurencijos tarp gamintojų ir techninės priežiūros įmonių

| — | naudą aplinkai dėl geležinkelių sistemos techninio pagerinimo, |
| --- | --- |

—

naudą aplinkai dėl geležinkelių sistemos techninio pagerinimo,

naudą aplinkai dėl geležinkelių sistemos techninio pagerinimo

| — | eksploatavimo saugos padidėjimą. |
| --- | --- |

—

eksploatavimo saugos padidėjimą.

eksploatavimo saugos padidėjimą.

Be to, įvertinimas nurodys numatomą poveikį visiems susijusiems operatoriams ir ekonomikos veikėjams, įskaitant ir vietos ir regionų valdžios institucijas.

Be to, įvertinimas nurodys numatomą poveikį visiems susijusiems operatoriams ir ekonomikos veikėjams, įskaitant ir vietos ir regionų valdžios institucijas.

Paaiškinimas

Paaiškinimas

Reikėtų grąžinti šį dabartinės direktyvos straipsnį (I priedo 4.2 dalis), kad būtų atliekamas visų numatomų techninių sprendimų, visų techninių sąveikos specifikacijų ekonominio naudingumo vertinimas siekiant perspektyviausių sprendimų įgyvendinimo, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijų labui.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/116

---

Regionų komiteto nuomonė. Transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairės

2013/C 356/17

REGIONŲ KOMITETAS

| — | atkreipia dėmesį į Europos Komisijos (Komisijos) iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių ir pabrėžia, kad visos šiame dokumente nurodytos prioritetinės sritys – spartaus ryšio tinklai, tarpvalstybinės viešosios paslaugos, prieiga prie daugkartinio naudojimo viešojo sektoriaus informacijos ir įvairiomis kalbomis teikiamų paslaugų, saugesnio interneto paslaugų infrastruktūra – yra sritys, kuriose miestai ir regionai vienu metu yra ir suinteresuotieji subjektai, ir paslaugų teikėjai, ir paslaugų gavėjai; |
| --- | --- |

—

atkreipia dėmesį į Europos Komisijos (Komisijos) iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių ir pabrėžia, kad visos šiame dokumente nurodytos prioritetinės sritys – spartaus ryšio tinklai, tarpvalstybinės viešosios paslaugos, prieiga prie daugkartinio naudojimo viešojo sektoriaus informacijos ir įvairiomis kalbomis teikiamų paslaugų, saugesnio interneto paslaugų infrastruktūra – yra sritys, kuriose miestai ir regionai vienu metu yra ir suinteresuotieji subjektai, ir paslaugų teikėjai, ir paslaugų gavėjai;

| — | pabrėžia svarbų transeuropinių telekomunikacijų tinklų vaidmenį siekiant komercinių ir nekomercinių tikslų. Be to, svarbu investuoti į mokslinius tyrimus, skirtus tam tikroms veiklos rūšims paremti ir ateityje pritaikomiems sprendimams sukurti, siekiant padidinti telekomunikacijų sektoriaus vertę; |
| --- | --- |

—

pabrėžia svarbų transeuropinių telekomunikacijų tinklų vaidmenį siekiant komercinių ir nekomercinių tikslų. Be to, svarbu investuoti į mokslinius tyrimus, skirtus tam tikroms veiklos rūšims paremti ir ateityje pritaikomiems sprendimams sukurti, siekiant padidinti telekomunikacijų sektoriaus vertę;

| — | siūlo išnaudoti visas Europos galimybes, susijusias su IRT paslaugų plėtojimu viešajame ir privačiajame sektoriuose, ir panaudoti IRT gerinant vietos ir regionų valdžios institucijų paslaugas įvairiose srityse, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, švietimo, viešųjų pirkimų, saugumo ir socialinių paslaugų, taip pat kitas priemones, kurios padėtų minėtoms institucijoms sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

—

siūlo išnaudoti visas Europos galimybes, susijusias su IRT paslaugų plėtojimu viešajame ir privačiajame sektoriuose, ir panaudoti IRT gerinant vietos ir regionų valdžios institucijų paslaugas įvairiose srityse, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, švietimo, viešųjų pirkimų, saugumo ir socialinių paslaugų, taip pat kitas priemones, kurios padėtų minėtoms institucijoms sprendimų priėmimo procese;

| — | pabrėžia, kad labai svarbu skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į abipusiai naudingą partnerystę, skirtą kaimo ir mažo gyventojų tankumo vietovėms, taip pat su socialinėmis ir ekonominėmis problemomis susiduriančioms miesto vietovėms, ir atkreipia dėmesį į valdžios administracijos, visuomenės saugumo, vietos švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigų plačiajuosčio ryšio prieigos koordinavimą. |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad labai svarbu skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į abipusiai naudingą partnerystę, skirtą kaimo ir mažo gyventojų tankumo vietovėms, taip pat su socialinėmis ir ekonominėmis problemomis susiduriančioms miesto vietovėms, ir atkreipia dėmesį į valdžios administracijos, visuomenės saugumo, vietos švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigų plačiajuosčio ryšio prieigos koordinavimą.

| Pranešėjas | Alin Adrian NICA (RO / LDAE), Dudešti Noi meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB,
  COM(2013) 329 final |

Pranešėjas

Alin Adrian NICA (RO / LDAE), Dudešti Noi meras

Pamatinis dokumentas

Pakeistas pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių, kuriuo panaikinamas Sprendimas Nr. 1336/97/EB,

COM(2013) 329 final

I.   REGIONŲ KOMITETO POŽIŪRIS

REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | atkreipia dėmesį į Europos Komisijos (Komisijos) iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių ir pabrėžia, kad visos šiame dokumente nurodytos prioritetinės sritys – spartaus ryšio tinklai, tarpvalstybinės viešosios paslaugos, prieiga prie daugkartinio naudojimo viešojo sektoriaus informacijos ir įvairiomis kalbomis teikiamų paslaugų, saugesnio interneto paslaugų infrastruktūra – yra sritys, kuriose miestai ir regionai vienu metu yra ir suinteresuotieji subjektai, ir paslaugų teikėjai, ir paslaugų gavėjai; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į Europos Komisijos (Komisijos) iš dalies pakeistą pasiūlymą dėl reglamento dėl transeuropinių telekomunikacijų tinklų gairių ir pabrėžia, kad visos šiame dokumente nurodytos prioritetinės sritys – spartaus ryšio tinklai, tarpvalstybinės viešosios paslaugos, prieiga prie daugkartinio naudojimo viešojo sektoriaus informacijos ir įvairiomis kalbomis teikiamų paslaugų, saugesnio interneto paslaugų infrastruktūra – yra sritys, kuriose miestai ir regionai vienu metu yra ir suinteresuotieji subjektai, ir paslaugų teikėjai, ir paslaugų gavėjai;

| 2. | pripažįsta, kad svarbu atidžiai peržiūrėti galiojančias europines taisykles, kaip prašo Europos Parlamentas, ir jas priderinti prie dabartinių poreikių; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad svarbu atidžiai peržiūrėti galiojančias europines taisykles, kaip prašo Europos Parlamentas, ir jas priderinti prie dabartinių poreikių;

| 3. | sunerimęs pažymi, kad pastebimai (nuo 9,2 mlrd. EUR iki 1 mlrd. EUR) sumažinamas biudžetas Europos infrastruktūros tinklų priemonės telekomunikacijų daliai, ir pabrėžia, kad dėl to telekomunikacijų tinklai ateityje gali kelti rimtų problemų, susijusių su skaitmeninių paslaugų ir skaitmeninės ekonomikos įgyvendinimu ir plėtra; šiuo požiūriu apgailestauja, kad taupant biudžetą atsisakyta dviejų paslaugų: „transeuropinių didelės spartos pagrindinio tinklo jungčių viešojo administravimo institucijoms“ ir „informacinių ir ryšio technologijų sprendimų pažangiesiems energetikos tinklams kurti ir pažangiosioms energetikos paslaugoms teikti“ – tai nebelaikoma visuotinės svarbos projektais; |
| --- | --- |

3.

sunerimęs pažymi, kad pastebimai (nuo 9,2 mlrd. EUR iki 1 mlrd. EUR) sumažinamas biudžetas Europos infrastruktūros tinklų priemonės telekomunikacijų daliai, ir pabrėžia, kad dėl to telekomunikacijų tinklai ateityje gali kelti rimtų problemų, susijusių su skaitmeninių paslaugų ir skaitmeninės ekonomikos įgyvendinimu ir plėtra; šiuo požiūriu apgailestauja, kad taupant biudžetą atsisakyta dviejų paslaugų: „transeuropinių didelės spartos pagrindinio tinklo jungčių viešojo administravimo institucijoms“ ir „informacinių ir ryšio technologijų sprendimų pažangiesiems energetikos tinklams kurti ir pažangiosioms energetikos paslaugoms teikti“ – tai nebelaikoma visuotinės svarbos projektais;

| 4. | pabrėžia svarbų transeuropinių telekomunikacijų tinklų vaidmenį siekiant komercinių ir nekomercinių tikslų. Be to, svarbu investuoti į mokslinius tyrimus, skirtus tam tikroms veiklos rūšims paremti ir ateityje pritaikomiems sprendimams sukurti, siekiant padidinti telekomunikacijų sektoriaus vertę; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia svarbų transeuropinių telekomunikacijų tinklų vaidmenį siekiant komercinių ir nekomercinių tikslų. Be to, svarbu investuoti į mokslinius tyrimus, skirtus tam tikroms veiklos rūšims paremti ir ateityje pritaikomiems sprendimams sukurti, siekiant padidinti telekomunikacijų sektoriaus vertę;

| 5. | mano, kad šios technologijos gali būti labai naudingos piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms ir galėtų prisidėti prie produktų ir viešųjų paslaugų kokybės gerinimo; |
| --- | --- |

5.

mano, kad šios technologijos gali būti labai naudingos piliečiams, įmonėms ir valdžios institucijoms ir galėtų prisidėti prie produktų ir viešųjų paslaugų kokybės gerinimo;

| 6. | dar kartą patvirtina, kad svarbu investuoti į informacinių ir ryšių technologijų (IRT) mokslinius tyrimus siekiant užtikrinti augimą ir naujų įmonių kūrimą, ir nurodo, kad IRT naudojimas inovacijų srityje padėtų spręsti dideles socialines ir ekonomines problemas; |
| --- | --- |

6.

dar kartą patvirtina, kad svarbu investuoti į informacinių ir ryšių technologijų (IRT) mokslinius tyrimus siekiant užtikrinti augimą ir naujų įmonių kūrimą, ir nurodo, kad IRT naudojimas inovacijų srityje padėtų spręsti dideles socialines ir ekonomines problemas;

| 7. | primena, kad IRT, kurios yra visiems atviros informacinės visuomenės pagrindas, turėtų tenkinti visų visuomenės narių, įskaitant tuos, kuriems gresia socialinė atskirtis, poreikius; |
| --- | --- |

7.

primena, kad IRT, kurios yra visiems atviros informacinės visuomenės pagrindas, turėtų tenkinti visų visuomenės narių, įskaitant tuos, kuriems gresia socialinė atskirtis, poreikius;

| 8. | pabrėžia, kad pasiūlyme vietos ir regionų valdžios institucijas reikėtų laikyti ne tik Europos masto e. paslaugų vartotojomis, bet ir svarbiomis paslaugų teikėjomis; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad pasiūlyme vietos ir regionų valdžios institucijas reikėtų laikyti ne tik Europos masto e. paslaugų vartotojomis, bet ir svarbiomis paslaugų teikėjomis;

| 9. | ragina skatinti privačias investicijas ir investicijas iš kitų nei Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) viešųjų šaltinių, įskaitant aktyvesnį įmonių ir institucijų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko (EIB), dalyvavimą; |
| --- | --- |

9.

ragina skatinti privačias investicijas ir investicijas iš kitų nei Europos infrastruktūros tinklų priemonė (EITP) viešųjų šaltinių, įskaitant aktyvesnį įmonių ir institucijų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko (EIB), dalyvavimą;

| 10. | dar kartą patvirtina sąveikos tarp iniciatyvos „Horizontas 2020“, struktūrinių fondų ir nacionalinių politikos sričių svarbą siekiant platesnių ES tikslų – konkurencingumo ir sanglaudos; |
| --- | --- |

10.

dar kartą patvirtina sąveikos tarp iniciatyvos „Horizontas 2020“, struktūrinių fondų ir nacionalinių politikos sričių svarbą siekiant platesnių ES tikslų – konkurencingumo ir sanglaudos;

| 11. | pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį propaguojant konstruktyvų dialogą su visuomene, sprendžiant visuomenei rūpimus klausimus kartu su piliečiais, taip pat įvairių lygmenų valdžios institucijose ir įstaigose palengvinant IRT vartotojų ir gamintojų bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį propaguojant konstruktyvų dialogą su visuomene, sprendžiant visuomenei rūpimus klausimus kartu su piliečiais, taip pat įvairių lygmenų valdžios institucijose ir įstaigose palengvinant IRT vartotojų ir gamintojų bendradarbiavimą;

| 12. | pažymi, kad regionų ir vietos valdžios institucijų keitimasis geriausia praktika būtų ne tik naudingas, bet ir būtinai turėtų būti įtrauktas į pasiūlymą; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad regionų ir vietos valdžios institucijų keitimasis geriausia praktika būtų ne tik naudingas, bet ir būtinai turėtų būti įtrauktas į pasiūlymą;

II.   REGIONŲ KOMITETO REKOMENDACIJOS

| 13. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas plačiai bendradarbiauti siekiant pagerinti viešojo administravimo institucijų sąveiką ir viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumą; |
| --- | --- |

13.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas plačiai bendradarbiauti siekiant pagerinti viešojo administravimo institucijų sąveiką ir viešųjų paslaugų teikimo veiksmingumą;

| 14. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo sudarant sąlygas tarpvalstybinių paslaugų, tiek fizinių, tiek skaitmeninių, įdiegimui, todėl tvirtina, kad šias institucijas būtina visapusiškai įtraukti į programos valdymą; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo sudarant sąlygas tarpvalstybinių paslaugų, tiek fizinių, tiek skaitmeninių, įdiegimui, todėl tvirtina, kad šias institucijas būtina visapusiškai įtraukti į programos valdymą;

| 15. | pripažįsta, kad ne tik būtina nuolat stebėti konkrečių sektorių konkurencingumą, bet ir svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad ateityje Europos gerovė vis dažniau priklausys nuo keleto sektorių veiklos (1); |
| --- | --- |

15.

pripažįsta, kad ne tik būtina nuolat stebėti konkrečių sektorių konkurencingumą, bet ir svarbu atkreipti dėmesį į tai, kad ateityje Europos gerovė vis dažniau priklausys nuo keleto sektorių veiklos (1);

II.1   
  Plačiajuostis ryšys

| 16. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo padedant visiems vienodomis sąlygomis ir prieinamomis kainomis užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio vietovėse, kuriose to neįmanoma pasiekti rinkos mechanizmais, įgyvendinant projektus, skirtus e. prieinamumo atotrūkiui sumažinti, ir kuriant naujus būdus, kaip viešąsias e. paslaugas pritaikyti prie piliečių poreikių (2); |
| --- | --- |

16.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka svarbus vaidmuo padedant visiems vienodomis sąlygomis ir prieinamomis kainomis užtikrinti prieigą prie plačiajuosčio ryšio vietovėse, kuriose to neįmanoma pasiekti rinkos mechanizmais, įgyvendinant projektus, skirtus e. prieinamumo atotrūkiui sumažinti, ir kuriant naujus būdus, kaip viešąsias e. paslaugas pritaikyti prie piliečių poreikių (2);

| 17. | siūlo išnaudoti visas Europos galimybes, susijusias su IRT paslaugų plėtojimu viešajame ir privačiajame sektoriuose, ir panaudoti IRT gerinant vietos ir regionų valdžios institucijų paslaugas įvairiose srityse, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, švietimo, viešųjų pirkimų, saugumo ir socialinių paslaugų, taip pat kitas priemones, kurios padėtų minėtoms institucijoms sprendimų priėmimo procese; |
| --- | --- |

17.

siūlo išnaudoti visas Europos galimybes, susijusias su IRT paslaugų plėtojimu viešajame ir privačiajame sektoriuose, ir panaudoti IRT gerinant vietos ir regionų valdžios institucijų paslaugas įvairiose srityse, pavyzdžiui, sveikatos priežiūros, švietimo, viešųjų pirkimų, saugumo ir socialinių paslaugų, taip pat kitas priemones, kurios padėtų minėtoms institucijoms sprendimų priėmimo procese;

| 18. | primena, kad ES remiamas vietos ir regionų valdžios institucijų ir IRT srityje dirbančių mažųjų ir vidutinių įmonių bendradarbiavimas viešųjų IRT paslaugų srityje pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės priemonę gali būti puikus pagrindas ugdyti vietos gebėjimus ir skleisti žinias ES mastu (3); |
| --- | --- |

18.

primena, kad ES remiamas vietos ir regionų valdžios institucijų ir IRT srityje dirbančių mažųjų ir vidutinių įmonių bendradarbiavimas viešųjų IRT paslaugų srityje pagal viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės priemonę gali būti puikus pagrindas ugdyti vietos gebėjimus ir skleisti žinias ES mastu (3);

| 19. | atkreipia dėmesį, kad, nors investicijos į itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklus investuotojams gali atrodyti rizikingos, tai yra teisingas sprendimas, nes naudojimasis spartaus interneto ryšiu užtikrina lengvesnę prieigą prie skaitmeninių paslaugų, ir siūlo, kad vykdant šiuos veiksmus būtų parengti planai, skirti paskatinti piliečius užsisakyti šias paslaugas ir sudaryti palankias sąlygas jomis naudotis atsižvelgiant į Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį, kad, nors investicijos į itin spartaus plačiajuosčio ryšio tinklus investuotojams gali atrodyti rizikingos, tai yra teisingas sprendimas, nes naudojimasis spartaus interneto ryšiu užtikrina lengvesnę prieigą prie skaitmeninių paslaugų, ir siūlo, kad vykdant šiuos veiksmus būtų parengti planai, skirti paskatinti piliečius užsisakyti šias paslaugas ir sudaryti palankias sąlygas jomis naudotis atsižvelgiant į Europos skaitmeninės darbotvarkės tikslus;

| 20. | primena, kad finansavimu ir kitomis paramos priemonėmis turi būti skatinama atvira prieiga prie plačiajuosčio ryšio tinklų, kuriems būdinga horizontalių sluoksnių tinklo struktūra, ir pabrėžia poreikį sukurti verslo modelį, leidžiantį atskirti fizinę prieigą prie tinklo ir paslaugų teikimą, modernius šviesolaidžių tinklus atveriant konkurencijai. Praktiškai tai reiškia, kad turi būti aktyviai skatinami atviros prieigos verslo modeliai nenaudojamų šviesolaidžio skaidulų (angl. dark fibre), kurios priklauso pasyviajai infrastruktūrai, atžvilgiu; |
| --- | --- |

20.

primena, kad finansavimu ir kitomis paramos priemonėmis turi būti skatinama atvira prieiga prie plačiajuosčio ryšio tinklų, kuriems būdinga horizontalių sluoksnių tinklo struktūra, ir pabrėžia poreikį sukurti verslo modelį, leidžiantį atskirti fizinę prieigą prie tinklo ir paslaugų teikimą, modernius šviesolaidžių tinklus atveriant konkurencijai. Praktiškai tai reiškia, kad turi būti aktyviai skatinami atviros prieigos verslo modeliai nenaudojamų šviesolaidžio skaidulų (angl. dark fibre), kurios priklauso pasyviajai infrastruktūrai, atžvilgiu;

| 21. | pabrėžia, kad labai svarbu skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į abipusiai naudingą partnerystę, skirtą kaimo ir mažo gyventojų tankumo vietovėms, taip pat su socialinėmis ir ekonominėmis problemomis susiduriančioms miesto vietovėms, ir atkreipia dėmesį į valdžios administracijos, visuomenės saugumo, vietos švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigų plačiajuosčio ryšio prieigos koordinavimą (4); |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad labai svarbu skatinti viešąsias ir privačiąsias investicijas į abipusiai naudingą partnerystę, skirtą kaimo ir mažo gyventojų tankumo vietovėms, taip pat su socialinėmis ir ekonominėmis problemomis susiduriančioms miesto vietovėms, ir atkreipia dėmesį į valdžios administracijos, visuomenės saugumo, vietos švietimo ir sveikatos priežiūros įstaigų plačiajuosčio ryšio prieigos koordinavimą (4);

II.2   
  Valdžia ir sąveikumas

| 22. | prašo daugiau dėmesio skirti informuotumo didinimui vietos ir regionų lygmeniu aiškinant skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sąveikumo svarbą efektyviam visuotinės svarbos projektų įgyvendinimui atskirose valstybėse arba kelete tokių valstybių; taip pat tvirtina, kad būtina skatinti infrastruktūros atnaujinimą siekiant užtikrinti transeuropinių telekomunikacijų tinklų vystymą ir įgyvendinimą; |
| --- | --- |

22.

prašo daugiau dėmesio skirti informuotumo didinimui vietos ir regionų lygmeniu aiškinant skaitmeninių paslaugų infrastruktūros sąveikumo svarbą efektyviam visuotinės svarbos projektų įgyvendinimui atskirose valstybėse arba kelete tokių valstybių; taip pat tvirtina, kad būtina skatinti infrastruktūros atnaujinimą siekiant užtikrinti transeuropinių telekomunikacijų tinklų vystymą ir įgyvendinimą;

| 23. | pripažįsta, kad būtina sukurti Europos lygmens sistemą ir užtikrinti, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra veiktų efektyviau ir būtų pašalintos kliūtys tarptautiniams moksliniams tyrimams; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta, kad būtina sukurti Europos lygmens sistemą ir užtikrinti, kad mokslinių tyrimų infrastruktūra veiktų efektyviau ir būtų pašalintos kliūtys tarptautiniams moksliniams tyrimams;

| 24. | mano, kad būtina užtikrinti veiksmingą informacinės visuomenės infrastruktūrą visiems gyventojams, nepaisant to, kur jie gyvena, ir pripažįsta, kad greitai ir patikimai veikiantys komunikaciniai ryšiai, papildyti veiksmingomis bevielio ir mobilaus ryšio paslaugomis, vaidina labai svarbų vaidmenį skatinant regioninį konkurencingumą, prieinamumą ir vienodų sąlygų sudarymą visiems (5); |
| --- | --- |

24.

mano, kad būtina užtikrinti veiksmingą informacinės visuomenės infrastruktūrą visiems gyventojams, nepaisant to, kur jie gyvena, ir pripažįsta, kad greitai ir patikimai veikiantys komunikaciniai ryšiai, papildyti veiksmingomis bevielio ir mobilaus ryšio paslaugomis, vaidina labai svarbų vaidmenį skatinant regioninį konkurencingumą, prieinamumą ir vienodų sąlygų sudarymą visiems (5);

| 25. | ragina plėtoti tarpvalstybines e. valdžios paslaugas, atsižvelgiant į sąveikumo ir e. identifikacijos, e. parašo, dokumentų elektroninio pristatymo aspektus ir kitus e. valdžios elementus; |
| --- | --- |

25.

ragina plėtoti tarpvalstybines e. valdžios paslaugas, atsižvelgiant į sąveikumo ir e. identifikacijos, e. parašo, dokumentų elektroninio pristatymo aspektus ir kitus e. valdžios elementus;

II.3   
  Galimybė naudotis skaitmeniniais ištekliais

| 26. | pabrėžia, kad skaitmeninė bendroji rinka yra Europos skaitmeninės darbotvarkės kertinis akmuo, reikalingas visoje Europoje kuriant augančią, sėkmingai veikiančią ir dinamišką rinką, kurioje būtų užtikrinta prieiga prie elektroninių paslaugų (6); |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad skaitmeninė bendroji rinka yra Europos skaitmeninės darbotvarkės kertinis akmuo, reikalingas visoje Europoje kuriant augančią, sėkmingai veikiančią ir dinamišką rinką, kurioje būtų užtikrinta prieiga prie elektroninių paslaugų (6);

| 27. | pabrėžia poreikį koordinuoti skaitmeninimo veiklą ir nurodo, kad turėdami internetinę prieigą prie kultūrinės medžiagos visos Europos piliečiai galės ją naudoti laisvalaikio, mokymosi arba darbo tikslais; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia poreikį koordinuoti skaitmeninimo veiklą ir nurodo, kad turėdami internetinę prieigą prie kultūrinės medžiagos visos Europos piliečiai galės ją naudoti laisvalaikio, mokymosi arba darbo tikslais;

| 28. | ragina sukurti ir platinti legalų skaitmeninį turinį ir interneto paslaugas, taip pat užtikrinti vartotojams galimybę lengvai, saugiai ir lanksčiai pasinaudoti skaitmeninio turinio ir paslaugų rinkomis; |
| --- | --- |

28.

ragina sukurti ir platinti legalų skaitmeninį turinį ir interneto paslaugas, taip pat užtikrinti vartotojams galimybę lengvai, saugiai ir lanksčiai pasinaudoti skaitmeninio turinio ir paslaugų rinkomis;

| 29. | teigiamai vertina faktą, kad pagal programą finansavimo prioritetas teikiamas Europos paveldo skaitmeniniams ištekliams; todėl atkreipia dėmesį į internetinės prieigos prie kultūrinės medžiagos poveikį visos Europos piliečiams ir pabrėžia, kad šis procesas įvairiam ir daugiakalbiam Europos paveldui padės užtikrinti aiškią tapatybę internete; todėl palankiai vertina ketinimą toliau remti dabartinį Europeana portalą, Europos skaitmeninę biblioteką, muziejų ir archyvą; |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina faktą, kad pagal programą finansavimo prioritetas teikiamas Europos paveldo skaitmeniniams ištekliams; todėl atkreipia dėmesį į internetinės prieigos prie kultūrinės medžiagos poveikį visos Europos piliečiams ir pabrėžia, kad šis procesas įvairiam ir daugiakalbiam Europos paveldui padės užtikrinti aiškią tapatybę internete; todėl palankiai vertina ketinimą toliau remti dabartinį Europeana portalą, Europos skaitmeninę biblioteką, muziejų ir archyvą;

| 30. | mano, kad suskaitmeninta medžiaga gali būti pakartotinai naudojama komerciniams ir nekomerciniams tikslams: kurti mokomąjį ir šviečiamąjį turinį, dokumentinius filmus, turizmo programas, žaidimus, animaciją ir dizaino priemones, su sąlyga, kad tokiais atvejais bus visapusiškai laikomasi autorių ir gretutinių teisių; |
| --- | --- |

30.

mano, kad suskaitmeninta medžiaga gali būti pakartotinai naudojama komerciniams ir nekomerciniams tikslams: kurti mokomąjį ir šviečiamąjį turinį, dokumentinius filmus, turizmo programas, žaidimus, animaciją ir dizaino priemones, su sąlyga, kad tokiais atvejais bus visapusiškai laikomasi autorių ir gretutinių teisių;

| 31. | primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtina užsitikrinti skaitmeninimui reikalingus vidinius pajėgumus ir ilgalaikius finansinius išteklius, kad jos galėtų iš esmės sumažinti sąnaudas; |
| --- | --- |

31.

primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms būtina užsitikrinti skaitmeninimui reikalingus vidinius pajėgumus ir ilgalaikius finansinius išteklius, kad jos galėtų iš esmės sumažinti sąnaudas;

II.4   
  Galimybė susipažinti su pakartotinio naudojimo viešojo sektoriaus informacija

| 32. | mano, kad visapusiškai atsižvelgiant į duomenų apsaugos taisykles, valstybių narių reglamentuojamą galimybę susipažinti su viešąja informacija būtina skirti nuo pakartotinio jos panaudojimo, kad informacijos teikėjas gautų kuo daugiau naudos (teikėjui teikiant atitinkamą informaciją gali būti padengtos ne visos išlaidos) ir pašalinti vartotojų nepasitenkinimo pavojų, kai su viešąja informacija gali susipažinti ribotas asmenų skaičius (7); |
| --- | --- |

32.

mano, kad visapusiškai atsižvelgiant į duomenų apsaugos taisykles, valstybių narių reglamentuojamą galimybę susipažinti su viešąja informacija būtina skirti nuo pakartotinio jos panaudojimo, kad informacijos teikėjas gautų kuo daugiau naudos (teikėjui teikiant atitinkamą informaciją gali būti padengtos ne visos išlaidos) ir pašalinti vartotojų nepasitenkinimo pavojų, kai su viešąja informacija gali susipažinti ribotas asmenų skaičius (7);

| 33. | primena bendrų taisyklių ir praktikos, susijusių su viešojo sektoriaus informacijos naudojimu ir pakartotiniu naudojimu svarbą ir būtinumą siekiant užtikrinti, kad visiems Europos informacijos rinkos dalyviams būtų taikomi vienodi pagrindiniai reikalavimai, kad pakartotinio naudojimosi tokia informacija sąlygos būtų skaidresnės ir nebūtų iškreipiama vidaus rinka, kaip nustatyta Direktyvoje 2013/37/ES (8); |
| --- | --- |

33.

primena bendrų taisyklių ir praktikos, susijusių su viešojo sektoriaus informacijos naudojimu ir pakartotiniu naudojimu svarbą ir būtinumą siekiant užtikrinti, kad visiems Europos informacijos rinkos dalyviams būtų taikomi vienodi pagrindiniai reikalavimai, kad pakartotinio naudojimosi tokia informacija sąlygos būtų skaidresnės ir nebūtų iškreipiama vidaus rinka, kaip nustatyta Direktyvoje 2013/37/ES (8);

| 34. | pažymi, kad tiesioginė prieiga prie viešojo sektoriaus pakartotinai naudotinų duomenų didina ekonomikos augimą ir kuria naujas verslo galimybes, taip pat ir mažoms įmonėms, ir nurodo, kad reikėtų ypač skatinti MVĮ pakartotinai naudotis viešojo sektoriaus duomenimis ir skirti viešojo sektoriaus dokumentų ruošimo, saugojimo ir atnaujinimo refinansavimui reikalingas lėšas (9); |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad tiesioginė prieiga prie viešojo sektoriaus pakartotinai naudotinų duomenų didina ekonomikos augimą ir kuria naujas verslo galimybes, taip pat ir mažoms įmonėms, ir nurodo, kad reikėtų ypač skatinti MVĮ pakartotinai naudotis viešojo sektoriaus duomenimis ir skirti viešojo sektoriaus dokumentų ruošimo, saugojimo ir atnaujinimo refinansavimui reikalingas lėšas (9);

| 35. | pabrėžia, kad pakartotinio viešojo sektoriaus informacijos naudojimo potencialą būtų galima visiškai atskleisti, jei būtų labiau įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos – tai neabejotinai paragintų pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus informaciją konkurencingumui didinti ir darbo vietoms kurti (10); |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad pakartotinio viešojo sektoriaus informacijos naudojimo potencialą būtų galima visiškai atskleisti, jei būtų labiau įtraukiamos vietos ir regionų valdžios institucijos – tai neabejotinai paragintų pakartotinai naudoti viešojo sektoriaus informaciją konkurencingumui didinti ir darbo vietoms kurti (10);

II.5   
  Sauga ir saugumas

| 36. | primygtinai ragina toliau vystant infrastruktūrą ir paslaugas pagal Europos skaitmeninės darbotvarkės veiksmų planą kiekvienu lygmeniu nustatyti visus saugumo reikalavimus, kad būtų galima optimaliai užtikrinti asmens duomenų slaptumą ir apsaugą ir kad būtų užkirstas kelias neteisėtam bet kokios asmeninės informacijos, pavyzdžiui, pirkimo įpročių, sveikatos būklės, ligos istorijos ir pan., sekimui ir rūšiavimui (11); |
| --- | --- |

36.

primygtinai ragina toliau vystant infrastruktūrą ir paslaugas pagal Europos skaitmeninės darbotvarkės veiksmų planą kiekvienu lygmeniu nustatyti visus saugumo reikalavimus, kad būtų galima optimaliai užtikrinti asmens duomenų slaptumą ir apsaugą ir kad būtų užkirstas kelias neteisėtam bet kokios asmeninės informacijos, pavyzdžiui, pirkimo įpročių, sveikatos būklės, ligos istorijos ir pan., sekimui ir rūšiavimui (11);

| 37. | siūlo organizacijoms, įskaitant valdžios institucijas, pripažinti, jog kova su elektroniniu nusikalstamumu yra nuolatinė kova, ir ragina daugiausia dėmesio skirti grėsmei, kurią kelia kibernetinės veiklos sutrikdymas ir kibernetiniai išpuoliai, nustatyti pažeidžiamas vietas ir telkti organizacinius pajėgumus pažeidimams valdyti; |
| --- | --- |

37.

siūlo organizacijoms, įskaitant valdžios institucijas, pripažinti, jog kova su elektroniniu nusikalstamumu yra nuolatinė kova, ir ragina daugiausia dėmesio skirti grėsmei, kurią kelia kibernetinės veiklos sutrikdymas ir kibernetiniai išpuoliai, nustatyti pažeidžiamas vietas ir telkti organizacinius pajėgumus pažeidimams valdyti;

| 38. | nurodo, kad visų rūšių elektroninis nusikalstamumas yra sparčiai besivystanti, sudėtinga nauja XXI-ojo amžiaus grėsmė valstybėms narėms, organizacijoms ir ES piliečiams, ji darosi vis dažnesnė, sudėtingesnė ir nepripažįsta sienų; |
| --- | --- |

38.

nurodo, kad visų rūšių elektroninis nusikalstamumas yra sparčiai besivystanti, sudėtinga nauja XXI-ojo amžiaus grėsmė valstybėms narėms, organizacijoms ir ES piliečiams, ji darosi vis dažnesnė, sudėtingesnė ir nepripažįsta sienų;

| 39. | mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turi tekti svarbus vaidmuo kovojant su elektroniniais nusikaltimais, lyginant su elektroniniais nusikaltimais susijusius duomenis ir užtikrinant duomenų apsaugą, nes saugumo pažeidimai yra grėsmė komunalinėms paslaugoms, pavyzdžiui, vietos vandens ir energijos tiekimui, o vietos ir regionų valdžios institucijos naudoja ir turi daug skaitmeninės informacijos produktų ir paslaugų; |
| --- | --- |

39.

mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms turi tekti svarbus vaidmuo kovojant su elektroniniais nusikaltimais, lyginant su elektroniniais nusikaltimais susijusius duomenis ir užtikrinant duomenų apsaugą, nes saugumo pažeidimai yra grėsmė komunalinėms paslaugoms, pavyzdžiui, vietos vandens ir energijos tiekimui, o vietos ir regionų valdžios institucijos naudoja ir turi daug skaitmeninės informacijos produktų ir paslaugų;

| 40. | ragina subnacionaliniu lygmeniu skatinti ir plėtoti visų susijusių subjektų partnerystę, kad jie parengtų koordinuotus veiksmus kibernetinio saugumo srityje ir prisidėtų prie veiksmų kibernetinio saugumo srityje rengimo nacionaliniu ir ES lygmeniu, siekiant kovoti su e. nusikalstamumu ir maksimaliai sumažinti poveikį, kurį sukelia tiesioginė finansinio turto ar intelektinės nuosavybės vagystė, komunikacijų sutrikdymas arba žala verslui svarbiems duomenims (12); |
| --- | --- |

40.

ragina subnacionaliniu lygmeniu skatinti ir plėtoti visų susijusių subjektų partnerystę, kad jie parengtų koordinuotus veiksmus kibernetinio saugumo srityje ir prisidėtų prie veiksmų kibernetinio saugumo srityje rengimo nacionaliniu ir ES lygmeniu, siekiant kovoti su e. nusikalstamumu ir maksimaliai sumažinti poveikį, kurį sukelia tiesioginė finansinio turto ar intelektinės nuosavybės vagystė, komunikacijų sutrikdymas arba žala verslui svarbiems duomenims (12);

II.6   
  Baigiamosios pastabos

| 41. | laikosi nuomonės, kad pakeistame pasiūlyme dėl reglamento numatyti veiksmai, kokie jie numatomi šiuo metu, nekelia abejonių dėl atitikties subsidiarumo ir proporcingumo principams; |
| --- | --- |

41.

laikosi nuomonės, kad pakeistame pasiūlyme dėl reglamento numatyti veiksmai, kokie jie numatomi šiuo metu, nekelia abejonių dėl atitikties subsidiarumo ir proporcingumo principams;

| 42. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skatinant bendras mokslinių tyrimų programas, nes vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai subjektai plėtojant regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, jos dažnai vadovauja mokslinių tyrimų įstaigoms ir remia novatorišką aplinką; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį skatinant bendras mokslinių tyrimų programas, nes vietos ir regionų valdžios institucijos yra pagrindiniai subjektai plėtojant regionų mokslinių tyrimų ir inovacijų strategijas, jos dažnai vadovauja mokslinių tyrimų įstaigoms ir remia novatorišką aplinką;

| 43. | pabrėžia, kad su vietos ir regionų valdžios institucijomis turėtų būti sistemingai konsultuojamasi kuriant, įgyvendinant ir administruojant priemones, pagal kurias skiriamas finansavimas transeuropiniams telekomunikacijų tinklams (visų pirma priemones, susijusias su plačiajuosčio ryšio vystymu mažiau apgyvendintose teritorijose, tarpvalstybinių paslaugų teikimu ir kt.). |
| --- | --- |

43.

pabrėžia, kad su vietos ir regionų valdžios institucijomis turėtų būti sistemingai konsultuojamasi kuriant, įgyvendinant ir administruojant priemones, pagal kurias skiriamas finansavimas transeuropiniams telekomunikacijų tinklams (visų pirma priemones, susijusias su plačiajuosčio ryšio vystymu mažiau apgyvendintose teritorijose, tarpvalstybinių paslaugų teikimu ir kt.).

III.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

Preambulė

| Naujas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | (10) | Toliau vystant skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, lemiamą svarbą turės tai, ar pavyks garantuoti saugumo reikalavimų laikymąsi visais lygmenimis siekiant tinkamai užtikrinti asmens duomenų slaptumą ir apsaugą ir užkirsti kelią neteisėtam bet kokios asmeninės informacijos sekimui ir rūšiavimui. |

Naujas

RK pakeitimas

(10)

Toliau vystant skaitmeninių paslaugų infrastruktūrą, lemiamą svarbą turės tai, ar pavyks garantuoti saugumo reikalavimų laikymąsi visais lygmenimis siekiant tinkamai užtikrinti asmens duomenų slaptumą ir apsaugą ir užkirsti kelią neteisėtam bet kokios asmeninės informacijos sekimui ir rūšiavimui.

Paaiškinimas

Šiuo metu svarbu užtikrinti asmens duomenų apsaugą ir kaip saugumo reikalavimus taikyti asmens duomenų slaptumo standartus, nes yra silpnų vietų, dėl kurių gali kilti pavojus privačių asmenų informacijai, įskaitant pirkimo įpročius, sveikatos būklę, ligos istoriją ir pan.

2 pakeitimas

Preambulė, 1 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų ir verslo platforma. Todėl galimybė visoje Europoje naudotis sparčia prieiga prie interneto ir viešojo intereso skaitmeninių paslaugų labai svarbi ekonomikos augimui ir bendrajai rinkai; | telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų ir verslo platforma. Todėl galimybė visoje Europoje
  visuose ES regionuose prieinamomis kainomis naudotis sparčia prieiga prie interneto ir viešojo intereso skaitmeninių paslaugų labai svarbi konkurencingumui, ekonomikos augimui, socialinei įtraukčiai ir bendrajai rinkai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų ir verslo platforma. Todėl galimybė visoje Europoje naudotis sparčia prieiga prie interneto ir viešojo intereso skaitmeninių paslaugų labai svarbi ekonomikos augimui ir bendrajai rinkai;

telekomunikacijų tinklai ir paslaugos vis labiau tampa internetine infrastruktūra, kurioje plačiajuosčio ryšio tinklai ir skaitmeninės paslaugos yra glaudžiai susiję. Internetas tampa vis svarbesne ryšio, paslaugų ir verslo platforma. Todėl galimybė visoje Europoje
  visuose ES regionuose prieinamomis kainomis naudotis sparčia prieiga prie interneto ir viešojo intereso skaitmeninių paslaugų labai svarbi konkurencingumui, ekonomikos augimui, socialinei įtraukčiai ir bendrajai rinkai;

Paaiškinimas

Konkurencingumas ir socialinė įtrauktis yra du paminėtini svarbūs aspektai.

3 pakeitimas

Preambulė, 7 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| skaitmeninių paslaugų infrastruktūros atveju sudedamosios dalys yra svarbesnės nei kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, nes jos yra išankstinė pastarosios plėtotės sąlyga. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra turėtų, inter alia, padėti sukurti europinę pridėtinę vertę ir atitikti pagrįstus poreikius. Ji turėtų būti pakankamai brandi techniniu ir veiklos atžvilgiais, kad ją būtų galima diegti, o tokią brandą įrodo sėkmingai vykdomi bandomieji projektai. Ji turėtų būti grindžiama konkrečiu tvarumo planu, kad būtų užtikrintas ilgalaikis pagrindinių paslaugų platformų veikimas po to, kai EITP nebebus taikoma. Todėl pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, jei įmanoma, ilgainiui turėtųbūti palaipsniui nutraukta, ir finansavimas turėtų būti teikiamas iš kitų nei EITP šaltinių; | skaitmeninių paslaugų infrastruktūros atveju sudedamosios dalys ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kurią sudaro tokie elementai, kuriais gali pasinaudoti kiti paslaugų teikėjai, yra svarbesnės nei kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, nes jos yra išankstinė pastarosios plėtotės sąlyga
  suteikia pagrindą ją vėliau plėtoti. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra turėtų, inter alia, padėti sukurti europinę pridėtinę vertę ir atitikti pagrįstus poreikius. Ji turėtų būti pakankamai brandi techniniu ir veiklos atžvilgiais, kad ją būtų galima diegti, o tokią brandą įrodo sėkmingai vykdomi bandomieji projektai. Ji turėtų būti grindžiama konkrečiu tvarumo planu, kad būtų užtikrintasilgalaikis pagrindinių paslaugų platformų veikimas po to, kai EITP nebebus taikoma. Todėl pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, jei įmanoma, ilgainiui turėtų būti palaipsniui nutraukta, ir finansavimas turėtų būti teikiamas iš kitų nei EITP šaltinių; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

skaitmeninių paslaugų infrastruktūros atveju sudedamosios dalys yra svarbesnės nei kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, nes jos yra išankstinė pastarosios plėtotės sąlyga. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra turėtų, inter alia, padėti sukurti europinę pridėtinę vertę ir atitikti pagrįstus poreikius. Ji turėtų būti pakankamai brandi techniniu ir veiklos atžvilgiais, kad ją būtų galima diegti, o tokią brandą įrodo sėkmingai vykdomi bandomieji projektai. Ji turėtų būti grindžiama konkrečiu tvarumo planu, kad būtų užtikrintas ilgalaikis pagrindinių paslaugų platformų veikimas po to, kai EITP nebebus taikoma. Todėl pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, jei įmanoma, ilgainiui turėtųbūti palaipsniui nutraukta, ir finansavimas turėtų būti teikiamas iš kitų nei EITP šaltinių;

skaitmeninių paslaugų infrastruktūros atveju sudedamosios dalys ir skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, kurią sudaro tokie elementai, kuriais gali pasinaudoti kiti paslaugų teikėjai, yra svarbesnės nei kita skaitmeninių paslaugų infrastruktūra, nes jos yra išankstinė pastarosios plėtotės sąlyga
  suteikia pagrindą ją vėliau plėtoti. Skaitmeninių paslaugų infrastruktūra turėtų, inter alia, padėti sukurti europinę pridėtinę vertę ir atitikti pagrįstus poreikius. Ji turėtų būti pakankamai brandi techniniu ir veiklos atžvilgiais, kad ją būtų galima diegti, o tokią brandą įrodo sėkmingai vykdomi bandomieji projektai. Ji turėtų būti grindžiama konkrečiu tvarumo planu, kad būtų užtikrintasilgalaikis pagrindinių paslaugų platformų veikimas po to, kai EITP nebebus taikoma. Todėl pagal šį reglamentą teikiama finansinė parama, jei įmanoma, ilgainiui turėtų būti palaipsniui nutraukta, ir finansavimas turėtų būti teikiamas iš kitų nei EITP šaltinių;

4 pakeitimas

Preambulė, 22 punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai turėtų padėti ekspertų grupė, sudaryta iš valstybių narių atstovų: su ja konsultuojamasi ir ji dalyvauja, inter alia, vykdant šių gairių įgyvendinimo stebėseną, planuojant, vertinant ir sprendžiant įgyvendinimo problemas, | Komisijai turėtų padėti ekspertų grupė, sudaryta iš valstybių narių atstovų ir vieno vietos bei regionų valdžios institucijų atstovo: su ja konsultuojamasi ir ji dalyvauja, inter alia, vykdant šių gairių įgyvendinimo stebėseną, planuojant, vertinant ir sprendžiant įgyvendinimo problemas, |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijai turėtų padėti ekspertų grupė, sudaryta iš valstybių narių atstovų: su ja konsultuojamasi ir ji dalyvauja, inter alia, vykdant šių gairių įgyvendinimo stebėseną, planuojant, vertinant ir sprendžiant įgyvendinimo problemas,

Komisijai turėtų padėti ekspertų grupė, sudaryta iš valstybių narių atstovų ir vieno vietos bei regionų valdžios institucijų atstovo: su ja konsultuojamasi ir ji dalyvauja, inter alia, vykdant šių gairių įgyvendinimo stebėseną, planuojant, vertinant ir sprendžiant įgyvendinimo problemas,

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijų atstovų dalyvavimas konsultacijų procese būtų svarbus dėl jų vaidmens įgyvendinant paslaugas.

5 pakeitimas

3 straipsnio 2 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.2(b) | gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir kasdienę verslo įmonių bei valdžios institucijų veiklą, tuo tikslu skatinant nacionalinių, regionų ir vietos telekomunikacijų tinklų sujungimą, sąveikumą ir prieigą prie jų. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.2(b)

gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir kasdienę verslo įmonių bei valdžios institucijų veiklą, tuo tikslu skatinant nacionalinių, regionų ir vietos telekomunikacijų tinklų sujungimą, sąveikumą ir prieigą prie jų.

| 3.2(b) | gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir kasdienę socialinę ir ekonominę piliečių ir verslo įmonių bei valdžios institucijų veiklą, tuo tikslu skatinant nacionalinių, regionų ir vietos telekomunikacijų tinklų sujungimą, sąveikumą ir prieigą prie jų. |
| --- | --- |

3.2(b)

gerinti kasdienį piliečių gyvenimą ir kasdienę socialinę ir ekonominę piliečių ir verslo įmonių bei valdžios institucijų veiklą, tuo tikslu skatinant nacionalinių, regionų ir vietos telekomunikacijų tinklų sujungimą, sąveikumą ir prieigą prie jų.

Paaiškinimas

Socialinė ir ekonominė veikla yra susijusios su kasdieniu gyvenimu ir yra vienas iš vietos ir regionų valdžios institucijų prioritetų, todėl kartu galėtų skatinti viešųjų paslaugų vystymą ir didinti jų efektyvumą.

6 pakeitimas

3 straipsnio 3 dalies b punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3.3(b) | veiksmingo privačių ir viešų investicijų, kuriomis būtų skatinamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas ir modernizavimas, srauto užtikrinimas, siekiant prisidėti prie Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio diegimo uždavinių įgyvenimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3.3(b)

veiksmingo privačių ir viešų investicijų, kuriomis būtų skatinamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas ir modernizavimas, srauto užtikrinimas, siekiant prisidėti prie Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio diegimo uždavinių įgyvenimo.

| 3.3(b) | veiksmingo privačių ir viešų investicijų, kuriomis būtų skatinamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas ir modernizavimas, srauto užtikrinimas ir e. mokymosi plėtojimas, siekiant prisidėti prie Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio diegimo uždavinių įgyvenimo. |
| --- | --- |

3.3(b)

veiksmingo privačių ir viešų investicijų, kuriomis būtų skatinamas plačiajuosčio ryšio tinklų diegimas ir modernizavimas, srauto užtikrinimas ir e. mokymosi plėtojimas, siekiant prisidėti prie Europos skaitmeninėje darbotvarkėje nustatytų plačiajuosčio ryšio diegimo uždavinių įgyvenimo.

Paaiškinimas

E. mokymosi rinkų vystymas suteikia alternatyvių turinio skaitmeninimui reikalingo finansavimo galimybių.

7 pakeitimas

4 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Bendros svarbos projektai gali apimti visą projekto ciklą, įskaitant galimybių tyrimą, įgyvendinimą, nuolatinį naudojimą, koordinavimą ir vertinimą. | Bendros svarbos projektai gali apimti visą projekto ciklą, įskaitant galimybių tyrimą, įgyvendinimą, nuolatinį naudojimą, koordinavimą ir vertinimą. Jie turėtų atitikti technologinio neutralumo principą, kuriuo paremta ES elektroninių ryšių struktūra. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Bendros svarbos projektai gali apimti visą projekto ciklą, įskaitant galimybių tyrimą, įgyvendinimą, nuolatinį naudojimą, koordinavimą ir vertinimą.

Bendros svarbos projektai gali apimti visą projekto ciklą, įskaitant galimybių tyrimą, įgyvendinimą, nuolatinį naudojimą, koordinavimą ir vertinimą. Jie turėtų atitikti technologinio neutralumo principą, kuriuo paremta ES elektroninių ryšių struktūra.

Paaiškinimas

Svarbu patikslinti, kokiais principais paremta elektroninių ryšių struktūra, pirmiausia šiuo atveju, kai kalbama apie bendros svarbos projektus.

8 pakeitimas

7 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Sąjunga gali užmegzti ryšius, diskutuoti, keistis informacija ir bendradarbiauti su trečiųjų valstybių valdžios institucijomis ar bet kuriomis kitomis organizacijomis, kad pasiektų bet kurį iš šių gairių tikslų. Be kitų tikslų, šiuo bendradarbiavimu siekiama skatinti Sąjungos telekomunikacijų tinklų ir trečiųjų valstybių telekomunikacijų tinklų sąveikumą. | Sąjunga gali užmegzti ryšius, diskutuoti, keistis informacija ir bendradarbiauti su trečiųjų valstybių valdžios institucijomis ar bet kuriomis kitomis organizacijomis, kai tai atitinka viešąjį interesą, kad pasiektų bet kurį iš šių gairių tikslų. Be kitų tikslų, šiuo bendradarbiavimu siekiama skatinti Sąjungos telekomunikacijų tinklų ir trečiųjų valstybių telekomunikacijų tinklų sąveikumą. Šį bendradarbiavimą reikėtų derinti su strategijomis, parengtomis vykdant ES išorės politiką, pirmiausia tomis, kurios susijusios su bet kokiomis jau įgyvendinamomis ar dar tik rengiamomis makroregioninėmis strategijomis. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Sąjunga gali užmegzti ryšius, diskutuoti, keistis informacija ir bendradarbiauti su trečiųjų valstybių valdžios institucijomis ar bet kuriomis kitomis organizacijomis, kad pasiektų bet kurį iš šių gairių tikslų. Be kitų tikslų, šiuo bendradarbiavimu siekiama skatinti Sąjungos telekomunikacijų tinklų ir trečiųjų valstybių telekomunikacijų tinklų sąveikumą.

Sąjunga gali užmegzti ryšius, diskutuoti, keistis informacija ir bendradarbiauti su trečiųjų valstybių valdžios institucijomis ar bet kuriomis kitomis organizacijomis, kai tai atitinka viešąjį interesą, kad pasiektų bet kurį iš šių gairių tikslų. Be kitų tikslų, šiuo bendradarbiavimu siekiama skatinti Sąjungos telekomunikacijų tinklų ir trečiųjų valstybių telekomunikacijų tinklų sąveikumą. Šį bendradarbiavimą reikėtų derinti su strategijomis, parengtomis vykdant ES išorės politiką, pirmiausia tomis, kurios susijusios su bet kokiomis jau įgyvendinamomis ar dar tik rengiamomis makroregioninėmis strategijomis.

Paaiškinimas

Viešasis interesas yra prioritetas ruošiantis priimti sprendimus. Taip pat patartina kuriant išorės bendradarbiavimo mechanizmus laikytis vykdomos politikos ir strategijų.

9 pakeitimas

8 straipsnio 1 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Remdamosi pagal Reglamento XXX, kuriuo sukuriama EITP, 21 straipsnį gauta informacija, valstybės narės ir Komisija keičiasi informacija apie padarytą šių gairių įgyvendinimo pažangą. | Remdamosi pagal Reglamento XXX, kuriuo sukuriama EITP, 21 straipsnį gauta informacija, valstybės narės ir Komisija keičiasi informacija apie padarytą šių gairių įgyvendinimo pažangą. Metinė šios informacijos apžvalga teikiama Europos Parlamentui. Valstybės narės į šį procesą įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Remdamosi pagal Reglamento XXX, kuriuo sukuriama EITP, 21 straipsnį gauta informacija, valstybės narės ir Komisija keičiasi informacija apie padarytą šių gairių įgyvendinimo pažangą.

Remdamosi pagal Reglamento XXX, kuriuo sukuriama EITP, 21 straipsnį gauta informacija, valstybės narės ir Komisija keičiasi informacija apie padarytą šių gairių įgyvendinimo pažangą. Metinė šios informacijos apžvalga teikiama Europos Parlamentui. Valstybės narės į šį procesą įtraukia vietos ir regionų valdžios institucijas.

Paaiškinimas

Pasiūlymas proceso skaidrumui padidinti.

10 pakeitimas

8 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 8.2 Komisija konsultuojasi su ekspertų grupe, į kurią įtraukiama po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, ir jai ši ekspertų grupė padeda. | 8.2 Komisija konsultuojasi su ekspertų grupe, į kurią įtraukiama po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, įskaitant vieną regionų ir vieną vietos valdžios institucijų atstovą, ir jai ši ekspertų grupė padeda. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

8.2 Komisija konsultuojasi su ekspertų grupe, į kurią įtraukiama po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, ir jai ši ekspertų grupė padeda.

8.2 Komisija konsultuojasi su ekspertų grupe, į kurią įtraukiama po vieną kiekvienos valstybės narės atstovą, įskaitant vieną regionų ir vieną vietos valdžios institucijų atstovą, ir jai ši ekspertų grupė padeda.

Paaiškinimas

Vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas būtų naudingas, nes viešąsias paslaugas Europoje daugiausia teikia vietos ir regionų valdžios institucijos ir būtent šios paslaugos yra svarbios įmonių ir asmenų kasdieniam gyvenimui ir laisvam jų judėjimui.

11 pakeitimas

Priedas. 2 dalies g punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| saugesnio interneto paslaugų infrastruktūrai užtikrinti. Ši platforma saugesnio interneto centrams valstybėse narėse suteiks galimybę gauti, naudoti ir tvarkyti bendrai naudojamas duomenų apdorojimo priemones, duomenų bazes ir programinės įrangos priemones. Be to, ji suteiks galimybę vykdyti administracines operacijas, skirtas pranešimams apie seksualinio išnaudojimo turinį apdoroti, taip pat užtikrins sąsają su policijos institucijomis, įskaitant tarptautines organizacijas (pvz., Interpolą), ir galimybę prireikus imtis priemonių, kad šis turinys būtų pašalintas iš atitinkamų interneto svetainių. Ši platforma bus palaikoma naudojant bendras duomenų bazes; | saugesnio interneto paslaugų infrastruktūrai užtikrinti. Ši platforma saugesnio interneto centrams valstybėse narėse suteiks galimybę gauti, naudoti ir tvarkyti bendrai naudojamas duomenų apdorojimo priemones, duomenų bazes ir programinės įrangos priemones ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Valstybių narių saugesnio interneto centrai, užtikrinantys ES pridėtinę vertę yra svarbus saugesnio interneto paslaugų infrastruktūros elementas – ypač svarbios nacionalinės pagalbos linijos, karštosios linijos, informaciniai mazgai ir kita informavimo veikla. Be to, ji suteiks galimybę vykdyti administracines operacijas, skirtas pranešimams apie seksualinio išnaudojimo turinį apdoroti, taip pat užtikrins sąsają su policijos institucijomis, įskaitant tarptautines organizacijas (pvz., Interpolą), ir galimybę prireikus imtis priemonių, kad šis turinys būtų pašalintas iš atitinkamų interneto svetainių. Ši platforma bus palaikoma naudojant bendras duomenų bazes ir bendras programinės įrangos sistemas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

saugesnio interneto paslaugų infrastruktūrai užtikrinti. Ši platforma saugesnio interneto centrams valstybėse narėse suteiks galimybę gauti, naudoti ir tvarkyti bendrai naudojamas duomenų apdorojimo priemones, duomenų bazes ir programinės įrangos priemones. Be to, ji suteiks galimybę vykdyti administracines operacijas, skirtas pranešimams apie seksualinio išnaudojimo turinį apdoroti, taip pat užtikrins sąsają su policijos institucijomis, įskaitant tarptautines organizacijas (pvz., Interpolą), ir galimybę prireikus imtis priemonių, kad šis turinys būtų pašalintas iš atitinkamų interneto svetainių. Ši platforma bus palaikoma naudojant bendras duomenų bazes;

saugesnio interneto paslaugų infrastruktūrai užtikrinti. Ši platforma saugesnio interneto centrams valstybėse narėse suteiks galimybę gauti, naudoti ir tvarkyti bendrai naudojamas duomenų apdorojimo priemones, duomenų bazes ir programinės įrangos priemones ir keistis geriausios praktikos pavyzdžiais. Valstybių narių saugesnio interneto centrai, užtikrinantys ES pridėtinę vertę yra svarbus saugesnio interneto paslaugų infrastruktūros elementas – ypač svarbios nacionalinės pagalbos linijos, karštosios linijos, informaciniai mazgai ir kita informavimo veikla. Be to, ji suteiks galimybę vykdyti administracines operacijas, skirtas pranešimams apie seksualinio išnaudojimo turinį apdoroti, taip pat užtikrins sąsają su policijos institucijomis, įskaitant tarptautines organizacijas (pvz., Interpolą), ir galimybę prireikus imtis priemonių, kad šis turinys būtų pašalintas iš atitinkamų interneto svetainių. Ši platforma bus palaikoma naudojant bendras duomenų bazes ir bendras programinės įrangos sistemas.

Paaiškinimas

Geriausios praktikos pavyzdžiai būtų labai naudingi saugesnio interneto centrų veiklai.

2013 m. spalio 8 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 39/2006.

1

(2)  CdR 5/2008 fin.

2

(3)  CdR 156/2009 fin.

3

(4)  CdR 10/2009 fin.

4

(5)  CdR 104/2010 fin.

5

(6)  CdR 104/2010 fin.

6

(7)  CdR 247/2009 fin.

7

(8)  CdR 247/2009 fin.

8

(9)  CdR 626/2012 fin.

9

(10)  CdR 247/2009 fin.

10

(11)  CdR 247/2009 fin.

11

(12)  CDR1646-2013.

12

---

| 5.12.2013 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 356/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 356/124

---

Regionų komiteto nuomonė. Pasiūlyta direktyva dėl jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo

2013/C 356/18

REGIONŲ KOMITETAS

| — | pabrėžia, kad pasiūlyta direktyva parengta atsižvelgiant į tai, kad keletas valstybių narių jau yra parengusios arba dar rengia JEP ir IPZT politiką, kurią iš esmės įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos; akcentuoja, kad pasiūlymas negali turėti jokio poveikio erdvės planavimo kompetencijos sritims, kuriomis Sąjunga dalijasi su valstybėmis narėmis ir kurios išimtinai priklauso valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad pasiūlyta direktyva parengta atsižvelgiant į tai, kad keletas valstybių narių jau yra parengusios arba dar rengia JEP ir IPZT politiką, kurią iš esmės įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos; akcentuoja, kad pasiūlymas negali turėti jokio poveikio erdvės planavimo kompetencijos sritims, kuriomis Sąjunga dalijasi su valstybėmis narėmis ir kurios išimtinai priklauso valstybių narių kompetencijai;

| — | mano, kad ir klausimas, ar ES turėtų parengti teisės aktus, išlieka atviras; reikėtų spręsti ir klausimą, kaip ji turėtų vykdyti teisės aktų leidybą; atsižvelgdamas į tai teigia, kad tokios redakcijos pasiūlymas pažeidžia proporcingumo principą; |
| --- | --- |

—

mano, kad ir klausimas, ar ES turėtų parengti teisės aktus, išlieka atviras; reikėtų spręsti ir klausimą, kaip ji turėtų vykdyti teisės aktų leidybą; atsižvelgdamas į tai teigia, kad tokios redakcijos pasiūlymas pažeidžia proporcingumo principą;

| — | mano, kad pasiūlyta direktyva neužtikrina pakankamo jos įgyvendinimo lankstumo, nes: a) ji apima nusistovėjusius neoficialius IPZT procesus kai kuriose valstybėse narėse, ir b) pirmiausia pasiūlymai dėl IPZT daro tiesioginį poveikį regionų ir (arba) vietos lygmeniui priklausančiai kompetencijai ir praktikai erdvės planavimo politikos srityje; |
| --- | --- |

—

mano, kad pasiūlyta direktyva neužtikrina pakankamo jos įgyvendinimo lankstumo, nes: a) ji apima nusistovėjusius neoficialius IPZT procesus kai kuriose valstybėse narėse, ir b) pirmiausia pasiūlymai dėl IPZT daro tiesioginį poveikį regionų ir (arba) vietos lygmeniui priklausančiai kompetencijai ir praktikai erdvės planavimo politikos srityje;

| — | pabrėžia, kad pagrindų direktyva neturi nustatyti jūros erdvės planų turinio; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad pagrindų direktyva neturi nustatyti jūros erdvės planų turinio;

| — | mano, kad pagrindų direktyvoje turėtų būti nustatyti bendri principai ir palengvintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir nacionalinių valdžios institucijų, kurių kompetencijos sričiai priklauso pakrantės klausimai, tarpusavio bendradarbiavimas, taip pat leista valstybių narių valdžios institucijoms pačioms apibrėžti sąvoką „pakrantės zona“; |
| --- | --- |

—

mano, kad pagrindų direktyvoje turėtų būti nustatyti bendri principai ir palengvintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir nacionalinių valdžios institucijų, kurių kompetencijos sričiai priklauso pakrantės klausimai, tarpusavio bendradarbiavimas, taip pat leista valstybių narių valdžios institucijoms pačioms apibrėžti sąvoką „pakrantės zona“;

| — | pabrėžia, kad pasiūlytos direktyvos dabartinė redakcija turės neigiamo poveikio vietos ir (arba) regionų planavimo politikai ir procedūroms, nes pagal pasiūlymą pakrantės aspektą turintiems erdvės planams bus taikomi konkretiems sektoriams nustatyti būtiniausi turinio reikalavimai, kurie labai mažina planavimo institucijų autonomiją nustatant pusiausvyrą tarp visų atitinkamų panaudojimo poreikių; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad pasiūlytos direktyvos dabartinė redakcija turės neigiamo poveikio vietos ir (arba) regionų planavimo politikai ir procedūroms, nes pagal pasiūlymą pakrantės aspektą turintiems erdvės planams bus taikomi konkretiems sektoriams nustatyti būtiniausi turinio reikalavimai, kurie labai mažina planavimo institucijų autonomiją nustatant pusiausvyrą tarp visų atitinkamų panaudojimo poreikių;

| Pranešėjas | Paul O'DONOGHUE (IE/LDAE), Kerio grafystės tarybos ir Pietvakarių regiono valdžios institucijos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema,
  COM(2013) 133 final |

Pranešėjas

Paul O'DONOGHUE (IE/LDAE), Kerio grafystės tarybos ir Pietvakarių regiono valdžios institucijos narys

Pamatinis dokumentas

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria nustatoma jūrų erdvės planavimo ir integruoto pakrančių zonų valdymo sistema,

COM(2013) 133 final

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | pritaria bendriems pasiūlytos direktyvos tikslams: pasiekti veiksmingesnį jūrinės veiklos valdymą ir tausų jūros išteklių naudojimą; sukurti nuoseklų ir įrodymais pagrįstą sprendimų priėmimo procesą ir užmegzti aktyvesnį bendradarbiavimą pakrantės zonos ir jūros tvarkymo klausimais; siekti, kad būtų sklandžiau įgyvendinami pagrindiniai ES politikos tikslai (1) ir prisidedama prie tvaraus augimo ir mėlynosios ekonomikos vystymo; |
| --- | --- |

1.

pritaria bendriems pasiūlytos direktyvos tikslams: pasiekti veiksmingesnį jūrinės veiklos valdymą ir tausų jūros išteklių naudojimą; sukurti nuoseklų ir įrodymais pagrįstą sprendimų priėmimo procesą ir užmegzti aktyvesnį bendradarbiavimą pakrantės zonos ir jūros tvarkymo klausimais; siekti, kad būtų sklandžiau įgyvendinami pagrindiniai ES politikos tikslai (1) ir prisidedama prie tvaraus augimo ir mėlynosios ekonomikos vystymo;

| 2. | palankiai vertina pastangas geriau koordinuoti sausumoje ir jūroje vykdomą veiklą; pritaria nuosekliai Europos politikai, pagrįstai tarptautine geriausia praktika ir palankiai vertinančiai pripažintą nacionalinę praktiką, bei remia bendrų jūros erdvės planavimo (JEP) ir integruoto pakrantės zonų tvarkymo (IPZT) principų sukūrimą; |
| --- | --- |

2.

palankiai vertina pastangas geriau koordinuoti sausumoje ir jūroje vykdomą veiklą; pritaria nuosekliai Europos politikai, pagrįstai tarptautine geriausia praktika ir palankiai vertinančiai pripažintą nacionalinę praktiką, bei remia bendrų jūros erdvės planavimo (JEP) ir integruoto pakrantės zonų tvarkymo (IPZT) principų sukūrimą;

| 3. | pabrėžia, kad pasiūlyta direktyva parengta atsižvelgiant į tai, kad keletas valstybių narių jau yra parengusios arba dar rengia JEP ir IPZT politiką, kurią iš esmės įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos; akcentuoja, kad pasiūlymas negali turėti jokio poveikio erdvės planavimo kompetencijos sritims, kuriomis Sąjunga dalijasi su valstybėmis narėmis ir kurios išimtinai priklauso valstybių narių kompetencijai; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad pasiūlyta direktyva parengta atsižvelgiant į tai, kad keletas valstybių narių jau yra parengusios arba dar rengia JEP ir IPZT politiką, kurią iš esmės įgyvendina vietos ir regionų valdžios institucijos; akcentuoja, kad pasiūlymas negali turėti jokio poveikio erdvės planavimo kompetencijos sritims, kuriomis Sąjunga dalijasi su valstybėmis narėmis ir kurios išimtinai priklauso valstybių narių kompetencijai;

| 4. | turint omenyje tai, kad planuojant jūros erdvę valstybės turi nuolat tarpusavyje derinti savo veiksmus, ES vaidmuo šioje srityje turi apsiriboti procedūrų nuostatų ar standartų nustatymu; |
| --- | --- |

4.

turint omenyje tai, kad planuojant jūros erdvę valstybės turi nuolat tarpusavyje derinti savo veiksmus, ES vaidmuo šioje srityje turi apsiriboti procedūrų nuostatų ar standartų nustatymu;

| 5. | apgailestauja, kad atliekant poveikio vertinimą nesurengta tikslinių konsultacijų su vietos ir regionų valdžios institucijomis kaip planavimo institucijomis ir pagrindiniais pasiūlytą direktyvą įgyvendinančiais subjektais; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad atliekant poveikio vertinimą nesurengta tikslinių konsultacijų su vietos ir regionų valdžios institucijomis kaip planavimo institucijomis ir pagrindiniais pasiūlytą direktyvą įgyvendinančiais subjektais;

Teisinė bazė

| 6. | pripažįsta, kad šis pasiūlymas dėl Direktyvos parengtas įgyvendinant 2007 m. nustatytą integruotą jūrų politiką ir 2012 m. priimtą mėlynojo augimo darbotvarkę, tačiau supranta daugelį nuogąstavimų dėl pasiūlytos direktyvos sudėtingos teisinės bazės; |
| --- | --- |

6.

pripažįsta, kad šis pasiūlymas dėl Direktyvos parengtas įgyvendinant 2007 m. nustatytą integruotą jūrų politiką ir 2012 m. priimtą mėlynojo augimo darbotvarkę, tačiau supranta daugelį nuogąstavimų dėl pasiūlytos direktyvos sudėtingos teisinės bazės;

| 7. | atsižvelgdamas į tai, nurodo Tarybos teisės tarnybos nuomonę (2) dėl kelių teisinių pagrindų naudojimo pasiūlytai Direktyvai; mano, kad Komisija turėtų užtikrinti didesnį aiškumą, rengdama būsimus pasiūlymus dėl teisės aktų, paremtus keliais teisiniais pagrindais arba 3 straipsniu (ES sutartis (teritorinė sanglauda)), galinčius turėti tiesioginį ir (arba) netiesioginį poveikį erdvės planavimo politikai ir praktikai valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

atsižvelgdamas į tai, nurodo Tarybos teisės tarnybos nuomonę (2) dėl kelių teisinių pagrindų naudojimo pasiūlytai Direktyvai; mano, kad Komisija turėtų užtikrinti didesnį aiškumą, rengdama būsimus pasiūlymus dėl teisės aktų, paremtus keliais teisiniais pagrindais arba 3 straipsniu (ES sutartis (teritorinė sanglauda)), galinčius turėti tiesioginį ir (arba) netiesioginį poveikį erdvės planavimo politikai ir praktikai valstybėse narėse;

Subsidiarumo ir proporcingumo principai

| 8. | pabrėžia, kad nacionaliniams (ir regionų) parlamentams patikrinus, kaip laikomasi subsidiarumo principo, buvo parengtos devynios motyvuotos nuomonės dėl šio principo nesilaikymo (3); sutinka, kad kai kurios pasiūlytos direktyvos nuostatos nepakankamai atitinka ES teisės aktų būtinumo ir pridėtinės vertės reikalavimus; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad nacionaliniams (ir regionų) parlamentams patikrinus, kaip laikomasi subsidiarumo principo, buvo parengtos devynios motyvuotos nuomonės dėl šio principo nesilaikymo (3); sutinka, kad kai kurios pasiūlytos direktyvos nuostatos nepakankamai atitinka ES teisės aktų būtinumo ir pridėtinės vertės reikalavimus;

| 9. | pripažįsta, kad kyla klausimų: a) dėl kompetencijos – neaišku, kuri kompetencijos sritis yra ES lygmens, nors kai kuriose valstybėse narėse JEP ir IPZT priklauso nacionalinei, regionų ir (arba) vietos valdžios kompetencijai; b) dėl to, kad pasiūlyta direktyva nepakankamai atsižvelgiama į pakrantės zonos regioninius ir (arba) vietos ypatumus bei į esamą planavimo ir tvarkymo praktiką, ir c) dėl to, ar tinka taikyti ES teisės aktus konkretiems tarpvalstybiniams klausimams spręsti ir ar teisinga, kad ES lygmuo apibrėžtų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kurios jau laikosi tarptautinių jūros konvencijų; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad kyla klausimų: a) dėl kompetencijos – neaišku, kuri kompetencijos sritis yra ES lygmens, nors kai kuriose valstybėse narėse JEP ir IPZT priklauso nacionalinei, regionų ir (arba) vietos valdžios kompetencijai; b) dėl to, kad pasiūlyta direktyva nepakankamai atsižvelgiama į pakrantės zonos regioninius ir (arba) vietos ypatumus bei į esamą planavimo ir tvarkymo praktiką, ir c) dėl to, ar tinka taikyti ES teisės aktus konkretiems tarpvalstybiniams klausimams spręsti ir ar teisinga, kad ES lygmuo apibrėžtų bendradarbiavimą su trečiosiomis šalimis, kurios jau laikosi tarptautinių jūros konvencijų;

| 10. | mano, kad ir klausimas, ar ES turėtų parengti teisės aktus, išlieka atviras; reikėtų spręsti ir klausimą, kaip ji turėtų vykdyti teisės aktų leidybą; atsižvelgdamas į tai teigia, kad tokios redakcijos pasiūlymas pažeidžia proporcingumo principą; |
| --- | --- |

10.

mano, kad ir klausimas, ar ES turėtų parengti teisės aktus, išlieka atviras; reikėtų spręsti ir klausimą, kaip ji turėtų vykdyti teisės aktų leidybą; atsižvelgdamas į tai teigia, kad tokios redakcijos pasiūlymas pažeidžia proporcingumo principą;

| 11. | mano, kad pasiūlyta direktyva pernelyg ribojanti; nesutinka su 6–8 straipsniuose išvardytais būtiniausiais reikalavimais, nes jie riboja regioninių ar vietos prioritetų nustatymą ir prieštarauja direktyvos tikslams, kurie, kaip teigiama, yra tik procedūrinio pobūdžio ir nedaro poveikio išsamiam planavimui; |
| --- | --- |

11.

mano, kad pasiūlyta direktyva pernelyg ribojanti; nesutinka su 6–8 straipsniuose išvardytais būtiniausiais reikalavimais, nes jie riboja regioninių ar vietos prioritetų nustatymą ir prieštarauja direktyvos tikslams, kurie, kaip teigiama, yra tik procedūrinio pobūdžio ir nedaro poveikio išsamiam planavimui;

| 12. | mano, kad pasiūlyta direktyva neužtikrina pakankamo jos įgyvendinimo lankstumo, nes: a) ji apima nusistovėjusius neoficialius IPZT procesus kai kuriose valstybėse narėse, ir b) pirmiausia pasiūlymai dėl IPZT daro tiesioginį poveikį regionų ir (arba) vietos lygmeniui priklausančiai kompetencijai ir praktikai erdvės planavimo politikos srityje; |
| --- | --- |

12.

mano, kad pasiūlyta direktyva neužtikrina pakankamo jos įgyvendinimo lankstumo, nes: a) ji apima nusistovėjusius neoficialius IPZT procesus kai kuriose valstybėse narėse, ir b) pirmiausia pasiūlymai dėl IPZT daro tiesioginį poveikį regionų ir (arba) vietos lygmeniui priklausančiai kompetencijai ir praktikai erdvės planavimo politikos srityje;

| 13. | be to, kvestionuoja pernelyg ribojantį požiūrį į tokius kitus pasiūlymo aspektus kaip tvarkaraščių peržiūrėti planus ir strategijas nustatymas (6 straipsnis) ir ataskaitų teikimo reikalavimai (15 straipsnis); mano, kad dėl to padidės biurokratinė, administracinė našta ir papildomos sąnaudos, susijusios su direktyvos įgyvendinimu, ypač vietos lygmeniu, kartu dar labiau sumažės šios direktyvos pridėtinė vertė; |
| --- | --- |

13.

be to, kvestionuoja pernelyg ribojantį požiūrį į tokius kitus pasiūlymo aspektus kaip tvarkaraščių peržiūrėti planus ir strategijas nustatymas (6 straipsnis) ir ataskaitų teikimo reikalavimai (15 straipsnis); mano, kad dėl to padidės biurokratinė, administracinė našta ir papildomos sąnaudos, susijusios su direktyvos įgyvendinimu, ypač vietos lygmeniu, kartu dar labiau sumažės šios direktyvos pridėtinė vertė;

| 14. | abejoja dėl pasiūlyto tolesnių įgyvendinimo aktų naudojimo planams ir strategijoms sudaryti (16 straipsnis); mano, kad tai yra daugiau negu būtina norint padėti įgyvendinti direktyvos įpareigojimus ir atrodo, jog Europos Komisija mano, kad dabartinės redakcijos direktyvos nuostatas būtina dar labiau sugriežtinti; siūlo dar kartą apgalvoti siūlymą dėl įgyvendinimo aktų panaudojimo, numatant, kad šie aktai būtų skirti tik procedūriniams aspektams; |
| --- | --- |

14.

abejoja dėl pasiūlyto tolesnių įgyvendinimo aktų naudojimo planams ir strategijoms sudaryti (16 straipsnis); mano, kad tai yra daugiau negu būtina norint padėti įgyvendinti direktyvos įpareigojimus ir atrodo, jog Europos Komisija mano, kad dabartinės redakcijos direktyvos nuostatas būtina dar labiau sugriežtinti; siūlo dar kartą apgalvoti siūlymą dėl įgyvendinimo aktų panaudojimo, numatant, kad šie aktai būtų skirti tik procedūriniams aspektams;

Jūrų erdvės planavimas (JEP)

| 15. | visiškai pritaria tam, kad jūrų erdvės planavimas būtų vystomas kaip keletą sektorių apimanti priemonė, padedanti įgyvendinti ekosisteminį metodą, remianti racionalų jūrų išteklių naudojimą, suderinanti vienu metu vykdomą skirtingą žmonių veiklą ir sumažinanti poveikį jūros aplinkai, taip pat užtikrinti klimato kaitos poveikiui atsparias pakrančių ir jūrų teritorijas; be to, remia planais pagrįstą metodą, kuriuo užtikrinamos aiškios taisyklės, kaip paskatinti ilgalaikes investicijas ir taip padidinti jūrinės veiklos indėlį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų; |
| --- | --- |

15.

visiškai pritaria tam, kad jūrų erdvės planavimas būtų vystomas kaip keletą sektorių apimanti priemonė, padedanti įgyvendinti ekosisteminį metodą, remianti racionalų jūrų išteklių naudojimą, suderinanti vienu metu vykdomą skirtingą žmonių veiklą ir sumažinanti poveikį jūros aplinkai, taip pat užtikrinti klimato kaitos poveikiui atsparias pakrančių ir jūrų teritorijas; be to, remia planais pagrįstą metodą, kuriuo užtikrinamos aiškios taisyklės, kaip paskatinti ilgalaikes investicijas ir taip padidinti jūrinės veiklos indėlį siekiant strategijos „Europa 2020“ tikslų;

| 16. | pabrėžia, kad JEP turi būti vystomas kaip neutrali planavimo priemonė, leidžianti šiek tiek lanksčiau atsižvelgti į atitinkamus politikos procesus, susijusius su įvairia jūrų aplinka; be to, ragina aiškiau nustatyti direktyvos projekte nurodyto ekosisteminio metodo taikymo sritį, nes turi būti išlaikyta pusiausvyra tarp ekonominio vystymosi ir aplinkos apsaugos; todėl nepritaria prioritetų ir būtiniausių reikalavimų, taikomų tvarkymo planams, nustatymui pagal principą „iš viršaus į apačią“ bei JEP, kaip priemonės konkrečių sektorių politikos tikslams įgyvendinti, naudojimui; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad JEP turi būti vystomas kaip neutrali planavimo priemonė, leidžianti šiek tiek lanksčiau atsižvelgti į atitinkamus politikos procesus, susijusius su įvairia jūrų aplinka; be to, ragina aiškiau nustatyti direktyvos projekte nurodyto ekosisteminio metodo taikymo sritį, nes turi būti išlaikyta pusiausvyra tarp ekonominio vystymosi ir aplinkos apsaugos; todėl nepritaria prioritetų ir būtiniausių reikalavimų, taikomų tvarkymo planams, nustatymui pagal principą „iš viršaus į apačią“ bei JEP, kaip priemonės konkrečių sektorių politikos tikslams įgyvendinti, naudojimui;

| 17. | mano, kad dabartinės redakcijos pasiūlyta direktyva yra pernelyg detali ir nepakankamai lanksti, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į: esamą JEP praktiką, būtinybę tvarkymo prioritetus nustatyti nacionaliniu ar subnacionaliniu lygmeniu ir regioninius jūros išteklių ypatumus; |
| --- | --- |

17.

mano, kad dabartinės redakcijos pasiūlyta direktyva yra pernelyg detali ir nepakankamai lanksti, kad būtų visapusiškai atsižvelgta į: esamą JEP praktiką, būtinybę tvarkymo prioritetus nustatyti nacionaliniu ar subnacionaliniu lygmeniu ir regioninius jūros išteklių ypatumus;

| 18. | tačiau pritaria tam, kad būtų priimta pagrindų direktyva, skirta sukurti JEP Europos Sąjungoje; šia direktyva, atsižvelgiant į kai kuriose valstybėse narėse esamą praktiką, turėtų būti: nustatyti įpareigojimai rengti jūrų erdvės planus; nustatyti bendri principai; nustatyti būtiniausi tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir jūrų planų koordinavimo reikalavimai; ir nustatyti principai, taikomi jūros erdvės konkuruojantiems panaudojimo būdams ir skirtingų jūros erdvės planų konkuruojančių tikslų suderinimui; |
| --- | --- |

18.

tačiau pritaria tam, kad būtų priimta pagrindų direktyva, skirta sukurti JEP Europos Sąjungoje; šia direktyva, atsižvelgiant į kai kuriose valstybėse narėse esamą praktiką, turėtų būti: nustatyti įpareigojimai rengti jūrų erdvės planus; nustatyti bendri principai; nustatyti būtiniausi tarpvalstybinio bendradarbiavimo ir jūrų planų koordinavimo reikalavimai; ir nustatyti principai, taikomi jūros erdvės konkuruojantiems panaudojimo būdams ir skirtingų jūros erdvės planų konkuruojančių tikslų suderinimui;

| 19. | pabrėžia, kad pagrindų direktyva neturi nustatyti jūros erdvės planų turinio; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad pagrindų direktyva neturi nustatyti jūros erdvės planų turinio;

| 20. | pabrėžia, kad, remiant JEP, mėlynajai ekonomikai vystytis reikalingas integruotas tvarkymas, o JEP yra tokio sprendimo dalis, tačiau dar ne visas sprendimas, tad jūros tvarkymas turi būti tobulinamas; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad, remiant JEP, mėlynajai ekonomikai vystytis reikalingas integruotas tvarkymas, o JEP yra tokio sprendimo dalis, tačiau dar ne visas sprendimas, tad jūros tvarkymas turi būti tobulinamas;

| 21. | todėl yra nustebęs, kad, nepaisant ribojančio direktyvos projekto pobūdžio, joje nutylima apie būtinus valdymo principus; mano, kad jūrų politikoje, o pirmiausia JEP, itin reikalingas daugiapakopis, keletą sektorių apimantis valdymo metodas; pripažįsta, kad nors valstybės narės yra atsakingos už teritorinių vandenų ir išskirtinių ekonominių zonų administravimą, regionų ir vietos valdžios institucijos, šiuose procesuose dalyvaujančios pagal savo erdvės planavimo ir tvarkymo srities kompetenciją, gali užtikrinti jūros ir sausumos erdvės planavimo metodų dermę ir koordinavimą; |
| --- | --- |

21.

todėl yra nustebęs, kad, nepaisant ribojančio direktyvos projekto pobūdžio, joje nutylima apie būtinus valdymo principus; mano, kad jūrų politikoje, o pirmiausia JEP, itin reikalingas daugiapakopis, keletą sektorių apimantis valdymo metodas; pripažįsta, kad nors valstybės narės yra atsakingos už teritorinių vandenų ir išskirtinių ekonominių zonų administravimą, regionų ir vietos valdžios institucijos, šiuose procesuose dalyvaujančios pagal savo erdvės planavimo ir tvarkymo srities kompetenciją, gali užtikrinti jūros ir sausumos erdvės planavimo metodų dermę ir koordinavimą;

Integruotas pakrantės zonos tvarkymas (IPZT)

| 22. | pabrėžia, kad jau seniai pritaria ir remia IPZT (anksčiau angl. ICZM) ir pripažįsta, kad IPZT gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant sinergijos tarp jūros ir sausumos aplinkos planavimo sistemų ir suinteresuotųjų subjektų konsensuso; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad jau seniai pritaria ir remia IPZT (anksčiau angl. ICZM) ir pripažįsta, kad IPZT gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant sinergijos tarp jūros ir sausumos aplinkos planavimo sistemų ir suinteresuotųjų subjektų konsensuso;

| 23. | atkreipia dėmesį į apibrėžtį „pakrantės zona“ (3 straipsnio 1 dalis) ir pirmiausia į jos poveikį vietos ir (arba) regionų planavimo institucijoms; pirmiausia mano, kad zonos jūrinės ribos apibrėžimas apimant visą teritorinę jūrą yra labai ribojančio pobūdžio ir daugelyje valstybių narių nepriklauso esamų planavimo institucijų (įskaitant jų žmogiškuosius ir finansinius išteklius) kompetencijai, o apibrėžtai zonos sausumos ribai trūksta aiškumo ir tai akivaizdžiai daro tiesioginį poveikį esamiems žemėnaudos planams ir praktikai; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į apibrėžtį „pakrantės zona“ (3 straipsnio 1 dalis) ir pirmiausia į jos poveikį vietos ir (arba) regionų planavimo institucijoms; pirmiausia mano, kad zonos jūrinės ribos apibrėžimas apimant visą teritorinę jūrą yra labai ribojančio pobūdžio ir daugelyje valstybių narių nepriklauso esamų planavimo institucijų (įskaitant jų žmogiškuosius ir finansinius išteklius) kompetencijai, o apibrėžtai zonos sausumos ribai trūksta aiškumo ir tai akivaizdžiai daro tiesioginį poveikį esamiems žemėnaudos planams ir praktikai;

| 24. | mano, kad pagrindų direktyvoje turėtų būti nustatyti bendri principai ir palengvintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir nacionalinių valdžios institucijų, kurių kompetencijos sričiai priklauso pakrantės klausimai, tarpusavio bendradarbiavimas, taip pat leista valstybių narių valdžios institucijoms pačioms apibrėžti sąvoką „pakrantės zona“, kai tai būtina ir atitinka planavimo politiką ir praktiką jų jurisdikcijai priklausančiose teritorijose; |
| --- | --- |

24.

mano, kad pagrindų direktyvoje turėtų būti nustatyti bendri principai ir palengvintas tarpvalstybinis bendradarbiavimas ir nacionalinių valdžios institucijų, kurių kompetencijos sričiai priklauso pakrantės klausimai, tarpusavio bendradarbiavimas, taip pat leista valstybių narių valdžios institucijoms pačioms apibrėžti sąvoką „pakrantės zona“, kai tai būtina ir atitinka planavimo politiką ir praktiką jų jurisdikcijai priklausančiose teritorijose;

| 25. | mano, kad jūros ir sausumos sąsajų planavimo srityje reikia taikyti labiau holistinį požiūrį, atsižvelgiant į tai, kad sausumos ir jūros tarpusavio jungtys apima ne tik „pakrantės zoną“ (upių baseinų įtaka tolimesniems sausumos plotams, uostų kaip regionų plėtros centrų poveikis, pervežimo kelių ir energijos gamybos ir perdavimo sistemų sujungiamumas ir kt.), ir siūlo suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms pačioms pasirinkti priemones, kuriomis jos užtikrins veiksmingą sausumoje ir jūroje vykdomos veiklos koordinavimą; |
| --- | --- |

25.

mano, kad jūros ir sausumos sąsajų planavimo srityje reikia taikyti labiau holistinį požiūrį, atsižvelgiant į tai, kad sausumos ir jūros tarpusavio jungtys apima ne tik „pakrantės zoną“ (upių baseinų įtaka tolimesniems sausumos plotams, uostų kaip regionų plėtros centrų poveikis, pervežimo kelių ir energijos gamybos ir perdavimo sistemų sujungiamumas ir kt.), ir siūlo suteikti daugiau lankstumo valstybėms narėms pačioms pasirinkti priemones, kuriomis jos užtikrins veiksmingą sausumoje ir jūroje vykdomos veiklos koordinavimą;

| 26. | todėl abejoja, ar verta dabartinį neformalų tvarkymo metodą pakeisti papildoma formalia planavimo priemone; neįsitikinęs 2 straipsnio 3 dalies teiginio teisingumu, pagal kurį „šios direktyvos nuostatos neturi poveikio valstybių narių kompetencijai miestų ir kaimų planavimo srityje“, nes Komitetas integruoto pakrantės zonos tvarkymo teisės aktus laiko sausumos planavimo teisės aktais, o ši sritis pirmiausia priklauso valstybių narių kompetencijai, nors kai kuriose valstybėse teisėkūros galia šioje srityje yra suteikta regionams; mano, kad direktyvos įgyvendinimas turės tiesioginio poveikio planavimo praktikai nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, todėl turi rimtų abejonių dėl to, ar reikėtų įpareigoti visas pakrantės valstybes nares rengti IPZT strategijas (4); |
| --- | --- |

26.

todėl abejoja, ar verta dabartinį neformalų tvarkymo metodą pakeisti papildoma formalia planavimo priemone; neįsitikinęs 2 straipsnio 3 dalies teiginio teisingumu, pagal kurį „šios direktyvos nuostatos neturi poveikio valstybių narių kompetencijai miestų ir kaimų planavimo srityje“, nes Komitetas integruoto pakrantės zonos tvarkymo teisės aktus laiko sausumos planavimo teisės aktais, o ši sritis pirmiausia priklauso valstybių narių kompetencijai, nors kai kuriose valstybėse teisėkūros galia šioje srityje yra suteikta regionams; mano, kad direktyvos įgyvendinimas turės tiesioginio poveikio planavimo praktikai nacionaliniu, regionų ir vietos lygmenimis, todėl turi rimtų abejonių dėl to, ar reikėtų įpareigoti visas pakrantės valstybes nares rengti IPZT strategijas (4);

| 27. | primena IPZT rekomendaciją (2002 m.), kurioje teigiama, kad „atsižvelgus į pakrantės zonos sąlygų ir valstybių narių institucinių struktūrų įvairovę, siūlomo veiksmo (įgyvendinti IPZT Europoje) tikslus geriausia pasiekti Bendrijos lygmens gairėmis“ (5); teigia, kad padėtis nuo to laiko mažai pasikeitė, ir apgailestauja, kad Europos Komisija visapusiškai neįvertino visų galimų neprivalomų IPZT įgyvendinimo užtikrinimo būdų; |
| --- | --- |

27.

primena IPZT rekomendaciją (2002 m.), kurioje teigiama, kad „atsižvelgus į pakrantės zonos sąlygų ir valstybių narių institucinių struktūrų įvairovę, siūlomo veiksmo (įgyvendinti IPZT Europoje) tikslus geriausia pasiekti Bendrijos lygmens gairėmis“ (5); teigia, kad padėtis nuo to laiko mažai pasikeitė, ir apgailestauja, kad Europos Komisija visapusiškai neįvertino visų galimų neprivalomų IPZT įgyvendinimo užtikrinimo būdų;

| 28. | tačiau mano, kad IPZT ir toliau turi svariai papildyti JEP, padėti tvarkyti pakrantės išteklius ir įtraukti į šią veiklą suinteresuotuosius subjektus; ragina Europos Komisiją iš naujo apsvarstyti, kaip paskatinti tai padaryti parengiant tinkamesnes neprivalomo pobūdžio priemones; siūlo valstybėms narėms pagalvoti, kokių konkrečių priemonių reikia imtis, kad sausumos ir jūros erdvės planai geriau derėtų tarpusavyje; |
| --- | --- |

28.

tačiau mano, kad IPZT ir toliau turi svariai papildyti JEP, padėti tvarkyti pakrantės išteklius ir įtraukti į šią veiklą suinteresuotuosius subjektus; ragina Europos Komisiją iš naujo apsvarstyti, kaip paskatinti tai padaryti parengiant tinkamesnes neprivalomo pobūdžio priemones; siūlo valstybėms narėms pagalvoti, kokių konkrečių priemonių reikia imtis, kad sausumos ir jūros erdvės planai geriau derėtų tarpusavyje;

Vietos ir regioninis poveikis

| 29. | pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį erdvės planavimo politikoje, įskaitant esamą JEP ir IPZT praktiką; be to, pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos jau vykdo dvišalį tarpvalstybinį erdvės planavimo politikos koordinavimą; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį erdvės planavimo politikoje, įskaitant esamą JEP ir IPZT praktiką; be to, pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos jau vykdo dvišalį tarpvalstybinį erdvės planavimo politikos koordinavimą;

| 30. | pritaria esamoms regioninio bendradarbiavimo iniciatyvoms makroregioniniu ar jūros baseinų lygiu; apgailestauja, kad pasiūlytoje direktyvoje nėra konkrečių nuostatų dėl jūros aplinkos įvairovės ir galimo glaudesnio bendradarbiavimo atsižvelgiant į tokius regioninius ypatumus; be to, mano, kad turės būti parengtos nuostatos dėl santykių su kai kuriomis trečiosiomis šalimis nenuspėjamumo ir dėl sudėtingumo atokiausiems regionams; |
| --- | --- |

30.

pritaria esamoms regioninio bendradarbiavimo iniciatyvoms makroregioniniu ar jūros baseinų lygiu; apgailestauja, kad pasiūlytoje direktyvoje nėra konkrečių nuostatų dėl jūros aplinkos įvairovės ir galimo glaudesnio bendradarbiavimo atsižvelgiant į tokius regioninius ypatumus; be to, mano, kad turės būti parengtos nuostatos dėl santykių su kai kuriomis trečiosiomis šalimis nenuspėjamumo ir dėl sudėtingumo atokiausiems regionams;

| 31. | mano, kad siūlomoje direktyvoje numatytas potencialas ir nenumatytas poveikis vietos ir (arba) regionų lygiu bus didelis, ypač a) poveikis vietos ir (arba) regionų kompetencijai politikos ir praktikos planavimo srityje, ir b) papildomos administracinės ir finansinės naštos požiūriais; |
| --- | --- |

31.

mano, kad siūlomoje direktyvoje numatytas potencialas ir nenumatytas poveikis vietos ir (arba) regionų lygiu bus didelis, ypač a) poveikis vietos ir (arba) regionų kompetencijai politikos ir praktikos planavimo srityje, ir b) papildomos administracinės ir finansinės naštos požiūriais;

| 32. | pabrėžia, kad pasiūlytos direktyvos dabartinė redakcija turės neigiamo poveikio vietos ir (arba) regionų planavimo politikai ir procedūroms, nes pagal pasiūlymą pakrantės aspektą turintiems erdvės planams bus taikomi konkretiems sektoriams nustatyti būtiniausi turinio reikalavimai, kurie labai mažina planavimo institucijų autonomiją nustatant pusiausvyrą tarp visų atitinkamų panaudojimo poreikių; |
| --- | --- |

32.

pabrėžia, kad pasiūlytos direktyvos dabartinė redakcija turės neigiamo poveikio vietos ir (arba) regionų planavimo politikai ir procedūroms, nes pagal pasiūlymą pakrantės aspektą turintiems erdvės planams bus taikomi konkretiems sektoriams nustatyti būtiniausi turinio reikalavimai, kurie labai mažina planavimo institucijų autonomiją nustatant pusiausvyrą tarp visų atitinkamų panaudojimo poreikių;

| 33. | mano, kad pasiūlytas terminas parengti jūros planus ir pakrantės strategijas per 36 mėnesius nuo direktyvos įsigaliojimo yra labai ambicingas; pabrėžia, kad laikytis tokių terminų bus neįmanoma tais atvejais, kai JEP ir IPZT yra dar tik užuomazgos, todėl siūlo šį terminą pailginti; |
| --- | --- |

33.

mano, kad pasiūlytas terminas parengti jūros planus ir pakrantės strategijas per 36 mėnesius nuo direktyvos įsigaliojimo yra labai ambicingas; pabrėžia, kad laikytis tokių terminų bus neįmanoma tais atvejais, kai JEP ir IPZT yra dar tik užuomazgos, todėl siūlo šį terminą pailginti;

| 34. | kalbant konkrečiau, abejoja, ar reikėtų nustatyti reikalavimą jūros erdvės planus ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijas peržiūrėti ne rečiau kaip kas 6 metus, juk kompetentingoms institucijoms teks atlikti sunkų ir brangiai kainuojantį darbą, kuris, beje, nebūtinai sutaps su valstybėse narėse jau nusistovėjusiais planų peržiūros ciklais; |
| --- | --- |

34.

kalbant konkrečiau, abejoja, ar reikėtų nustatyti reikalavimą jūros erdvės planus ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijas peržiūrėti ne rečiau kaip kas 6 metus, juk kompetentingoms institucijoms teks atlikti sunkų ir brangiai kainuojantį darbą, kuris, beje, nebūtinai sutaps su valstybėse narėse jau nusistovėjusiais planų peržiūros ciklais;

| 35. | pabrėžia, kad norint, jog įgyvendinimas vyktų taip, kaip numatyta direktyvoje, vietos ir regionų lygmens planavimo institucijoms bus užkrauta didelė papildoma našta, taip pat bus reikalaujama iš šių institucijų biudžeto suvaržymų laikotarpiu rasti papildomų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, įskaitant ir deramos kvalifikacijos jūros erdvės planavimo specialistus (kurių yra labai nedaug); |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad norint, jog įgyvendinimas vyktų taip, kaip numatyta direktyvoje, vietos ir regionų lygmens planavimo institucijoms bus užkrauta didelė papildoma našta, taip pat bus reikalaujama iš šių institucijų biudžeto suvaržymų laikotarpiu rasti papildomų finansinių ir žmogiškųjų išteklių, įskaitant ir deramos kvalifikacijos jūros erdvės planavimo specialistus (kurių yra labai nedaug);

| 36. | sunerimęs, kad Europos Komisija neatliko jokio išsamaus papildomos administracinės naštos ir sąnaudų, susijusių su įgyvendinimu, vertinimo; didelę šių sąnaudų dalį teks prisiimti vietos ir regionų valdžios institucijoms; teigia, kad šis poveikis sumažins pasiūlytos direktyvos pridėtinę vertę šioms institucijoms; |
| --- | --- |

36.

sunerimęs, kad Europos Komisija neatliko jokio išsamaus papildomos administracinės naštos ir sąnaudų, susijusių su įgyvendinimu, vertinimo; didelę šių sąnaudų dalį teks prisiimti vietos ir regionų valdžios institucijoms; teigia, kad šis poveikis sumažins pasiūlytos direktyvos pridėtinę vertę šioms institucijoms;

| 37. | todėl siūlo Europos Komisijai atlikti išsamų a) direktyvos poveikio pakrantės regionuose taikomai planavimo politikai ir praktikai ir b) papildomų direktyvos įgyvendinimo išlaidų, visų pirma tų, kurios teks vietos ir regionų lygmenims, ex-ante vertinimą; |
| --- | --- |

37.

todėl siūlo Europos Komisijai atlikti išsamų a) direktyvos poveikio pakrantės regionuose taikomai planavimo politikai ir praktikai ir b) papildomų direktyvos įgyvendinimo išlaidų, visų pirma tų, kurios teks vietos ir regionų lygmenims, ex-ante vertinimą;

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1   pakeitimas

3 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| pagal integruotą jūrų politiką jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas įvardijami kaip kompleksinės politikos priemonės, kuriomis valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys įgyvendina koordinuotą ir integruotą metodą. Taikomas ekosisteminis metodas padės skatinti tvarų jūrų ir pakrančių regionų ekonomikos augimą, taip pat tausų jūrų ir pakrančių išteklių naudojimą; | pagal integruotą jūrų politiką jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas įvardijami kaip kompleksinės politikos priemonės, kuriomis valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys įgyvendina koordinuotą, integruotą ir tarpvalstybinį metodą. Taikomas ekosisteminis metodas padės skatinti tvarų jūrų ir pakrančių regionų ekonomikos augimą, taip pat tausų jūrų ir pakrančių išteklių naudojimą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

pagal integruotą jūrų politiką jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas įvardijami kaip kompleksinės politikos priemonės, kuriomis valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys įgyvendina koordinuotą ir integruotą metodą. Taikomas ekosisteminis metodas padės skatinti tvarų jūrų ir pakrančių regionų ekonomikos augimą, taip pat tausų jūrų ir pakrančių išteklių naudojimą;

pagal integruotą jūrų politiką jūrų erdvės planavimas ir integruotas pakrančių zonų valdymas įvardijami kaip kompleksinės politikos priemonės, kuriomis valdžios institucijos ir suinteresuotosios šalys įgyvendina koordinuotą, integruotą ir tarpvalstybinį metodą. Taikomas ekosisteminis metodas padės skatinti tvarų jūrų ir pakrančių regionų ekonomikos augimą, taip pat tausų jūrų ir pakrančių išteklių naudojimą;

Paaiškinimas

Vykdant integruotą jūrų politiką būtina stiprinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, visų pirma jūrų erdvės planavimo (JEP) ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo (IPZT) srityse.

2   pakeitimas

12 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| nors Sąjungai tikslinga nustatyti jūrų erdvės planus ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijas reglamentuojančias taisykles, valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos tebėra atsakingos už jų jūrų vandenims ir pakrančių zonoms skirtų tokių planų bei strategijų turinio apibrėžimą ir nustatymą, įskaitant jūrų erdvės paskirstymą įvairiai sektorių veiklai; | nors Sąjungai tikslinga nustatyti jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų pagrindą, valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos tebėra atsakingos už jų jūrų vandenims ir pakrančių zonoms skirtų tokių planų bei strategijų turinio apibrėžimą ir nustatymą, įskaitant jūrų erdvės paskirstymą įvairiai sektorių veiklai ir jūroje vykdomai veiklai; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

nors Sąjungai tikslinga nustatyti jūrų erdvės planus ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijas reglamentuojančias taisykles, valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos tebėra atsakingos už jų jūrų vandenims ir pakrančių zonoms skirtų tokių planų bei strategijų turinio apibrėžimą ir nustatymą, įskaitant jūrų erdvės paskirstymą įvairiai sektorių veiklai;

nors Sąjungai tikslinga nustatyti jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų pagrindą, valstybės narės ir jų kompetentingos institucijos tebėra atsakingos už jų jūrų vandenims ir pakrančių zonoms skirtų tokių planų bei strategijų turinio apibrėžimą ir nustatymą, įskaitant jūrų erdvės paskirstymą įvairiai sektorių veiklai ir jūroje vykdomai veiklai;

3   pakeitimas

3 straipsnio 2 dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2.   Integruota jūrų politika– Sąjungos politika, kuria skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų ir atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant darnią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą. | 2.   Integruota jūrų politika– Sąjungos politika, kuria skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas
  tarpsektorinis ir tarpvalstybinis jūrų valdymas, numatytas siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų ir atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą. vykdant darnią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2.   Integruota jūrų politika– Sąjungos politika, kuria skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų ir atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą vykdant darnią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą.

2.   Integruota jūrų politika– Sąjungos politika, kuria skatinamas koordinuotas ir nuoseklus sprendimų priėmimas
  tarpsektorinis ir tarpvalstybinis jūrų valdymas, numatytas siekiant maksimaliai užtikrinti tvarų valstybių narių, visų pirma Sąjungos pakrančių, salų ir atokiausių regionų, taip pat jūrų sektorių vystymąsi, ekonomikos augimą ir socialinę sanglaudą. vykdant darnią su jūromis susijusią politiką ir atitinkamą tarptautinį bendradarbiavimą.

4   pakeitimas

5 straipsnis

Jūros erdvės planų ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijų tikslai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pagal jūrų erdvės planus ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijas taikomas ekosisteminis metodas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jūrų vandenyse ir pakrančių zonose tuo pat metu vykdyti konkuruojančių sektorių veiklą ir išvengti jų tarpusavio konfliktų, taip pat jais siekiama padėti:






  (a) | ... |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pagal jūrų erdvės planus ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijas taikomas ekosisteminis metodas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jūrų vandenyse ir pakrančių zonose tuo pat metu vykdyti konkuruojančių sektorių veiklą ir išvengti jų tarpusavio konfliktų, taip pat jais siekiama padėti:

(a)

...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Pagal jūros erdvės planus ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijas taikomas ekosisteminis metodas, siekiant sudaryti palankesnes sąlygas jūros vandenyse ir pakrantės zonose tuo pat metu vykdyti konkuruojančių sektorių veiklą ir išvengti jų tarpusavio konfliktų, taip pat jais siekiama padėti
  bei nustatyti tikslus, kurie, be kita ko, padėtų:

| (a) | ... |
| --- | --- |

(a)

...

| (b) | ... |
| --- | --- |

(b)

...

Paaiškinimas

Turėtų būti aišku, kad pasiūlytame teisės akte nurodyti tikslai yra demonstraciniai. Kompetentingoms institucijoms turi būti suteikta pakankamai lankstumo priimti sprendimus dėl savo jūros aplinkos prioritetų ir kaip šie prioritetai turėtų būti įgyvendinti.

5   pakeitimas

6 straipsnis

Jūros erdvės planams ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijoms taikomi bendri būtiniausi reikalavimai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jūrų erdvės planuose ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijose nustatomi veiksmai 5 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti, atsižvelgiant į visą susijusią veiklą ir taikomas priemones.
  2.   Tuo tikslu jūrų erdvės planams ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijoms taikomi bent šie reikalavimai:






  a) | jie yra koordinuojami tarpusavyje, jeigu jie nėra integruoti; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Jūrų erdvės planuose ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijose nustatomi veiksmai 5 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti, atsižvelgiant į visą susijusią veiklą ir taikomas priemones.

2.   Tuo tikslu jūrų erdvės planams ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijoms taikomi bent šie reikalavimai:

a)

jie yra koordinuojami tarpusavyje, jeigu jie nėra integruoti;

| b) | jais užtikrinamas veiksmingas valstybių narių tarpusavio ir nacionalinių institucijų bei su atitinkamų sektorių politika susijusių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

b)

jais užtikrinamas veiksmingas valstybių narių tarpusavio ir nacionalinių institucijų bei su atitinkamų sektorių politika susijusių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas;

| c) | juose nurodomas jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų tarpvalstybinio masto poveikis jūrų vandenims ir pakrančių zonoms, į kuriuos trečiosios valstybės tame pačiame jūrų regione ar paregionyje ir susijusiose pakrančių zonose turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, ir numatytas šių klausimų sprendimas bendradarbiaujant su šių valstybių kompetentingomis institucijomis pagal 12 ir 13 straipsnius. |
| --- | --- |

c)

juose nurodomas jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų tarpvalstybinio masto poveikis jūrų vandenims ir pakrančių zonoms, į kuriuos trečiosios valstybės tame pačiame jūrų regione ar paregionyje ir susijusiose pakrančių zonose turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, ir numatytas šių klausimų sprendimas bendradarbiaujant su šių valstybių kompetentingomis institucijomis pagal 12 ir 13 straipsnius.

3.   Jūrų erdvės planai ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijos peržiūrimos ne rečiau kaip kas 6 metus.

1.   Jūros erdvės planuose ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijose nustatomi veiksmai 5 straipsnyje nurodytiems tikslams pasiekti, atsižvelgiant į visą susijusią veiklą ir taikomas priemones.

2.   Tuo tikslu jūros erdvės planams ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijoms taikomi bent šie reikalavimai:

| a) | jie yra koordinuojami tarpusavyje, jeigu jie nėra integruoti; |
| --- | --- |

a)

jie yra koordinuojami tarpusavyje, jeigu jie nėra integruoti;

| b) | jais užtikrinamas veiksmingas valstybių narių tarpusavio ir nacionalinių institucijų bei su atitinkamų sektorių politika susijusių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas; |
| --- | --- |

b)

jais užtikrinamas veiksmingas valstybių narių tarpusavio ir nacionalinių institucijų bei su atitinkamų sektorių politika susijusių suinteresuotųjų šalių bendradarbiavimas;

| c) | juose nurodomas jūros erdvės planų ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijų tarpvalstybinio masto poveikis jūros vandenims ir pakrantės zonoms, į kuriuos trečiosios valstybės tame pačiame jūros regione ar paregionyje ir susijusiose pakrantės zonose turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, ir numatytas šių klausimų sprendimas bendradarbiaujant su šių valstybių kompetentingomis institucijomis pagal 12 ir 13 straipsnius. |
| --- | --- |

c)

juose nurodomas jūros erdvės planų ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijų tarpvalstybinio masto poveikis jūros vandenims ir pakrantės zonoms, į kuriuos trečiosios valstybės tame pačiame jūros regione ar paregionyje ir susijusiose pakrantės zonose turi suverenias teises arba kurie priklauso jų jurisdikcijai, ir numatytas šių klausimų sprendimas bendradarbiaujant su šių valstybių kompetentingomis institucijomis pagal 12 ir 13 straipsnius.

3.   Jūros erdvės planai ir integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijos peržiūrimos pagal nacionalinių planų peržiūros ciklus

  arba ne rečiau kaip kas 6 metus.

Paaiškinimas

Įgyvendinimo ciklas atskirose valstybėse narėse turės skirtis, kad būtų galima sumažinti administracinę naštą ir užtikrinti, kad direktyva įgyvendinama pagal valstybėse narėse galiojančią ir nusistovėjusią tvarką.

6   pakeitimas

7 straipsnis

Jūrų erdvės planams taikomi specialūs būtiniausi reikalavimai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Jūrų erdvės planuose pateikiamas bent jūrų vandenų žemėlapis, kuriame nurodomas faktinis ir galimas visos susijusios jūrinės veiklos paskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu, kad būtų pasiekti 5 straipsnyje nurodyti tikslai.
  2.   Sudarydamos jūrų erdvės planus valstybės narės atsižvelgia bent į veiklą, susijusią su:






  (a) | energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiais; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Jūrų erdvės planuose pateikiamas bent jūrų vandenų žemėlapis, kuriame nurodomas faktinis ir galimas visos susijusios jūrinės veiklos paskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu, kad būtų pasiekti 5 straipsnyje nurodyti tikslai.

2.   Sudarydamos jūrų erdvės planus valstybės narės atsižvelgia bent į veiklą, susijusią su:

(a)

energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiais;

| (b) | naftos ir dujų gavybos vietomis ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

(b)

naftos ir dujų gavybos vietomis ir infrastruktūra;

| (c) | jūrų transporto maršrutais; |
| --- | --- |

(c)

jūrų transporto maršrutais;

| (d) | povandeninėmis kabelių ir vamzdynų trasomis; |
| --- | --- |

(d)

povandeninėmis kabelių ir vamzdynų trasomis;

| (e) | žvejybos zonomis; |
| --- | --- |

(e)

žvejybos zonomis;

| (f) | žuvų auginimo vietomis; |
| --- | --- |

(f)

žuvų auginimo vietomis;

| (g) | saugomomis gamtos teritorijomis. |
| --- | --- |

(g)

saugomomis gamtos teritorijomis.

1.   Jūrų erdvės planuose pateikiamas bent jūrų vandenų žemėlapis, kuriame nurodomas faktinis ir galimas visos susijusios jūrinės veiklos paskirstymas erdvės ir laiko atžvilgiu, kad būtų pasiekti 5 straipsnyje nurodyti tikslai.

2.   Sudarydamos jūrų erdvės planus valstybės narės atsižvelgia bent į veiklą, susijusią su:

| (a) | energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiais; |
| --- | --- |

(a)

energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginiais;

| (b) | naftos ir dujų gavybos vietomis ir infrastruktūra; |
| --- | --- |

(b)

naftos ir dujų gavybos vietomis ir infrastruktūra;

| (c) | jūrų transporto maršrutais ir rekreacinio plaukiojimo zonomis; |
| --- | --- |

(c)

jūrų transporto maršrutais ir rekreacinio plaukiojimo zonomis;

| (d) | povandeninėmis kabelių ir vamzdynų trasomis; |
| --- | --- |

(d)

povandeninėmis kabelių ir vamzdynų trasomis;

| (e) | žvejybos zonomis; |
| --- | --- |

(e)

žvejybos zonomis;

| (f) | žuvų auginimo vietomis; |
| --- | --- |

(f)

žuvų auginimo vietomis;

| (g) | saugomomis gamtos teritorijomis.; |
| --- | --- |

(g)

saugomomis gamtos teritorijomis.;

| (h) | uostų teritorijomis (verslas, žvejyba, laisvalaikis). |
| --- | --- |

(h)

uostų teritorijomis (verslas, žvejyba, laisvalaikis).

Paaiškinimas

Kompetentingoms institucijoms turi būti suteikta pakankamai lankstumo priimti sprendimus dėl savo jūros aplinkos prioritetų ir kaip šie prioritetai turėtų būti įgyvendinti.

Kai kuriuose Europos regionuose smarkiai išvystyta rekreacinio plaukiojimo veikla, kurios reikia neužmiršti sudarant erdvės planus, taip pat būtina numatyti uostų teritorijas, kurios yra svarbus ne tik jūrų, bet ir sausumos planų elementas (kelių, geležinkelių tinklas ir kt.).

7   pakeitimas

8 straipsnis

Integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijoms taikomi specialūs būtiniausi reikalavimai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Integruoto pakrančių zonų valdymo strategijose pateikiamas bent esamų priemonių, taikomų pakrančių zonose, aprašas ir papildomų veiksmų siekiant 5 straipsnyje nurodytų tikslų poreikio analizė. Strategijose numatomas integruotas ir kelis sektorius apimantis politikos įgyvendinimas, aptariamos sausumoje ir jūroje vykdomos veiklos sąsajos.
  2.   Sudarydamos integruoto pakrančių zonų valdymo strategijas valstybės narės atsižvelgia bent į šią veiklą:






  a) | konkrečių gamtos išteklių naudojimą, įskaitant energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Integruoto pakrančių zonų valdymo strategijose pateikiamas bent esamų priemonių, taikomų pakrančių zonose, aprašas ir papildomų veiksmų siekiant 5 straipsnyje nurodytų tikslų poreikio analizė. Strategijose numatomas integruotas ir kelis sektorius apimantis politikos įgyvendinimas, aptariamos sausumoje ir jūroje vykdomos veiklos sąsajos.

2.   Sudarydamos integruoto pakrančių zonų valdymo strategijas valstybės narės atsižvelgia bent į šią veiklą:

a)

konkrečių gamtos išteklių naudojimą, įskaitant energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius;

| b) | infrastruktūros, energetikos objektų, transporto, uostų, jūrinių darbų ir kitų įrenginių, įskaitant ekologišką infrastruktūrą, plėtrą; |
| --- | --- |

b)

infrastruktūros, energetikos objektų, transporto, uostų, jūrinių darbų ir kitų įrenginių, įskaitant ekologišką infrastruktūrą, plėtrą;

| c) | žemės ūkio ir pramonės veiklą; |
| --- | --- |

c)

žemės ūkio ir pramonės veiklą;

| d) | žvejybos ir akvakultūros veiklą; |
| --- | --- |

d)

žvejybos ir akvakultūros veiklą;

| e) | pakrančių ekosistemų, ekosistemų funkcijų ir gamtos teritorijų, pakrančių kraštovaizdžio bei salų išsaugojimą, atkūrimą ir valdymą; |
| --- | --- |

e)

pakrančių ekosistemų, ekosistemų funkcijų ir gamtos teritorijų, pakrančių kraštovaizdžio bei salų išsaugojimą, atkūrimą ir valdymą;

| f) | klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos. |
| --- | --- |

f)

klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos.

1.   Integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijose pateikiamas bent esamų priemonių, taikomų pakrantės zonose, aprašas ir papildomų veiksmų siekiant 5 straipsnyje nurodytų tikslų poreikio analizė. Strategijose numatomas integruotas ir kelis sektorius apimantis politikos įgyvendinimas, aptariamos sausumoje ir jūroje vykdomos veiklos sąsajos.

2.   Sudarydamos integruoto pakrantės zonos tvarkymo strategijas valstybės narės atsižvelgia bent į šią veiklą:

| (a) | konkrečių gamtos išteklių naudojimą, įskaitant energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius; |
| --- | --- |

(a)

konkrečių gamtos išteklių naudojimą, įskaitant energijos gavybos ir atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamybos įrenginius;

| (b) | infrastruktūros, energetikos objektų, transporto, uostų, jūrinių darbų ir kitų įrenginių, įskaitant ekologišką infrastruktūrą, plėtrą; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktūros, energetikos objektų, transporto, uostų, jūrinių darbų ir kitų įrenginių, įskaitant ekologišką infrastruktūrą, plėtrą;

| (c) | žemės ūkio ir pramonės veiklą; |
| --- | --- |

(c)

žemės ūkio ir pramonės veiklą;

| (d) | žvejybos ir akvakultūros veiklą; |
| --- | --- |

(d)

žvejybos ir akvakultūros veiklą;

| (e) | pakrantės ekosistemų, ekosistemų funkcijų ir gamtos teritorijų, pakrantės kraštovaizdžio bei salų išsaugojimą, atkūrimą ir tvarkymą; |
| --- | --- |

(e)

pakrantės ekosistemų, ekosistemų funkcijų ir gamtos teritorijų, pakrantės kraštovaizdžio bei salų išsaugojimą, atkūrimą ir tvarkymą;

| f) | klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos. |
| --- | --- |

f)

klimato kaitos švelninimą ir prisitaikymą prie jos.

Paaiškinimas

Mano, kad IPZT teisės aktų rengimas yra ekvivalentiškas sausumos planavimo teisės aktų rengimui, o tokia kompetencija priklauso valstybėms narėms. Be to, įžvelgia labai nedidelę pridėtinę vertę formalizuojant esamą neformalią tvarkymo priemonę.

8   pakeitimas

14 straipsnis

Kompetentingos institucijos

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Kiekviena valstybė narė kiekvienai atitinkamai pakrančių zonai ir jūrų regionui ar paregioniui paskiria kompetentingą instituciją ar institucijas, atsakingas už šios direktyvos įgyvendinimą, įskaitant bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis, kaip apibrėžta 12 straipsnyje, ir su trečiosiomis valstybėmis, kaip apibrėžta 13 straipsnyje, užtikrinimą.
  2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai kompetentingų institucijų sąrašą kartu su šios direktyvos I priede išvardyta informacija.
  3.   Tuo pat metu kiekviena valstybė narė nusiunčia Komisijai savo kompetentingų institucijų, atsakingų už tas tarptautines organizacijas, kuriose jos dalyvauja ir kurios yra svarbios šiai direktyvai įgyvendinti, sąrašą.
  4.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie bet kokį informacijos, pateiktos pagal 1 dalį, pasikeitimą per šešis mėnesius nuo tokio pasikeitimo įsigaliojimo. | 1.   Kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į tvirto daugiapakopio valdymo ir tarpsektorinio požiūrio būtinumą, kiekvienai atitinkamai pakrantės zonai ir jūros regionui ar paregioniui paskiria kompetentingą instituciją ar institucijas, atsakingas už šios direktyvos įgyvendinimą, įskaitant bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis, kaip apibrėžta 12 straipsnyje, ir su trečiosiomis valstybėmis, kaip apibrėžta 13 straipsnyje, užtikrinimą.
  2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai kompetentingų institucijų sąrašą kartu su šios direktyvos I priede išvardyta informacija.
  3.   Tuo pat metu kiekviena valstybė narė nusiunčia Komisijai savo kompetentingų institucijų, atsakingų už tas tarptautines organizacijas, kuriose jos dalyvauja ir kurios yra svarbios šiai direktyvai įgyvendinti, sąrašą.
  4.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie bet kokį informacijos, pateiktos pagal 1 dalį, pasikeitimą per šešis mėnesius nuo tokio pasikeitimo įsigaliojimo. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Kiekviena valstybė narė kiekvienai atitinkamai pakrančių zonai ir jūrų regionui ar paregioniui paskiria kompetentingą instituciją ar institucijas, atsakingas už šios direktyvos įgyvendinimą, įskaitant bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis, kaip apibrėžta 12 straipsnyje, ir su trečiosiomis valstybėmis, kaip apibrėžta 13 straipsnyje, užtikrinimą.

2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai kompetentingų institucijų sąrašą kartu su šios direktyvos I priede išvardyta informacija.

3.   Tuo pat metu kiekviena valstybė narė nusiunčia Komisijai savo kompetentingų institucijų, atsakingų už tas tarptautines organizacijas, kuriose jos dalyvauja ir kurios yra svarbios šiai direktyvai įgyvendinti, sąrašą.

4.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie bet kokį informacijos, pateiktos pagal 1 dalį, pasikeitimą per šešis mėnesius nuo tokio pasikeitimo įsigaliojimo.

1.   Kiekviena valstybė narė, atsižvelgdama į tvirto daugiapakopio valdymo ir tarpsektorinio požiūrio būtinumą, kiekvienai atitinkamai pakrantės zonai ir jūros regionui ar paregioniui paskiria kompetentingą instituciją ar institucijas, atsakingas už šios direktyvos įgyvendinimą, įskaitant bendradarbiavimo su kitomis valstybėmis narėmis, kaip apibrėžta 12 straipsnyje, ir su trečiosiomis valstybėmis, kaip apibrėžta 13 straipsnyje, užtikrinimą.

2.   Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai kompetentingų institucijų sąrašą kartu su šios direktyvos I priede išvardyta informacija.

3.   Tuo pat metu kiekviena valstybė narė nusiunčia Komisijai savo kompetentingų institucijų, atsakingų už tas tarptautines organizacijas, kuriose jos dalyvauja ir kurios yra svarbios šiai direktyvai įgyvendinti, sąrašą.

4.   Kiekviena valstybė narė praneša Komisijai apie bet kokį informacijos, pateiktos pagal 1 dalį, pasikeitimą per šešis mėnesius nuo tokio pasikeitimo įsigaliojimo.

Paaiškinimas

Dokumente pabrėžiama, kad direktyvos įgyvendinimui būtina taikyti daugiapakopio valdymo principą.

9   pakeitimas

16 straipsnis

Įgyvendinimo aktai

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 1.   Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti nuostatas dėl:






  (a) | 10 straipsnyje nurodytų duomenų valdymo veiklos specifikacijų, jei tokios specifikacijos nenustatytos kituose ES teisės aktuose, pvz., Direktyvoje 2007/2/EB arba 2008/56/EB, dėl






  — | keitimosi duomenimis ir sąsajų su esamais duomenų valdymo ir rinkimo procesais; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

1.   Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti nuostatas dėl:

(a)

10 straipsnyje nurodytų duomenų valdymo veiklos specifikacijų, jei tokios specifikacijos nenustatytos kituose ES teisės aktuose, pvz., Direktyvoje 2007/2/EB arba 2008/56/EB, dėl

—

keitimosi duomenimis ir sąsajų su esamais duomenų valdymo ir rinkimo procesais;

| (b) | jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų sudarymo ir atitinkamų ataskaitų teikimo veiksmų, susijusių su:






  — | šioje direktyvoje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų suderinamumu su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais; |
| --- | --- | --- |

(b)

jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų sudarymo ir atitinkamų ataskaitų teikimo veiksmų, susijusių su:

—

šioje direktyvoje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų suderinamumu su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais;

| — | stebėsenos ir peržiūros etapais; |
| --- | --- |

—

stebėsenos ir peržiūros etapais;

| — | tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygomis;

| — | viešomis konsultacijomis. |
| --- | --- |

—

viešomis konsultacijomis.

1.   Komisija įgyvendinimo aktais gali priimti nuostatas dėl:

| (a) | 10 straipsnyje nurodytų duomenų valdymo veiklos specifikacijų, jei tokios specifikacijos nenustatytos kituose ES teisės aktuose, pvz., Direktyvoje 2007/2/EB arba 2008/56/EB, dėl






  — | keitimosi duomenimis ir sąsajų su esamais duomenų valdymo ir rinkimo procesais; |
| --- | --- | --- |

(a)

10 straipsnyje nurodytų duomenų valdymo veiklos specifikacijų, jei tokios specifikacijos nenustatytos kituose ES teisės aktuose, pvz., Direktyvoje 2007/2/EB arba 2008/56/EB, dėl

—

keitimosi duomenimis ir sąsajų su esamais duomenų valdymo ir rinkimo procesais;

| (b) | jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų sudarymo ir atitinkamų ataskaitų teikimo veiksmų, susijusių su:







  — | šioje direktyvoje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų suderinamumu su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais; |
| --- | --- | --- |

(b)

jūrų erdvės planų ir integruoto pakrančių zonų valdymo strategijų sudarymo ir atitinkamų ataskaitų teikimo veiksmų, susijusių su:

—

šioje direktyvoje nustatytų ataskaitų teikimo reikalavimų suderinamumu su kitais atitinkamais Sąjungos teisės aktais;

| — | stebėsenos ir peržiūros etapais; |
| --- | --- |

—

stebėsenos ir peržiūros etapais;

| — | tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygomis; |
| --- | --- |

—

tarpvalstybinio bendradarbiavimo sąlygomis;

| — | viešomis konsultacijomis. |
| --- | --- |

—

viešomis konsultacijomis.

2.   1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami 17 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

2.   1 dalyje nurodyti įgyvendinimo aktai priimami 17 straipsnio 2 dalyje nurodyta tvarka.

Paaiškinimas

Rimtai abejojama, ar reikėtų taikyti įgyvendinamuosius aktus, ypač dėl planų ir strategijų rengimo techninių aspektų, nes tai daugiau negu būtina norint padėti įgyvendinti direktyvos įpareigojimus.

2013 m. spalio 9 d., Briuselis

Regionų komiteto Pirmininkas

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Pirmiausia Jūrų strategijos pagrindų direktyva, Paukščių ir Buveinių direktyvos, reformuota bendra žuvininkystės politika.

1

(2)  2013 m. liepos 12 d. Tarybos teisės tarnybų nuomonė (12283/13).

2

(3)  Nuomones dėl subsidiarumo principo nesilaikymo parengė BE, DE, FI, IE, LT, NL, PL, SV ir dvi teigiamas nuomones atsiuntė PT ir RO.

3

(4)  Jau Barselonos konvencijoje yra numatyti tam tikri įpareigojimai Viduržemio jūros regiono valstybėms narėms.

4

(5)  Rekomendacija dėl Integruoto pakrančių zonų valdymo įgyvendinimo Europoje (2002/413/EB), 17 konstatuojamoji dalis.

5

---