# Službeni list C 338/2013

| | ISSN 1977-1088
  doi:10.3000/19771088.C_2013.338.hrv |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 338 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | 5619. studenoga 2013. |

ISSN 1977-1088

doi:10.3000/19771088.C_2013.338.hrv

Službeni list

Europske unije

C 338

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

5619. studenoga 2013.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Parlamentarna skupština Euronesta |
| 2013/C 338/01 | Rezolucija o problemima regionalne sigurnosti u istočnoeuropskim partnerskim zemljama | 1 |
| 2013/C 338/02 | Rezolucija o usklađivanju nacionalnog zakonodavstva zemalja Istočnog partnerstva sa zakonodavstvom EU-a u području gospodarstva | 10 |
| 2013/C 338/03 | Rezolucija o energetskoj sigurnosti u vezi s energetskim tržištem i usklađivanjem istočnoeuropskih partnera i država EU-a | 15 |
| 2013/C 338/04 | Rezolucija o suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti u zemljama Istočnog partnerstva | 24 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronesta

2013/C 338/01

Rezolucija o problemima regionalne sigurnosti u istočnoeuropskim partnerskim zemljama

1

2013/C 338/02

Rezolucija o usklađivanju nacionalnog zakonodavstva zemalja Istočnog partnerstva sa zakonodavstvom EU-a u području gospodarstva

10

2013/C 338/03

Rezolucija o energetskoj sigurnosti u vezi s energetskim tržištem i usklađivanjem istočnoeuropskih partnera i država EU-a

15

2013/C 338/04

Rezolucija o suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti u zemljama Istočnog partnerstva

24

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Parlamentarna skupština Euronesta

| 19.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 338/1

---

REZOLUCIJA (1)

o problemima regionalne sigurnosti u istočnoeuropskim partnerskim zemljama

2013/C 338/01

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA ISTOČNOEUROPSKOG SUSJEDSTVA (EURONEST),

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir zaključke sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Pragu 7. svibnja 2009. i u Varšavi 29. – 30. rujna 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Pragu 7. svibnja 2009. i u Varšavi 29. – 30. rujna 2011.,

| — | uzimajući u obzir članak 8. i 49. Ugovora o Europskoj uniji, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članak 8. i 49. Ugovora o Europskoj uniji,

| — | uzimajući u obzir paket o europskoj politici susjedstva od 20. ožujka 2013., uključujući izvješće o napretku za 2012. i preporuke za mjere za Armeniju, Azerbajdžan, Gruziju, Moldovu i Ukrajinu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir paket o europskoj politici susjedstva od 20. ožujka 2013., uključujući izvješće o napretku za 2012. i preporuke za mjere za Armeniju, Azerbajdžan, Gruziju, Moldovu i Ukrajinu,

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća 18. veljače 2013. o Istočnom partnerstvu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća 18. veljače 2013. o Istočnom partnerstvu,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 17. studenog 2011. (P7_TA(2011)0514) s preporukama Parlamenta Vijeću EU-a, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima za sporazum o pridruživanju Gruzije EU-u. |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 17. studenog 2011. (P7_TA(2011)0514) s preporukama Parlamenta Vijeću EU-a, Komisiji i Europskoj službi za vanjsko djelovanje o pregovorima za sporazum o pridruživanju Gruzije EU-u.

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 22. listopada 2009. (P7_TA(2009)0056) o izgradnji demokracije u vanjskim odnosima s EU-om, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 22. listopada 2009. (P7_TA(2009)0056) o izgradnji demokracije u vanjskim odnosima s EU-om,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 7. travnja 2011. (P7_TA(2011)0153) o „pregledu Europske politike susjedstva – istočna dimenzija” i o odnosima EU-a s Republikom Armenijom, Republikom Azerbajdžanom, Republikom Bjelarus, Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 7. travnja 2011. (P7_TA(2011)0153) o „pregledu Europske politike susjedstva – istočna dimenzija” i o odnosima EU-a s Republikom Armenijom, Republikom Azerbajdžanom, Republikom Bjelarus, Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom;

| — | uzimajući u obzir Zajedničke komunikacije od 25. svibnja 2011. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod nazivom „Novi odgovor na susjedstvo koje se mijenja” te komunikaciju od 20. ožujka 2013. pod naslovom „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničke komunikacije od 25. svibnja 2011. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod nazivom „Novi odgovor na susjedstvo koje se mijenja” te komunikaciju od 20. ožujka 2013. pod naslovom „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva”,

| — | uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju i nacionalne sigurnosne strategije istočnoeuropskih partnerskih zemalja, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Europsku sigurnosnu strategiju i nacionalne sigurnosne strategije istočnoeuropskih partnerskih zemalja,

| — | uzimajući u obzir komemorativnu izjavu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) iz Astane iz prosinca 2010. pod nazivom „Ususret sigurnosnoj zajednici” i odluku Vijeća ministara OSCE-a od 7. prosinca 2012. o „postupku OSCE-a Helsinki + 40”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komemorativnu izjavu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) iz Astane iz prosinca 2010. pod nazivom „Ususret sigurnosnoj zajednici” i odluku Vijeća ministara OSCE-a od 7. prosinca 2012. o „postupku OSCE-a Helsinki + 40”,

| — | uzimajući u obzir Instrument za stabilnost višegodišnjeg indikativnog programa za 2012. – 2013., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Instrument za stabilnost višegodišnjeg indikativnog programa za 2012. – 2013.,

| — | uzimajući u obzir pripreme za potpisivanje sporazuma o udruživanju EU-a i Ukrajine kao i dobar napredak u bilateralnim pregovorima za novi sporazum o udruživanju EU-a i Republike Armenije, Republike Azarbajdžan, Gruzije i Republike Moldove; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir pripreme za potpisivanje sporazuma o udruživanju EU-a i Ukrajine kao i dobar napredak u bilateralnim pregovorima za novi sporazum o udruživanju EU-a i Republike Armenije, Republike Azarbajdžan, Gruzije i Republike Moldove;

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine istočnoeuropskog susjedstva o „Izazovima za budućnost demokracije, uključujući pitanje slobodnih i neovisnih medija u Istočnom partnerstvu i zemljama EU-a” usvojenu na sjednici Parlamentarne skupštine Euronesta održane 3. travnja 2012. u Bakuu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine istočnoeuropskog susjedstva o „Izazovima za budućnost demokracije, uključujući pitanje slobodnih i neovisnih medija u Istočnom partnerstvu i zemljama EU-a” usvojenu na sjednici Parlamentarne skupštine Euronesta održane 3. travnja 2012. u Bakuu,

| A. | budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje imaju zajednički interes u osiguravanju mira i sigurnosti u Europskom južnom susjedstvu, kao primarni uvjet za razvoj, blagostanje i dugoročnu stabilnost u regiji; |
| --- | --- |

A.

budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje imaju zajednički interes u osiguravanju mira i sigurnosti u Europskom južnom susjedstvu, kao primarni uvjet za razvoj, blagostanje i dugoročnu stabilnost u regiji;

| B. | budući da je Istočno partnerstvo osnovano kao zajednički poduhvat Europske unije i njezinih istočnoeuropskih partnera čiji je glavni cilj ubrzavanje političkog udruživanja i unapređivanje ekonomske integracije na temelju različitosti, odgovornosti i zajedničkog vlasništva; budući da EU i njegovi istočnoeuropski partneri trenutačno pokazuju raznolike stupnjeve interesa za bliskijim odnosima s EU-om, koji variraju od težnje za članstvom u EU-u do težnje za pojačanom suradnjom; budući da u tom kontekstu EU prepoznaje interese istočnoeuropskih partnerskih zemalja na temelju njihovih ambicija i sposobnosti za ispunjavanje obveza koje iz tog proizlaze, uključujući obveze u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji; |
| --- | --- |

B.

budući da je Istočno partnerstvo osnovano kao zajednički poduhvat Europske unije i njezinih istočnoeuropskih partnera čiji je glavni cilj ubrzavanje političkog udruživanja i unapređivanje ekonomske integracije na temelju različitosti, odgovornosti i zajedničkog vlasništva; budući da EU i njegovi istočnoeuropski partneri trenutačno pokazuju raznolike stupnjeve interesa za bliskijim odnosima s EU-om, koji variraju od težnje za članstvom u EU-u do težnje za pojačanom suradnjom; budući da u tom kontekstu EU prepoznaje interese istočnoeuropskih partnerskih zemalja na temelju njihovih ambicija i sposobnosti za ispunjavanje obveza koje iz tog proizlaze, uključujući obveze u skladu s člankom 49. Ugovora o Europskoj uniji;

| C. | budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje prepoznaju neuspjeh u postupcima demokratske tranzicije, u regionalnim sukobima, u riziku od proliferacije oružja za masovno uništenje, u nedopuštenom širenju trgovanja oružjem i ljudima, u terorizmu i organiziranom kriminalu kao glavnoj prijetnji i regionalnim problemima sigurnosti, iako se njihova predodžba o tim problemima može razlikovati; |
| --- | --- |

C.

budući da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje prepoznaju neuspjeh u postupcima demokratske tranzicije, u regionalnim sukobima, u riziku od proliferacije oružja za masovno uništenje, u nedopuštenom širenju trgovanja oružjem i ljudima, u terorizmu i organiziranom kriminalu kao glavnoj prijetnji i regionalnim problemima sigurnosti, iako se njihova predodžba o tim problemima može razlikovati;

| D. | budući da su ciljevi demokracije, poštovanja ljudskih prava, odgovornog upravljanja ispremiješani; budući da društveno nezadovoljstvo, siromaštvo, nejednakost, sukobi interesa, korupcija i kratkovidan populizam mogu prouzročiti politička previranja; |
| --- | --- |

D.

budući da su ciljevi demokracije, poštovanja ljudskih prava, odgovornog upravljanja ispremiješani; budući da društveno nezadovoljstvo, siromaštvo, nejednakost, sukobi interesa, korupcija i kratkovidan populizam mogu prouzročiti politička previranja;

| E. | budući da su se, unatoč tome što hladnoratovske podjele u Europi više ne postoje, u regiji istočne Europe pojavile nove crte podjele, što je uglavnom posljedica neriješenih sukoba nastalih separatizmom potaknutim iz inozemstva; |
| --- | --- |

E.

budući da su se, unatoč tome što hladnoratovske podjele u Europi više ne postoje, u regiji istočne Europe pojavile nove crte podjele, što je uglavnom posljedica neriješenih sukoba nastalih separatizmom potaknutim iz inozemstva;

| F. | budući da je povećana neravnoteža u vojnim zalihama opća značajka vojne situacije u regiji istočne Europe; |
| --- | --- |

F.

budući da je povećana neravnoteža u vojnim zalihama opća značajka vojne situacije u regiji istočne Europe;

| G. | budući da rasprostranjeno krijumčarenje i prebacivanje nezakonitog oružja dovodi u pitanje sigurnost nekih istočnoeuropskih zemalja i područja, posebno zemlje uključene u neriješene sukobe; |
| --- | --- |

G.

budući da rasprostranjeno krijumčarenje i prebacivanje nezakonitog oružja dovodi u pitanje sigurnost nekih istočnoeuropskih zemalja i područja, posebno zemlje uključene u neriješene sukobe;

| H. | budući da neriješeni sukobi ometaju gospodarski, društveni i politički razvoj dotičnih zemalja kao i regionalnu suradnju, stabilnost i sigurnost,dovodeći u pitanje stupanj demokracije u dotičnim zemljama i predstavljajući prepreku cjelokupnog razvoja Istočnog partnerstva; budući da se postojeći sukobi između utemeljitelja Istočnog partnerstva posebno trebaju riješiti mirnim putem i konstruktivno u duhu dobrosusjedskih odnosa, s ciljem približavanja postupka Europske suradnje; budući da, u vezi s tim, moguća uloga multilateralne dimenzije Istočnog partnerstva može biti dodatni oblik za poticanje napora u posredovanju, međusobnom razumijevanju, izgradnji povjerenja i rješavanju sukoba; |
| --- | --- |

H.

budući da neriješeni sukobi ometaju gospodarski, društveni i politički razvoj dotičnih zemalja kao i regionalnu suradnju, stabilnost i sigurnost,dovodeći u pitanje stupanj demokracije u dotičnim zemljama i predstavljajući prepreku cjelokupnog razvoja Istočnog partnerstva; budući da se postojeći sukobi između utemeljitelja Istočnog partnerstva posebno trebaju riješiti mirnim putem i konstruktivno u duhu dobrosusjedskih odnosa, s ciljem približavanja postupka Europske suradnje; budući da, u vezi s tim, moguća uloga multilateralne dimenzije Istočnog partnerstva može biti dodatni oblik za poticanje napora u posredovanju, međusobnom razumijevanju, izgradnji povjerenja i rješavanju sukoba;

| I. | budući da su politički događaji unutar južnog susjedstva EU-a, koji su uslijedili nakon Arapskog proljeća, privukli najviše pažnje vođa EU-a, a manje se vodilo računa o sigurnosnim problemima sigurnosti u susjednim zemljama istočne Europe; |
| --- | --- |

I.

budući da su politički događaji unutar južnog susjedstva EU-a, koji su uslijedili nakon Arapskog proljeća, privukli najviše pažnje vođa EU-a, a manje se vodilo računa o sigurnosnim problemima sigurnosti u susjednim zemljama istočne Europe;

| J. | budući da, iako istočnoeuropske partnerske zemlje imaju zajedničko povijesno nasljeđe i dijele interese za osnivanje zajedničkih korisnih odnosa temeljenih na povjerenju sa susjednim zemljama, neke od njih bile su uključene u sukobe ukorijenjene u nepovjerenju, jezičnim i kulturnim podjelama ili političkim suparništvima koji su se pogoršali tijekom sovjetskog doba. budući da su ti sukobi izvor nestabilnosti i nesigurnosti kao i prepreka političkim reformama i gospodarskom napretku cijele regije; |
| --- | --- |

J.

budući da, iako istočnoeuropske partnerske zemlje imaju zajedničko povijesno nasljeđe i dijele interese za osnivanje zajedničkih korisnih odnosa temeljenih na povjerenju sa susjednim zemljama, neke od njih bile su uključene u sukobe ukorijenjene u nepovjerenju, jezičnim i kulturnim podjelama ili političkim suparništvima koji su se pogoršali tijekom sovjetskog doba. budući da su ti sukobi izvor nestabilnosti i nesigurnosti kao i prepreka političkim reformama i gospodarskom napretku cijele regije;

| K. | budući da je pojava nerješivih sukoba unutar regije istočne Europe nakon raspada Sovjetskog Saveza dovela do zatvaranja granica, sprečavajući populaciju da profitira u gospodarskoj i društvenoj vanjskoj razmjeni te ometajući pokušaje razvoja međukulturnog dijaloga i međusobnog razumijevanja ljudi; |
| --- | --- |

K.

budući da je pojava nerješivih sukoba unutar regije istočne Europe nakon raspada Sovjetskog Saveza dovela do zatvaranja granica, sprečavajući populaciju da profitira u gospodarskoj i društvenoj vanjskoj razmjeni te ometajući pokušaje razvoja međukulturnog dijaloga i međusobnog razumijevanja ljudi;

| L. | budući da EU aktivno traži način za rješavanje neriješenih sukoba u istočnoeuropskoj regiji putem supredsjedanja „razgovora u Ženevi” usmjerenim na postizanje mira i sigurnosti u Gruziji te sudjeluje u ulozi promatrača u „obliku pregovora 5 + 2” u sukobu u Pridnjestrovlju, dok je Francuska jedna od tri supredsjedavatelja Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) skupine iz Minska o sukobu u Nagorno Karabahu; budući da je u Zajedničkoj komunikaciji od 25. svibnja 2011., nazvanom „Novi odgovor na susjedstvo koje se mijenja”, EU iznio ambiciju za pojačanje sudjelovanja u rješavanju neriješenih sukoba, posebno u poticanju postojećih oblika pregovora; budući da je Europska zaklada za demokraciju prošle godine postavila za cilj pružanje brze i fleksibilne podrške demokratskim promjenama; |
| --- | --- |

L.

budući da EU aktivno traži način za rješavanje neriješenih sukoba u istočnoeuropskoj regiji putem supredsjedanja „razgovora u Ženevi” usmjerenim na postizanje mira i sigurnosti u Gruziji te sudjeluje u ulozi promatrača u „obliku pregovora 5 + 2” u sukobu u Pridnjestrovlju, dok je Francuska jedna od tri supredsjedavatelja Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) skupine iz Minska o sukobu u Nagorno Karabahu; budući da je u Zajedničkoj komunikaciji od 25. svibnja 2011., nazvanom „Novi odgovor na susjedstvo koje se mijenja”, EU iznio ambiciju za pojačanje sudjelovanja u rješavanju neriješenih sukoba, posebno u poticanju postojećih oblika pregovora; budući da je Europska zaklada za demokraciju prošle godine postavila za cilj pružanje brze i fleksibilne podrške demokratskim promjenama;

| M. | budući da je Ruska Federacija glavni sudionik dugotrajnih sukoba zbog okupacije regija Tskhinval i Abkhazia u Gruziji i zbog vojne prisutnosti u separatističkim regijama Republike Moldove, kao i zbog političkog i gospodarskog utjecaja unutar cijele regije istočne Europe; budući da, suprotno tome, EU sudjeluje na terenu putem dvije civilne misije pod upravom Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (CSDP) EU-a, a to su misija pomoći Europske unije za granični prijelaz Moldove i Ukrajine (EUBAM) i Promatračka misija EU-a u Gruziji (EUMM); |
| --- | --- |

M.

budući da je Ruska Federacija glavni sudionik dugotrajnih sukoba zbog okupacije regija Tskhinval i Abkhazia u Gruziji i zbog vojne prisutnosti u separatističkim regijama Republike Moldove, kao i zbog političkog i gospodarskog utjecaja unutar cijele regije istočne Europe; budući da, suprotno tome, EU sudjeluje na terenu putem dvije civilne misije pod upravom Zajedničke sigurnosne i obrambene politike (CSDP) EU-a, a to su misija pomoći Europske unije za granični prijelaz Moldove i Ukrajine (EUBAM) i Promatračka misija EU-a u Gruziji (EUMM);

| N. | budući da Ukrajina i Republika Moldova sudjeluju u partnerstvu s EU-om pod zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (CSDP) EU-a; budući da je Ukrajina jedina istočnoeuropska partnerska zemlja koja je, putem sporazuma s EU-om, doprinijela zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a, olakšavajući brzo uključenje svojih vojnih snaga; budući da su EU i Republika Moldova uključene u postupak ratifikacije sporazuma sličnog okvira; |
| --- | --- |

N.

budući da Ukrajina i Republika Moldova sudjeluju u partnerstvu s EU-om pod zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (CSDP) EU-a; budući da je Ukrajina jedina istočnoeuropska partnerska zemlja koja je, putem sporazuma s EU-om, doprinijela zajedničkoj sigurnosnoj i obrambenoj politici EU-a, olakšavajući brzo uključenje svojih vojnih snaga; budući da su EU i Republika Moldova uključene u postupak ratifikacije sporazuma sličnog okvira;

| O. | budući da neke zemlje imaju korist primjenjujući načelo „više za više” u pogledu povećanja financijske pomoći, odražavajući sustavnu primjenu povećane političke uvjetovanosti i reformi unutar triju istočnoeuropskih partnerskih zemalja. |
| --- | --- |

O.

budući da neke zemlje imaju korist primjenjujući načelo „više za više” u pogledu povećanja financijske pomoći, odražavajući sustavnu primjenu povećane političke uvjetovanosti i reformi unutar triju istočnoeuropskih partnerskih zemalja.

| P. | budući da su istočnoeuropske partnerske zemlje osnovale dugogodišnju suradnju s Organizacijom Sjeveroatlanskog ugovora (NATO) na temelju zajedničkih interesa; budući da odnosi između NATO-a i Republike Armenije, Republike Azerbajdžana, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine doprinose demokratskim, institucionalnim i obrambenim reformama na nacionalnoj razini kao i sudjelovanju u mirovnim organizacijama pod vodstvom NATO-a; |
| --- | --- |

P.

budući da su istočnoeuropske partnerske zemlje osnovale dugogodišnju suradnju s Organizacijom Sjeveroatlanskog ugovora (NATO) na temelju zajedničkih interesa; budući da odnosi između NATO-a i Republike Armenije, Republike Azerbajdžana, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine doprinose demokratskim, institucionalnim i obrambenim reformama na nacionalnoj razini kao i sudjelovanju u mirovnim organizacijama pod vodstvom NATO-a;

| Q. | budući da prijetnje kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih materijala, nedopušteno širenje oružja i organizirani kriminal ostaju važna briga regionalne sigurnost zbog rasprostranjenosti zaliha oružja i streljiva preostalog iz doba hladnog rata; |
| --- | --- |

Q.

budući da prijetnje kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih materijala, nedopušteno širenje oružja i organizirani kriminal ostaju važna briga regionalne sigurnost zbog rasprostranjenosti zaliha oružja i streljiva preostalog iz doba hladnog rata;

| R. | budući da je neriješeni teritorijalni sukobi, nedostatak nepristranosti i neosvisnosti, kao i neučinkovitost pravosuđa i tijela za izvršavanje zakona, unutarnih političkih sukoba i uplitanja između privatnih interesa i javnih poslova, plodno tlo za organizirani kriminal; |
| --- | --- |

R.

budući da je neriješeni teritorijalni sukobi, nedostatak nepristranosti i neosvisnosti, kao i neučinkovitost pravosuđa i tijela za izvršavanje zakona, unutarnih političkih sukoba i uplitanja između privatnih interesa i javnih poslova, plodno tlo za organizirani kriminal;

| S. | budući da bi unutar Okvira susjedstva na području istočne Europe trebao postojati veliki potencijal za međusobno povezivanje EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja, kao i obostrano korisne perspektive prema olakšavanju i razvoju važnih aktivnosti i projekata, posebno na polju energetske sigurnosti, raznovrsnosti opskrbe i opskrbnih pravaca energetskim resursima (Južni koridor), te trgovinska i gospodarska integracija, koja treba biti jedan od instrumenata za garanciju pojačanja sigurnosti i mira; |
| --- | --- |

S.

budući da bi unutar Okvira susjedstva na području istočne Europe trebao postojati veliki potencijal za međusobno povezivanje EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja, kao i obostrano korisne perspektive prema olakšavanju i razvoju važnih aktivnosti i projekata, posebno na polju energetske sigurnosti, raznovrsnosti opskrbe i opskrbnih pravaca energetskim resursima (Južni koridor), te trgovinska i gospodarska integracija, koja treba biti jedan od instrumenata za garanciju pojačanja sigurnosti i mira;

| T. | budući da su prirodne nepogode i nesreće izazvane ljudskim djelovanjem glavna prijetnja diljem regije istočne Europe, izlažući je seizmičkim rizicima, ekstremnim vremenskim uvjetima, hidrogeološkim događanjima poput poplava i suša te urbanim i industrijskim katastrofama; |
| --- | --- |

T.

budući da su prirodne nepogode i nesreće izazvane ljudskim djelovanjem glavna prijetnja diljem regije istočne Europe, izlažući je seizmičkim rizicima, ekstremnim vremenskim uvjetima, hidrogeološkim događanjima poput poplava i suša te urbanim i industrijskim katastrofama;

| 1. | ističe svoje uvjerenje da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje imaju zajedničku političku odgovornost u promicanju mira i sigurnosti na cijelom europskom kontinentu, nadilazeći dugogodišnje povijesne podjele i usmjeravajući se na zajedničke vrijednosti; |
| --- | --- |

1.

ističe svoje uvjerenje da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje imaju zajedničku političku odgovornost u promicanju mira i sigurnosti na cijelom europskom kontinentu, nadilazeći dugogodišnje povijesne podjele i usmjeravajući se na zajedničke vrijednosti;

| 2. | smatra da sigurnosni problemi u regiji istočne Europe proizlaze iz neuravnoteženih i nepotpunih demokratskih tranzicija, unutarnjeg separatizma i vanjskih prijetnji koje zahtijevaju usklađeni odgovor i daljnju suradnju između zemalja unutar regije i glavnih susjednih sila temeljenu na međusobnom poštovanju i zaštiti nacionalnih interesa; |
| --- | --- |

2.

smatra da sigurnosni problemi u regiji istočne Europe proizlaze iz neuravnoteženih i nepotpunih demokratskih tranzicija, unutarnjeg separatizma i vanjskih prijetnji koje zahtijevaju usklađeni odgovor i daljnju suradnju između zemalja unutar regije i glavnih susjednih sila temeljenu na međusobnom poštovanju i zaštiti nacionalnih interesa;

| 3. | ističe da Istočno partnerstvo nudi jedinstven višestrani forum za jačanje dijaloga i suradnje za pitanje regionalne sigurnosti unutar skupine zemalja opredijeljenih za vrijednosti i načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda i vladavinu prava navedenim u Zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu o Istočnom partnerstvu održanog u rujnu 2011.; |
| --- | --- |

3.

ističe da Istočno partnerstvo nudi jedinstven višestrani forum za jačanje dijaloga i suradnje za pitanje regionalne sigurnosti unutar skupine zemalja opredijeljenih za vrijednosti i načela slobode, demokracije, poštovanja ljudskih prava i temeljnih sloboda i vladavinu prava navedenim u Zajedničkoj izjavi sa sastanka na vrhu o Istočnom partnerstvu održanog u rujnu 2011.;

| 4. | naglašava da predstojeći sastanak na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu donosi najbolju mogućnost za isticanje europske perspektive za najambicioznije istočnoeuropske partnerske zemlje, koja je temeljena na njihovim interesima prema Europi, kao i njihova obveza promicanja zajedničkih europskih vrijednosti i načela; |
| --- | --- |

4.

naglašava da predstojeći sastanak na vrhu Istočnog partnerstva u Vilniusu donosi najbolju mogućnost za isticanje europske perspektive za najambicioznije istočnoeuropske partnerske zemlje, koja je temeljena na njihovim interesima prema Europi, kao i njihova obveza promicanja zajedničkih europskih vrijednosti i načela;

Gradeći zajednički prostor za stabilnost i mir putem suočavanja s problemima demokratske tranzicije i gospodarskog i socijalnog razvoja

| 5. | naglašava da je jačanje demokracije, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava, prava manjina i temeljnih sloboda, istinske neovisnosti i učinkovitosti pravosuđa, nedopuštenosti selektivne pravde uključujući zabranu rasplamsavanja sukoba političkih suparnika putem govora mržnje i ostalih provokativnih radnji, ključno za stvaranje potrebnih uvjeta za održivu sigurnost u regijama istočne Europe i za izgradnju dugoročnog povjerenja ljudi u državne institucije; u tom pogledu poziva istočnoeuropske partnerske zemlje na povećanje transparentnosti, odgovornosti i demokratskog tijela za provođenje zakona; ističe da je potpuno poštovanje vladavine prava i ustavnog poretka ključno u kontekstima poslije izbora; |
| --- | --- |

5.

naglašava da je jačanje demokracije, vladavine prava, poštovanja ljudskih prava, prava manjina i temeljnih sloboda, istinske neovisnosti i učinkovitosti pravosuđa, nedopuštenosti selektivne pravde uključujući zabranu rasplamsavanja sukoba političkih suparnika putem govora mržnje i ostalih provokativnih radnji, ključno za stvaranje potrebnih uvjeta za održivu sigurnost u regijama istočne Europe i za izgradnju dugoročnog povjerenja ljudi u državne institucije; u tom pogledu poziva istočnoeuropske partnerske zemlje na povećanje transparentnosti, odgovornosti i demokratskog tijela za provođenje zakona; ističe da je potpuno poštovanje vladavine prava i ustavnog poretka ključno u kontekstima poslije izbora;

| 6. | vjeruje da su reformiranje državnih institucija na temelju demokratskih načela i vladavine prava, jačanje slobode izražavanja i mišljenja kao i pluralizam i neovisnost medija, garantiranje pouzdanih, slobodnih i pravednih izbornih procesa, dijalog koji uključuje oporbu, odgovarajuće neovisno pravosuđe, sprečavanje zlouporabe ovlasti i borba protiv kriminala, kritični čimbenici u smanjenju rizika izbijanja političkih sukoba; zauzima stajalište da razvoj dobrog upravljanja i procesi demokratskog odlučivanja pozitivno utječu na političke vođe u dijalogu s društvima i odabiru pitanja sigurnosti; |
| --- | --- |

6.

vjeruje da su reformiranje državnih institucija na temelju demokratskih načela i vladavine prava, jačanje slobode izražavanja i mišljenja kao i pluralizam i neovisnost medija, garantiranje pouzdanih, slobodnih i pravednih izbornih procesa, dijalog koji uključuje oporbu, odgovarajuće neovisno pravosuđe, sprečavanje zlouporabe ovlasti i borba protiv kriminala, kritični čimbenici u smanjenju rizika izbijanja političkih sukoba; zauzima stajalište da razvoj dobrog upravljanja i procesi demokratskog odlučivanja pozitivno utječu na političke vođe u dijalogu s društvima i odabiru pitanja sigurnosti;

| 7. | pozdravlja nedavno usvojene ustavne promjene u Gruziji s ciljem daljnje ravnoteže izvršnih i zakonodavnih vlasti; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja nedavno usvojene ustavne promjene u Gruziji s ciljem daljnje ravnoteže izvršnih i zakonodavnih vlasti;

| 8. | poziva na usvajanje sveobuhvatnog zakona u borbi protiv diskriminacije; smatra da su zaštita ljudskih prava i prava manjina temeljne europske vrijednosti i stoga svaka prijetnja ili njihovo kršenje trebaju biti zaustavljeni jer mogu predstavljati rizične čimbenike za destabilizaciju i nesigurnost; naglašava da je slobodni javni prostor temeljna značajka odgovornog duštva i preduvjet za mirno rješavanje političkih sukoba; stoga osuđuje svaki pokušaj koji ograniča slobodu tiska, disidente, branitelje ljudskih prava i civilnog društva; |
| --- | --- |

8.

poziva na usvajanje sveobuhvatnog zakona u borbi protiv diskriminacije; smatra da su zaštita ljudskih prava i prava manjina temeljne europske vrijednosti i stoga svaka prijetnja ili njihovo kršenje trebaju biti zaustavljeni jer mogu predstavljati rizične čimbenike za destabilizaciju i nesigurnost; naglašava da je slobodni javni prostor temeljna značajka odgovornog duštva i preduvjet za mirno rješavanje političkih sukoba; stoga osuđuje svaki pokušaj koji ograniča slobodu tiska, disidente, branitelje ljudskih prava i civilnog društva;

| 9. | smatra da je čvrsto i dinamično civilno društvo ključni čimbenik u stvaranju demokratskog napretka i poboljšanju zaštite ljudskih prava; poziva istočnoeuropske partnerske zemlje da ukinu neopravdana pravna i upravna ograničenja koja ograničavaju univerzalna prava okupljanja i udruživanja i da osiguraju braniteljima ljudskih prava potpunu civilnu i pravosudnu zaštitu te da ne budu marginalizirani u društvu; |
| --- | --- |

9.

smatra da je čvrsto i dinamično civilno društvo ključni čimbenik u stvaranju demokratskog napretka i poboljšanju zaštite ljudskih prava; poziva istočnoeuropske partnerske zemlje da ukinu neopravdana pravna i upravna ograničenja koja ograničavaju univerzalna prava okupljanja i udruživanja i da osiguraju braniteljima ljudskih prava potpunu civilnu i pravosudnu zaštitu te da ne budu marginalizirani u društvu;

| 10. | poziva istočnoeuropske partnerske zemlje da predlože ili da teže gospodarskim reformama s ciljem prelaska u konkurentne, rastuće gospodarske tržišne ekonomije te da stvore uvjete za blagostanje,održiv razvoj i društvenu i regionalnu koheziju; ističe da je smanjenje siromaštva, socijalne isključenosti i nejednakosti presudno za postizanje uspjeha i povećanje povjerenja u reforme te za smanjenje rizika društvenih nemira prouzrokovanih od strane ekstremista i radikalnih skupina; |
| --- | --- |

10.

poziva istočnoeuropske partnerske zemlje da predlože ili da teže gospodarskim reformama s ciljem prelaska u konkurentne, rastuće gospodarske tržišne ekonomije te da stvore uvjete za blagostanje,održiv razvoj i društvenu i regionalnu koheziju; ističe da je smanjenje siromaštva, socijalne isključenosti i nejednakosti presudno za postizanje uspjeha i povećanje povjerenja u reforme te za smanjenje rizika društvenih nemira prouzrokovanih od strane ekstremista i radikalnih skupina;

| 11. | poziva EU i istočnoeuropske partnerske zemlje da na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva koji će se održati na jesen 2013. u Vilniusu, uvedu novu dinamiku u zajedničke napore za promicanje demokratskih, društvenih i gospodarskih reformi u regijama istočne Europe; s tim u vezi, u vrijeme sastanka na vrhu, očekuje od EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja koje su znatno napredovale u pregovorima, da potpišu ili iniciraju sporazum o udruživanju, uključujući duboka i sveobuhvatna područja slobodne trgovine; u tom pogledu poziva sve partnere da se uključe u raspravu o teritorijalnoj primjeni sporazuma o udruživanju; |
| --- | --- |

11.

poziva EU i istočnoeuropske partnerske zemlje da na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva koji će se održati na jesen 2013. u Vilniusu, uvedu novu dinamiku u zajedničke napore za promicanje demokratskih, društvenih i gospodarskih reformi u regijama istočne Europe; s tim u vezi, u vrijeme sastanka na vrhu, očekuje od EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja koje su znatno napredovale u pregovorima, da potpišu ili iniciraju sporazum o udruživanju, uključujući duboka i sveobuhvatna područja slobodne trgovine; u tom pogledu poziva sve partnere da se uključe u raspravu o teritorijalnoj primjeni sporazuma o udruživanju;

| 12. | podržava pristup EU-a istočnoeuropskim partnerskim zemljama koji se temelji na međusobnoj odgovornosti i načelu „više za više”, potičući partnerske zemlje da iznesu političke reforme potrebne za postizanje zajedničkih ciljeva Istočnog partnerstva i da osiguraju političku stabilnost i sigurnost; primjećuje da, kao što je reafirmirano u Zajedničkoj komunikaciji Komisije i podpredsjednika/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. ožujka 2013., potvrđeno pod nazivom „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva”, načelo „više za više” upućuje na povećanu potrebu za različitost odgovora politike EU-a, temeljenom na ambicijama i djelovanju svakog partnera; |
| --- | --- |

12.

podržava pristup EU-a istočnoeuropskim partnerskim zemljama koji se temelji na međusobnoj odgovornosti i načelu „više za više”, potičući partnerske zemlje da iznesu političke reforme potrebne za postizanje zajedničkih ciljeva Istočnog partnerstva i da osiguraju političku stabilnost i sigurnost; primjećuje da, kao što je reafirmirano u Zajedničkoj komunikaciji Komisije i podpredsjednika/Visokog predstavnika Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku od 20. ožujka 2013., potvrđeno pod nazivom „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva”, načelo „više za više” upućuje na povećanu potrebu za različitost odgovora politike EU-a, temeljenom na ambicijama i djelovanju svakog partnera;

| 13. | iskazuje zabrinutost zbog rizika vojnog jačanja u regiji istočne Europe upotrebom resursa za podršku gospodarskog i ljudskog razvoja; predlaže da države članice EU-a i istočnoeuropske partnerske zemlje preispitaju politike uvoza – izvoza oružja u regiji s ciljem postizanja sporazuma o razoružanju i demilitarizaciji sukobljenih područja, u ozračju napretka pojedinih partnerskih zemalja u demokratskoj preobrazbi, izgradnji institucija i poštovanju ljudskih prava; |
| --- | --- |

13.

iskazuje zabrinutost zbog rizika vojnog jačanja u regiji istočne Europe upotrebom resursa za podršku gospodarskog i ljudskog razvoja; predlaže da države članice EU-a i istočnoeuropske partnerske zemlje preispitaju politike uvoza – izvoza oružja u regiji s ciljem postizanja sporazuma o razoružanju i demilitarizaciji sukobljenih područja, u ozračju napretka pojedinih partnerskih zemalja u demokratskoj preobrazbi, izgradnji institucija i poštovanju ljudskih prava;

| 14. | prepoznaje posebnu važnost energetske sigurnosti za opću stabilnost regije istočne Europe; iz tog razloga podržava razvoj sigurnosne i uključive energetske infrastrukture, poput Južnog koridora za plin, s pozitivnim utjecajem na sigurnost, gospodarski razvoj i dugoročnu stabilnost u regiji; |
| --- | --- |

14.

prepoznaje posebnu važnost energetske sigurnosti za opću stabilnost regije istočne Europe; iz tog razloga podržava razvoj sigurnosne i uključive energetske infrastrukture, poput Južnog koridora za plin, s pozitivnim utjecajem na sigurnost, gospodarski razvoj i dugoročnu stabilnost u regiji;

Sudjelovanje u mirnom rješenju dugotrajnih sukoba

| 15. | ističe da održavanje statusa quo u neriješenim sukobima unutar regije istočne Europe nije prihvatljivo, iz razloga što se time podrazumijeva rizik daljnjeg zaoštravanja tenzija i nastavak oružanih sukoba; naglašava da utrka za naoružanjem jedino može povećati rizik regionalne sigurnosti; pozdravlja uključenje EU-a koje odražava sveobuhvatan pristup tom području, ističući problem sigurnosti, vladavine prava i civilno upravljanje krizama; ističe da su osiguranje stabilnosti i rješenja sukoba mirnim putem zajednički interesi EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja i potiče ih na promicanje i uspostavu okruženja za napredak u rješenju sukoba te na provedbu aktivnosti koje podržavaju izgradnju mira; |
| --- | --- |

15.

ističe da održavanje statusa quo u neriješenim sukobima unutar regije istočne Europe nije prihvatljivo, iz razloga što se time podrazumijeva rizik daljnjeg zaoštravanja tenzija i nastavak oružanih sukoba; naglašava da utrka za naoružanjem jedino može povećati rizik regionalne sigurnosti; pozdravlja uključenje EU-a koje odražava sveobuhvatan pristup tom području, ističući problem sigurnosti, vladavine prava i civilno upravljanje krizama; ističe da su osiguranje stabilnosti i rješenja sukoba mirnim putem zajednički interesi EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja i potiče ih na promicanje i uspostavu okruženja za napredak u rješenju sukoba te na provedbu aktivnosti koje podržavaju izgradnju mira;

| 16. | ističe odgovornost EU-a u doprinosu rješavanja sukoba podržavajući dijalog između strana te provodeći programe i instrumente za preobrazbu sukoba; naglašava ulogu posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji u traženju mirnog rješenja dugotrajnih sukoba te podržava produženje njegovog mandata nakon 30. lipnja 2013.; pozdravlja EUBAM i EUMM misije za poboljšanje sigurnosti i pomoć u izgradnji prekograničnog povjerenja unutar Republike Moldove i Gruzije; predlaže da EU proširi mandat EUBAM-a i EUMM-a i pojača njihovu učinkovitost; poziva sve dotične strane da nastave suradnju prema mirnom rješenju sukoba u Nagorno Karabahu putem druge faze programa civilnog društva pokrenutim u studenom 2013., koji je financiran od strane EU-a; |
| --- | --- |

16.

ističe odgovornost EU-a u doprinosu rješavanja sukoba podržavajući dijalog između strana te provodeći programe i instrumente za preobrazbu sukoba; naglašava ulogu posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji u traženju mirnog rješenja dugotrajnih sukoba te podržava produženje njegovog mandata nakon 30. lipnja 2013.; pozdravlja EUBAM i EUMM misije za poboljšanje sigurnosti i pomoć u izgradnji prekograničnog povjerenja unutar Republike Moldove i Gruzije; predlaže da EU proširi mandat EUBAM-a i EUMM-a i pojača njihovu učinkovitost; poziva sve dotične strane da nastave suradnju prema mirnom rješenju sukoba u Nagorno Karabahu putem druge faze programa civilnog društva pokrenutim u studenom 2013., koji je financiran od strane EU-a;

| 17. | ističe važnost uloge Ruske Federacije u regiji Istočne Europe, s obzirom na njezin politički i gospodarski utjecaj i direktni vojni anganžman u svim dugotrajnim sukobima; poziva ruske vlasti da povećaju utjecaj na konstruktivan način, uz puno poštovanje suvereniteta zemalja u regiji i suzdržavajući se od bilo kakvih akcija koje bi ugrozile regionalnu stabilnost; ponavlja da bi već dogovoreno povlaćenje ruskih stranih vojnih trupa iz regija koje žele odcjepljenje od Republike Moldove i Gruzije, predstavilo značajan korak u postupku mirnog rješenja sukoba; |
| --- | --- |

17.

ističe važnost uloge Ruske Federacije u regiji Istočne Europe, s obzirom na njezin politički i gospodarski utjecaj i direktni vojni anganžman u svim dugotrajnim sukobima; poziva ruske vlasti da povećaju utjecaj na konstruktivan način, uz puno poštovanje suvereniteta zemalja u regiji i suzdržavajući se od bilo kakvih akcija koje bi ugrozile regionalnu stabilnost; ponavlja da bi već dogovoreno povlaćenje ruskih stranih vojnih trupa iz regija koje žele odcjepljenje od Republike Moldove i Gruzije, predstavilo značajan korak u postupku mirnog rješenja sukoba;

| 18. | poziva Rusku Federaciju da poštuje suverenitet, teritorijalni integritet i nepovredivost međunarodno priznatih granica Gruzije; u tom pogledu poziva Rusku Federaciju da osigura bezuvjetnu provedbu sporazuma o prekidu vatre iz 2008., da povuče vojne snage iz gruzijskog područja, da omogući slobodan pristup EUMM-u u regije Abkhazia i Tskhinval u Gruziji te da poništi odluku o priznavanju neovisnosti tih regija; |
| --- | --- |

18.

poziva Rusku Federaciju da poštuje suverenitet, teritorijalni integritet i nepovredivost međunarodno priznatih granica Gruzije; u tom pogledu poziva Rusku Federaciju da osigura bezuvjetnu provedbu sporazuma o prekidu vatre iz 2008., da povuče vojne snage iz gruzijskog područja, da omogući slobodan pristup EUMM-u u regije Abkhazia i Tskhinval u Gruziji te da poništi odluku o priznavanju neovisnosti tih regija;

| 19. | poziva Rusku Federaciju da ispuni obveze koje je prihvatila ulaskom u Vijeće Europe 1996. i na sastanku na vrhu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) u Istanbulu 1999., o regiji Pridnjestrovlja i predlaže da se postojeće snage za održavanje mira sa sjedištem u Republici Moldovi zamijene s međunarodnom civilnom misijom čiju će legitimnost prepoznati sukobljene strane u Pridnjestrovlju; zahtijeva od ruskih vlasti da se suzdrže of svih političkih i diplomatskih mjera koje bi omele postupke rješavanja sukoba i pozitivno usmjerene sporazume; |
| --- | --- |

19.

poziva Rusku Federaciju da ispuni obveze koje je prihvatila ulaskom u Vijeće Europe 1996. i na sastanku na vrhu Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) u Istanbulu 1999., o regiji Pridnjestrovlja i predlaže da se postojeće snage za održavanje mira sa sjedištem u Republici Moldovi zamijene s međunarodnom civilnom misijom čiju će legitimnost prepoznati sukobljene strane u Pridnjestrovlju; zahtijeva od ruskih vlasti da se suzdrže of svih političkih i diplomatskih mjera koje bi omele postupke rješavanja sukoba i pozitivno usmjerene sporazume;

| 20. | vjeruje da ne postoji zamjena za mirno rješenje sukoba u Nagorno Karabahu i izražava punu podršku pri uspostavi madridskih načela; ističe žaljenje jer rad supredsjednika OSCE skupine iz Minska, temeljen na međunarodnom načelu zakona Povelje Ujedinjenih naroda, Helsinškog završnog akta i okvir OSCE-a, još uvijek nije pokazao konkretne rezultate te poziva na učinkovitije i čvršće uključenje od strane EU-a; potiče dotične strane da povećaju napore i obvezu iz razloga što se početni napredak skupine OSCE-a iz Minska još uvijek treba postići, više od dva desetljeća od njegovog osnutka; poziva sukobljene strane – Armeniju i Azarbajdžane – da budu konstruktivne u pregovorima; |
| --- | --- |

20.

vjeruje da ne postoji zamjena za mirno rješenje sukoba u Nagorno Karabahu i izražava punu podršku pri uspostavi madridskih načela; ističe žaljenje jer rad supredsjednika OSCE skupine iz Minska, temeljen na međunarodnom načelu zakona Povelje Ujedinjenih naroda, Helsinškog završnog akta i okvir OSCE-a, još uvijek nije pokazao konkretne rezultate te poziva na učinkovitije i čvršće uključenje od strane EU-a; potiče dotične strane da povećaju napore i obvezu iz razloga što se početni napredak skupine OSCE-a iz Minska još uvijek treba postići, više od dva desetljeća od njegovog osnutka; poziva sukobljene strane – Armeniju i Azarbajdžane – da budu konstruktivne u pregovorima;

| 21. | poziva EU da poveća napore i pozorno sudjeluje u procesima posredovanja mirnog rješavanja dugotrajnih sukoba u oblicima u kojima je EU već prisutan; naglašava da je proaktivno posredovanje EU-a u rješavanju sukoba ključno za sigurnost i dugoročnu stabilnost regije istočne Europe te da je preduvjet za uspjeh Europske politike susjedstva; poziva posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji da i dalje doprinosi rješenju sukoba u južnom Kavkazu putem praktičnih mjera kao što su izgradnja kapaciteta, olakšavanje suglasja među stranama, jačanje javne podrške i poboljšavanje sudjelovanja civilnog društva; |
| --- | --- |

21.

poziva EU da poveća napore i pozorno sudjeluje u procesima posredovanja mirnog rješavanja dugotrajnih sukoba u oblicima u kojima je EU već prisutan; naglašava da je proaktivno posredovanje EU-a u rješavanju sukoba ključno za sigurnost i dugoročnu stabilnost regije istočne Europe te da je preduvjet za uspjeh Europske politike susjedstva; poziva posebnog predstavnika EU-a za južni Kavkaz i krizu u Gruziji da i dalje doprinosi rješenju sukoba u južnom Kavkazu putem praktičnih mjera kao što su izgradnja kapaciteta, olakšavanje suglasja među stranama, jačanje javne podrške i poboljšavanje sudjelovanja civilnog društva;

| 22. | potiče sve relevantne strane da se proaktivno uključe u suradnju s Pridnjestrovljem, s ciljem promicanja međusobno prihvatljivih vizija zajedničke budućnosti te da dogovore dogovore na osnovi parametara za mirno rješenje; u vezi s time pozdravlja sporazum zaključen u siječnju 2012., o „malim koracima” za savladavanje pratičnih problema primarne važnosti za obične građane; |
| --- | --- |

22.

potiče sve relevantne strane da se proaktivno uključe u suradnju s Pridnjestrovljem, s ciljem promicanja međusobno prihvatljivih vizija zajedničke budućnosti te da dogovore dogovore na osnovi parametara za mirno rješenje; u vezi s time pozdravlja sporazum zaključen u siječnju 2012., o „malim koracima” za savladavanje pratičnih problema primarne važnosti za obične građane;

| 23. | ističe trenutnu namjeru EU-a u poticanju definicije Europske pomorske sigurnosne strategije te ističe da bi takva strategija bila korisna za rješenje dugotrajnih sukoba, ukoliko sadrži ambiciozni plan za Crno more; |
| --- | --- |

23.

ističe trenutnu namjeru EU-a u poticanju definicije Europske pomorske sigurnosne strategije te ističe da bi takva strategija bila korisna za rješenje dugotrajnih sukoba, ukoliko sadrži ambiciozni plan za Crno more;

| 24. | poziva EU, istočnoeuropske partnere i relevantne regionalne sudionike da pojačaju dijalog o politici, predlažući mjere za izgradnju povjerenja u regijama istočne Europe s ciljem uspostavljanja zajedničkih načela i planova za jačanje sigurnosti i napretka u rješavanju sukoba; u vezi s time poziva ukrajinsko predsjedništvo OSCE-a iz 2013. da provede ambiciozni plan i osigura sudjelovanje svih istočnoeuropskih partnerskih zemalja u forumima za dijalog EU-a, uključujući dijalog o ljudskim pravima, kako bi se došlo do napretka u postupcima mirnog rješenja neriješenih sukoba; |
| --- | --- |

24.

poziva EU, istočnoeuropske partnere i relevantne regionalne sudionike da pojačaju dijalog o politici, predlažući mjere za izgradnju povjerenja u regijama istočne Europe s ciljem uspostavljanja zajedničkih načela i planova za jačanje sigurnosti i napretka u rješavanju sukoba; u vezi s time poziva ukrajinsko predsjedništvo OSCE-a iz 2013. da provede ambiciozni plan i osigura sudjelovanje svih istočnoeuropskih partnerskih zemalja u forumima za dijalog EU-a, uključujući dijalog o ljudskim pravima, kako bi se došlo do napretka u postupcima mirnog rješenja neriješenih sukoba;

| 25. | poziva EU i istočnoeuropske partnerske zemlje na daljnji razvoj regionalnih multilateralnih programa, na daljnji poticaj regionalne suradnje i na uspostavljanje prekograničnih projekata za izgradnju i promicanje povjerenja među stanovništvom, obraćajući posebnu pažnju na mjere za preobrazbu sukoba i doprinos rekonstrukciji te gospodarski i društveni razvoj u regijama pogođenim sukobom, potičući trgovinu, promet i ulaganje; |
| --- | --- |

25.

poziva EU i istočnoeuropske partnerske zemlje na daljnji razvoj regionalnih multilateralnih programa, na daljnji poticaj regionalne suradnje i na uspostavljanje prekograničnih projekata za izgradnju i promicanje povjerenja među stanovništvom, obraćajući posebnu pažnju na mjere za preobrazbu sukoba i doprinos rekonstrukciji te gospodarski i društveni razvoj u regijama pogođenim sukobom, potičući trgovinu, promet i ulaganje;

| 26. | ističe potrebu za bilateralnim razvojem trgovine, gospodarske integracije i infrastrukture između istočnoeuropskih partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

26.

ističe potrebu za bilateralnim razvojem trgovine, gospodarske integracije i infrastrukture između istočnoeuropskih partnerskih zemalja;

| 27. | potiče istočnoeuropske partnerske zemlje da provedu kvalitetne programe obrazovanja koji će pomoći iskorijeniti etničku, teritorijalnu i vjersku mržnju i neprijateljstvo te ojačati poštovanje prema pravima manjina; smatra da se međukulturni dijalozi i dijalozi među religijama trebaju poboljšati kako bi se postiglo međusobno razumijevanje, poštovanje i tolerancija između istočnoeuropskih partnerskih zemalja; u vezi s tim ističe važnost jakog i aktivnog civilnog društva koje može ojačati takve dijaloge i razviti međuljudske kontakte u prekograničnim područjima i unutar područja sukoba; poziva Forum civilnog društva Istočnog partnerstva da se uključe u provedbu višestranih i bilateralnih aktivnosti Istočnog partnerstva u postizanju tog cilja; |
| --- | --- |

27.

potiče istočnoeuropske partnerske zemlje da provedu kvalitetne programe obrazovanja koji će pomoći iskorijeniti etničku, teritorijalnu i vjersku mržnju i neprijateljstvo te ojačati poštovanje prema pravima manjina; smatra da se međukulturni dijalozi i dijalozi među religijama trebaju poboljšati kako bi se postiglo međusobno razumijevanje, poštovanje i tolerancija između istočnoeuropskih partnerskih zemalja; u vezi s tim ističe važnost jakog i aktivnog civilnog društva koje može ojačati takve dijaloge i razviti međuljudske kontakte u prekograničnim područjima i unutar područja sukoba; poziva Forum civilnog društva Istočnog partnerstva da se uključe u provedbu višestranih i bilateralnih aktivnosti Istočnog partnerstva u postizanju tog cilja;

| 28. | Predlaže Forumu civilnog društva Istočnog partnerstva da predloži programe obuke medija s europskim novinarskim organizacijama putem kojih bi se uključio u borbu protiv međusobnog neprijateljstva i govora mržnje, osiguravajući profesionalne standarde u pokrivanju međuetničkih odnosa te poziva na podršku suradnje neovisne institucije za trust mozgove na razvoju modela za osiguranje sigurnosti, rješavanje i prevenciju sukoba; |
| --- | --- |

28.

Predlaže Forumu civilnog društva Istočnog partnerstva da predloži programe obuke medija s europskim novinarskim organizacijama putem kojih bi se uključio u borbu protiv međusobnog neprijateljstva i govora mržnje, osiguravajući profesionalne standarde u pokrivanju međuetničkih odnosa te poziva na podršku suradnje neovisne institucije za trust mozgove na razvoju modela za osiguranje sigurnosti, rješavanje i prevenciju sukoba;

| 29. | priznaje da osjećaji nepravde i frustracije među stanovništvom mogu proizaći iz neriješenih sukoba; predlaže da se državni dužnosnici i političke vođe istočnoeuropskih partnerskih zemalja suzdrže od uporabe takvih trendova u javnom mnijenju, koristeći ga kao instrument za unutarnje političke kampanje, jer s tim načinom jedino mogu potaknuti antagonizam i dovesti do daljnjih tenzija; |
| --- | --- |

29.

priznaje da osjećaji nepravde i frustracije među stanovništvom mogu proizaći iz neriješenih sukoba; predlaže da se državni dužnosnici i političke vođe istočnoeuropskih partnerskih zemalja suzdrže od uporabe takvih trendova u javnom mnijenju, koristeći ga kao instrument za unutarnje političke kampanje, jer s tim načinom jedino mogu potaknuti antagonizam i dovesti do daljnjih tenzija;

Jačanje političke i vojne suradnje za suzbijanje regionalnih sigurnosnih rizika

| 30. | ističe važnu ulogu međunarodnih organizacija i partnerstva u rješavanju problema regionalne sigurnosti i u uspostavljanju zajedničkog pristupa za sigurnost političkih i vojnih dimenzija; u vezi s time poziva na intenzivniju suradnju s Ruskom Federacijom s ciljem jasnog određivanja održivog rješenja za probleme regionalne sugurnosti, uključujući dugotrajne sukobe; |
| --- | --- |

30.

ističe važnu ulogu međunarodnih organizacija i partnerstva u rješavanju problema regionalne sigurnosti i u uspostavljanju zajedničkog pristupa za sigurnost političkih i vojnih dimenzija; u vezi s time poziva na intenzivniju suradnju s Ruskom Federacijom s ciljem jasnog određivanja održivog rješenja za probleme regionalne sugurnosti, uključujući dugotrajne sukobe;

| 31. | poziva države članice EU-a i istočnoeuropske partnerske zemlje da pojačaju dijalog o pitanju sigurnosti u sklopu postojećih oblika EU-a, NATO-a, Euroatlanskog partnerskog vijeća, OSCE-a i Vijeća Europe te predlaže koordiniranje njihove suradnje s ciljem učinkovitijeg djelovanja na štednju zemaljskih resursa i uspostavi programa koji osiguravaju pojedinačne potrebe zemalja sudionika; posebno smatra da države članice EU-a i NATO-a trebaju objediniti resurse s ciljem učvršćivanja suradnje s istočnoeuropskim partnerskim zemljama pod Zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (CSDP) i NATO partnerskim programom za mir; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice EU-a i istočnoeuropske partnerske zemlje da pojačaju dijalog o pitanju sigurnosti u sklopu postojećih oblika EU-a, NATO-a, Euroatlanskog partnerskog vijeća, OSCE-a i Vijeća Europe te predlaže koordiniranje njihove suradnje s ciljem učinkovitijeg djelovanja na štednju zemaljskih resursa i uspostavi programa koji osiguravaju pojedinačne potrebe zemalja sudionika; posebno smatra da države članice EU-a i NATO-a trebaju objediniti resurse s ciljem učvršćivanja suradnje s istočnoeuropskim partnerskim zemljama pod Zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (CSDP) i NATO partnerskim programom za mir;

| 32. | prepoznaje vrijednost postignuća suradnje između EU-a, Ukrajine i Republike Moldove pod Zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (CSDP) EU-a, koja je pomogla pri izgradnji sigurnosnih sporazuma i okvira za misije pod vodstvom EU-a i operacije upravljanja krizama; poziva države članice EU-a da uzmu u obzir težnje istočnoeuropskih partnerskih zemalja za pojačanjem kapaciteta za povećanje suradnje putem CSDP-a i predlaže bližu suradnju putem inicijativa za podržavanje izgradnje kapaciteta i obuke za nacionalno osoblje unutar sigurnosnih i obrambenih sektora; |
| --- | --- |

32.

prepoznaje vrijednost postignuća suradnje između EU-a, Ukrajine i Republike Moldove pod Zajedničkom sigurnosnom i obrambenom politikom (CSDP) EU-a, koja je pomogla pri izgradnji sigurnosnih sporazuma i okvira za misije pod vodstvom EU-a i operacije upravljanja krizama; poziva države članice EU-a da uzmu u obzir težnje istočnoeuropskih partnerskih zemalja za pojačanjem kapaciteta za povećanje suradnje putem CSDP-a i predlaže bližu suradnju putem inicijativa za podržavanje izgradnje kapaciteta i obuke za nacionalno osoblje unutar sigurnosnih i obrambenih sektora;

| 33. | pozdravlja Odluku Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) od 7. prosinca 2012., o pokretanju „Procesa Helsinki + 40” kao sredstva za pružanje političkog poticaja za nastavljanje rada prema sigurnosnoj zajednici i strateškom planu za jačanje suradnje s OSCE-om do 2015., što će obilježiti 40. godišnjicu potpisivanja Helsinškog završnog akta; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja Odluku Organizacije za europsku sigurnost i suradnju (OSCE) od 7. prosinca 2012., o pokretanju „Procesa Helsinki + 40” kao sredstva za pružanje političkog poticaja za nastavljanje rada prema sigurnosnoj zajednici i strateškom planu za jačanje suradnje s OSCE-om do 2015., što će obilježiti 40. godišnjicu potpisivanja Helsinškog završnog akta;

| 34. | potiče EU zajedno s relevantnim međunarodnim organizacijama i ključnim partnerima u razvoju planova obnove nakon sukoba, koji bi djelovali kao poticaj za rješavanje sukoba, ističući materijalne prednosti mirnih rješenja; |
| --- | --- |

34.

potiče EU zajedno s relevantnim međunarodnim organizacijama i ključnim partnerima u razvoju planova obnove nakon sukoba, koji bi djelovali kao poticaj za rješavanje sukoba, ističući materijalne prednosti mirnih rješenja;

| 35. | naglašava potrebu za oživljavanjem i proširenjem suradnje o razoružavanju, regulaciji trgovanja oružjem, nadzorom konvencionalnog oružja i borbi protiv nedopuštenog širenja trgovanja oružjem; u tom smislu predlaže da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje preispitaju usklađenost s međunorodnim sporazumima, posebno sa Sporazumom o konvencionalnim snagama u Europi, podržavajući opći sporazum o trgovini oružjem, uključujući se u dijalog za razvoj daljnje suradnje u procesu razoružavanja i nadzoru oružja; ističe presudnu važnost suzbijanja utrke za naoružanjem; |
| --- | --- |

35.

naglašava potrebu za oživljavanjem i proširenjem suradnje o razoružavanju, regulaciji trgovanja oružjem, nadzorom konvencionalnog oružja i borbi protiv nedopuštenog širenja trgovanja oružjem; u tom smislu predlaže da EU i istočnoeuropske partnerske zemlje preispitaju usklađenost s međunorodnim sporazumima, posebno sa Sporazumom o konvencionalnim snagama u Europi, podržavajući opći sporazum o trgovini oružjem, uključujući se u dijalog za razvoj daljnje suradnje u procesu razoružavanja i nadzoru oružja; ističe presudnu važnost suzbijanja utrke za naoružanjem;

| 36. | poziva EU da ojača programe suradnje usmjerene prema istočnoeuropskim partnerskim zemljama i da poveća njihovo financiranje pod Instrumentom za stabilnost EU-a s ciljem smanjenja rizika koji proizlazi iz CBRN (kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih) materijala i profileracije oružja za masovno uništenje te iz sličnih tehnoloških znanja; |
| --- | --- |

36.

poziva EU da ojača programe suradnje usmjerene prema istočnoeuropskim partnerskim zemljama i da poveća njihovo financiranje pod Instrumentom za stabilnost EU-a s ciljem smanjenja rizika koji proizlazi iz CBRN (kemijskih, bioloških, radioloških i nuklearnih) materijala i profileracije oružja za masovno uništenje te iz sličnih tehnoloških znanja;

| 37. | ističe da je reforma javne uprave za provedbu zakone i uprava za izvršavanje zakona u istočnoeuropskim partnerskim zemljama ključna za napredak u borbi protiv organiziranog kriminala, korupcije, internetskog kriminala, pranja novca i terorizma; poziva istočnoeuropske partnerske zemlje da se uključe ili nastave provoditi ambiciozni plan za osiguranje neovisnosti pravosuđa i da nastave suradnju s EU-om na području izvršavanja zakona i granične uprave, s ciljem povećanja povjerenja javnosti u te institucije; |
| --- | --- |

37.

ističe da je reforma javne uprave za provedbu zakone i uprava za izvršavanje zakona u istočnoeuropskim partnerskim zemljama ključna za napredak u borbi protiv organiziranog kriminala, korupcije, internetskog kriminala, pranja novca i terorizma; poziva istočnoeuropske partnerske zemlje da se uključe ili nastave provoditi ambiciozni plan za osiguranje neovisnosti pravosuđa i da nastave suradnju s EU-om na području izvršavanja zakona i granične uprave, s ciljem povećanja povjerenja javnosti u te institucije;

| 38. | poziva EU i istočnoeuropske partnerske zemlje da izgrade i prošire vodeće inicijative istočnog partnerstva za sprečavanje, pripravnost i odgovor na nesreće izazvane ljudskim djelovanjem i prirodne nepogode nakon 2014., s krajnjim ciljem doprinosa mira, stabilnosti, sigurnosti i blagostanja istočnoeuropskim partnerskim zemljama te da zaštiti okoliš, stanovništvo, kulturno nasljedstvo, resurse i infrastrukture regije, jačajući otpornost država, pripravnost i odgovor na nesreće izazvane ljudskim djelovanjem i prirodne nepogode; |
| --- | --- |

38.

poziva EU i istočnoeuropske partnerske zemlje da izgrade i prošire vodeće inicijative istočnog partnerstva za sprečavanje, pripravnost i odgovor na nesreće izazvane ljudskim djelovanjem i prirodne nepogode nakon 2014., s krajnjim ciljem doprinosa mira, stabilnosti, sigurnosti i blagostanja istočnoeuropskim partnerskim zemljama te da zaštiti okoliš, stanovništvo, kulturno nasljedstvo, resurse i infrastrukture regije, jačajući otpornost država, pripravnost i odgovor na nesreće izazvane ljudskim djelovanjem i prirodne nepogode;

| 39. | ističe važnost energetske sigurnosti u oblikovanju sigurnosnog okruženja u regiji; potiče daljnji rad prema integraciji energetskih tržišta EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja, iznova ističući važnost Južnog koridora za plin i njegovog transkaspijsko – crnomorskog energetskog projekta unutar inicijative Južnog koridora za plin, za postizanje smanjenje ovisnosti o energiji koja se uvozi iz tržišta dominantnih dobavljača i poziva EU da olakša i promiče raznovrsnost opskrbe plinom koja će dovesti EU i istočnoeuropske partnerske zemlje do dublje suradnje i povezivanja; |
| --- | --- |

39.

ističe važnost energetske sigurnosti u oblikovanju sigurnosnog okruženja u regiji; potiče daljnji rad prema integraciji energetskih tržišta EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja, iznova ističući važnost Južnog koridora za plin i njegovog transkaspijsko – crnomorskog energetskog projekta unutar inicijative Južnog koridora za plin, za postizanje smanjenje ovisnosti o energiji koja se uvozi iz tržišta dominantnih dobavljača i poziva EU da olakša i promiče raznovrsnost opskrbe plinom koja će dovesti EU i istočnoeuropske partnerske zemlje do dublje suradnje i povezivanja;

| 40. | poziva na poticanje regionalne suradnje i dobrosusjedskih odnosa i pomoć u razvoju regoinalnih sinergija i odgovora na posebne geografske, gospodarske, sigurnosne, ekološke i društvene probleme susjednih istočnih zemalja kao i njihov odnos s EU-om; u tom smislu poziva na dublju suradnju sektorskih politika kao što su obrazovanje, mladi, migracija, zdravstvena zaštita i transport; |
| --- | --- |

40.

poziva na poticanje regionalne suradnje i dobrosusjedskih odnosa i pomoć u razvoju regoinalnih sinergija i odgovora na posebne geografske, gospodarske, sigurnosne, ekološke i društvene probleme susjednih istočnih zemalja kao i njihov odnos s EU-om; u tom smislu poziva na dublju suradnju sektorskih politika kao što su obrazovanje, mladi, migracija, zdravstvena zaštita i transport;

| 41. | preporuča istočnoeuropskim partnerskim zemljama da pojačaju sudjelovanje u upravljanju granicama i migracijskim tokovima u regiji putem usklađivanja ili razvoja zajedničkih standarda s EU-om i borbom protiv trgovanja ljudima, osiguravajući poštovanje prema pravima migranata; |
| --- | --- |

41.

preporuča istočnoeuropskim partnerskim zemljama da pojačaju sudjelovanje u upravljanju granicama i migracijskim tokovima u regiji putem usklađivanja ili razvoja zajedničkih standarda s EU-om i borbom protiv trgovanja ljudima, osiguravajući poštovanje prema pravima migranata;

| 42. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za južni Kavkaz, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a, istočnoeuropskim partnerskim zemaljama te Ruskoj Federaciji. |
| --- | --- |

42.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, posebnom predstavniku EU-a za južni Kavkaz, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica EU-a, istočnoeuropskim partnerskim zemaljama te Ruskoj Federaciji.

---

(1)  Usvojena u Bruxellesu 28. svibnja 2013.

---

| 19.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 338/10

---

REZOLUCIJA (1)

o usklađivanju nacionalnog zakonodavstva zemalja Istočnog partnerstva sa zakonodavstvom EU-a u području gospodarstva

2013/C 338/02

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA EURONEST,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. svibnja 2011. naslovljenu „Novi odgovor na promjene u susjedstvu” (COM(2011) 0303), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju Komisije i potpredsjednice/visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije od 25. svibnja 2011. naslovljenu „Novi odgovor na promjene u susjedstvu” (COM(2011) 0303),

| — | uzimajući u obzir razvoj Europske dobrosusjedske politike (ENP) od 2004., a posebno izvješća Komisije o napretku njegove provedbe, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir razvoj Europske dobrosusjedske politike (ENP) od 2004., a posebno izvješća Komisije o napretku njegove provedbe,

| — | uzimajući u obzir akcijske planove zajednički usvojene s Armenijom, Azerbajdžanom, Gruzijom i Moldovom, te program udruženja s Ukrajinom, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir akcijske planove zajednički usvojene s Armenijom, Azerbajdžanom, Gruzijom i Moldovom, te program udruženja s Ukrajinom,

| — | uzimajući u obzir zaključke ministara vanjskih poslova Istočnog partnerstva na sastanku od 13. prosinca 2010., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke ministara vanjskih poslova Istočnog partnerstva na sastanku od 13. prosinca 2010.,

| — | uzimajući u obzir zajedničke izjave na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Pragu od 7. svibnja 2009. i na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Varšavi 29. – 30. rujna 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničke izjave na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Pragu od 7. svibnja 2009. i na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Varšavi 29. – 30. rujna 2011.,

| — | uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1638/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju općih odredbi o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo (ENPI) (2), te prijedlog Europske komisije Europskom parlamentu i Vijeću o osnivanju Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI) (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Uredbu (EZ) br. 1638/2006 Europskog parlamenta i Vijeća od 24. listopada 2006. o utvrđivanju općih odredbi o uspostavi Europskog instrumenta za susjedstvo i partnerstvo (ENPI) (2), te prijedlog Europske komisije Europskom parlamentu i Vijeću o osnivanju Europskog instrumenta za susjedstvo (ENI) (3),

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 14. prosinca 2011. o reviziji Europske dobrosusjedske politike (4), od 7. travnja 2011. o reviziji Europske dobrosusjedske politike – istočna dimenzija (5), te od 3. srpnja 2012. o trgovinskim aspektima Istočnog partnerstva (6), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 14. prosinca 2011. o reviziji Europske dobrosusjedske politike (4), od 7. travnja 2011. o reviziji Europske dobrosusjedske politike – istočna dimenzija (5), te od 3. srpnja 2012. o trgovinskim aspektima Istočnog partnerstva (6),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest usvojenu 3. travnja 2012., naslovljenu „Sporazumi o trgovini između EU-a i istočnoeuropskih partnera, uključujući detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine te pomoć EU-a u ovom području”, koje je pripremio stalni odbor Parlamentarne skupštine EURONEST-a za gospodarsku integraciju, pravno približavanje i usklađivanje s politikama EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest usvojenu 3. travnja 2012., naslovljenu „Sporazumi o trgovini između EU-a i istočnoeuropskih partnera, uključujući detaljna i sveobuhvatna područja slobodne trgovine te pomoć EU-a u ovom području”, koje je pripremio stalni odbor Parlamentarne skupštine EURONEST-a za gospodarsku integraciju, pravno približavanje i usklađivanje s politikama EU-a,

| — | uzimajući u obzir njezin osnivački akt od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir njezin osnivački akt od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir njezin Poslovnik, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir njezin Poslovnik,

| A. | budući da je pravno približavanje u području gospodarstva, koje nije cilj samo po sebi, važan korak prema pojačanoj gospodarskoj suradnji, za dobrobit svih država Istočnog partnerstva i EU-a; budući da postavljanje zakonodavnog i regulatornog sustava, standarda i metoda certificiranja koje su kompatibilne s onima EU-a također približava te zemlje standardima i vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

A.

budući da je pravno približavanje u području gospodarstva, koje nije cilj samo po sebi, važan korak prema pojačanoj gospodarskoj suradnji, za dobrobit svih država Istočnog partnerstva i EU-a; budući da postavljanje zakonodavnog i regulatornog sustava, standarda i metoda certificiranja koje su kompatibilne s onima EU-a također približava te zemlje standardima i vrijednostima EU-a;

| B. | budući da usklađivanje s gospodarskim standardima EU-a razvijenima u skladu s ciljevima zajedničkog interesa te posebnostima pojedinih zemalja pomaže naporima država Istočnog partnerstva prema postizanju uravnoteženog i održivog razvoja, visokih razina zapošljavanja i socijalne zaštite, gospodarske i socijalne kohezije, visokih ekoloških standarda, boljih životnih standarda te bolje kvalitete života za njihova društva; budući da također stvara uvjete za povećanje konkurentnosti njihovih gospodarstava, potičući ulaganje i trgovinu, te ohrabruje razvoj poslovnog foruma Istočnog partnerstva koji je započeo forum u Sopotu u 2011.; |
| --- | --- |

B.

budući da usklađivanje s gospodarskim standardima EU-a razvijenima u skladu s ciljevima zajedničkog interesa te posebnostima pojedinih zemalja pomaže naporima država Istočnog partnerstva prema postizanju uravnoteženog i održivog razvoja, visokih razina zapošljavanja i socijalne zaštite, gospodarske i socijalne kohezije, visokih ekoloških standarda, boljih životnih standarda te bolje kvalitete života za njihova društva; budući da također stvara uvjete za povećanje konkurentnosti njihovih gospodarstava, potičući ulaganje i trgovinu, te ohrabruje razvoj poslovnog foruma Istočnog partnerstva koji je započeo forum u Sopotu u 2011.;

| C. | budući da u određenim područjima nije moguće utvrditi odvojene faze približavanja jer zakonodavstvo koje im pripada predstavlja cjelinu, a usvajanje bilo kojeg njegovog zasebnog dijela nije učinkovito bez ostatka; |
| --- | --- |

C.

budući da u određenim područjima nije moguće utvrditi odvojene faze približavanja jer zakonodavstvo koje im pripada predstavlja cjelinu, a usvajanje bilo kojeg njegovog zasebnog dijela nije učinkovito bez ostatka;

| D. | budući da je ovo složen, dinamičan i postupan proces koji zahtijeva stvaranje i prilagodbu institucija i struktura, te uključuje temeljne promjene u odgovornostima odgovarajućih nacionalnih administrativnih sustava, privatnih sektora te civilnih društava; |
| --- | --- |

D.

budući da je ovo složen, dinamičan i postupan proces koji zahtijeva stvaranje i prilagodbu institucija i struktura, te uključuje temeljne promjene u odgovornostima odgovarajućih nacionalnih administrativnih sustava, privatnih sektora te civilnih društava;

| E | budući da su zemlje Istočnog partnerstva u različitim fazama procesa konvergencije gospodarstva prema EU-u te postoje, kao posljedica, znatne razlike u opsegu i vrsti zakonodavstva koje je dosad usklađeno, te u općem pristupu svake zemlje ovom procesu; |
| --- | --- |

E

budući da su zemlje Istočnog partnerstva u različitim fazama procesa konvergencije gospodarstva prema EU-u te postoje, kao posljedica, znatne razlike u opsegu i vrsti zakonodavstva koje je dosad usklađeno, te u općem pristupu svake zemlje ovom procesu;

| F. | budući da proces regulatornog približavanja u području gospodarstva treba, po potrebi, teći paralelno s regulatornim približavanjem povezanim s pregovorima o dubokim i sveobuhvatnim zonama slobodne trgovine (DCFTA-ima); |
| --- | --- |

F.

budući da proces regulatornog približavanja u području gospodarstva treba, po potrebi, teći paralelno s regulatornim približavanjem povezanim s pregovorima o dubokim i sveobuhvatnim zonama slobodne trgovine (DCFTA-ima);

| G. | budući da je ovo regulatorno približavanje nedovršen, postupni proces, koji uključuje daljnje približavanje i može dovesti do usklađivanja u budućnosti; |
| --- | --- |

G.

budući da je ovo regulatorno približavanje nedovršen, postupni proces, koji uključuje daljnje približavanje i može dovesti do usklađivanja u budućnosti;

Planiranje, obveze i provedba zemalja Istočnog partnerstva

| 1. | priznaje da su napori prema regulatornom približavanju već učinjeni unutar okvira sporazuma o partnerstvu i suradnji, te potiče zemlje Istočnog partnerstva da ojačaju ovaj proces u kontekstu budućih sporazuma o pridruživanju; podsjeća da se daljnji koraci za produbljivanje gospodarske integracije mogu pravodobno poduzeti u svrhu približavanja gospodarskom području EU-a i Istočnog partnerstva, kao što je navedeno u zajedničkoj izjavi na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Varšavi; |
| --- | --- |

1.

priznaje da su napori prema regulatornom približavanju već učinjeni unutar okvira sporazuma o partnerstvu i suradnji, te potiče zemlje Istočnog partnerstva da ojačaju ovaj proces u kontekstu budućih sporazuma o pridruživanju; podsjeća da se daljnji koraci za produbljivanje gospodarske integracije mogu pravodobno poduzeti u svrhu približavanja gospodarskom području EU-a i Istočnog partnerstva, kao što je navedeno u zajedničkoj izjavi na sastanku na vrhu Istočnog partnerstva u Varšavi;

| 2. | poziva svaku zemlju Istočnog partnerstva koja to još nije učinila, da usvoji radni program koji određuje raspored za pravno približavanje, uključujući konsolidirano poglavlje o pravnom približavanju u području gospodarstva, na temelju obveza države unutar okvira sporazuma koji reguliraju njezine bilateralne odnose s EU-om u području gospodarstva; preporučuje uspostavu sveobuhvatnih zakonodavnih strategija koje odražavaju interese i prioritete država, njihovu socijalnu, gospodarsku i političku situaciju te rad koji su dosad ostvarile na tom području; |
| --- | --- |

2.

poziva svaku zemlju Istočnog partnerstva koja to još nije učinila, da usvoji radni program koji određuje raspored za pravno približavanje, uključujući konsolidirano poglavlje o pravnom približavanju u području gospodarstva, na temelju obveza države unutar okvira sporazuma koji reguliraju njezine bilateralne odnose s EU-om u području gospodarstva; preporučuje uspostavu sveobuhvatnih zakonodavnih strategija koje odražavaju interese i prioritete država, njihovu socijalnu, gospodarsku i političku situaciju te rad koji su dosad ostvarile na tom području;

| 3. | poziva zemlje Istočnog partnerstva da uspostave vlastite sektorske prioritete te definiraju ključne probleme povezane s tim; potiče ih da izraze osobite teškoće s kojima se suočuju u procesu pravnog približavanja, te da zajedno s EU-om razrade strategije za rješavanje ovih poteškoća; istodobno ih potiče da uzmu u obzir preporuke EU-a koje se odnose na posebne napore koje trebaju poduzeti u rješavanju velikih izazova u njihovim pojedinačnim procesima konvergencije prava u području gospodarstva; |
| --- | --- |

3.

poziva zemlje Istočnog partnerstva da uspostave vlastite sektorske prioritete te definiraju ključne probleme povezane s tim; potiče ih da izraze osobite teškoće s kojima se suočuju u procesu pravnog približavanja, te da zajedno s EU-om razrade strategije za rješavanje ovih poteškoća; istodobno ih potiče da uzmu u obzir preporuke EU-a koje se odnose na posebne napore koje trebaju poduzeti u rješavanju velikih izazova u njihovim pojedinačnim procesima konvergencije prava u području gospodarstva;

| 4. | poziva zemlje Istočnog partnerstva da prilagode slijed i tempo svojih programa regulatornog približavanja kako bi pojačale i konsolidirale svoje makroekonomske reforme te njihovu stabilnost; vidi pravno približavanje kao dugoročni cilj koji bi se trebao uklopiti u njihove gospodarske programe; |
| --- | --- |

4.

poziva zemlje Istočnog partnerstva da prilagode slijed i tempo svojih programa regulatornog približavanja kako bi pojačale i konsolidirale svoje makroekonomske reforme te njihovu stabilnost; vidi pravno približavanje kao dugoročni cilj koji bi se trebao uklopiti u njihove gospodarske programe;

| 5. | ističe da, bez nužnih institucijskih promjena te odgovarajuće provedbe, pravno približavanje može rezultirati običnim prenošenjem pravila te dovesti do neuspjeha u ispunjenju preuzetih obveza; ističe da je potrebna realna – ne samo formalna – usklađenost za postignuće željenog gospodarskog učinka, s dobrobiti za sve; |
| --- | --- |

5.

ističe da, bez nužnih institucijskih promjena te odgovarajuće provedbe, pravno približavanje može rezultirati običnim prenošenjem pravila te dovesti do neuspjeha u ispunjenju preuzetih obveza; ističe da je potrebna realna – ne samo formalna – usklađenost za postignuće željenog gospodarskog učinka, s dobrobiti za sve;

| 6. | priznaje da glavni izazov za zemlje Istočnoga partnerstva ne leži toliko u približavanju njihovih pravnih tekstova koliko u pretvorbi i prilagodbi njihovih uprava, pravnih sustava i društava uvjetima nužnima za osiguranje učinkovitosti i dobre provedbe zakonodavstva; vjeruje da zemlje Istočnog partnerstva trebaju ustanoviti prave uvjete da bi se takvo zakonodavstvo primijenilo; naglašava, u tom pogledu, potrebu za ciljanim upravnim mjerama izgradnje kapaciteta koje se odnose na strukturu vlasti svake zemlje, nacionalni parlament, sudstvo i privatni sektor; |
| --- | --- |

6.

priznaje da glavni izazov za zemlje Istočnoga partnerstva ne leži toliko u približavanju njihovih pravnih tekstova koliko u pretvorbi i prilagodbi njihovih uprava, pravnih sustava i društava uvjetima nužnima za osiguranje učinkovitosti i dobre provedbe zakonodavstva; vjeruje da zemlje Istočnog partnerstva trebaju ustanoviti prave uvjete da bi se takvo zakonodavstvo primijenilo; naglašava, u tom pogledu, potrebu za ciljanim upravnim mjerama izgradnje kapaciteta koje se odnose na strukturu vlasti svake zemlje, nacionalni parlament, sudstvo i privatni sektor;

| 7. | potiče, u tom pogledu, zemlje Istočnog partnerstva na postavljanje i konsolidaciju odgovarajućih upravnih i organizacijskih struktura za učinkovitu provedbu i jačanje usvojenog zakonodavstva, te osnivanje, po potrebi, mehanizama koordinacije i praćenja koji unapređuju proces približavanja; ističe da je osnivanje nadležnih tijela za provedbu nužno za osiguranje odgovarajuće provedbe zakonodavstva; |
| --- | --- |

7.

potiče, u tom pogledu, zemlje Istočnog partnerstva na postavljanje i konsolidaciju odgovarajućih upravnih i organizacijskih struktura za učinkovitu provedbu i jačanje usvojenog zakonodavstva, te osnivanje, po potrebi, mehanizama koordinacije i praćenja koji unapređuju proces približavanja; ističe da je osnivanje nadležnih tijela za provedbu nužno za osiguranje odgovarajuće provedbe zakonodavstva;

| 8. | naglašava važnost sudskih reformi i borbe protiv korupcije u ovom procesu; podsjeća da, među uvjetima koji se primjenjuju na decentralizirani gospodarski sustav, dobro funkcionirajući sudski sustav treba pojedincima, kao i privatnim pravnim osobama, ponuditi razumno brz pristup pravdi; |
| --- | --- |

8.

naglašava važnost sudskih reformi i borbe protiv korupcije u ovom procesu; podsjeća da, među uvjetima koji se primjenjuju na decentralizirani gospodarski sustav, dobro funkcionirajući sudski sustav treba pojedincima, kao i privatnim pravnim osobama, ponuditi razumno brz pristup pravdi;

| 9. | ističe važnost postupka oslobađanja od viza, koji ne pomaže samo promicanju najviših standarda u zemljama Istočnog partnerstva, nego i doprinosi poboljšanju poslovne kulture koja je ključna za uspješno pravno približavanje u području gospodarstva; |
| --- | --- |

9.

ističe važnost postupka oslobađanja od viza, koji ne pomaže samo promicanju najviših standarda u zemljama Istočnog partnerstva, nego i doprinosi poboljšanju poslovne kulture koja je ključna za uspješno pravno približavanje u području gospodarstva;

| 10. | potiče zemlje Istočnog partnerstva da osiguraju pravnu sigurnost i transparentnost gospodarskim subjektima stvarajući sustav pravnih i trgovinskih pravila; |
| --- | --- |

10.

potiče zemlje Istočnog partnerstva da osiguraju pravnu sigurnost i transparentnost gospodarskim subjektima stvarajući sustav pravnih i trgovinskih pravila;

| 11. | potiče osnivanje posebnih tehničkih i profesionalnih tijela u privatnom i javnom sektoru koja bi osigurala, između ostalog, civilno praćenje primjene relevantnog zakonodavstva te gospodarskih procesa kao cjeline; primjećuje, u tom pogledu, potrebu za transparentnošću u regulatornom procesu, u javnim savjetovanjima i u redovitim procjenama učinka te neovisnim evaluacijama rezultata politika; |
| --- | --- |

11.

potiče osnivanje posebnih tehničkih i profesionalnih tijela u privatnom i javnom sektoru koja bi osigurala, između ostalog, civilno praćenje primjene relevantnog zakonodavstva te gospodarskih procesa kao cjeline; primjećuje, u tom pogledu, potrebu za transparentnošću u regulatornom procesu, u javnim savjetovanjima i u redovitim procjenama učinka te neovisnim evaluacijama rezultata politika;

| 12. | naglašava važnost uključivanja civilnih društava te nevladinih organizacija u poticanju pravnog približavanja u području gospodarstva te smatra da ih EU treba potpuno podržati prenoseći iskustvo i znanje Unije, kao i uporabu financijskih instrumenata; |
| --- | --- |

12.

naglašava važnost uključivanja civilnih društava te nevladinih organizacija u poticanju pravnog približavanja u području gospodarstva te smatra da ih EU treba potpuno podržati prenoseći iskustvo i znanje Unije, kao i uporabu financijskih instrumenata;

| 13. | naglašava važnost društvene dimenzije pravnog približavanja u području gospodarstva, posebice gdje zakonodavstvo u području gospodarstva ima učinak na područja kao što su socijalne politike i politike zaštite okoliša te zaštita potrošača; naglašava da je potreban sveobuhvatniji pristup da bi se uzela u obzir potreba za stvaranjem bolje kvalificirane radne snage, sa zajamčenim pravima radnika, koja pridonosi uspjehu gospodarskih reformi; |
| --- | --- |

13.

naglašava važnost društvene dimenzije pravnog približavanja u području gospodarstva, posebice gdje zakonodavstvo u području gospodarstva ima učinak na područja kao što su socijalne politike i politike zaštite okoliša te zaštita potrošača; naglašava da je potreban sveobuhvatniji pristup da bi se uzela u obzir potreba za stvaranjem bolje kvalificirane radne snage, sa zajamčenim pravima radnika, koja pridonosi uspjehu gospodarskih reformi;

| 14. | poziva EU i zemlje Istočnog partnerstva da potpuno iskoriste drugu platformu Istočnog partnerstva („Gospodarska integracija i konvergencija s politikama EU-a”), koja dodaje vrijednost procesima bilateralnoga savjetovanja te osigurava priliku za razmjenu informacija i najboljih praksi; |
| --- | --- |

14.

poziva EU i zemlje Istočnog partnerstva da potpuno iskoriste drugu platformu Istočnog partnerstva („Gospodarska integracija i konvergencija s politikama EU-a”), koja dodaje vrijednost procesima bilateralnoga savjetovanja te osigurava priliku za razmjenu informacija i najboljih praksi;

| 15. | ističe svoju ulogu u praćenju, omogućavanju i pomaganju procesu približavanja nacionalnog zakonodavstva zemalja Istočnog partnerstva zakonodavstvu EU-a u području gospodarstva; |
| --- | --- |

15.

ističe svoju ulogu u praćenju, omogućavanju i pomaganju procesu približavanja nacionalnog zakonodavstva zemalja Istočnog partnerstva zakonodavstvu EU-a u području gospodarstva;

Pristup EU-a pravnom približavanju u području gospodarstva: financijska i tehnička pomoć te praćenje provedbe

| 16. | poziva EU na povećanje proračuna za pomoć zemljama Istočnog partnerstva u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.-2020.; pozdravlja namjeru Komisije da razvije drugu generaciju vodećih inicijativa Istočnog partnerstva te poziva na usvajanje na sastanku na vrhu u Vilniusu novih i vidljivih inicijativa koje se odnose na važna područja suradnje Istočnog partnerstva usmjerene na podršku razvoja gospodarske suradnje; |
| --- | --- |

16.

poziva EU na povećanje proračuna za pomoć zemljama Istočnog partnerstva u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014.-2020.; pozdravlja namjeru Komisije da razvije drugu generaciju vodećih inicijativa Istočnog partnerstva te poziva na usvajanje na sastanku na vrhu u Vilniusu novih i vidljivih inicijativa koje se odnose na važna područja suradnje Istočnog partnerstva usmjerene na podršku razvoja gospodarske suradnje;

| 17. | poziva Komisiju na poticanje postupka oslobađanja od viza zemalja Istočnog partnerstva, što je nužan korak na putu prema krajnjem cilju sustava bez viza; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisiju na poticanje postupka oslobađanja od viza zemalja Istočnog partnerstva, što je nužan korak na putu prema krajnjem cilju sustava bez viza;

| 18. | naglašava potrebu za osiguranjem primjene načela „više za više”, s obzirom da je ono važan alat za priznavanje, te daljnje jačanje napretka zemalja Istočnog partnerstva prema usklađenju sa standardima i vrijednostima EU-a; |
| --- | --- |

18.

naglašava potrebu za osiguranjem primjene načela „više za više”, s obzirom da je ono važan alat za priznavanje, te daljnje jačanje napretka zemalja Istočnog partnerstva prema usklađenju sa standardima i vrijednostima EU-a;

| 19. | vjeruje da, dok je svakoj zemlji Istočnog partnerstva prepušteno da izabere svoje prioritete u vezi sektora, EU treba preporučiti koje mjere treba prvo rješavati te predložiti ključne mjere u svakom sektoru, uzimajući kao polazišnu točku da se neka područja, kao što je trgovačko pravo, trebaju gledati kao osnovni „sastavni elementi” za bilo koje moderno gospodarstvo; |
| --- | --- |

19.

vjeruje da, dok je svakoj zemlji Istočnog partnerstva prepušteno da izabere svoje prioritete u vezi sektora, EU treba preporučiti koje mjere treba prvo rješavati te predložiti ključne mjere u svakom sektoru, uzimajući kao polazišnu točku da se neka područja, kao što je trgovačko pravo, trebaju gledati kao osnovni „sastavni elementi” za bilo koje moderno gospodarstvo;

| 20. | potiče EU da osigura zemljama Istočnog partnerstva pomoć za planiranje njihovih strategija za progresivno približavanje te učinkovitu provedbu i jačanje relevantnog zakonodavstva, posebice s obzirom na slijed kojim se područja zakonodavstva približavaju te uvjete potrebne za njihovu provedbu; u isto vrijeme ističe da EU treba uzeti u obzir specifične gospodarske okolnosti svake države Istočnog partnerstva, posebice gdje one mogu utjecati na slijed kojim svaka država treba rješavati približavanje; u tom pogledu primjećuje plodonosan rad savjetodavne skupine EU-a te potiče Komisiju da nastavi razvoj ovog oblika pomoći savjetujući se sa zemljama i partnerima; |
| --- | --- |

20.

potiče EU da osigura zemljama Istočnog partnerstva pomoć za planiranje njihovih strategija za progresivno približavanje te učinkovitu provedbu i jačanje relevantnog zakonodavstva, posebice s obzirom na slijed kojim se područja zakonodavstva približavaju te uvjete potrebne za njihovu provedbu; u isto vrijeme ističe da EU treba uzeti u obzir specifične gospodarske okolnosti svake države Istočnog partnerstva, posebice gdje one mogu utjecati na slijed kojim svaka država treba rješavati približavanje; u tom pogledu primjećuje plodonosan rad savjetodavne skupine EU-a te potiče Komisiju da nastavi razvoj ovog oblika pomoći savjetujući se sa zemljama i partnerima;

| 21. | primjećuje potrebu za povećanom koordinacijom postojeće pomoći EU-a; ističe da se takva pomoć treba osnažiti, nadopuniti gdje je potrebno, te učiniti usklađenijom; ističe da se osobita pažnja treba obratiti na postizanje bliskije koordinacije – i ostvarivanje potencijala – tehničke pomoći državama članicama; potiče, u tom pogledu, države članice EU-a – posebice one države članice koje su nedavno prošle proces pravnog približavanja (najnovije) – na aktivniji doprinos svojom stručnošću i dobrim praksama; |
| --- | --- |

21.

primjećuje potrebu za povećanom koordinacijom postojeće pomoći EU-a; ističe da se takva pomoć treba osnažiti, nadopuniti gdje je potrebno, te učiniti usklađenijom; ističe da se osobita pažnja treba obratiti na postizanje bliskije koordinacije – i ostvarivanje potencijala – tehničke pomoći državama članicama; potiče, u tom pogledu, države članice EU-a – posebice one države članice koje su nedavno prošle proces pravnog približavanja (najnovije) – na aktivniji doprinos svojom stručnošću i dobrim praksama;

| 22. | preporučuje buduće stvaranje ureda za razmjenu informacija (slijedeći primjer ureda koji je osnovala Komisija, i koji podržava višenacionalni program PHARE); ističe da taj ured treba omogućiti pružanje pomoći, stvoriti bazu podataka te služiti kao mehanizam za razmjenu obavijesti gdje se na zahtjeve za pomoći može odgovoriti dostupnim savjetima i stručnošću; |
| --- | --- |

22.

preporučuje buduće stvaranje ureda za razmjenu informacija (slijedeći primjer ureda koji je osnovala Komisija, i koji podržava višenacionalni program PHARE); ističe da taj ured treba omogućiti pružanje pomoći, stvoriti bazu podataka te služiti kao mehanizam za razmjenu obavijesti gdje se na zahtjeve za pomoći može odgovoriti dostupnim savjetima i stručnošću;

| 23. | primjećuje da pravno približavanje treba organizirati i podržati posebnim, prilagođenim mjerama tehničke pomoći; ističe potrebu uzimanja u obzir da su sredstva za približavanje ograničena u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva te stoga moraju biti usmjerena na područja gdje imaju najveći učinak; |
| --- | --- |

23.

primjećuje da pravno približavanje treba organizirati i podržati posebnim, prilagođenim mjerama tehničke pomoći; ističe potrebu uzimanja u obzir da su sredstva za približavanje ograničena u EU-u i zemljama Istočnog partnerstva te stoga moraju biti usmjerena na područja gdje imaju najveći učinak;

| 24. | potiče EU da nastavi svoju podršku razvoju kapaciteta institucija u zemljama Istočnog partnerstva za pripremu potrebnog zakonodavstva; potiče potpuniju uporabu važnih instrumenata EU-a u ovom pogledu, kao što su Razmjena informacija o tehničkoj pomoći (TAIEX), sveobuhvatni program izgradnje institucija, programi twinning i drugi; računa na jačanje sveobuhvatnog programa izgradnje institucija u novim financijskim perspektivama; |
| --- | --- |

24.

potiče EU da nastavi svoju podršku razvoju kapaciteta institucija u zemljama Istočnog partnerstva za pripremu potrebnog zakonodavstva; potiče potpuniju uporabu važnih instrumenata EU-a u ovom pogledu, kao što su Razmjena informacija o tehničkoj pomoći (TAIEX), sveobuhvatni program izgradnje institucija, programi twinning i drugi; računa na jačanje sveobuhvatnog programa izgradnje institucija u novim financijskim perspektivama;

| 25. | potiče EU da naglasi važnost ostvarenja učinkovitosti zakonodavstva, da dozvoli ostvarenje brojnih dobrobiti u društvima u pitanju te da dovede do daljnjeg usklađivanja sa standardima EU-a; ističe, stoga, da jednom kada je nacionalno zakonodavstvo usvojeno, potrebno je osigurati da EU dobro prati njegovu provedbu i jačanje; |
| --- | --- |

25.

potiče EU da naglasi važnost ostvarenja učinkovitosti zakonodavstva, da dozvoli ostvarenje brojnih dobrobiti u društvima u pitanju te da dovede do daljnjeg usklađivanja sa standardima EU-a; ističe, stoga, da jednom kada je nacionalno zakonodavstvo usvojeno, potrebno je osigurati da EU dobro prati njegovu provedbu i jačanje;

| 26. | primjećuje da približavanje u drugim područjima povezanim s područjem gospodarstva, kao što su socijalne politike i politike zaštite okoliša, također treba poticati te da ono može postati predmetom odvojenih inicijativa; vjeruje da EU treba težiti osiguranju više integriranog pristupa u prepoznavanju činjenice da su gospodarski i društveni razvoj međusobno povezani; |
| --- | --- |

26.

primjećuje da približavanje u drugim područjima povezanim s područjem gospodarstva, kao što su socijalne politike i politike zaštite okoliša, također treba poticati te da ono može postati predmetom odvojenih inicijativa; vjeruje da EU treba težiti osiguranju više integriranog pristupa u prepoznavanju činjenice da su gospodarski i društveni razvoj međusobno povezani;

| 27. | poziva EU da pripremi niz detaljnih preporuka za zemlje Istočnog partnerstva o načinu kako nastaviti s približavanjem zakonodavstava te provedbom u svakom području (na primjer, u obliku bijele knjige); primjećuje da bi preporuke trebale biti informativne i savjetodavne po prirodi; |
| --- | --- |

27.

poziva EU da pripremi niz detaljnih preporuka za zemlje Istočnog partnerstva o načinu kako nastaviti s približavanjem zakonodavstava te provedbom u svakom području (na primjer, u obliku bijele knjige); primjećuje da bi preporuke trebale biti informativne i savjetodavne po prirodi;

| 28. | smatra da EU treba uzeti u obzir posebne okolnosti svake zemlje Istočnog partnerstva te fazu razvoja u kojoj se nalazi u usporedbi s ostalim zemljama Istočnoga partnerstva u kontekstu gospodarske integracije, pravnog usklađivanja te politike provedbe, kao i spremnosti na detaljniju suradnju te preporučuje djelovanje EU-a na temelju pojedinačnih pristupa poštujući volju i interese svake zemlje Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

28.

smatra da EU treba uzeti u obzir posebne okolnosti svake zemlje Istočnog partnerstva te fazu razvoja u kojoj se nalazi u usporedbi s ostalim zemljama Istočnoga partnerstva u kontekstu gospodarske integracije, pravnog usklađivanja te politike provedbe, kao i spremnosti na detaljniju suradnju te preporučuje djelovanje EU-a na temelju pojedinačnih pristupa poštujući volju i interese svake zemlje Istočnog partnerstva;

| 29. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i vladama i parlamentima država članica EU-a te zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

29.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje i vladama i parlamentima država članica EU-a te zemalja Istočnog partnerstva.

---

(1)  Usvojena u Bruxellesu, 28.svibnja 2013.

(2)  SL L 310, 9.11.2006., str. 1.

(3)  2011/0405 (COD), 07.12.2011.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2011) 0576.

(5)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2011) 0153.

(6)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012) 0276.

---

| 19.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 338/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 338/15

---

REZOLUCIJA (1)

o energetskoj sigurnosti u vezi s energetskim tržištem i usklađivanjem istočnoeuropskih partnera i država EU-a

2013/C 338/03

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA ISTOČNOEUROPSKOG SUSJEDSTVA (EURONEST)

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine EURONEST od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine EURONEST od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir zaključke sa Sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Varšavi 29. i 30. rujna 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke sa Sastanka na vrhu Istočnog partnerstva održanog u Varšavi 29. i 30. rujna 2011.,

| — | uzimajući u obzir izjavu sudionika Sastanka na vrhu o Južnom koridoru održanog u Pragu 8. svibnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir izjavu sudionika Sastanka na vrhu o Južnom koridoru održanog u Pragu 8. svibnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 25. studenog 2010. pod nazivom „Ususret novoj energetskoj strategiji za Europu 2011. – 2020.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 25. studenog 2010. pod nazivom „Ususret novoj energetskoj strategiji za Europu 2011. – 2020.”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 12. lipnja 2012. pod nazivom „Sudjelovanje u suradnji na području energetske politike s partnerima izvan naših granica: strateški pristup sigurnoj, održivoj i konkurentnoj opskrbi energijom”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 12. lipnja 2012. pod nazivom „Sudjelovanje u suradnji na području energetske politike s partnerima izvan naših granica: strateški pristup sigurnoj, održivoj i konkurentnoj opskrbi energijom”,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 11. rujna 2007. pod nazivom „Ususret zajedničkoj europskoj vanjskoj politici na području energije”(2007/2000(INI)), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 11. rujna 2007. pod nazivom „Ususret zajedničkoj europskoj vanjskoj politici na području energije”(2007/2000(INI)),

| — | uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 24. studenog 2011. o jačanju vanjske dimenzije energetske politike EU-a, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zaključke Vijeća Europske unije od 24. studenog 2011. o jačanju vanjske dimenzije energetske politike EU-a,

| — | uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 15. svibnja 2012. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod nazivom „Istočno partnerstvo: plan sastanka na vrhu u jesen 2013.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir zajedničku komunikaciju od 15. svibnja 2012. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije pod nazivom „Istočno partnerstvo: plan sastanka na vrhu u jesen 2013.”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2008. o drugom strateškom pregledu energetske politike, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 13. studenog 2008. o drugom strateškom pregledu energetske politike,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. studenog 2010. pod nazivom „Prioriteti energetske infrastrukture za 2020. i nakon toga – nacrt integrirane europske energetske mreže” i rezoluciju Europskog parlamenta od 5. srpnja 2011. o „Prioritetima energetske infrastrukture za 2020. i nakon toga”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 17. studenog 2010. pod nazivom „Prioriteti energetske infrastrukture za 2020. i nakon toga – nacrt integrirane europske energetske mreže” i rezoluciju Europskog parlamenta od 5. srpnja 2011. o „Prioritetima energetske infrastrukture za 2020. i nakon toga”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. rujna 2011. o sigurnosti opskrbe energijom i međunarodnoj suradnji pod nazivom „Energetska politika EU-a: povezivanje s partnerima izvan naših granica”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 7. rujna 2011. o sigurnosti opskrbe energijom i međunarodnoj suradnji pod nazivom „Energetska politika EU-a: povezivanje s partnerima izvan naših granica”,

| — | uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenog 2012. pod nazivom „Kako osigurati funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir komunikaciju Komisije od 15. studenog 2012. pod nazivom „Kako osigurati funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta”,

| — | uzimajući u obzir nacionalne strateške dokumente o energiji u Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelarusu, Gruziji, Moldovi i Ukrajini za razdoblja do 2020. i 2030., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir nacionalne strateške dokumente o energiji u Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelarusu, Gruziji, Moldovi i Ukrajini za razdoblja do 2020. i 2030.,

| — | uzimajući u obzir program rada za 2012. i 2013. treće platforme Istočnog partnerstva za energetsku sigurnost, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir program rada za 2012. i 2013. treće platforme Istočnog partnerstva za energetsku sigurnost,

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 3. travnja 2012. pod nazivom „Energetska sigurnost, obnovljivi izvori energije, energetska učinkovitost i energetska infrastruktura: razvoj situacije u sklopu Istočnog partnerstva i u zemljama EU-a”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Parlamentarne skupštine Euronest od 3. travnja 2012. pod nazivom „Energetska sigurnost, obnovljivi izvori energije, energetska učinkovitost i energetska infrastruktura: razvoj situacije u sklopu Istočnog partnerstva i u zemljama EU-a”,

| — | uzimajući u obzir godišnje izvješće za 2011. o aktivnostima Energetske zajednice podneseno Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima te godišnje izvješće od 1. rujna 2012. o provedbi pravne stečevine na temelju Ugovora o osnivanju Energetske zajednice, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir godišnje izvješće za 2011. o aktivnostima Energetske zajednice podneseno Europskom parlamentu i nacionalnim parlamentima te godišnje izvješće od 1. rujna 2012. o provedbi pravne stečevine na temelju Ugovora o osnivanju Energetske zajednice,

| A. | budući da Istočno partnerstvo nastoji osnažiti energetsku sigurnost suradnjom u svrhu dugoročnog, stabilnog i sigurnog tranzita te opskrbe energijom, kao i boljom regulacijom, energetskom učinkovitošću i povećanom uporabom obnovljivih izvora energije; |
| --- | --- |

A.

budući da Istočno partnerstvo nastoji osnažiti energetsku sigurnost suradnjom u svrhu dugoročnog, stabilnog i sigurnog tranzita te opskrbe energijom, kao i boljom regulacijom, energetskom učinkovitošću i povećanom uporabom obnovljivih izvora energije;

| B. | budući da globalni energetski i ekološki izazovi nameću potrebu za izradom zajedničkih strategija za suradnju na međunarodnoj razini; budući da se EU i istočnoeuropski partneri suočavaju sa zajedničkim političkim izazovima u vidu smanjenja emisija u energetskom sektoru i pronalaska ravnoteže između različitih izvora energije koji su trenutačno u upotrebi, osiguravanja pouzdane i sigurne opskrbe energijom te racionalnije potrošnje energije, posebice povećanjem energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

B.

budući da globalni energetski i ekološki izazovi nameću potrebu za izradom zajedničkih strategija za suradnju na međunarodnoj razini; budući da se EU i istočnoeuropski partneri suočavaju sa zajedničkim političkim izazovima u vidu smanjenja emisija u energetskom sektoru i pronalaska ravnoteže između različitih izvora energije koji su trenutačno u upotrebi, osiguravanja pouzdane i sigurne opskrbe energijom te racionalnije potrošnje energije, posebice povećanjem energetske učinkovitosti;

| C. | budući da je uloga zakonodavaca u oblikovanju energetske politike i pravila te okvirnih uvjeta koji se primjenjuju na energetskim tržištima ključna za učinkovito iskorištavanje domaćih resursa radi osiguravanja povoljnih cijena energije, postizanja znatnog smanjenja utjecaja proizvodnje i potrošnje energije na klimu i okoliš, kao i za uspostavu pravednih trgovinskih odnosa; |
| --- | --- |

C.

budući da je uloga zakonodavaca u oblikovanju energetske politike i pravila te okvirnih uvjeta koji se primjenjuju na energetskim tržištima ključna za učinkovito iskorištavanje domaćih resursa radi osiguravanja povoljnih cijena energije, postizanja znatnog smanjenja utjecaja proizvodnje i potrošnje energije na klimu i okoliš, kao i za uspostavu pravednih trgovinskih odnosa;

| D. | budući da će države članice EU-a i istočnoeuropski partneri u budućnosti više ovisiti jedni o drugima i s obzirom na to da su unutar Istočnog partnerstva uključeni u smislen dijalog o razvoju energetske politike koja bi mogla zadovoljiti buduće energetske potrebe; budući da će budući bilateralni sporazumi o udruživanju između EU-a i njegovih istočnoeuropskih partnera, uključujući sporazume za istinska i sveobuhvatna područja slobodne trgovine, sadržavati važnu energetsku komponentu kako bi se potakla trgovina energijom; |
| --- | --- |

D.

budući da će države članice EU-a i istočnoeuropski partneri u budućnosti više ovisiti jedni o drugima i s obzirom na to da su unutar Istočnog partnerstva uključeni u smislen dijalog o razvoju energetske politike koja bi mogla zadovoljiti buduće energetske potrebe; budući da će budući bilateralni sporazumi o udruživanju između EU-a i njegovih istočnoeuropskih partnera, uključujući sporazume za istinska i sveobuhvatna područja slobodne trgovine, sadržavati važnu energetsku komponentu kako bi se potakla trgovina energijom;

| E. | budući da se dijalog o regionalnoj energetskoj politici u sklopu Istočnog partnerstva posljednjih godina pojačao i sada obuhvaća konvergenciju energetskih tržišta, povećanje raznovrsnosti tranzitnih puteva i izvora opskrbe energijom te razvoj održivih izvora energije, kao i infrastrukturu od zajedničkog i regionalnog značaja; |
| --- | --- |

E.

budući da se dijalog o regionalnoj energetskoj politici u sklopu Istočnog partnerstva posljednjih godina pojačao i sada obuhvaća konvergenciju energetskih tržišta, povećanje raznovrsnosti tranzitnih puteva i izvora opskrbe energijom te razvoj održivih izvora energije, kao i infrastrukturu od zajedničkog i regionalnog značaja;

| F. | budući da se energetska tržišta u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama međusobno uvelike razlikuju, iako je većina njih nasljedila uređenje u kojem su vodeću ulogu dosad imali javni operatori sustava distribucije i opskrbe energijom; budući da se cijene energije i energetski resursi koji utječu na političke odluke mogu izrazito razlikovati diljem država članica i istočnoeuropskih partnera; budući da je većina zemalja istočne Europe i Zakavkazja u pogledu energetskog gospodarstva nekoć bila blisko povezana s bivšim Sovjetskim Savezom te je još uvijek uvelike ovisna o uvozu iz Ruske Federacije za potrebe potrošnje nafte i plina; |
| --- | --- |

F.

budući da se energetska tržišta u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama međusobno uvelike razlikuju, iako je većina njih nasljedila uređenje u kojem su vodeću ulogu dosad imali javni operatori sustava distribucije i opskrbe energijom; budući da se cijene energije i energetski resursi koji utječu na političke odluke mogu izrazito razlikovati diljem država članica i istočnoeuropskih partnera; budući da je većina zemalja istočne Europe i Zakavkazja u pogledu energetskog gospodarstva nekoć bila blisko povezana s bivšim Sovjetskim Savezom te je još uvijek uvelike ovisna o uvozu iz Ruske Federacije za potrebe potrošnje nafte i plina;

| G. | budući da su energetska tržišta u nizu država članica EU-a i većini istočnoeuropskih partnerskih zemalja i dalje koncentrirana te na njima postoji izrazito nizak broj opskrbljivača i operatora transportnog i distribucijskog sustava; budući da su energetske politike u prošlosti bile snažno usmjerene na povećanje opskrbe energijom, a manje na potražnju; |
| --- | --- |

G.

budući da su energetska tržišta u nizu država članica EU-a i većini istočnoeuropskih partnerskih zemalja i dalje koncentrirana te na njima postoji izrazito nizak broj opskrbljivača i operatora transportnog i distribucijskog sustava; budući da su energetske politike u prošlosti bile snažno usmjerene na povećanje opskrbe energijom, a manje na potražnju;

| H. | budući da je EU postavio za cilj dovršenje potpuno integriranog unutarnjeg energetskog tržišta do 2014., kojemu je snažno predan kao ključnom instrumentu opće strategije EU-a za poboljšanje gospodarske konkurentnosti Unije uz ostvarenje napretka u preobrazbi njezina gospodarstva u gospodarstvo s niskim udjelom emisija štetnih plinova. |
| --- | --- |

H.

budući da je EU postavio za cilj dovršenje potpuno integriranog unutarnjeg energetskog tržišta do 2014., kojemu je snažno predan kao ključnom instrumentu opće strategije EU-a za poboljšanje gospodarske konkurentnosti Unije uz ostvarenje napretka u preobrazbi njezina gospodarstva u gospodarstvo s niskim udjelom emisija štetnih plinova.

| I. | budući da se EU zalaže za liberalizaciju tržišta električne energije i plina provedbom „trećeg zakonodavnog paketa EU-a o energiji” usvojenog 2009., kojim su kao ključni čimbenici predviđeni odvajanje (ili razdvajanje) tvrtki za prijenos i od onih za opskrbu energijom te načelo „pristupa treće strane” kojim se opskrbljivačima plinom i električnom energijom jamči pravo na pripajanje na transportne mreže pod ravnopravnim uvjetima; budući da su unapređenjem sve liberaliziranijih tržišta države članice imale koristi od povećane trgovine energijom te zabilježile veću konvergenciju veleprodajnih cijena energije, unatoč tome što se i dalje suočavaju s izazovima u pogledu cjelovite provedbe gore navedenog zakonodavnog paketa na transnacionalnoj i nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

I.

budući da se EU zalaže za liberalizaciju tržišta električne energije i plina provedbom „trećeg zakonodavnog paketa EU-a o energiji” usvojenog 2009., kojim su kao ključni čimbenici predviđeni odvajanje (ili razdvajanje) tvrtki za prijenos i od onih za opskrbu energijom te načelo „pristupa treće strane” kojim se opskrbljivačima plinom i električnom energijom jamči pravo na pripajanje na transportne mreže pod ravnopravnim uvjetima; budući da su unapređenjem sve liberaliziranijih tržišta države članice imale koristi od povećane trgovine energijom te zabilježile veću konvergenciju veleprodajnih cijena energije, unatoč tome što se i dalje suočavaju s izazovima u pogledu cjelovite provedbe gore navedenog zakonodavnog paketa na transnacionalnoj i nacionalnoj razini;

| J. | budući da su suradnja na regulaciji i konvergencija presudne za napredak prema daljnjoj integraciji i međusobnom povezivanju energetskih tržišta te za razvoj trgovinskih odnosa između energetskih operatora u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama pod pravednim i pouzdanim uvjetima; budući da usklađivanje tehničkih i operativnih pravila koja se odnose na europska tržišta električne energije i plina zahtijeva dodatnu institucionalnu suradnju; |
| --- | --- |

J.

budući da su suradnja na regulaciji i konvergencija presudne za napredak prema daljnjoj integraciji i međusobnom povezivanju energetskih tržišta te za razvoj trgovinskih odnosa između energetskih operatora u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama pod pravednim i pouzdanim uvjetima; budući da usklađivanje tehničkih i operativnih pravila koja se odnose na europska tržišta električne energije i plina zahtijeva dodatnu institucionalnu suradnju;

| K. | budući da je Ugovorom o energetskoj povelji koji su potpisale sve države članice i istočnoeuropski partneri uspostavljen međunarodni forum za energetsku suradnju te budući da Ugovor ima važnu ulogu u izgradnji međunarodne zakonodavne podloge za energetsku sigurnost na temelju načela otvorenog i konkurentnog tržišta te održivog razvoja; budući da se Ugovorom o Energetskoj zajednici postavljaju temelji potpuno integriranog regionalnog energetskog tržišta koje zagovara održiv razvoj i ulaganja između EU-a i devet ugovornih stranaka iz jugoistočne i istočne Europe; |
| --- | --- |

K.

budući da je Ugovorom o energetskoj povelji koji su potpisale sve države članice i istočnoeuropski partneri uspostavljen međunarodni forum za energetsku suradnju te budući da Ugovor ima važnu ulogu u izgradnji međunarodne zakonodavne podloge za energetsku sigurnost na temelju načela otvorenog i konkurentnog tržišta te održivog razvoja; budući da se Ugovorom o Energetskoj zajednici postavljaju temelji potpuno integriranog regionalnog energetskog tržišta koje zagovara održiv razvoj i ulaganja između EU-a i devet ugovornih stranaka iz jugoistočne i istočne Europe;

| L. | budući da je proračun od 271 milijun eura bio namijenjen pružanju financijske potpore EU-a istočnoeuropskim partnerima u energetskom sektoru u okviru Instrumenta za europsko susjedstvo za razdoblje 2007. – 2011., uključujući međunarodni program energetske suradnje INOGATE i Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu (NIF), koji je osigurao dodjelu zajmova Europske investicijske banke te Europske banke za obnovu i razvoj za stvaranje strateške energetske infrastrukture; |
| --- | --- |

L.

budući da je proračun od 271 milijun eura bio namijenjen pružanju financijske potpore EU-a istočnoeuropskim partnerima u energetskom sektoru u okviru Instrumenta za europsko susjedstvo za razdoblje 2007. – 2011., uključujući međunarodni program energetske suradnje INOGATE i Fond za poticanje ulaganja u susjedstvu (NIF), koji je osigurao dodjelu zajmova Europske investicijske banke te Europske banke za obnovu i razvoj za stvaranje strateške energetske infrastrukture;

| M. | budući da zemlje istočne Europe koje proizvode plin traže sigurne i učinkovite pravce za izvoz plina izravno u Europu, što bi ih moglo obvezati na to da se upuste u visokorizične političke poteze povezane s njihovom geopolitičkom situacijom, no što bi doprinijelo dugoročnoj stabilnosti regije; |
| --- | --- |

M.

budući da zemlje istočne Europe koje proizvode plin traže sigurne i učinkovite pravce za izvoz plina izravno u Europu, što bi ih moglo obvezati na to da se upuste u visokorizične političke poteze povezane s njihovom geopolitičkom situacijom, no što bi doprinijelo dugoročnoj stabilnosti regije;

| N. | budući da EU, kao vodeći uvoznik energije, ima potrebu povećati raznovrsnost opskrbnih pravaca i izvora energije; budući da istočne partnerske zemlje koje proizvode energiju trebaju povećati raznovrsnost potrošača; |
| --- | --- |

N.

budući da EU, kao vodeći uvoznik energije, ima potrebu povećati raznovrsnost opskrbnih pravaca i izvora energije; budući da istočne partnerske zemlje koje proizvode energiju trebaju povećati raznovrsnost potrošača;

| O. | budući da EU pokušava promicati raznovrsnost opskrbe plinom, izgraditi dugoročne odnose sa zemljama proizvođačima plina i tranzitnim zemljama u istočnoeuropskoj regiji te osigurati opskrbu energijom uvođenjem Južnog koridora, što bi tržište EU-a povezalo s jednim od najvećih ležišta plina na svijetu; |
| --- | --- |

O.

budući da EU pokušava promicati raznovrsnost opskrbe plinom, izgraditi dugoročne odnose sa zemljama proizvođačima plina i tranzitnim zemljama u istočnoeuropskoj regiji te osigurati opskrbu energijom uvođenjem Južnog koridora, što bi tržište EU-a povezalo s jednim od najvećih ležišta plina na svijetu;

Uspostava dosljednog pristupa u energetskim politikama EU-a i istočnih partnerskih zemalja

| 1. | podvlači važnost uspostavljanja trajnih i dosljednih energetskih strategija u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama kako bi se napredovalo prema energetskim sustavima s niskom razinom štetnih plinova koji imaju ograničeni učinak na klimu i okoliš te promiču sigurnu, održivu i pristupačnu energiju na korist potrošača energije; |
| --- | --- |

1.

podvlači važnost uspostavljanja trajnih i dosljednih energetskih strategija u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama kako bi se napredovalo prema energetskim sustavima s niskom razinom štetnih plinova koji imaju ograničeni učinak na klimu i okoliš te promiču sigurnu, održivu i pristupačnu energiju na korist potrošača energije;

| 2. | poručuje Vijeću EU-a i vladama istočnoeuropskih partnerskih zemalja da osiguraju da se u okviru Istočnog partnerstva i Europske politike susjedskih odnosa za razdoblje 2014. – 2020. suradnja po pitanju energetske sigurnosti jasno odredi kao prioritet; očekuje da će se treći sastanak na vrhu Istočnog partnerstva održati u Vilniusu u studenom 2013. kako bi se dao poticaj za poboljšanu suradnju u polju energetike u skladu s vizijom ključnih ciljeva Partnerstva, odnosno poštovanja demokracije i ljudskih prava, političkog udruživanja, gospodarske integracije i mobilnosti za građane; |
| --- | --- |

2.

poručuje Vijeću EU-a i vladama istočnoeuropskih partnerskih zemalja da osiguraju da se u okviru Istočnog partnerstva i Europske politike susjedskih odnosa za razdoblje 2014. – 2020. suradnja po pitanju energetske sigurnosti jasno odredi kao prioritet; očekuje da će se treći sastanak na vrhu Istočnog partnerstva održati u Vilniusu u studenom 2013. kako bi se dao poticaj za poboljšanu suradnju u polju energetike u skladu s vizijom ključnih ciljeva Partnerstva, odnosno poštovanja demokracije i ljudskih prava, političkog udruživanja, gospodarske integracije i mobilnosti za građane;

| 3. | podržava ciljeve i napore Platforme Istočnog partnerstva za energetsku sigurnost te preporučuje da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri poduzmu korake za veće uključivanje u njene razvojne aktivnosti i ubiranju svih koristi od njih u pogledu integracije europskih energetskih tržišta; potiče države članice EU-a i istočnoeuropske partnere da prošire svoje partnerstvo definiranjem zajedničkih stavova u međunarodnim forumima poput Konferencije o Energetskoj povelji i ostalim međunarodnim tijelima koja se bave energijom i klimom; |
| --- | --- |

3.

podržava ciljeve i napore Platforme Istočnog partnerstva za energetsku sigurnost te preporučuje da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri poduzmu korake za veće uključivanje u njene razvojne aktivnosti i ubiranju svih koristi od njih u pogledu integracije europskih energetskih tržišta; potiče države članice EU-a i istočnoeuropske partnere da prošire svoje partnerstvo definiranjem zajedničkih stavova u međunarodnim forumima poput Konferencije o Energetskoj povelji i ostalim međunarodnim tijelima koja se bave energijom i klimom;

| 4. | vjeruje u ključnu važnost osiguravanja dosljednosti i usklađenosti vanjskih odnosa EU-a u vezi s ključnim proizvođačima energije te tranzitnim i potrošačkim zemljama, kao i uspostavljanja koordinacije i suradnje između država članica u kontekstu pregovora o sporazumima između država članica i dobavljača energije ili trećih zemalja; |
| --- | --- |

4.

vjeruje u ključnu važnost osiguravanja dosljednosti i usklađenosti vanjskih odnosa EU-a u vezi s ključnim proizvođačima energije te tranzitnim i potrošačkim zemljama, kao i uspostavljanja koordinacije i suradnje između država članica u kontekstu pregovora o sporazumima između država članica i dobavljača energije ili trećih zemalja;

| 5. | stoga poziva na veću transparentnost i veću uključenost EU-a u pregovore o sporazumima između država članica i trećih zemalja jer bi ti sporazumi također mogli utjecati na funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta EU-a; |
| --- | --- |

5.

stoga poziva na veću transparentnost i veću uključenost EU-a u pregovore o sporazumima između država članica i trećih zemalja jer bi ti sporazumi također mogli utjecati na funkcioniranje unutarnjeg energetskog tržišta EU-a;

| 6. | ističe odluku Vijeća EU-a od 4. listopada 2012. kojom se uspostavlja mehanizam razmjene informacija između država članica i Komisije o međuvladinim sporazumima u polju energetike; smatra da će ova odluka doprinijeti daljnjoj koordinaciji politika država članica, kao i zajedničkim mjerama te solidarnosti; daje važnost potrebi za transparentnošću domaćih i vanjskih energetskih politika EU-a i istočnoeuropskih partnera kako bi se stvorilo ozračje suradnje zasnovano na međusobnom povjerenju i uzajamnosti; |
| --- | --- |

6.

ističe odluku Vijeća EU-a od 4. listopada 2012. kojom se uspostavlja mehanizam razmjene informacija između država članica i Komisije o međuvladinim sporazumima u polju energetike; smatra da će ova odluka doprinijeti daljnjoj koordinaciji politika država članica, kao i zajedničkim mjerama te solidarnosti; daje važnost potrebi za transparentnošću domaćih i vanjskih energetskih politika EU-a i istočnoeuropskih partnera kako bi se stvorilo ozračje suradnje zasnovano na međusobnom povjerenju i uzajamnosti;

| 7. | prepoznaje važnost mehanizma ranog upozoravanja koji su uspostavili EU i Ruska Federacija kako bi se zajamčila rana procjena mogućih rizika i problema povezanih s ruskom opskrbom energije EU-u te osigurala brza reakcija u hitnim slučajevima; ističe, međutim, da se u slučaju političkih i trgovinskih sporova, kao i tehničkih problema kad se mogu predvidjeti potencijalne smetnje u opskrbi energijom, na njih treba upozoriti prije negoli se pojave; preporučuje da se EU i Ruska Federacija uključe u dijalog kojemu je cilj proširiti slične mehanizme na istočnoeuropske partnere i uspostaviti zajednički okvir za uzajamnu pomoć, solidarnost i rješavanje sporova, u slučaju kriza koje mogu ugroziti opskrbu energijom u jednoj ili više država članica ili istočnoeuropskih partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

7.

prepoznaje važnost mehanizma ranog upozoravanja koji su uspostavili EU i Ruska Federacija kako bi se zajamčila rana procjena mogućih rizika i problema povezanih s ruskom opskrbom energije EU-u te osigurala brza reakcija u hitnim slučajevima; ističe, međutim, da se u slučaju političkih i trgovinskih sporova, kao i tehničkih problema kad se mogu predvidjeti potencijalne smetnje u opskrbi energijom, na njih treba upozoriti prije negoli se pojave; preporučuje da se EU i Ruska Federacija uključe u dijalog kojemu je cilj proširiti slične mehanizme na istočnoeuropske partnere i uspostaviti zajednički okvir za uzajamnu pomoć, solidarnost i rješavanje sporova, u slučaju kriza koje mogu ugroziti opskrbu energijom u jednoj ili više država članica ili istočnoeuropskih partnerskih zemalja;

Razvijanje otvorenijeg i usklađenijeg regionalnog energetskog tržišta

| 8. | ističe da je razvitak otvorenog i integriranog energetskog tržišta između EU-a i njegovih istočnoeuropskih partnera gospodarski koristan te da služi jačanju njihovih političkih veza, gospodarskoj integraciji i solidarnosti unutar Istočnog partnerstva; naglašava da bi, u tome pogledu, otvaranje granica između susjednih zemalja u istočnoeuropskoj regiji imalo značajan utjecaj na regionalno gospodarstvo i energetska tržišta, a posebice u vidu otvaranja širih mogućnosti u transportu energije i trgovini njome; |
| --- | --- |

8.

ističe da je razvitak otvorenog i integriranog energetskog tržišta između EU-a i njegovih istočnoeuropskih partnera gospodarski koristan te da služi jačanju njihovih političkih veza, gospodarskoj integraciji i solidarnosti unutar Istočnog partnerstva; naglašava da bi, u tome pogledu, otvaranje granica između susjednih zemalja u istočnoeuropskoj regiji imalo značajan utjecaj na regionalno gospodarstvo i energetska tržišta, a posebice u vidu otvaranja širih mogućnosti u transportu energije i trgovini njome;

| 9. | vjeruje da bi se vanjska energetska politika EU-a trebala temeljiti na i promicati načela solidarnosti, transparentnosti, supsidijarnosti, održivosti i suradnje, kao i reciprocitet, tržišni pristup utemeljen na pravilima te koordinaciju između država članica EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja; ističe potrebu za koordiniranim zajedničkim mjerama u polju energetske sigurnosti, transparentnosti i uspostavljanja novih transportnih koridora; |
| --- | --- |

9.

vjeruje da bi se vanjska energetska politika EU-a trebala temeljiti na i promicati načela solidarnosti, transparentnosti, supsidijarnosti, održivosti i suradnje, kao i reciprocitet, tržišni pristup utemeljen na pravilima te koordinaciju između država članica EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja; ističe potrebu za koordiniranim zajedničkim mjerama u polju energetske sigurnosti, transparentnosti i uspostavljanja novih transportnih koridora;

| 10. | naglašava da će uspostavljanje učinkovitih tržišta na području energije uz istovremen prijelaz na gospodarstvo s niskim emisijama štetnih plinova zahtijevati ulaganja širokog spektra u infrastrukturu za proizvodnju, prijenos i distribuciju energije u skladu s ciljevima za okoliš i energiju za 2050.; vjeruje da će javni i privatni ulagači financirati ambiciozne dugoročne projekte ako se energetska tržišta budu mogla osloniti na stabilna, transparentna i usuglašena pravila kojima se jamči pošteno tržišno natjecanje te potrošačima omogućuje aktivna uloga u biranju dobavljača i načina opskrbe energijom; |
| --- | --- |

10.

naglašava da će uspostavljanje učinkovitih tržišta na području energije uz istovremen prijelaz na gospodarstvo s niskim emisijama štetnih plinova zahtijevati ulaganja širokog spektra u infrastrukturu za proizvodnju, prijenos i distribuciju energije u skladu s ciljevima za okoliš i energiju za 2050.; vjeruje da će javni i privatni ulagači financirati ambiciozne dugoročne projekte ako se energetska tržišta budu mogla osloniti na stabilna, transparentna i usuglašena pravila kojima se jamči pošteno tržišno natjecanje te potrošačima omogućuje aktivna uloga u biranju dobavljača i načina opskrbe energijom;

| 11. | snažno vjeruje da je usklađivanje pravila energetskog tržišta u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama ključno za poticanje konkurentnosti i inovativnosti, smanjenje rizika od zlouporabe vodećih pozicija na tržištima opskrbe i distribucije energije, olakšavanje prekogranične trgovine i razvijanje usklađenih procedura koje bi energetskim kompanijama omogućile da posluju na transnacionalnoj razini; |
| --- | --- |

11.

snažno vjeruje da je usklađivanje pravila energetskog tržišta u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama ključno za poticanje konkurentnosti i inovativnosti, smanjenje rizika od zlouporabe vodećih pozicija na tržištima opskrbe i distribucije energije, olakšavanje prekogranične trgovine i razvijanje usklađenih procedura koje bi energetskim kompanijama omogućile da posluju na transnacionalnoj razini;

| 12. | zauzima stajalište da će liberalizacija nacionalnih energetskih tržišta u istočnoeuropskim partnerskim zemljama uspjeti samo ako se bude uvodila postupno i da neposredni prioritet treba biti osiguravanje dobrog i transparentnog upravljanja od strane dionika u javnom energetskom sektoru; |
| --- | --- |

12.

zauzima stajalište da će liberalizacija nacionalnih energetskih tržišta u istočnoeuropskim partnerskim zemljama uspjeti samo ako se bude uvodila postupno i da neposredni prioritet treba biti osiguravanje dobrog i transparentnog upravljanja od strane dionika u javnom energetskom sektoru;

| 13. | ističe da konkurentno tržište koje dobro funkcionira podrazumijeva cijene energenata koje odražavaju troškove proizvodnje, prijenosa i distribucije; priznaje ekološku i socijalnu dimenziju energetske politike; preporučuje jamčenje zaštite potrošača i pristupačnih cijena energenata za ranjive kategorije potrošača; |
| --- | --- |

13.

ističe da konkurentno tržište koje dobro funkcionira podrazumijeva cijene energenata koje odražavaju troškove proizvodnje, prijenosa i distribucije; priznaje ekološku i socijalnu dimenziju energetske politike; preporučuje jamčenje zaštite potrošača i pristupačnih cijena energenata za ranjive kategorije potrošača;

| 14. | snažno podržava cilj EU-a o dosezanju 20-postotnog udjela obnovljivih izvora energije u vlastitoj energetskoj potrošnji do 2020.; u tome pogledu naglašava da bi otvaranje energetskih tržišta i poticanje njihove integracije trebalo uvelike olakšati sudjelovanje novih aktera u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora; |
| --- | --- |

14.

snažno podržava cilj EU-a o dosezanju 20-postotnog udjela obnovljivih izvora energije u vlastitoj energetskoj potrošnji do 2020.; u tome pogledu naglašava da bi otvaranje energetskih tržišta i poticanje njihove integracije trebalo uvelike olakšati sudjelovanje novih aktera u proizvodnji energije iz obnovljivih izvora;

| 15. | vjeruje da će obnovljivi izvori energije postajati sve više gospodarski konkurentniji; smatra da stabilni ili barem predvidljivi regulatorni okvir, kao i tržišno natjecanje, potiču ulaganja u sektore energije iz obnovljivih izvora; poziva EU i istočnoeuropske partnere na daljnju razmjenu iskustava i jačanje dijaloga o politikama u vezi s načinima promicanja obnovljivih izvora energije na temelju zajedničkog i dosljednog pristupa, a bez stvaranja nepotrebnih opterećenja državnih proračuna; preporučuje da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri olakšaju omogućivanje povlaštenog položaja za trgovinu energijom dobivenom iz obnovljivih izvora, tj. temeljem mehanizama i uvjeta utvrđenih u Direktivi 2009/28/EZ. |
| --- | --- |

15.

vjeruje da će obnovljivi izvori energije postajati sve više gospodarski konkurentniji; smatra da stabilni ili barem predvidljivi regulatorni okvir, kao i tržišno natjecanje, potiču ulaganja u sektore energije iz obnovljivih izvora; poziva EU i istočnoeuropske partnere na daljnju razmjenu iskustava i jačanje dijaloga o politikama u vezi s načinima promicanja obnovljivih izvora energije na temelju zajedničkog i dosljednog pristupa, a bez stvaranja nepotrebnih opterećenja državnih proračuna; preporučuje da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri olakšaju omogućivanje povlaštenog položaja za trgovinu energijom dobivenom iz obnovljivih izvora, tj. temeljem mehanizama i uvjeta utvrđenih u Direktivi 2009/28/EZ.

| 16. | ističe velik potencijal provedbe pravne stečevine EU-a o energetskoj učinkovitosti u smislu gospodarskog rasta i utjecaja na okoliš; u tome smislu podvlači važnost energetskog regulatornog okvira kao pokretačke sile koja okreće tržišta prema energetski učinkovitijim proizvodima i uslugama, načinima prijevoza i gradnji, a koja istovremeno uzrokuje promjene u odnosu građana i poduzeća prema energetskoj potrošnji; preporučuje da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri izrade strategije energetske učinkovitosti s realnim ciljevima za uštedu energije i provedbu regulatornih okvira energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

16.

ističe velik potencijal provedbe pravne stečevine EU-a o energetskoj učinkovitosti u smislu gospodarskog rasta i utjecaja na okoliš; u tome smislu podvlači važnost energetskog regulatornog okvira kao pokretačke sile koja okreće tržišta prema energetski učinkovitijim proizvodima i uslugama, načinima prijevoza i gradnji, a koja istovremeno uzrokuje promjene u odnosu građana i poduzeća prema energetskoj potrošnji; preporučuje da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri izrade strategije energetske učinkovitosti s realnim ciljevima za uštedu energije i provedbu regulatornih okvira energetske učinkovitosti;

| 17. | preporučuje da se državna potpora energetskim sektorima usredotoči na projekte koji donose energetsku sigurnost, izgradnju strateških energetskih infrastruktura, razvoj novih i poboljšavanje postojećih održivih tehnologija i obnovljivih izvora energije te povećanje energetske učinkovitosti; smatra da se obveze javnih službi koje se tiču sigurnosti opskrbe energijom moraju učiniti transparentnima za dionike i operatore energetskog sustava; |
| --- | --- |

17.

preporučuje da se državna potpora energetskim sektorima usredotoči na projekte koji donose energetsku sigurnost, izgradnju strateških energetskih infrastruktura, razvoj novih i poboljšavanje postojećih održivih tehnologija i obnovljivih izvora energije te povećanje energetske učinkovitosti; smatra da se obveze javnih službi koje se tiču sigurnosti opskrbe energijom moraju učiniti transparentnima za dionike i operatore energetskog sustava;

| 18. | ističe da EU i dotični istočnoeuropski partneri moraju osigurati da njihova suradnja u energetskom sektoru u okviru budućih sporazuma o udruživanju bude u skladu s pravilima unutarnjeg tržišta EU-a kako bi se energetskim operatorima stvorio siguran i stabilan zakonski okvir za budućnost; |
| --- | --- |

18.

ističe da EU i dotični istočnoeuropski partneri moraju osigurati da njihova suradnja u energetskom sektoru u okviru budućih sporazuma o udruživanju bude u skladu s pravilima unutarnjeg tržišta EU-a kako bi se energetskim operatorima stvorio siguran i stabilan zakonski okvir za budućnost;

| 19. | prepoznaje vrijednost Ugovora o Energetskoj zajednici kojim se uspostavljaju temelji za dugoročno stvaranje potpuno integriranog regionalnog energetskog tržišta između EU-a te njegovih jugoistočnih i istočnih susjeda; ističe rastući interes za Energetsku zajednicu diljem istočnoeuropske regije, što pokazuje pristupanje Moldove Ugovoru (2010.) i Ukrajine (2011.), kao i sudjelovanje Armenije i Gruzije kao promatrača; zauzima stajalište da se suradnja EU-a s Armenijom i Gruzijom, kao i s Azerbajdžanom i Bjelarusom, mora razvijati u skladu s ciljevima Ugovora o energetskoj zajednici te na temelju uzajamnih interesa i posebnosti pojedinih zemalja; |
| --- | --- |

19.

prepoznaje vrijednost Ugovora o Energetskoj zajednici kojim se uspostavljaju temelji za dugoročno stvaranje potpuno integriranog regionalnog energetskog tržišta između EU-a te njegovih jugoistočnih i istočnih susjeda; ističe rastući interes za Energetsku zajednicu diljem istočnoeuropske regije, što pokazuje pristupanje Moldove Ugovoru (2010.) i Ukrajine (2011.), kao i sudjelovanje Armenije i Gruzije kao promatrača; zauzima stajalište da se suradnja EU-a s Armenijom i Gruzijom, kao i s Azerbajdžanom i Bjelarusom, mora razvijati u skladu s ciljevima Ugovora o energetskoj zajednici te na temelju uzajamnih interesa i posebnosti pojedinih zemalja;

| 20. | preporučuje produženje postojanja Energetske zajednice i nakon 2016. te poboljšanje njezinog okvira suradnje uspostavljanjem operativnog plana provedbe kojim bi se omogućila modernizacija energetskih sektora u državama ugovornim strankama Energetske zajednice te daljnji napredak u usklađivanju pravila energetskog tržišta, kao i prilagođavanje struktura odlučivanja i organizacijskih struktura Energetske zajednice budućim izazovima; |
| --- | --- |

20.

preporučuje produženje postojanja Energetske zajednice i nakon 2016. te poboljšanje njezinog okvira suradnje uspostavljanjem operativnog plana provedbe kojim bi se omogućila modernizacija energetskih sektora u državama ugovornim strankama Energetske zajednice te daljnji napredak u usklađivanju pravila energetskog tržišta, kao i prilagođavanje struktura odlučivanja i organizacijskih struktura Energetske zajednice budućim izazovima;

| 21. | ističe da su se ugovorne stranke Energetske zajednice obvezale na provedbu pravila pravne stečevine EU-a koja se tiču tržišta električne energije, energije iz obnovljivih izvora, sigurnosti opskrbe energijom, energetske učinkovitosti i trećeg zakonodavnog paketa EU-a o energiji; smatra da bi ugovorne stranke trebale težiti približavanju svojih energetskih regulatornih okvira standardima i pravilima EU-a te osigurati da novi bilateralni sporazumi sklopljeni s trećim stranama budu usklađeni s njihovim obvezama iz Ugovora; |
| --- | --- |

21.

ističe da su se ugovorne stranke Energetske zajednice obvezale na provedbu pravila pravne stečevine EU-a koja se tiču tržišta električne energije, energije iz obnovljivih izvora, sigurnosti opskrbe energijom, energetske učinkovitosti i trećeg zakonodavnog paketa EU-a o energiji; smatra da bi ugovorne stranke trebale težiti približavanju svojih energetskih regulatornih okvira standardima i pravilima EU-a te osigurati da novi bilateralni sporazumi sklopljeni s trećim stranama budu usklađeni s njihovim obvezama iz Ugovora;

| 22. | prepoznaje važnost zakonodavne i tehničke potpore koju EU pruža kako bi istočnoeuropskim partnerima pomogao u provedbi reformi za približavanje standardima i pravilima EU-a; poziva EU da u okviru budućeg Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2014. – 2020. za taj oblik potpore namijeni jednak iznos financijskih sredstava; |
| --- | --- |

22.

prepoznaje važnost zakonodavne i tehničke potpore koju EU pruža kako bi istočnoeuropskim partnerima pomogao u provedbi reformi za približavanje standardima i pravilima EU-a; poziva EU da u okviru budućeg Europskog instrumenta za susjedstvo za razdoblje 2014. – 2020. za taj oblik potpore namijeni jednak iznos financijskih sredstava;

| 23. | ističe potrebu za produbljivanjem razmjene iskustava te povezivanja zajednica stručnjaka iz EU-a i istočnoeuropskih partnera po pitanju regulatornih politika i praksi; u tome pogledu pozdravlja osnivanje Konkurentne mreže Energetske zajednice uspostavljene 23. studenog 2012. kao platforme za promicanje suradnje i razmjenu iskustava u vezi s konkurentnom politikom, zakonodavstvom i provedbom pravne stečevine EU-a o konkurentnosti u okviru Energetske zajednice; pozdravlja inicijativu za uvođenje godišnjih stručnih seminara pod okriljem Odbora za energetsku sigurnost parlamentarne skupštine Euronest; |
| --- | --- |

23.

ističe potrebu za produbljivanjem razmjene iskustava te povezivanja zajednica stručnjaka iz EU-a i istočnoeuropskih partnera po pitanju regulatornih politika i praksi; u tome pogledu pozdravlja osnivanje Konkurentne mreže Energetske zajednice uspostavljene 23. studenog 2012. kao platforme za promicanje suradnje i razmjenu iskustava u vezi s konkurentnom politikom, zakonodavstvom i provedbom pravne stečevine EU-a o konkurentnosti u okviru Energetske zajednice; pozdravlja inicijativu za uvođenje godišnjih stručnih seminara pod okriljem Odbora za energetsku sigurnost parlamentarne skupštine Euronest;

| 24. | uzima na znanje postignuća i napredak ostvaren u provedbi vodeće inicijative istočnog partnerstva o energiji čiji glavni ciljevi uključuju promicanje konvergencije tržišta električnom energijom; svjesna je da su tržišta električnom energijom u istočnoeuropskim partnerskim zemljama na različitim stupnjevima razvoja i preporučuje daljnje napore u promicanju liberalizacije tržišta električnom energijom; |
| --- | --- |

24.

uzima na znanje postignuća i napredak ostvaren u provedbi vodeće inicijative istočnog partnerstva o energiji čiji glavni ciljevi uključuju promicanje konvergencije tržišta električnom energijom; svjesna je da su tržišta električnom energijom u istočnoeuropskim partnerskim zemljama na različitim stupnjevima razvoja i preporučuje daljnje napore u promicanju liberalizacije tržišta električnom energijom;

| 25. | podvlači važnost jačanja uloge i neovisnosti nacionalnih energetskih regulatora; poručuje nacionalnim regulatorima država članica i istočnoeuropskih partnera da poboljšaju međusobnu suradnju razvojem zajedničkih programa obuke i redovitim razmjenama u okviru Agencije za suradnju energetskih regulatora i Regionalnog saveza energetskih regulatora. |
| --- | --- |

25.

podvlači važnost jačanja uloge i neovisnosti nacionalnih energetskih regulatora; poručuje nacionalnim regulatorima država članica i istočnoeuropskih partnera da poboljšaju međusobnu suradnju razvojem zajedničkih programa obuke i redovitim razmjenama u okviru Agencije za suradnju energetskih regulatora i Regionalnog saveza energetskih regulatora.

| 26. | pozdravlja napore Sporazuma gradonačelnika u koji je uključeno 48 gradova iz istočnoeuropskih partnerskih zemalja koji su se obvezali na provedbu održive energetske politike kako bi dosegli ili nadmašili cilj EU-a glede smanjenja emisija ugljičnog dioksida za 20 % do 2020. većom energetskom učinkovitošću i razvojem obnovljivih izvora energije; ističe ključnu ulogu koju lokalna tijela nose kao proizvođači i regulatori energije u pospješivanju tržišnih promjena u poljima urbanog planiranja i mobilnosti, energetske učinkovitosti gradnje te promicanja decentraliziranih i obnovljivih izvora energije; preporučuje jačanje potpore EU-a i jačanje djelatnosti Sporazuma gradonačelnika kao platforme za razmjenu te alata za višeslojno upravljanje u okviru Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja napore Sporazuma gradonačelnika u koji je uključeno 48 gradova iz istočnoeuropskih partnerskih zemalja koji su se obvezali na provedbu održive energetske politike kako bi dosegli ili nadmašili cilj EU-a glede smanjenja emisija ugljičnog dioksida za 20 % do 2020. većom energetskom učinkovitošću i razvojem obnovljivih izvora energije; ističe ključnu ulogu koju lokalna tijela nose kao proizvođači i regulatori energije u pospješivanju tržišnih promjena u poljima urbanog planiranja i mobilnosti, energetske učinkovitosti gradnje te promicanja decentraliziranih i obnovljivih izvora energije; preporučuje jačanje potpore EU-a i jačanje djelatnosti Sporazuma gradonačelnika kao platforme za razmjenu te alata za višeslojno upravljanje u okviru Istočnog partnerstva;

| 27. | vjeruje da razvoj iskorištavanja nekonvencionalnih ugljikovodičnih fosilnih goriva na globalnoj razini, a posebice plina iz škriljevca, može imati velik utjecaj na energetska tržišta u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama; preporučuje da se EU i istočnoeuropski partneri u okviru Platforme istočnog partnerstva za energetsku sigurnost uključe u razmjenu znanja i iskustava u vezi s politikama i uredbama koje se odnose na europske trendove dobivanja plina iz nekonvencionalnih izvora te da podijele znanja o dobroj praksi radi zaštite ljudskog zdravlja, klime i okoliša; |
| --- | --- |

27.

vjeruje da razvoj iskorištavanja nekonvencionalnih ugljikovodičnih fosilnih goriva na globalnoj razini, a posebice plina iz škriljevca, može imati velik utjecaj na energetska tržišta u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama; preporučuje da se EU i istočnoeuropski partneri u okviru Platforme istočnog partnerstva za energetsku sigurnost uključe u razmjenu znanja i iskustava u vezi s politikama i uredbama koje se odnose na europske trendove dobivanja plina iz nekonvencionalnih izvora te da podijele znanja o dobroj praksi radi zaštite ljudskog zdravlja, klime i okoliša;

| 28. | naglašava potrebu za time da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri primjenjuju najviše standarde na području zaštite okoliša i sigurne gradnje te upravljanja energetskom infrastrukturom; u tome pogledu poziva Europsku uniju i istočnoeuropske partnere na daljnje razvijanje suradnje pri jačanju regulatornog okvira za nuklearnu sigurnost; |
| --- | --- |

28.

naglašava potrebu za time da države članice EU-a i istočnoeuropski partneri primjenjuju najviše standarde na području zaštite okoliša i sigurne gradnje te upravljanja energetskom infrastrukturom; u tome pogledu poziva Europsku uniju i istočnoeuropske partnere na daljnje razvijanje suradnje pri jačanju regulatornog okvira za nuklearnu sigurnost;

| 29. | preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri osiguraju sinergiju svojih djelatnosti unutar okvira Istočnog partnerstva, Energetske zajednice, Crnomorske sinergije, Inicijative Baku i međunarodnog programa energetske suradnje INOGATE; |
| --- | --- |

29.

preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri osiguraju sinergiju svojih djelatnosti unutar okvira Istočnog partnerstva, Energetske zajednice, Crnomorske sinergije, Inicijative Baku i međunarodnog programa energetske suradnje INOGATE;

| 30. | ističe važnost potencijalnih obostranih koristi koje bi EU i istočnoeuropski partneri imali od razvoja Južnog koridora u punom opsegu te pozitivnog učinka politike povećanja raznovrsnosti kojom bi se omogućile konkurentnije cijene energenata u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama te smanjila ovisnost o uvozu energije od dominantnih dobavljača, |
| --- | --- |

30.

ističe važnost potencijalnih obostranih koristi koje bi EU i istočnoeuropski partneri imali od razvoja Južnog koridora u punom opsegu te pozitivnog učinka politike povećanja raznovrsnosti kojom bi se omogućile konkurentnije cijene energenata u EU-u i istočnoeuropskim partnerskim zemljama te smanjila ovisnost o uvozu energije od dominantnih dobavljača,

Jačanje integriranih i međusobno povezanih energetskih mreža

| 31. | ističe da kapacitet za međusobno energetsko povezivanje država članica EU-a i istočnoeuropskih partnera nije dostatan te ostaje velika prepreka razvoju konkurentnog integriranog tržišta za sektore električne energije, nafte i plina. |
| --- | --- |

31.

ističe da kapacitet za međusobno energetsko povezivanje država članica EU-a i istočnoeuropskih partnera nije dostatan te ostaje velika prepreka razvoju konkurentnog integriranog tržišta za sektore električne energije, nafte i plina.

| 32. | primjećuje da bi se velika ovisnost o uvozu energije od dominantnih dobavljača na tržištu mogla iskoristiti kao sredstvo za izvršavanje pritiska u vanjskoj politici; u tome pogledu ističe snažnu potrebu za povećanjem raznovrsnosti dobavljača i opskrbnih pravaca kako bi se ojačala geopolitička neovisnost te osiguralo stvarno tržišno natjecanje između izvora plina i nafte unutar EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

32.

primjećuje da bi se velika ovisnost o uvozu energije od dominantnih dobavljača na tržištu mogla iskoristiti kao sredstvo za izvršavanje pritiska u vanjskoj politici; u tome pogledu ističe snažnu potrebu za povećanjem raznovrsnosti dobavljača i opskrbnih pravaca kako bi se ojačala geopolitička neovisnost te osiguralo stvarno tržišno natjecanje između izvora plina i nafte unutar EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja;

| 33. | smatra da tržišta i privatni ulagači moraju imati primarnu odgovornost u osiguravanju financiranja budućih mreža i infrastruktura, dok bi javna ulaganja trebala imati ulogu financijske poluge za privatni kapital; |
| --- | --- |

33.

smatra da tržišta i privatni ulagači moraju imati primarnu odgovornost u osiguravanju financiranja budućih mreža i infrastruktura, dok bi javna ulaganja trebala imati ulogu financijske poluge za privatni kapital;

| 34. | kao aktualni izazov prepoznaje potrebu za stalnom opskrbom energijom koja je sigurna i pouzdana; ističe da su pouzdane energetske usluge dio globalnog blagostanja i pružaju mogućnost za poboljšanje životnog standarda, povećanje industrijske produktivnosti i konkurentnosti na globalnom tržištu te potiču gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta. |
| --- | --- |

34.

kao aktualni izazov prepoznaje potrebu za stalnom opskrbom energijom koja je sigurna i pouzdana; ističe da su pouzdane energetske usluge dio globalnog blagostanja i pružaju mogućnost za poboljšanje životnog standarda, povećanje industrijske produktivnosti i konkurentnosti na globalnom tržištu te potiču gospodarski rast i otvaranje novih radnih mjesta.

| 35. | pozdravlja prijedlog Komisije o uredbi kojom se uspostavlja Instrument za povezivanje Europe (CEF) kao novi integrirani instrument za ulaganja u infrastrukturne prioritete EU-a na području prometa, energetike i telekomunikacija; ističe da je pri planiranju energetskih infrastrukturnih prioriteta EU-a potrebno u cijelosti uvažiti aspekt Istočnog susjedstva; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja prijedlog Komisije o uredbi kojom se uspostavlja Instrument za povezivanje Europe (CEF) kao novi integrirani instrument za ulaganja u infrastrukturne prioritete EU-a na području prometa, energetike i telekomunikacija; ističe da je pri planiranju energetskih infrastrukturnih prioriteta EU-a potrebno u cijelosti uvažiti aspekt Istočnog susjedstva;

| 36. | poziva EU i istočnoeuropske partnere da pojačaju dijalog o politikama za utvrđivanje zajedničkih prioriteta u povećanju raznolikosti izvora i pravaca opskrbe energijom; preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri pri planiranju energetske infrastrukture vode računa o razvoju tranzitnih koridora, posebice Južnog koridora, uključujući transkaspijske projekte za transport energije i jačanje ili proširenje postojećih tranzitnih koridora; |
| --- | --- |

36.

poziva EU i istočnoeuropske partnere da pojačaju dijalog o politikama za utvrđivanje zajedničkih prioriteta u povećanju raznolikosti izvora i pravaca opskrbe energijom; preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri pri planiranju energetske infrastrukture vode računa o razvoju tranzitnih koridora, posebice Južnog koridora, uključujući transkaspijske projekte za transport energije i jačanje ili proširenje postojećih tranzitnih koridora;

| 37. | podvlači da bi razvoj transkaspijskog koridora za naftu i zemni plin te Južnog koridora, zajedno s daljnjim razvojem naftovoda Baku-Tbilisi-Ceyhan i Baku-Supsa, trebao povezati zemlje središnje Azije s Europom, kako gospodarski tako i politički, a u isto vrijeme istočnoeuropskim zemljama ponuditi priliku kao pouzdanim tranzitnim partnerima; |
| --- | --- |

37.

podvlači da bi razvoj transkaspijskog koridora za naftu i zemni plin te Južnog koridora, zajedno s daljnjim razvojem naftovoda Baku-Tbilisi-Ceyhan i Baku-Supsa, trebao povezati zemlje središnje Azije s Europom, kako gospodarski tako i politički, a u isto vrijeme istočnoeuropskim zemljama ponuditi priliku kao pouzdanim tranzitnim partnerima;

| 38. | ističe važnost crnomorske regije u pogledu povećanja raznovrsnosti izvora i pravaca za opskrbu plinom u EU-u, kao i njezina potencijala u vidu obnovljivih izvora energije koji duguje svom geostrateškom položaju; primjećuje osobitu važnost razvoja Južnog koridora za plin, kao što je istaknuto u komunikaciji Komisije pod nazivom „Prioriteti energetske infrastrukture za 2020. i nakon toga – nacrt integrirane europske energetske mreže”; preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri potaknu razvoj projekata za prijenos energije i tranzitne infrastrukture; |
| --- | --- |

38.

ističe važnost crnomorske regije u pogledu povećanja raznovrsnosti izvora i pravaca za opskrbu plinom u EU-u, kao i njezina potencijala u vidu obnovljivih izvora energije koji duguje svom geostrateškom položaju; primjećuje osobitu važnost razvoja Južnog koridora za plin, kao što je istaknuto u komunikaciji Komisije pod nazivom „Prioriteti energetske infrastrukture za 2020. i nakon toga – nacrt integrirane europske energetske mreže”; preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri potaknu razvoj projekata za prijenos energije i tranzitne infrastrukture;

| 39. | preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri potiču projekte kojima je cilj modernizacija infrastrukture za prijenos plina omogućavanjem protoka u suprotnom smjeru; |
| --- | --- |

39.

preporučuje da EU i istočnoeuropski partneri potiču projekte kojima je cilj modernizacija infrastrukture za prijenos plina omogućavanjem protoka u suprotnom smjeru;

| 40. | ističe da je nova infrastruktura za učinkovit prijenos električne energije uporabom novih tehnologija, a posebice pametnih mreža i brojača, ključan element u razvoju integrirane mreže električne energije i povećanju energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

40.

ističe da je nova infrastruktura za učinkovit prijenos električne energije uporabom novih tehnologija, a posebice pametnih mreža i brojača, ključan element u razvoju integrirane mreže električne energije i povećanju energetske učinkovitosti;

| 41. | ističe potrebu za jačanjem istraživačke suradnje na području proizvodnje, prijenosa i pohrane energije između EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja; |
| --- | --- |

41.

ističe potrebu za jačanjem istraživačke suradnje na području proizvodnje, prijenosa i pohrane energije između EU-a i istočnoeuropskih partnerskih zemalja;

| 42. | poziva Komisiju, Agenciju za suradnju energetskih regulatornih tijela (ACER), Europsku mrežu operatera prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i Europsku mrežu operatera prijenosnih sustava za plin (ENTSOG) da ojačaju svoju suradnju i uključe srodne organizacije iz istočnoeuropskih partnerskih zemalja u izradu kodeksa umrežavanja i pravila o interoperabilnosti koji se tiču infrastrukture za prijenos električne energije i plina; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisiju, Agenciju za suradnju energetskih regulatornih tijela (ACER), Europsku mrežu operatera prijenosnih sustava za električnu energiju (ENTSO-E) i Europsku mrežu operatera prijenosnih sustava za plin (ENTSOG) da ojačaju svoju suradnju i uključe srodne organizacije iz istočnoeuropskih partnerskih zemalja u izradu kodeksa umrežavanja i pravila o interoperabilnosti koji se tiču infrastrukture za prijenos električne energije i plina;

| 43. | ističe ključnu ulogu koju ENTSO-E ima u doprinosu funkcioniranju unutarnjeg tržišta EU-a i prekograničnoj trgovini u vidu poboljšanja upravljanja europskom mrežom za prijenos električne energije; potiče napore Moldove i Ukrajine da unaprijede kapacitete za prijenos električne energije s ciljem povezivanja vlastitih električnih mreža s europskom mrežom i priključivanja mreži ENTSO-E; |
| --- | --- |

43.

ističe ključnu ulogu koju ENTSO-E ima u doprinosu funkcioniranju unutarnjeg tržišta EU-a i prekograničnoj trgovini u vidu poboljšanja upravljanja europskom mrežom za prijenos električne energije; potiče napore Moldove i Ukrajine da unaprijede kapacitete za prijenos električne energije s ciljem povezivanja vlastitih električnih mreža s europskom mrežom i priključivanja mreži ENTSO-E;

| 44. | primjećuje da razvoj obnovljivih izvora podrazumijeva izazov za postojeću mrežnu infrastrukturu, s obzirom na to da određeni obnovljivi izvori pružaju promjenjivu opskrbu energijom iz različitih lokalnih proizvodnih objekata; poziva države članice EU-a i istočnoeuropske partnere da potiču dobro osmišljeno ulaganje u primjerenu infrastrukturu za obnovljive izvore energije kako bi se omogućila njihova integracija na tržišta i potakle istraživačke aktivnosti povezane sa stvaranjem novih inovativnih kapaciteta za prijenos i skladištenje električne energije; |
| --- | --- |

44.

primjećuje da razvoj obnovljivih izvora podrazumijeva izazov za postojeću mrežnu infrastrukturu, s obzirom na to da određeni obnovljivi izvori pružaju promjenjivu opskrbu energijom iz različitih lokalnih proizvodnih objekata; poziva države članice EU-a i istočnoeuropske partnere da potiču dobro osmišljeno ulaganje u primjerenu infrastrukturu za obnovljive izvore energije kako bi se omogućila njihova integracija na tržišta i potakle istraživačke aktivnosti povezane sa stvaranjem novih inovativnih kapaciteta za prijenos i skladištenje električne energije;

| 45. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladama i parlamentima država članica te istočnoeuropskih partnerskih zemalja. |
| --- | --- |

45.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, potpredsjednici Komisije/Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku, Europskoj službi za vanjsko djelovanje te vladama i parlamentima država članica te istočnoeuropskih partnerskih zemalja.

---

(1)  Usvojena u Bruxellesu u Belgiji 28. svibnja 2013.

---

| 19.11.2013 | HR | Službeni list Europske unije | C 338/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

HR

Službeni list Europske unije

C 338/24

---

REZOLUCIJA (1)

o suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti u zemljama Istočnog partnerstva

2013/C 338/04

PARLAMENTARNA SKUPŠTINA ISTOČNOEUROPSKOG SUSJEDSTVA (EURONEST),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu o Istočnom partnerstvu održanog u Pragu 7. svibnja 2009., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu o Istočnom partnerstvu održanog u Pragu 7. svibnja 2009.,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu o Istočnom partnerstvu održanog u Varšavi 29. – 30. rujna 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku izjavu sa sastanka na vrhu o Istočnom partnerstvu održanog u Varšavi 29. – 30. rujna 2011.,

| — | uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011., |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir osnivački akt Parlamentarne skupštine Euronesta od 3. svibnja 2011.,

| — | uzimajući u obzir članke 8. i 49. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir članke 8. i 49. Ugovora u funkcioniranju Europske unije (UFEU),

| — | uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona kojim se izmjenjuje Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o osnivanju Europske zajednice, potpisan u Lisabonu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Ugovor iz Lisabona kojim se izmjenjuje Ugovor o Europskoj uniji i Ugovor o osnivanju Europske zajednice, potpisan u Lisabonu,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Parlamentu i Vijeću od 3. prosinca 2008. koja nosi naslov „Istočno partnerstvo” (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije Parlamentu i Vijeću od 3. prosinca 2008. koja nosi naslov „Istočno partnerstvo” (COM(2008)0823),

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 25. svibnja 2011. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „Novom odgovoru na susjedstvo koje se mijenja”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 25. svibnja 2011. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „Novom odgovoru na susjedstvo koje se mijenja”,

| — | uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. prosinca 2007. naslovljenu „Snažna europska politika susjedstva”, od 4. prosinca 2006. naslova „Jačanje europske politike susjedstva”, od 12. svibnja 2004. naslova „Europska politika susjedstva ‒ strateški dokument” i od 1. ožujka 2003. naslova „Šira Europa ‒ susjedstvo: novi okvir za odnose s našim istočnim i južnim susjedima”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Komunikaciju Komisije od 5. prosinca 2007. naslovljenu „Snažna europska politika susjedstva”, od 4. prosinca 2006. naslova „Jačanje europske politike susjedstva”, od 12. svibnja 2004. naslova „Europska politika susjedstva ‒ strateški dokument” i od 1. ožujka 2003. naslova „Šira Europa ‒ susjedstvo: novi okvir za odnose s našim istočnim i južnim susjedima”,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 15. svibnja 2012. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „Istočnom partnerstvu: plan sastanka na vrhu u jesen 2013.”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 15. svibnja 2012. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „Istočnom partnerstvu: plan sastanka na vrhu u jesen 2013.”,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 15. svibnja 2012. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „Ostvarivanje nove europske politike susjedstva (JOIN(2012)14), popratni zajednički radni dokument službi o „Provedbi Europske politike susjedstva u regionalnom izvješću 2011: Istočno partnerstvo” i izvješća o napretku države 2011. za Armeniju, Azerbejdžan, Gruziju, Ukrajinu i Republiku Moldovu, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 15. svibnja 2012. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Komisije o „Ostvarivanje nove europske politike susjedstva (JOIN(2012)14), popratni zajednički radni dokument službi o „Provedbi Europske politike susjedstva u regionalnom izvješću 2011: Istočno partnerstvo” i izvješća o napretku države 2011. za Armeniju, Azerbejdžan, Gruziju, Ukrajinu i Republiku Moldovu,

| — | uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 20. ožujka 2013. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije naslovljenu „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Zajedničku komunikaciju od 20. ožujka 2013. Visoke predstavnice Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku i Europske komisije naslovljenu „Europska politika susjedstva: rad na jačanju partnerstva”,

| — | uzimajući u obzir tekuće bilateralne pregovore o sporazumima o pridruživanju između EU-a i Armenije, Azerbajdžana, Gruzije i Republike Moldove, te Sporazum o partnerstvu i suradnji potpisan između EU-a i Bjelarusa 1995. no koji ipak nije bio ratificiran, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir tekuće bilateralne pregovore o sporazumima o pridruživanju između EU-a i Armenije, Azerbajdžana, Gruzije i Republike Moldove, te Sporazum o partnerstvu i suradnji potpisan između EU-a i Bjelarusa 1995. no koji ipak nije bio ratificiran,

| — | uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o istočnoj dimenziji europske politike susjedstva te o Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelarusu, Gruziji, Republici Moldovi i Ukrajini, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir prethodne rezolucije Europskog parlamenta o istočnoj dimenziji europske politike susjedstva te o Armeniji, Azerbajdžanu, Bjelarusu, Gruziji, Republici Moldovi i Ukrajini,

| — | uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 7. travnja 2011. o pregledu Europske politike susjedstva ‒ istočna dimenzija (2), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezolucije Europskog parlamenta od 7. travnja 2011. o pregledu Europske politike susjedstva ‒ istočna dimenzija (2),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 14. prosinca 2011. o pregledu Europske politike susjedstva (3), |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 14. prosinca 2011. o pregledu Europske politike susjedstva (3),

| — | uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 3. srpnja 2012. o trgovinskim aspektima Istočnog partnerstva (4) |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir rezoluciju Europskog parlamenta od 3. srpnja 2012. o trgovinskim aspektima Istočnog partnerstva (4)

| — | uzimajući u obzir Rezoluciju od 3. travnja 2012. Parlamentarne skupštine Euronesta o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva i pitanje reformi usmjerenih na osnaživanje civilnog društva, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Rezoluciju od 3. travnja 2012. Parlamentarne skupštine Euronesta o jačanju civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva, uključujući pitanje suradnje između vlade i civilnog društva i pitanje reformi usmjerenih na osnaživanje civilnog društva,

| — | uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda iz rujna 2000. i rezoluciju Generalne skupštine UN-a od 19. listopada 2010. naslovljenu „Održavanje obećanja: postizanje milenijskih razvojnih ciljeva”, |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir Milenijsku deklaraciju Ujedinjenih naroda iz rujna 2000. i rezoluciju Generalne skupštine UN-a od 19. listopada 2010. naslovljenu „Održavanje obećanja: postizanje milenijskih razvojnih ciljeva”,

| — | uzimajući u obzir provedbu „Europske godine suzbijanja siomaštva i socijalne isključenosti” u Europskoj uniji 2010.; |
| --- | --- |

—

uzimajući u obzir provedbu „Europske godine suzbijanja siomaštva i socijalne isključenosti” u Europskoj uniji 2010.;

| — | uzimajuću u obzir svoj Poslovnik, |
| --- | --- |

—

uzimajuću u obzir svoj Poslovnik,

| A. | budući da se riječ „siromaštvo” odnosi na stanje nedostatka prihoda i dostatnih materijalnih sredstava za dostojanstven život, uključujući neprimjeren pristup temeljnim uslugama kao što su zdravstvena zaštita, stanovanje, obrazovanje i isključenje s tržišta rada; budući da pojam socijalne isključenosti ima šire značenje i često se izravno veže uz siromaštvo; |
| --- | --- |

A.

budući da se riječ „siromaštvo” odnosi na stanje nedostatka prihoda i dostatnih materijalnih sredstava za dostojanstven život, uključujući neprimjeren pristup temeljnim uslugama kao što su zdravstvena zaštita, stanovanje, obrazovanje i isključenje s tržišta rada; budući da pojam socijalne isključenosti ima šire značenje i često se izravno veže uz siromaštvo;

| B. | budući da je Istočno partnerstvo, kao posebna dimenzija Europske politike susjedstva, pokrenuto radi podupiranja istočnoeuropskih partnera u njihovim naporima provođenja održivih reformi, s ciljem ubrzavanja njihovog političkog udruživanja i ekonomske integracije s EU-om; |
| --- | --- |

B.

budući da je Istočno partnerstvo, kao posebna dimenzija Europske politike susjedstva, pokrenuto radi podupiranja istočnoeuropskih partnera u njihovim naporima provođenja održivih reformi, s ciljem ubrzavanja njihovog političkog udruživanja i ekonomske integracije s EU-om;

| C. | budući da su na drugom sastanku na vrhu Istočnog partnerstva, održanom u Varšavi između 29. i 30. rujna 2011. šefovi država i predstavnici Armenije, Azerbajdžana, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine i predstavnici Europske unije obnovili svoju predanost ciljevima i nastavljanju provedbe Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

C.

budući da su na drugom sastanku na vrhu Istočnog partnerstva, održanom u Varšavi između 29. i 30. rujna 2011. šefovi država i predstavnici Armenije, Azerbajdžana, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine i predstavnici Europske unije obnovili svoju predanost ciljevima i nastavljanju provedbe Istočnog partnerstva;

| D. | budući da bi potpisivanje Sporazuma o pridruživanju s Europskom unijom, a posebno produbljenih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini stvorilo nove prilike za poduzetnike, međunarodnu trgovinu i razvoj tržišta; |
| --- | --- |

D.

budući da bi potpisivanje Sporazuma o pridruživanju s Europskom unijom, a posebno produbljenih i sveobuhvatnih sporazuma o slobodnoj trgovini stvorilo nove prilike za poduzetnike, međunarodnu trgovinu i razvoj tržišta;

| E. | budući da je preraspodjela javnih financija usklađena s načelima tržišne ekonomije u post-sovjetskim zemljama, uključujući zemlje Istočnog partnerstva, dovela do dramatičnog smanjivanja potrošnje za zdravstvo, obrazovanje i ostale socijalne programe, uzrokujući snažan rast siromaštva; |
| --- | --- |

E.

budući da je preraspodjela javnih financija usklađena s načelima tržišne ekonomije u post-sovjetskim zemljama, uključujući zemlje Istočnog partnerstva, dovela do dramatičnog smanjivanja potrošnje za zdravstvo, obrazovanje i ostale socijalne programe, uzrokujući snažan rast siromaštva;

| F. | budući da je prema izvješćima Komisije o državama za 2011. a koja se odnose na Armeniju, Azerbajdžan, Gruziju, Republiku Moldovu i Ukrajinu, u nekoliko od tih zemalja 30 % stanovništva živjelo ispod nacionalne granice siromaštva; |
| --- | --- |

F.

budući da je prema izvješćima Komisije o državama za 2011. a koja se odnose na Armeniju, Azerbajdžan, Gruziju, Republiku Moldovu i Ukrajinu, u nekoliko od tih zemalja 30 % stanovništva živjelo ispod nacionalne granice siromaštva;

| G. | budući da su siromaštvo i socijalna isključenost u zemljama Istočnog partnerstva u porastu, između ostalog i zbog globalne financijske i ekonomske krize i da su najjače pogođene najranjivije skupine poput osoba starije dobi i osoba s invaliditetom; |
| --- | --- |

G.

budući da su siromaštvo i socijalna isključenost u zemljama Istočnog partnerstva u porastu, između ostalog i zbog globalne financijske i ekonomske krize i da su najjače pogođene najranjivije skupine poput osoba starije dobi i osoba s invaliditetom;

| H. | budući da se pothranjenost i dalje nedovoljno prepoznaje, otkriva i rješava te da je izravno povezana s razinom siromaštva i socijalne isključenosti u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

H.

budući da se pothranjenost i dalje nedovoljno prepoznaje, otkriva i rješava te da je izravno povezana s razinom siromaštva i socijalne isključenosti u zemljama Istočnog partnerstva;

| I. | budući da pothranjenost ima dugotrajne negativne učinke i narušava zdravi razvoj i doživotnu produktivnost pojedinaca, posebno djece kod kojih uzrokuje teškoće u učenju i pamćenju, niži kvocijent inteligencije i školski uspjeh te probleme u ponašanju u djetinjstvu i adolescenciji; |
| --- | --- |

I.

budući da pothranjenost ima dugotrajne negativne učinke i narušava zdravi razvoj i doživotnu produktivnost pojedinaca, posebno djece kod kojih uzrokuje teškoće u učenju i pamćenju, niži kvocijent inteligencije i školski uspjeh te probleme u ponašanju u djetinjstvu i adolescenciji;

| J. | budući da teško siromaštvo može dovesti do ozbiljnog narušavanja ljudskog dostojanstva, marginalizacije, diskriminacije i kršenja ljudskih prava u nedemokratskim zemljama; |
| --- | --- |

J.

budući da teško siromaštvo može dovesti do ozbiljnog narušavanja ljudskog dostojanstva, marginalizacije, diskriminacije i kršenja ljudskih prava u nedemokratskim zemljama;

| K. | budući da siromaštvo djece može dovesti i do marginalizacije i do isključenja te ima negativne posljedice na kasniju integraciju u tržište rada i socijalni život; |
| --- | --- |

K.

budući da siromaštvo djece može dovesti i do marginalizacije i do isključenja te ima negativne posljedice na kasniju integraciju u tržište rada i socijalni život;

| L. | budući da stanovništvo zemalja Istočnog partnerstva stari, a umirovljenje „baby boom” generacije predstavlja veliki izazov za učinkovitost reformi, kao i za ekonomsku stabilnost i rast; |
| --- | --- |

L.

budući da stanovništvo zemalja Istočnog partnerstva stari, a umirovljenje „baby boom” generacije predstavlja veliki izazov za učinkovitost reformi, kao i za ekonomsku stabilnost i rast;

| M. | budući da, iako Istočno partnerstvo ima drugačiji pristup suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti, stalne se reforme moraju usvajati radi očuvanja konkurentnosti, stvaranja radnih mjesta i borbe protiv siromaštva; |
| --- | --- |

M.

budući da, iako Istočno partnerstvo ima drugačiji pristup suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti, stalne se reforme moraju usvajati radi očuvanja konkurentnosti, stvaranja radnih mjesta i borbe protiv siromaštva;

| N. | budući da bi se Istočno partnerstvo trebalo temeljiti na daljnjoj ekonomskoj integraciji EU-a i njegovih partnera i na podupiranju liberalizacije trgovine i ulaganja u zemlje Istočnog partnerstva, s ciljem uspostavljanja mreže područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine; |
| --- | --- |

N.

budući da bi se Istočno partnerstvo trebalo temeljiti na daljnjoj ekonomskoj integraciji EU-a i njegovih partnera i na podupiranju liberalizacije trgovine i ulaganja u zemlje Istočnog partnerstva, s ciljem uspostavljanja mreže područja produbljene i sveobuhvatne slobodne trgovine;

| O. | budući da je cilj suradnje unutar Istočnog partnerstva stvaranje pozitivnih učinaka na način da služi kao platforma za razmjenjivanje stajališta, pronalaženje zajedničkih stajališta o globalnim izazovima našeg vremena, uključujući ekonomiju, trgovinu, suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti i za jačanje veza među zemljama regije i EU-a te između samih zemalja Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

O.

budući da je cilj suradnje unutar Istočnog partnerstva stvaranje pozitivnih učinaka na način da služi kao platforma za razmjenjivanje stajališta, pronalaženje zajedničkih stajališta o globalnim izazovima našeg vremena, uključujući ekonomiju, trgovinu, suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti i za jačanje veza među zemljama regije i EU-a te između samih zemalja Istočnog partnerstva;

| P. | budući da je promicanje trgovine i pristupa tržištu rada, zdravstvenoj skrbi i osnovnim socijalnim uslugama neophodno za smanjivanje siromaštva; |
| --- | --- |

P.

budući da je promicanje trgovine i pristupa tržištu rada, zdravstvenoj skrbi i osnovnim socijalnim uslugama neophodno za smanjivanje siromaštva;

| Q. | budući da su socijalne usluge, a posebno pristup uslugama za brigu o djeci, starijim osobama i ostalim uzdržavanicima od najveće važnosti za jednako sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada, obrazovanju i usavršavanju; |
| --- | --- |

Q.

budući da su socijalne usluge, a posebno pristup uslugama za brigu o djeci, starijim osobama i ostalim uzdržavanicima od najveće važnosti za jednako sudjelovanje žena i muškaraca na tržištu rada, obrazovanju i usavršavanju;

| R. | budući da bi mirnije, sigurnije, stabilnije regije u kojima nema sukoba potaknule održivi ekonomski i socijalni razvoj dotičnih zemalja, uklonile prepreke regionalnoj suradnji i stvorile prilike za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

R.

budući da bi mirnije, sigurnije, stabilnije regije u kojima nema sukoba potaknule održivi ekonomski i socijalni razvoj dotičnih zemalja, uklonile prepreke regionalnoj suradnji i stvorile prilike za suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti u zemljama Istočnog partnerstva;

| S. | budući da je cilj nove Europske politike susjedstva podupiranje uključivog ekonomskog razvoja kako bi susjedi EU-a mogli trgovati, ulagati i razvijati svoje ekonomije na održiv način, istovremeno smanjujući socijalne i regionalne nejednakosti i siromaštvo, stvarajući radna mjesta za svoje stanovništvo i osiguravajući više životne standarde; |
| --- | --- |

S.

budući da je cilj nove Europske politike susjedstva podupiranje uključivog ekonomskog razvoja kako bi susjedi EU-a mogli trgovati, ulagati i razvijati svoje ekonomije na održiv način, istovremeno smanjujući socijalne i regionalne nejednakosti i siromaštvo, stvarajući radna mjesta za svoje stanovništvo i osiguravajući više životne standarde;

Politička obveza smanjivanja siromaštva

| 1. | potiče sve zemlje Istočnog partnerstva da razmotre postavljanje izričitih i ambicioznih ciljeva smanjivanja siromaštva; |
| --- | --- |

1.

potiče sve zemlje Istočnog partnerstva da razmotre postavljanje izričitih i ambicioznih ciljeva smanjivanja siromaštva;

| 2. | poziva sve zemlje Istočnog partnerstva da u svrhu suzbijanja siromaštva i socijalne isključenosti osiguraju dodjeljivanje potrebnog proračuna ili drugih sredstava, olakšavajući pristup tim sredstvima za relevantne dionike; poziva države članice EU-a da osiguraju raspoloživost potrebnih sredstava u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. ‒ 2020. radi financiranja vanjskog djelovanja EU-a, a posebno programa Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

2.

poziva sve zemlje Istočnog partnerstva da u svrhu suzbijanja siromaštva i socijalne isključenosti osiguraju dodjeljivanje potrebnog proračuna ili drugih sredstava, olakšavajući pristup tim sredstvima za relevantne dionike; poziva države članice EU-a da osiguraju raspoloživost potrebnih sredstava u sljedećem višegodišnjem financijskom okviru za razdoblje 2014. ‒ 2020. radi financiranja vanjskog djelovanja EU-a, a posebno programa Istočnog partnerstva;

| 3. | potiče sve zemlje Istočnog partnerstva da u potpunosti iskoriste financijske instrumente koji podupiru socijalnu i teritorijalnu koheziju, uz poseban naglasak na suzbijanju urbanog i ruralnog siromaštva; |
| --- | --- |

3.

potiče sve zemlje Istočnog partnerstva da u potpunosti iskoriste financijske instrumente koji podupiru socijalnu i teritorijalnu koheziju, uz poseban naglasak na suzbijanju urbanog i ruralnog siromaštva;

| 4. | ističe potrebu promicanja jednakosti spolova i ekonomske neovisnosti žena uz poseban naglasak na većem riziku od siromaštva za starije žene, uzimajući u obzir da je razlika u plaći između spolova i shodno tomu, razlika u mirovini između spolova i dalje jedan od glavnih razloga zašto se žene kasnije u životu nađu ispod granice siromaštva kao i samohrani roditelji, žene s invaliditetom i žene pripadnice etničkih manjina; |
| --- | --- |

4.

ističe potrebu promicanja jednakosti spolova i ekonomske neovisnosti žena uz poseban naglasak na većem riziku od siromaštva za starije žene, uzimajući u obzir da je razlika u plaći između spolova i shodno tomu, razlika u mirovini između spolova i dalje jedan od glavnih razloga zašto se žene kasnije u životu nađu ispod granice siromaštva kao i samohrani roditelji, žene s invaliditetom i žene pripadnice etničkih manjina;

| 5. | naglašava da buduća ekonomska konkurentnost i blagostanje zemalja Istočnog partnerstva uvelike ovise o njihovoj sposobnosti da u potpunosti iskoriste svoju radnu snagu, uključujući veće sudjelovanje žena na tržištu rada; |
| --- | --- |

5.

naglašava da buduća ekonomska konkurentnost i blagostanje zemalja Istočnog partnerstva uvelike ovise o njihovoj sposobnosti da u potpunosti iskoriste svoju radnu snagu, uključujući veće sudjelovanje žena na tržištu rada;

| 6. | naglašava važnost suzbijanja siromaštva među osobama s invaliditetom osiguravajući im jednak pristup tržištu rada, uklanjajući prepreke potpunom ostvarenju njihovih prava, razvijajući usluge kojima se odgovara na njihove potrebe i osiguravajući im jednak pristup moderniziranoj zdravstvenoj skrbi; |
| --- | --- |

6.

naglašava važnost suzbijanja siromaštva među osobama s invaliditetom osiguravajući im jednak pristup tržištu rada, uklanjajući prepreke potpunom ostvarenju njihovih prava, razvijajući usluge kojima se odgovara na njihove potrebe i osiguravajući im jednak pristup moderniziranoj zdravstvenoj skrbi;

| 7. | poziva zemlje Istočnog partnerstva da se potpuno obvežu na iskorjenjivanje pothranjenosti koja ima dalekosežne posljedice na zdravlje i povećava teret i troškove skrbi za pojedince i društvo; |
| --- | --- |

7.

poziva zemlje Istočnog partnerstva da se potpuno obvežu na iskorjenjivanje pothranjenosti koja ima dalekosežne posljedice na zdravlje i povećava teret i troškove skrbi za pojedince i društvo;

| 8. | poziva Europsku uniju da ohrabri zemlje Istočnog partnerstva na rješavanje pothranjenosti djece i aktivno smanjivanje razina zaostajanja u rastu i gubitka na težini djece mlađe od pet godina stvaranjem javno-privatnih partnerstava s korporativnom društvenom odgovornošću; ističe da takvi pristupi koje podupire Komunikacija Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljena „Jačanje prehrane majki i djece u okviru vanjske pomoći: politički okvir EU-a” ne osiguravaju tek izravne društvene i ekonomske prednosti već imaju i dugoročni utjecaj na zdravstvene troškove; |
| --- | --- |

8.

poziva Europsku uniju da ohrabri zemlje Istočnog partnerstva na rješavanje pothranjenosti djece i aktivno smanjivanje razina zaostajanja u rastu i gubitka na težini djece mlađe od pet godina stvaranjem javno-privatnih partnerstava s korporativnom društvenom odgovornošću; ističe da takvi pristupi koje podupire Komunikacija Komisije od 12. ožujka 2013. naslovljena „Jačanje prehrane majki i djece u okviru vanjske pomoći: politički okvir EU-a” ne osiguravaju tek izravne društvene i ekonomske prednosti već imaju i dugoročni utjecaj na zdravstvene troškove;

Borba protiv siromaštva ekonomskim razvojem, trgovinom i regionalnom integracijom

| 9. | ističe činjenicu da je trgovina jedan od najučinkovitijih načina za poticanje ekonomskog rasta te da je i ključni aspekt održivog razvoja i poboljšanja ekonomskih i socijalnih uvjeta u zemljama Istočnog partnerstva; |
| --- | --- |

9.

ističe činjenicu da je trgovina jedan od najučinkovitijih načina za poticanje ekonomskog rasta te da je i ključni aspekt održivog razvoja i poboljšanja ekonomskih i socijalnih uvjeta u zemljama Istočnog partnerstva;

| 10. | priznaje važnost ekonomskog razvoja, olakšavanja trgovine i integracije zemalja Istočnog partnerstva u svjetsku ekonomiju u odnosu na suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti; ukazuje na to da su zemlje koje sudjeluju u slobodnoj trgovini imale veći ekonomski rast i da su im se poboljšali pokazatelji siromaštva; |
| --- | --- |

10.

priznaje važnost ekonomskog razvoja, olakšavanja trgovine i integracije zemalja Istočnog partnerstva u svjetsku ekonomiju u odnosu na suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti; ukazuje na to da su zemlje koje sudjeluju u slobodnoj trgovini imale veći ekonomski rast i da su im se poboljšali pokazatelji siromaštva;

| 11. | ohrabruje regionalnu integraciju među zemljama Istočnog partnerstva razvijanjem njihovog regionalnog tržišta pregovorima i provođenjem regionalnih sporazuma te bilateralnih sporazuma s Europskom unijom; |
| --- | --- |

11.

ohrabruje regionalnu integraciju među zemljama Istočnog partnerstva razvijanjem njihovog regionalnog tržišta pregovorima i provođenjem regionalnih sporazuma te bilateralnih sporazuma s Europskom unijom;

| 12. | naglašava važnost pregovora o sporazumima o pridruživanju, uključujući produbljene i sveobuhvatne sporazume o slobodnoj trgovini koji su važan instrument za poticanje liberalizacije trgovine i uklanjanje trgovinskih barijera u zemljama Istočnog partnerstva, a stoga i za borbu protiv siromaštva na učinkovit i održiv način; |
| --- | --- |

12.

naglašava važnost pregovora o sporazumima o pridruživanju, uključujući produbljene i sveobuhvatne sporazume o slobodnoj trgovini koji su važan instrument za poticanje liberalizacije trgovine i uklanjanje trgovinskih barijera u zemljama Istočnog partnerstva, a stoga i za borbu protiv siromaštva na učinkovit i održiv način;

| 13. | poziva sve države Istočnog partnerstva da u svoje razvojne strategije uključe trgovinu, s obzirom na to da je ona snažan ekonomski faktor koji doprinosi smanjivanju siromaštva podupiranjem regionalne integracije i suradnje te učinkovitog ekonomskog upravljanja kao i razvojem ljudskog kapitala, promicanjem temeljnih normi rada i boljeg pristupa tržištu (posebno za stanovnike ruralnih područja); |
| --- | --- |

13.

poziva sve države Istočnog partnerstva da u svoje razvojne strategije uključe trgovinu, s obzirom na to da je ona snažan ekonomski faktor koji doprinosi smanjivanju siromaštva podupiranjem regionalne integracije i suradnje te učinkovitog ekonomskog upravljanja kao i razvojem ljudskog kapitala, promicanjem temeljnih normi rada i boljeg pristupa tržištu (posebno za stanovnike ruralnih područja);

| 14. | ukazuje na to da bi uklanjanje trgovinskih barijera, uz domaće reforme, znatno doprinijelo održivom ekonomskom razvoju i borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti; naglašava da se snaga regionalne integracije povećava ako se suradnja proširi preko granica i prijeđe u dublju integraciju u svjetskoj ekonomiji; |
| --- | --- |

14.

ukazuje na to da bi uklanjanje trgovinskih barijera, uz domaće reforme, znatno doprinijelo održivom ekonomskom razvoju i borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti; naglašava da se snaga regionalne integracije povećava ako se suradnja proširi preko granica i prijeđe u dublju integraciju u svjetskoj ekonomiji;

| 15. | pozdravlja predanost većine zemalja Istočnog partnerstva sporazumima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) koji su uporišta vjerodostojnih trgovinskih politika i poticaj poboljšanom regulatornom i institucionalnom trgovinskom okruženju; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja predanost većine zemalja Istočnog partnerstva sporazumima Svjetske trgovinske organizacije (WTO) koji su uporišta vjerodostojnih trgovinskih politika i poticaj poboljšanom regulatornom i institucionalnom trgovinskom okruženju;

| 16. | poziva Europsku uniju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da podupru zemlje Istočnog partnerstva u njihovim naporima da se reformiraju i povećaju svoj trgovinski kapacitet dodatnom tehničkom i financijskom pomoći te poziva Komisiju da razmotri kako se ti ciljevi mogu postići; |
| --- | --- |

16.

poziva Europsku uniju i Europsku službu za vanjsko djelovanje da podupru zemlje Istočnog partnerstva u njihovim naporima da se reformiraju i povećaju svoj trgovinski kapacitet dodatnom tehničkom i financijskom pomoći te poziva Komisiju da razmotri kako se ti ciljevi mogu postići;

| 17. | naglašava da priroda reformi trgovinske politike treba odražavati posebne uvjete u svakoj od zemalja Istočnog partnerstva i nastati kao posljedica nacionalnog dijaloga koji je uključivao vladu, privatni sektor te predstavnike radnika i civilnog društva, te treba pratiti makroekonomske i institucionalne reforme koje potiču rast i promiču ljudski razvoj; |
| --- | --- |

17.

naglašava da priroda reformi trgovinske politike treba odražavati posebne uvjete u svakoj od zemalja Istočnog partnerstva i nastati kao posljedica nacionalnog dijaloga koji je uključivao vladu, privatni sektor te predstavnike radnika i civilnog društva, te treba pratiti makroekonomske i institucionalne reforme koje potiču rast i promiču ljudski razvoj;

| 18. | podržava razvoj međusektorskih pristupa koji omogućuju djelovanje na nekoliko povezanih političkih područja, kao što su zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvo, mladi, stanovanje i socijalna zaštita; |
| --- | --- |

18.

podržava razvoj međusektorskih pristupa koji omogućuju djelovanje na nekoliko povezanih političkih područja, kao što su zapošljavanje, obrazovanje, zdravstvo, mladi, stanovanje i socijalna zaštita;

Boba protiv siromaštva zapošljavanjem, socijalnim uslugama, obrazovanjem i osposobljavanjem

| 19. | ukazuje na to da se borba protiv siromaštva i socijalne isključenosti mora oslanjati na rast i zapošljavanje kao i na modernu i učinkovitu politiku socijalne zaštite; ističe da su istraživanja Eurofounda o kvaliteti života (5) potvrdila da su osiguravanje i razvoj socijalnih usluga jedan od najvažnijih načina povećanja kvalitete života stanovništva kojima se jamči potpuna integracija u društvo i ostvaruje socijalna i teritorijalna kohezija; |
| --- | --- |

19.

ukazuje na to da se borba protiv siromaštva i socijalne isključenosti mora oslanjati na rast i zapošljavanje kao i na modernu i učinkovitu politiku socijalne zaštite; ističe da su istraživanja Eurofounda o kvaliteti života (5) potvrdila da su osiguravanje i razvoj socijalnih usluga jedan od najvažnijih načina povećanja kvalitete života stanovništva kojima se jamči potpuna integracija u društvo i ostvaruje socijalna i teritorijalna kohezija;

| 20. | smatra da socijalne usluge obuhvaćaju zakonske i dopunske programe socijalne sigurnosti i opće dostupne usluge koje se izravno pružaju pojedincu, s ciljem povećanja kvalitete života svih; da imaju ulogu u sprečavanju, socijalnoj koheziji i uključenosti te da osiguravaju osnovna prava; |
| --- | --- |

20.

smatra da socijalne usluge obuhvaćaju zakonske i dopunske programe socijalne sigurnosti i opće dostupne usluge koje se izravno pružaju pojedincu, s ciljem povećanja kvalitete života svih; da imaju ulogu u sprečavanju, socijalnoj koheziji i uključenosti te da osiguravaju osnovna prava;

| 21. | potiče zemlje Istočnog partnerstva na promicanje dostupnosti pristupačnih i povoljnih socijalnih usluga visoke kvalitete i na jamčenje nediskriminirajućeg pristupa ovim uslugama, bez obzira na spol, prihode, rasu ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenja, invaliditet, dob, seksualnu orijentaciju ili uvjete zaposlenja; |
| --- | --- |

21.

potiče zemlje Istočnog partnerstva na promicanje dostupnosti pristupačnih i povoljnih socijalnih usluga visoke kvalitete i na jamčenje nediskriminirajućeg pristupa ovim uslugama, bez obzira na spol, prihode, rasu ili etničko podrijetlo, vjeru ili uvjerenja, invaliditet, dob, seksualnu orijentaciju ili uvjete zaposlenja;

| 22. | smatra da je nezaposlenost jedan od glavnih uzroka siromaštva za stanovništvo radne dobi u zemljama Istočnog partnerstva i stoga naglašava da bi se sve relevantne politike trebale uglavnom usredotočiti na održivo stvaranje radnih mjesta; naglašava potrebu da se ljudima osiguraju primjereno obrazovanje, usavršavanje i stjecanje kvalifikacija kako bi im se omogućilo dobivanje konkurentnih poslova; |
| --- | --- |

22.

smatra da je nezaposlenost jedan od glavnih uzroka siromaštva za stanovništvo radne dobi u zemljama Istočnog partnerstva i stoga naglašava da bi se sve relevantne politike trebale uglavnom usredotočiti na održivo stvaranje radnih mjesta; naglašava potrebu da se ljudima osiguraju primjereno obrazovanje, usavršavanje i stjecanje kvalifikacija kako bi im se omogućilo dobivanje konkurentnih poslova;

| 23. | naglašava da je promicanje zaposlenosti roditelja ključan čimbenik u rješavanju siromaštva djece, jer se siromaštvo često „nasljeđuje”; potiče donošenje mjera kojima bi se roditeljima osigurao bolji pristup usavršavanju i posebnim kvalifikacijama i kojima bi se podržalo roditelje koji ulaze na tržište rada odnosno ponovno ulaze nakon stanke u karijeri i kojima bi im se osiguralo fleksibilno radno vrijeme i uvjeti dopusta; |
| --- | --- |

23.

naglašava da je promicanje zaposlenosti roditelja ključan čimbenik u rješavanju siromaštva djece, jer se siromaštvo često „nasljeđuje”; potiče donošenje mjera kojima bi se roditeljima osigurao bolji pristup usavršavanju i posebnim kvalifikacijama i kojima bi se podržalo roditelje koji ulaze na tržište rada odnosno ponovno ulaze nakon stanke u karijeri i kojima bi im se osiguralo fleksibilno radno vrijeme i uvjeti dopusta;

| 24. | poziva vlade da potpomognu dohotke kućanstava s djecom osiguravanjem poreznih olakšica, dječjih dodataka, novčanih primanja, obrazovanja, brige za djecu i stambenih olakšica za obitelji s posebnim potrebama (s više djece, s djecom s invaliditetom, za samohrane roditelje, udomiteljske obitelji); poziva EU na promicanje radnih i socijalnih standarda u svojim odnosima s partnerima; |
| --- | --- |

24.

poziva vlade da potpomognu dohotke kućanstava s djecom osiguravanjem poreznih olakšica, dječjih dodataka, novčanih primanja, obrazovanja, brige za djecu i stambenih olakšica za obitelji s posebnim potrebama (s više djece, s djecom s invaliditetom, za samohrane roditelje, udomiteljske obitelji); poziva EU na promicanje radnih i socijalnih standarda u svojim odnosima s partnerima;

| 25. | poziva na suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti mladih poboljšavanjem obrazovnih usluga, posebno na zapostavljenim područjima i moderniziranjem infrastrukture za predškolsko i školsko obrazovanje te metodama neformalnog učenja i sudjelovanja; |
| --- | --- |

25.

poziva na suzbijanje siromaštva i socijalne isključenosti mladih poboljšavanjem obrazovnih usluga, posebno na zapostavljenim područjima i moderniziranjem infrastrukture za predškolsko i školsko obrazovanje te metodama neformalnog učenja i sudjelovanja;

| 26. | poziva EU da pokrene i dalje razvija programe razmjene učenika i nastavnika te strukovnog obrazovanja povećavanjem sinergija među sveučilištima, ustanovama za osposobljavanje, organizacijama mladih i poduzećima; naglašava važnost prilagođavanja kvalifikacija tržištu rada, na taj način omogućujući prijelaz na pametnu, održivu i uključivu ekonomiju; podcrtava nužnost povećanja sposobnosti mladih ljudi da pronađu posao na polju svog interesa te podizanja svijesti o ljudskim pravima, rodnoj politici i zaštiti djece i ljudi s invaliditetom; |
| --- | --- |

26.

poziva EU da pokrene i dalje razvija programe razmjene učenika i nastavnika te strukovnog obrazovanja povećavanjem sinergija među sveučilištima, ustanovama za osposobljavanje, organizacijama mladih i poduzećima; naglašava važnost prilagođavanja kvalifikacija tržištu rada, na taj način omogućujući prijelaz na pametnu, održivu i uključivu ekonomiju; podcrtava nužnost povećanja sposobnosti mladih ljudi da pronađu posao na polju svog interesa te podizanja svijesti o ljudskim pravima, rodnoj politici i zaštiti djece i ljudi s invaliditetom;

| 27. | ukazuje na to da savladavanje posebnih prepreka s kojima se mlade žene suočavaju pri traženju posla mora biti središnja točka postupnog pristupanja nezaposlenosti mladih; poziva zemlje Istočnog partnerstva da se usredotoče na strategije koje spajaju obrazovnu politiku i osposobljavanje s ciljanom politikom zapošljavanja mladih žena; |
| --- | --- |

27.

ukazuje na to da savladavanje posebnih prepreka s kojima se mlade žene suočavaju pri traženju posla mora biti središnja točka postupnog pristupanja nezaposlenosti mladih; poziva zemlje Istočnog partnerstva da se usredotoče na strategije koje spajaju obrazovnu politiku i osposobljavanje s ciljanom politikom zapošljavanja mladih žena;

| 28. | naglašava da će daljnjim olakšavanjem dobivanja viza i programima mobilnosti mladi ljudi u zemljama Istočnog partnerstva dobiti bolju priliku za stjecanje obrazovanja u inozemstvu i razmjenu iskustava; poziva Komisiju da zemljama Istočnog partnerstva tehnički i financijski pomogne u približavanju viših stupnjeva i standarda obrazovanja Europskom prostoru visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

28.

naglašava da će daljnjim olakšavanjem dobivanja viza i programima mobilnosti mladi ljudi u zemljama Istočnog partnerstva dobiti bolju priliku za stjecanje obrazovanja u inozemstvu i razmjenu iskustava; poziva Komisiju da zemljama Istočnog partnerstva tehnički i financijski pomogne u približavanju viših stupnjeva i standarda obrazovanja Europskom prostoru visokog obrazovanja;

| 29. | poziva Europsku uniju da zemlje Istočnog partnerstva potakne na osiguravanje mogućnosti osposobljavanja, stažiranja i naukovanja mladih ljudi tijekom njihovog obrazovanja čime će im se povećati radno iskustvo a time i mogućnost zapošljavanja; poziva vlade zemalja Istočnog partnerstva da na zakonodavnoj razini pojačaju ekonomske mehanizme usmjerene na poticanje poslodavaca da diplomiranim studentima ponude prvi posao, a učenicima i studentima strukovnih škola i ustanova visokog obrazovanja mogućnosti osposobljavanja i stažiranja; |
| --- | --- |

29.

poziva Europsku uniju da zemlje Istočnog partnerstva potakne na osiguravanje mogućnosti osposobljavanja, stažiranja i naukovanja mladih ljudi tijekom njihovog obrazovanja čime će im se povećati radno iskustvo a time i mogućnost zapošljavanja; poziva vlade zemalja Istočnog partnerstva da na zakonodavnoj razini pojačaju ekonomske mehanizme usmjerene na poticanje poslodavaca da diplomiranim studentima ponude prvi posao, a učenicima i studentima strukovnih škola i ustanova visokog obrazovanja mogućnosti osposobljavanja i stažiranja;

Borba protiv siromaštva omogućavanjem razvoja malih i srednjih poduzeća

| 30. | naglašava da je najosnovnija mjera u smanjivanju siromaštva mladih poticanje zapošljavanja mladih i stvaranje novih radnih mjesta poboljšavanjem kvalitete poslovnog okruženja malih i srednjih poduzeća; smatra da je razvoj znanja i vještina o poduzetništvu kamen temeljac za dobro osmišljene i dobro provedene nacionalne strategije; |
| --- | --- |

30.

naglašava da je najosnovnija mjera u smanjivanju siromaštva mladih poticanje zapošljavanja mladih i stvaranje novih radnih mjesta poboljšavanjem kvalitete poslovnog okruženja malih i srednjih poduzeća; smatra da je razvoj znanja i vještina o poduzetništvu kamen temeljac za dobro osmišljene i dobro provedene nacionalne strategije;

| 31. | ističe da je poduzetništvo među ženama dragocjen izvor ekonomskog rasta i stvaranja radnih mjesta; stoga poziva zemlje Istočnog partnerstva na promicanje poduzetništva među ženama te promicanje pristupa financijskim sredstvima te veće dostupnosti programa mentorstva, osposobljavanja i obrazovanja; |
| --- | --- |

31.

ističe da je poduzetništvo među ženama dragocjen izvor ekonomskog rasta i stvaranja radnih mjesta; stoga poziva zemlje Istočnog partnerstva na promicanje poduzetništva među ženama te promicanje pristupa financijskim sredstvima te veće dostupnosti programa mentorstva, osposobljavanja i obrazovanja;

| 32. | poziva zemlje Istočnog partnerstva da uklone prepreke razvoju malih i srednjih poduzeća, uključujući narušeno i nepravedno tržišno natjecanje i monopole, da suzbiju korumpiranost tijela vlasti nadležnih za registraciju malih i srednjih poduzeća i korumpiranost poreznih, sanitarnih, katastarskih, carinskih i ostalih nadzornih tijela te da olakšaju postupak dobivanja bankovnih kredita koji često koče izuzetno visoke kamatne stope i složene procedure; |
| --- | --- |

32.

poziva zemlje Istočnog partnerstva da uklone prepreke razvoju malih i srednjih poduzeća, uključujući narušeno i nepravedno tržišno natjecanje i monopole, da suzbiju korumpiranost tijela vlasti nadležnih za registraciju malih i srednjih poduzeća i korumpiranost poreznih, sanitarnih, katastarskih, carinskih i ostalih nadzornih tijela te da olakšaju postupak dobivanja bankovnih kredita koji često koče izuzetno visoke kamatne stope i složene procedure;

| 33. | ističe činjenicu da regionalna integracija koja je jedan od ključnih elemenata za jačanje trgovine također daje poticaje ispravnoj politici na područjima kao što su standardi, zaštita intelektualnog vlasništva i socijalna zaštita; ističe da kapacitet trgovine treba poboljšati ostalom razvojnom pomoći vezanom uz trgovinu, uključujući sektorsku i poreznu politiku kojima se poboljšava ulagačka klima, te odgovarajućom potporom razvoja privatnog sektora, posebno za malo i srednje poduzetništvo; izražava potporu razvoju regionalnih tržišta i institucija među zemljama Istočnog partnerstva, posebno pregovaranjem o bilateralnim i regionalnim sporazumima s EU-om te njihovim zaključivanjem i provođenjem; |
| --- | --- |

33.

ističe činjenicu da regionalna integracija koja je jedan od ključnih elemenata za jačanje trgovine također daje poticaje ispravnoj politici na područjima kao što su standardi, zaštita intelektualnog vlasništva i socijalna zaštita; ističe da kapacitet trgovine treba poboljšati ostalom razvojnom pomoći vezanom uz trgovinu, uključujući sektorsku i poreznu politiku kojima se poboljšava ulagačka klima, te odgovarajućom potporom razvoja privatnog sektora, posebno za malo i srednje poduzetništvo; izražava potporu razvoju regionalnih tržišta i institucija među zemljama Istočnog partnerstva, posebno pregovaranjem o bilateralnim i regionalnim sporazumima s EU-om te njihovim zaključivanjem i provođenjem;

Mirovinski sustavi

| 34. | smatra da modernizacija mirovinskih sustava treba biti jedno od glavnih pitanja u planu zemalja Istočnog partnerstva za smanjivanje siromaštva; naglašava potrebu zaštite mirovina koje mogu osigurati sigurna i odgovarajuća primanja za umirovljenike; ističe da modernizacija mirovinskih sustava treba odgovoriti na mijenjajuće potrebe društva i tržišta rada; |
| --- | --- |

34.

smatra da modernizacija mirovinskih sustava treba biti jedno od glavnih pitanja u planu zemalja Istočnog partnerstva za smanjivanje siromaštva; naglašava potrebu zaštite mirovina koje mogu osigurati sigurna i odgovarajuća primanja za umirovljenike; ističe da modernizacija mirovinskih sustava treba odgovoriti na mijenjajuće potrebe društva i tržišta rada;

| 35. | naglašava da su tvorci nacionalnih politika u zemljama Istočnog partnerstva i dalje odgovorni za mirovinske sustave; predlaže da mirovinski sustavi djelotvorno sprečavaju siromaštvo i socijalnu isključenost među umirovljenicima osiguravajući pristojan životni standard u mirovini; |
| --- | --- |

35.

naglašava da su tvorci nacionalnih politika u zemljama Istočnog partnerstva i dalje odgovorni za mirovinske sustave; predlaže da mirovinski sustavi djelotvorno sprečavaju siromaštvo i socijalnu isključenost među umirovljenicima osiguravajući pristojan životni standard u mirovini;

| 36. | smatra da mirovinske sustave treba preispitati kako bi bili financijski održivi i usuglašeni s programima umirovljenja i poreznim povlasticama; |
| --- | --- |

36.

smatra da mirovinske sustave treba preispitati kako bi bili financijski održivi i usuglašeni s programima umirovljenja i poreznim povlasticama;

Zdravstvena zaštita

| 37. | potvrđuje da razvoj sustava zdravstvene zaštite ima ključnu ulogu u suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti; |
| --- | --- |

37.

potvrđuje da razvoj sustava zdravstvene zaštite ima ključnu ulogu u suzbijanju siromaštva i socijalne isključenosti;

| 38. | ustraje na snižavanju rizika od siromaštva povezanog sa zdravljem uz pomoć sustava zdravstvene zaštite visoke kvalitete koja je pristupačna i financijski održiva, uzimajući u obzir potrebe i probleme najugroženijih skupina i pojedinaca; |
| --- | --- |

38.

ustraje na snižavanju rizika od siromaštva povezanog sa zdravljem uz pomoć sustava zdravstvene zaštite visoke kvalitete koja je pristupačna i financijski održiva, uzimajući u obzir potrebe i probleme najugroženijih skupina i pojedinaca;

| 39. | izražava zabrinutost zbog toga što šira javnost ne prepoznaje da je pothranjenost važan rizik za javno zdravlje; naglašava činjenicu da vlade i pružatelji usluga zdravstvene i socijalne skrbi, stručnjaci i pojedinci pothranjenost trebaju rješavati na svim razinama; |
| --- | --- |

39.

izražava zabrinutost zbog toga što šira javnost ne prepoznaje da je pothranjenost važan rizik za javno zdravlje; naglašava činjenicu da vlade i pružatelji usluga zdravstvene i socijalne skrbi, stručnjaci i pojedinci pothranjenost trebaju rješavati na svim razinama;

| 40. | poziva zemlje Istočnog partnerstva da uspostave potrebne mehanizme, politike i programe kako bi osigurale da su sprečavanje i kontrola pothranjenosti ugrađeni u sva klinička okuženja i područja skrbi; |
| --- | --- |

40.

poziva zemlje Istočnog partnerstva da uspostave potrebne mehanizme, politike i programe kako bi osigurale da su sprečavanje i kontrola pothranjenosti ugrađeni u sva klinička okuženja i područja skrbi;

| 41. | poziva zemlje Istočnog partnerstva da povećaju napore za sprečavanje spolno prenosivih bolesti te da promiču prevencijske programe; podsjeća da se cjepivo protiv hepatitisa B pokazalo vrlo uspješnim i da je smanjilo stopu kronične infekcije na manje od 1 % među cijepljenom djecom širom svijeta; ukazuje na to da zaraza HIV-om često vodi do socijalne isključenosti; stoga traži od vlada dotičnih zemalja da razviju aktivnu politiku prevencije i liječenja HIV-a kao i informativne kampanje o prenošenju i preventivnom ponašanju; |
| --- | --- |

41.

poziva zemlje Istočnog partnerstva da povećaju napore za sprečavanje spolno prenosivih bolesti te da promiču prevencijske programe; podsjeća da se cjepivo protiv hepatitisa B pokazalo vrlo uspješnim i da je smanjilo stopu kronične infekcije na manje od 1 % među cijepljenom djecom širom svijeta; ukazuje na to da zaraza HIV-om često vodi do socijalne isključenosti; stoga traži od vlada dotičnih zemalja da razviju aktivnu politiku prevencije i liječenja HIV-a kao i informativne kampanje o prenošenju i preventivnom ponašanju;

| 42. | nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica i zemalja Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

42.

nalaže svojim supredsjednicima da ovu rezoluciju proslijede predsjedniku Europskog parlamenta, Vijeću, Komisiji, Visokoj predstavnici Unije za vanjske poslove i sigurnosnu politiku/potpredsjednici Komisije, Europskoj službi za vanjsko djelovanje, vladama i parlamentima država članica i zemalja Istočnog partnerstva.

---

(1)  Usvojena u Bruxellesu 28. svibnja 2013.

(2)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2011)0153.

(3)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2011)0576.

(4)  Usvojeni tekstovi, P7_TA(2012)0276.

(5)  Eurofound ‒ istraživanja o kvaliteti života http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm

---