# Uradni list C 351E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.351.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 351E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 5630. november 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.351.slv

Uradni list

Evropske unije

C 351E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 5630. november 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | III   Pripravljalni akti |
| | SVET |
| 2013/C 351E/01 | Stališče Sveta (EU) št. 9/2013 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ESSprejeto v Svetu dne 17. oktobra 2013 | 1 |
| Izjava Sveta o večletnih načrtih | 45 |
| Izjava Evropskega parlamenta in Sveta o zbiranju podatkov | 45 |
| Izjave Komisije | 45 |
| 2013/C 351E/02 | Stališče Sveta (EU) št. 10/2013 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000Sprejeto v Svetu 17. oktobra 2013 | 46 |
| Izjava Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih o nadzoru na področju sledljivosti proizvoda in informacijah za potrošnike | 72 |
| Izjavi Komisije | 72 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

III   Pripravljalni akti

SVET

2013/C 351E/01

Stališče Sveta (EU) št. 9/2013 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ESSprejeto v Svetu dne 17. oktobra 2013

1

Izjava Sveta o večletnih načrtih

45

Izjava Evropskega parlamenta in Sveta o zbiranju podatkov

45

Izjave Komisije

45

2013/C 351E/02

Stališče Sveta (EU) št. 10/2013 v prvi obravnavi z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000Sprejeto v Svetu 17. oktobra 2013

46

Izjava Evropskega parlamenta in Sveta o pravilih o nadzoru na področju sledljivosti proizvoda in informacijah za potrošnike

72

Izjavi Komisije

72

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

III Pripravljalni akti

SVET

| 30.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/1

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 9/2013 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb Sveta (ES) št. 2371/2002 in (ES) št. 639/2004 ter Sklepa Sveta 2004/585/ES

Sprejeto v Svetu dne 17. oktobra 2013

2013/C 351 E/01

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 (4) je bil vzpostavljen sistem Skupnosti za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 2371/2002 (4) je bil vzpostavljen sistem Skupnosti za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike.

| (2) | Področje uporabe skupne ribiške politike vključuje ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištva, ki je usmerjeno k tem virom. Poleg tega v zvezi s tržnimi in finančnimi ukrepi za podporo njenim ciljem vključuje sladkovodne biološke vire in dejavnosti ribogojstva ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar te dejavnosti potekajo na ozemlju držav članic ali v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih, ribiška plovila Unije ali državljanov držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (5) (UNCLOS). |
| --- | --- |

(2)

Področje uporabe skupne ribiške politike vključuje ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištva, ki je usmerjeno k tem virom. Poleg tega v zvezi s tržnimi in finančnimi ukrepi za podporo njenim ciljem vključuje sladkovodne biološke vire in dejavnosti ribogojstva ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, kadar te dejavnosti potekajo na ozemlju držav članic ali v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih, ribiška plovila Unije ali državljanov držav članic, brez poseganja v primarno odgovornost države zastave in ob upoštevanju določb člena 117 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 (5) (UNCLOS).

| (3) | Rekreacijski ribolov ima lahko znaten vpliv na ribolovne vire in države članice bi morale zagotoviti, da se opravlja v skladu s cilji skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(3)

Rekreacijski ribolov ima lahko znaten vpliv na ribolovne vire in države članice bi morale zagotoviti, da se opravlja v skladu s cilji skupne ribiške politike.

| (4) | Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva prispevajo k dolgoročni okoljski, gospodarski in socialni trajnosti. Morala bi vključevati pravila, ki zagotavljajo sledljivost, varnost in kakovost proizvodov, ki se tržijo v Uniji. Poleg tega bi morala skupna ribiška politika prispevati k večji produktivnosti, primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor, vključno z malim ribolovom, in stabilnim trgom, ter zagotavljati razpoložljivost preskrbe s hrano in dostopnost preskrbe za potrošnike po primernih cenah. Skupna ribiška politika bi morala prispevati k Strategiji za pametno, trajnostno in vključujočo rast „Evropa 2020“ ter prispevati k doseganju ciljev te strategije. |
| --- | --- |

(4)

Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti, da ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva prispevajo k dolgoročni okoljski, gospodarski in socialni trajnosti. Morala bi vključevati pravila, ki zagotavljajo sledljivost, varnost in kakovost proizvodov, ki se tržijo v Uniji. Poleg tega bi morala skupna ribiška politika prispevati k večji produktivnosti, primernemu življenjskemu standardu za ribiški sektor, vključno z malim ribolovom, in stabilnim trgom, ter zagotavljati razpoložljivost preskrbe s hrano in dostopnost preskrbe za potrošnike po primernih cenah. Skupna ribiška politika bi morala prispevati k Strategiji za pametno, trajnostno in vključujočo rast „Evropa 2020“ ter prispevati k doseganju ciljev te strategije.

| (5) | Unija je pogodbenica UNCLOS (6) in, na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES, (7) Sporazuma Združenih narodov z dne 4. decembra 1995 o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (8) (sporazum ZN o staležih rib) ter, na podlagi Sklepa Sveta 96/428/ES (9), Sporazuma Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje z dne 24. novembra 1993 (10). |
| --- | --- |

(5)

Unija je pogodbenica UNCLOS (6) in, na podlagi Sklepa Sveta 98/414/ES, (7) Sporazuma Združenih narodov z dne 4. decembra 1995 o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (8) (sporazum ZN o staležih rib) ter, na podlagi Sklepa Sveta 96/428/ES (9), Sporazuma Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo o pospeševanju usklajevanja ribiških plovil na odprtem morju z mednarodnimi ukrepi za ohranjanje in upravljanje z dne 24. novembra 1993 (10).

| (6) | V teh mednarodnih instrumentih so predvidene predvsem obveznosti ohranjanja, tudi obveznosti sprejetja ukrepov za ohranjanje in upravljanje za ohranitev ali obnovitev morskih virov na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos, tako na morskih območjih pod nacionalno jurisdikcijo kot tudi na odprtem morju, obveznosti sodelovanja z drugimi državami za dosego tega cilja, obveznosti široke uporabe previdnostnega pristopa pri ohranjanju, upravljanju in izkoriščanju staležev rib, obveznosti zagotovitve skladnosti ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kadar se morski viri pojavljajo na morskih območjih z različnim statusom jurisdikcije, in obveznosti upoštevanja drugih legitimnih uporab morij. Skupna ribiška politika bi morala zato prispevati k izvajanju mednarodnih obveznosti Unije na podlagi teh mednarodnih instrumentov. Kadar države članice sprejemajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih lahko sprejmejo v okviru skupne ribiške politike, bi morale dosledno ravnati tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi glede ohranjanja in sodelovanja, ki izhajajo iz navedenih mednarodnih instrumentov. |
| --- | --- |

(6)

V teh mednarodnih instrumentih so predvidene predvsem obveznosti ohranjanja, tudi obveznosti sprejetja ukrepov za ohranjanje in upravljanje za ohranitev ali obnovitev morskih virov na ravneh, ki omogočajo največji trajnostni donos, tako na morskih območjih pod nacionalno jurisdikcijo kot tudi na odprtem morju, obveznosti sodelovanja z drugimi državami za dosego tega cilja, obveznosti široke uporabe previdnostnega pristopa pri ohranjanju, upravljanju in izkoriščanju staležev rib, obveznosti zagotovitve skladnosti ukrepov za ohranjanje in upravljanje, kadar se morski viri pojavljajo na morskih območjih z različnim statusom jurisdikcije, in obveznosti upoštevanja drugih legitimnih uporab morij. Skupna ribiška politika bi morala zato prispevati k izvajanju mednarodnih obveznosti Unije na podlagi teh mednarodnih instrumentov. Kadar države članice sprejemajo ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki jih lahko sprejmejo v okviru skupne ribiške politike, bi morale dosledno ravnati tudi v skladu z mednarodnimi obveznostmi glede ohranjanja in sodelovanja, ki izhajajo iz navedenih mednarodnih instrumentov.

| (7) | Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju številnih staležev rib. Zato bi morala Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se z izkoriščanjem morskih bioloških virov v razumnem roku obnovijo in ohranijo populacije lovljenih staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Ravni izkoriščanja bi morale biti dosežene do leta 2015. Doseganje teh ravni izkoriščanja po letu 2015 bi moralo biti dovoljeno le, če bi bila sicer resno ogrožena socialna in gospodarska trajnost zadevnih ribiških flot. Po letu 2015, bi bilo treba te ravni doseči čim prej, v nobenem primeru pa ne pozneje kot leta 2020. Kadar za določitev navedenih ravni ni na voljo dovolj znanstvenih informacij, se lahko proučijo približni parametri. |
| --- | --- |

(7)

Unija in njene države članice so se leta 2002 na svetovnem vrhu o trajnostnem razvoju v Johannesburgu zavezale, da bodo ukrepale proti stalnemu upadanju številnih staležev rib. Zato bi morala Unija izboljšati svojo skupno ribiško politiko in tako zagotoviti, da se z izkoriščanjem morskih bioloških virov v razumnem roku obnovijo in ohranijo populacije lovljenih staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos. Ravni izkoriščanja bi morale biti dosežene do leta 2015. Doseganje teh ravni izkoriščanja po letu 2015 bi moralo biti dovoljeno le, če bi bila sicer resno ogrožena socialna in gospodarska trajnost zadevnih ribiških flot. Po letu 2015, bi bilo treba te ravni doseči čim prej, v nobenem primeru pa ne pozneje kot leta 2020. Kadar za določitev navedenih ravni ni na voljo dovolj znanstvenih informacij, se lahko proučijo približni parametri.

| (8) | Pri odločitvah o upravljanju, ki se nanašajo na največji trajnostni donos v mešanem ribištvu, bi bilo treba upoštevati težave pri ribolovu vseh staležev hkrati v mešanem ribištvu z največjim trajnostnim donosom, zlasti kadar znanstveno mnenje kaže, da je s povečanjem selektivnosti uporabljenega ribolovnega orodja zelo težko preprečiti pojav vrst, ki omejujejo ribolov. Ustrezne znanstvene organe bi bilo treba zaprositi za mnenje o ustreznih ravneh ribolovne umrljivosti v takih primerih. |
| --- | --- |

(8)

Pri odločitvah o upravljanju, ki se nanašajo na največji trajnostni donos v mešanem ribištvu, bi bilo treba upoštevati težave pri ribolovu vseh staležev hkrati v mešanem ribištvu z največjim trajnostnim donosom, zlasti kadar znanstveno mnenje kaže, da je s povečanjem selektivnosti uporabljenega ribolovnega orodja zelo težko preprečiti pojav vrst, ki omejujejo ribolov. Ustrezne znanstvene organe bi bilo treba zaprositi za mnenje o ustreznih ravneh ribolovne umrljivosti v takih primerih.

| (9) | Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti skladnost s cilji ribištva, določenimi v sklepu Konference pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, in cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet dne 25. in 26. marca 2010. |
| --- | --- |

(9)

Skupna ribiška politika bi morala zagotoviti skladnost s cilji ribištva, določenimi v sklepu Konference pogodbenic h Konvenciji o biotski raznovrstnosti o Strateškem načrtu za biotsko raznovrstnost 2011–2020, in cilji biotske raznovrstnosti, ki jih je sprejel Evropski svet dne 25. in 26. marca 2010.

| (10) | Trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov bi moralo temeljiti na previdnostnem pristopu, ki izhaja iz previdnostnega načela iz prvega pododstavka člena 191(2) Pogodbe, ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih podatkov. |
| --- | --- |

(10)

Trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov bi moralo temeljiti na previdnostnem pristopu, ki izhaja iz previdnostnega načela iz prvega pododstavka člena 191(2) Pogodbe, ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih podatkov.

| (11) | Skupna ribiška politika bi morala prispevati k varstvu morskega okolja, trajnostnemu upravljanju vseh komercialno izkoriščanih vrst in zlasti k doseganju dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11). |
| --- | --- |

(11)

Skupna ribiška politika bi morala prispevati k varstvu morskega okolja, trajnostnemu upravljanju vseh komercialno izkoriščanih vrst in zlasti k doseganju dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določeno v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta (11).

| (12) | Skupna ribiška politika bi morala tudi prispevati k oskrbi trga Unije s hrano z visoko hranljivo vrednostjo in zmanjšanju odvisnosti trga Unije od uvoza hrane. Spodbujati bi morala tudi k neposrednemu in posrednemu ustvarjanju delovnih mest in gospodarskemu razvoju v obalnih območjih. |
| --- | --- |

(12)

Skupna ribiška politika bi morala tudi prispevati k oskrbi trga Unije s hrano z visoko hranljivo vrednostjo in zmanjšanju odvisnosti trga Unije od uvoza hrane. Spodbujati bi morala tudi k neposrednemu in posrednemu ustvarjanju delovnih mest in gospodarskemu razvoju v obalnih območjih.

| (13) | Izvajati je treba ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, omejiti bi bilo treba okoljske vplive ribolovnih dejavnosti ter preprečiti in čim bolj zmanjšati neželen ulov. |
| --- | --- |

(13)

Izvajati je treba ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, omejiti bi bilo treba okoljske vplive ribolovnih dejavnosti ter preprečiti in čim bolj zmanjšati neželen ulov.

| (14) | Pomembno je, da upravljanje skupne ribiške politike temelji na načelih dobrega upravljanja. Ta načela vključujejo odločanje na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, široko vključitev zainteresiranih strani in dolgoročno perspektivo. Uspešno upravljanje skupne ribiške politike je odvisno tudi od jasne opredelitve odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni, pa tudi od medsebojne združljivosti sprejetih ukrepov in njihove skladnosti z drugimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(14)

Pomembno je, da upravljanje skupne ribiške politike temelji na načelih dobrega upravljanja. Ta načela vključujejo odločanje na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, široko vključitev zainteresiranih strani in dolgoročno perspektivo. Uspešno upravljanje skupne ribiške politike je odvisno tudi od jasne opredelitve odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni, pa tudi od medsebojne združljivosti sprejetih ukrepov in njihove skladnosti z drugimi politikami Unije.

| (15) | Skupna ribiška politika bi morala prispevati k izboljšanju varnosti in delovnih pogojev za gospodarske subjekte v ribiškem sektorju. |
| --- | --- |

(15)

Skupna ribiška politika bi morala prispevati k izboljšanju varnosti in delovnih pogojev za gospodarske subjekte v ribiškem sektorju.

| (16) | Skupna ribiška politika bi po potrebi morala v celoti upoštevati zdravje in dobro počutje živali ter varnost hrane in krme. |
| --- | --- |

(16)

Skupna ribiška politika bi po potrebi morala v celoti upoštevati zdravje in dobro počutje živali ter varnost hrane in krme.

| (17) | Skupno ribiško politiko bi bilo treba izvajati na način, ki je skladen z drugimi politikami Unije in zlasti upošteva medsebojno vplivanje z dejavnostmi Unije na drugih področjih pomorske politike. Pri upravljanju različnih sektorskih politik v bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja, Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja bi bilo treba zagotoviti skladnost. |
| --- | --- |

(17)

Skupno ribiško politiko bi bilo treba izvajati na način, ki je skladen z drugimi politikami Unije in zlasti upošteva medsebojno vplivanje z dejavnostmi Unije na drugih področjih pomorske politike. Pri upravljanju različnih sektorskih politik v bazenih Baltskega morja, Severnega morja, Keltskega morja, Biskajskega zaliva in iberske obale, Sredozemskega morja ter Črnega morja bi bilo treba zagotoviti skladnost.

| (18) | Ribiška plovila Unije bi morala imeti enak dostop do voda in virov Unije, in sicer ob upoštevanju predpisov skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(18)

Ribiška plovila Unije bi morala imeti enak dostop do voda in virov Unije, in sicer ob upoštevanju predpisov skupne ribiške politike.

| (19) | Veljavni predpisi, ki omejujejo dostop do virov znotraj con12 navtičnih milj držav članic zadovoljivo prispevajo k ohranjanju z omejevanjem ribolovnega napora v najbolj občutljivem delu voda Unije. Navedeni predpisi prispevajo tudi k ohranjanju tradicionalnih ribolovnih dejavnosti, od katerih je zelo odvisen socialni in gospodarski razvoj nekaterih obalnih skupnosti. Zato bi se ti predpisi morali še naprej uporabljati. Države članice bi si morale prizadevati, da bi malim ali priobalnim ribičem oziroma ribičem obrtnikom zagotovile prednostni dostop. |
| --- | --- |

(19)

Veljavni predpisi, ki omejujejo dostop do virov znotraj con12 navtičnih milj držav članic zadovoljivo prispevajo k ohranjanju z omejevanjem ribolovnega napora v najbolj občutljivem delu voda Unije. Navedeni predpisi prispevajo tudi k ohranjanju tradicionalnih ribolovnih dejavnosti, od katerih je zelo odvisen socialni in gospodarski razvoj nekaterih obalnih skupnosti. Zato bi se ti predpisi morali še naprej uporabljati. Države članice bi si morale prizadevati, da bi malim ali priobalnim ribičem oziroma ribičem obrtnikom zagotovile prednostni dostop.

| (20) | Po potrebi bi bilo treba posebej obravnavati in podpreti majhne otoke na odprtem morju, ki so odvisni od ribištva, ter jim tako omogočiti preživetje in blaginjo. |
| --- | --- |

(20)

Po potrebi bi bilo treba posebej obravnavati in podpreti majhne otoke na odprtem morju, ki so odvisni od ribištva, ter jim tako omogočiti preživetje in blaginjo.

| (21) | Morski biološki viri okoli najbolj oddaljenih regij Unije iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe bi morali biti posebej zaščiteni, ker z vidika strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh ozemelj prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato bi bilo treba nekatere ribolovne dejavnosti v teh vodah omejiti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih na teh ozemljih. |
| --- | --- |

(21)

Morski biološki viri okoli najbolj oddaljenih regij Unije iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe bi morali biti posebej zaščiteni, ker z vidika strukturnega, socialnega in gospodarskega položaja teh ozemelj prispevajo k ohranjanju njihovega lokalnega gospodarstva. Zato bi bilo treba nekatere ribolovne dejavnosti v teh vodah omejiti na ribiška plovila, registrirana v pristaniščih na teh ozemljih.

| (22) | Da bi prispevala k ohranjanju živih vodnih virov in morskih ekosistemov, bi si morala Unija prizadevati za zaščito biološko občutljivih območij, tako da bi jih imenovala za zaščitena območja. Na takih območjih bi moralo biti možno omejiti ali prepovedati ribolovne dejavnosti. Pri odločanju o tem, katera območja naj se imenujejo, bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim, kjer obstajajo jasni dokazi o visoki koncentraciji rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in drstitvenim območjem ter območjem, ki veljajo za biogeografsko občutljiva. Upoštevati bi bilo treba tudi obstoječa ohranitvena območja. Da bi olajšale proces imenovanja, bi morale države članice identificirati ustrezna območja, vključno z območji, ki so del skladne mreže, in po potrebi pri tem sodelovati ter pripraviti in Komisiji predložiti skupna priporočila. Da bi bila vzpostavitev zaščitenih območij učinkovitejša, bi moralo biti možno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za njihovo vključitev v okviru večletnega načrta. Komisija bi morala o delovanju teh zaščitenih območij redno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, da se tako zagotovi zadostna raven demokratične odgovornosti in nadzora. |
| --- | --- |

(22)

Da bi prispevala k ohranjanju živih vodnih virov in morskih ekosistemov, bi si morala Unija prizadevati za zaščito biološko občutljivih območij, tako da bi jih imenovala za zaščitena območja. Na takih območjih bi moralo biti možno omejiti ali prepovedati ribolovne dejavnosti. Pri odločanju o tem, katera območja naj se imenujejo, bi bilo treba posebno pozornost nameniti tistim, kjer obstajajo jasni dokazi o visoki koncentraciji rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in drstitvenim območjem ter območjem, ki veljajo za biogeografsko občutljiva. Upoštevati bi bilo treba tudi obstoječa ohranitvena območja. Da bi olajšale proces imenovanja, bi morale države članice identificirati ustrezna območja, vključno z območji, ki so del skladne mreže, in po potrebi pri tem sodelovati ter pripraviti in Komisiji predložiti skupna priporočila. Da bi bila vzpostavitev zaščitenih območij učinkovitejša, bi moralo biti možno, da se na Komisijo prenese pooblastilo za njihovo vključitev v okviru večletnega načrta. Komisija bi morala o delovanju teh zaščitenih območij redno poročati Evropskemu parlamentu in Svetu, da se tako zagotovi zadostna raven demokratične odgovornosti in nadzora.

| (23) | Cilj trajnostnega izkoriščanja morskih bioloških virov je mogoče učinkoviteje doseči z večletnim pristopom k upravljanju ribištva, in sicer s prednostnim oblikovanjem večletnih načrtov, ki odražajo posebnosti različnih ribištev. |
| --- | --- |

(23)

Cilj trajnostnega izkoriščanja morskih bioloških virov je mogoče učinkoviteje doseči z večletnim pristopom k upravljanju ribištva, in sicer s prednostnim oblikovanjem večletnih načrtov, ki odražajo posebnosti različnih ribištev.

| (24) | Večletni načrti bi morali po možnosti zajemati več staležev, kadar se ti staleži izkoriščajo skupaj. Z večletnimi načrti bi bilo treba vzpostaviti okvir za trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev in morskih ekosistemov, pri čemer bi bilo treba določiti jasne časovne okvire in varnostne mehanizme za ravnanje ob nepredvidenih dogodkih. Za večletne načrte bi morali veljati tudi jasno določeni cilji upravljanja, da bi se prispevalo k trajnostnemu izkoriščanju staležev in zaščiti zadevnih morskih ekosistemov. Te načrte bi bilo treba sprejeti v posvetovanju s svetovalnimi sveti, gospodarskimi subjekti v ribiškem sektorju, znanstveniki in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki imajo interes za upravljanje ribištva. |
| --- | --- |

(24)

Večletni načrti bi morali po možnosti zajemati več staležev, kadar se ti staleži izkoriščajo skupaj. Z večletnimi načrti bi bilo treba vzpostaviti okvir za trajnostno izkoriščanje zadevnih staležev in morskih ekosistemov, pri čemer bi bilo treba določiti jasne časovne okvire in varnostne mehanizme za ravnanje ob nepredvidenih dogodkih. Za večletne načrte bi morali veljati tudi jasno določeni cilji upravljanja, da bi se prispevalo k trajnostnemu izkoriščanju staležev in zaščiti zadevnih morskih ekosistemov. Te načrte bi bilo treba sprejeti v posvetovanju s svetovalnimi sveti, gospodarskimi subjekti v ribiškem sektorju, znanstveniki in drugimi zainteresiranimi stranmi, ki imajo interes za upravljanje ribištva.

| (25) | Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), Direktiva Sveta 92/43/EGS (13) in Direktiva 2008/56/ES državam članicam nalagajo nekatere obveznosti v zvezi s posebnimi območji varstva, posebnimi ohranitvenimi območji oziroma zaščitenimi morskimi območji. Zaradi takšnih ukrepov bi bilo morda treba sprejeti ukrepe v okviru skupne ribiške politike. Zato bi bilo države članice ustrezno pooblastiti, da za vode pod svojo suverenostjo ali jurisdikcijo sprejmejo ohranitvene ukrepe, ki so potrebni za izpolnitev obveznosti, ki jih imajo v skladu z navedenimi akti Unije, če takšni ukrepi ne posegajo v ribiške interese drugih držav članic. Kadar bi lahko takšni ukrepi posegali v ribiške interese drugih držav članic, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje takšnih ukrepov podeliti Komisiji, poleg tega pa bi morale zadevne države članice sodelovati na regionalni ravni. |
| --- | --- |

(25)

Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta (12), Direktiva Sveta 92/43/EGS (13) in Direktiva 2008/56/ES državam članicam nalagajo nekatere obveznosti v zvezi s posebnimi območji varstva, posebnimi ohranitvenimi območji oziroma zaščitenimi morskimi območji. Zaradi takšnih ukrepov bi bilo morda treba sprejeti ukrepe v okviru skupne ribiške politike. Zato bi bilo države članice ustrezno pooblastiti, da za vode pod svojo suverenostjo ali jurisdikcijo sprejmejo ohranitvene ukrepe, ki so potrebni za izpolnitev obveznosti, ki jih imajo v skladu z navedenimi akti Unije, če takšni ukrepi ne posegajo v ribiške interese drugih držav članic. Kadar bi lahko takšni ukrepi posegali v ribiške interese drugih držav članic, bi bilo treba pooblastila za sprejemanje takšnih ukrepov podeliti Komisiji, poleg tega pa bi morale zadevne države članice sodelovati na regionalni ravni.

| (26) | Potrebni so ukrepi za zmanjšanje sedanjih visokih ravni neželenega ulova in za postopno odpravo zavržkov. Neželen ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Uvesti in postopno izvajati bi bilo treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova (v nadaljnjem besedilu: obveznost raztovarjanja) vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemskem morju poleg ulova vrst, za katere velja najmanjša velikost, med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali z ribiškimi plovili Unije, pravila, ki so ribiče doslej zavezovala k zavržkom, pa bi bilo treba razveljaviti. |
| --- | --- |

(26)

Potrebni so ukrepi za zmanjšanje sedanjih visokih ravni neželenega ulova in za postopno odpravo zavržkov. Neželen ulov in zavržki dejansko pomenijo veliko odpadkov, pri čemer negativno vplivajo na trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov in morskih ekosistemov ter finančno vzdržnost ribištva. Uvesti in postopno izvajati bi bilo treba obveznost iztovarjanja celotnega ulova (v nadaljnjem besedilu: obveznost raztovarjanja) vrst, za katere veljajo omejitve ulova, v Sredozemskem morju poleg ulova vrst, za katere velja najmanjša velikost, med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali z ribiškimi plovili Unije, pravila, ki so ribiče doslej zavezovala k zavržkom, pa bi bilo treba razveljaviti.

| (27) | Obveznost iztovarjanja bi bilo treba uvesti glede na posamezno ribištvo. Ribičem bi morali še naprej dovoljevati zavržke vrst, ki imajo po najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju visoko stopnjo preživetja, če se spustijo nazaj v morje. |
| --- | --- |

(27)

Obveznost iztovarjanja bi bilo treba uvesti glede na posamezno ribištvo. Ribičem bi morali še naprej dovoljevati zavržke vrst, ki imajo po najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju visoko stopnjo preživetja, če se spustijo nazaj v morje.

| (28) | Da bi obveznost iztovarjanja delovala in da bi se omilili učinki nihanja sestave letnega ulova, bi morale države članice imeti možnost, da do določenega odstotka prenesejo kvote med leti. |
| --- | --- |

(28)

Da bi obveznost iztovarjanja delovala in da bi se omilili učinki nihanja sestave letnega ulova, bi morale države članice imeti možnost, da do določenega odstotka prenesejo kvote med leti.

| (29) | Pri izvajanju obveznosti iztovarjanja si morajo države članice čim bolj prizadevati, da bi zmanjšale neželen ulov. V ta namen je treba prednost nameniti izboljšavam selektivnih ribolovnih tehnik, da se prepreči in čim bolj zmanjša neželen ulov. Pomembno je, da države članice razdelijo kvote med plovila v taki kombinaciji, ki čim bolj odraža pričakovano sestavo vrst v ribolovu. V primeru neskladja med razpoložljivimi kvotami in dejanskim ribolovnim vzorcem bi države članice lahko upoštevale prilagoditve z zamenjavo kvot z drugimi državami članicami, ki se lahko izvaja tudi redno. Države članice bi lahko razmislile tudi o tem, da bi lastnikom plovil olajšale združevanje posameznih kvot, na primer znotraj organizacij proizvajalcev ali skupin lastnikov plovil. Na koncu bi morale države članice pretehtati možnost, da se vrste prilova odštejejo od kvote ciljnih vrst, odvisno od statusa ohranjenosti vrst prilova. |
| --- | --- |

(29)

Pri izvajanju obveznosti iztovarjanja si morajo države članice čim bolj prizadevati, da bi zmanjšale neželen ulov. V ta namen je treba prednost nameniti izboljšavam selektivnih ribolovnih tehnik, da se prepreči in čim bolj zmanjša neželen ulov. Pomembno je, da države članice razdelijo kvote med plovila v taki kombinaciji, ki čim bolj odraža pričakovano sestavo vrst v ribolovu. V primeru neskladja med razpoložljivimi kvotami in dejanskim ribolovnim vzorcem bi države članice lahko upoštevale prilagoditve z zamenjavo kvot z drugimi državami članicami, ki se lahko izvaja tudi redno. Države članice bi lahko razmislile tudi o tem, da bi lastnikom plovil olajšale združevanje posameznih kvot, na primer znotraj organizacij proizvajalcev ali skupin lastnikov plovil. Na koncu bi morale države članice pretehtati možnost, da se vrste prilova odštejejo od kvote ciljnih vrst, odvisno od statusa ohranjenosti vrst prilova.

| (30) | Omejiti bi bilo treba namen iztovarjanja ulovljenih rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in izključiti prodajo teh rib za prehrano ljudi. |
| --- | --- |

(30)

Omejiti bi bilo treba namen iztovarjanja ulovljenih rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in izključiti prodajo teh rib za prehrano ljudi.

| (31) | Da bi upoštevali neželen ulov, ki ga ni mogoče preprečiti tudi z uporabo vseh ukrepov za njegovo zmanjšanje, bi bilo treba uvesti nekatere izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za ribištva, za katera velja obveznost iztovarjanja, zlasti z večletnimi načrti. |
| --- | --- |

(31)

Da bi upoštevali neželen ulov, ki ga ni mogoče preprečiti tudi z uporabo vseh ukrepov za njegovo zmanjšanje, bi bilo treba uvesti nekatere izjeme de minimis od obveznosti iztovarjanja za ribištva, za katera velja obveznost iztovarjanja, zlasti z večletnimi načrti.

| (32) | Kadar se uporablja obveznost iztovarjanja, vključno z obveznostjo dokumentiranja ulova, bi moralo ob upoštevanju znanstvenega mnenja ter ne da bi se ogrozili cilji največjega trajnostnega donosa in ne da bi se povečala ribolovna umrljivost, biti možno, da se povečajo povezane ribolovne možnosti, da bi se upoštevalo iztovarjanje rib, ki so bile prej zavržene. |
| --- | --- |

(32)

Kadar se uporablja obveznost iztovarjanja, vključno z obveznostjo dokumentiranja ulova, bi moralo ob upoštevanju znanstvenega mnenja ter ne da bi se ogrozili cilji največjega trajnostnega donosa in ne da bi se povečala ribolovna umrljivost, biti možno, da se povečajo povezane ribolovne možnosti, da bi se upoštevalo iztovarjanje rib, ki so bile prej zavržene.

| (33) | Dostop do ribištva bi moral temeljiti na preglednih in objektivnih merilih, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi. Države članice bi morale spodbujati odgovoren ribolov, tako da bi zagotavljale spodbude za tiste gospodarske subjekte, ki lovijo na okolju najmanj škodljiv način in ki družbi zagotavljajo največje koristi. |
| --- | --- |

(33)

Dostop do ribištva bi moral temeljiti na preglednih in objektivnih merilih, vključno z okoljskimi, socialnimi in ekonomskimi. Države članice bi morale spodbujati odgovoren ribolov, tako da bi zagotavljale spodbude za tiste gospodarske subjekte, ki lovijo na okolju najmanj škodljiv način in ki družbi zagotavljajo največje koristi.

| (34) | Za staleže, za katere ni bil pripravljen večletni načrt, bi bilo treba z določitvijo omejitev ulova ali ribolovnega napora zagotoviti ravni izkoriščanja, ki omogočajo največji trajnostni donos. Če na voljo ni dovolj podatkov, bi bilo treba ribištvo upravljati z uporabo približnih parametrov. |
| --- | --- |

(34)

Za staleže, za katere ni bil pripravljen večletni načrt, bi bilo treba z določitvijo omejitev ulova ali ribolovnega napora zagotoviti ravni izkoriščanja, ki omogočajo največji trajnostni donos. Če na voljo ni dovolj podatkov, bi bilo treba ribištvo upravljati z uporabo približnih parametrov.

| (35) | Glede na negotovo gospodarsko stanje ribiškega sektorja in odvisnost nekaterih obalnih skupnosti od ribolova je treba zagotoviti relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti z dodelitvijo ribolovnih možnosti državam članicam na podlagi napovedljivega deleža staležev za vsako državo članico. |
| --- | --- |

(35)

Glede na negotovo gospodarsko stanje ribiškega sektorja in odvisnost nekaterih obalnih skupnosti od ribolova je treba zagotoviti relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti z dodelitvijo ribolovnih možnosti državam članicam na podlagi napovedljivega deleža staležev za vsako državo članico.

| (36) | Ta relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti bi morala ob upoštevanju začasnega biološkega stanja staležev ščititi in v celoti upoštevati posebne potrebe regij, katerih lokalno prebivalstvo je še posebno odvisno od ribolova in z njim povezanih dejavnosti, kot je odločil Svet v svoji resoluciji z dne 3. novembra 1976 (14), in zlasti v Prilogi VII k resoluciji. |
| --- | --- |

(36)

Ta relativna stabilnost ribolovnih dejavnosti bi morala ob upoštevanju začasnega biološkega stanja staležev ščititi in v celoti upoštevati posebne potrebe regij, katerih lokalno prebivalstvo je še posebno odvisno od ribolova in z njim povezanih dejavnosti, kot je odločil Svet v svoji resoluciji z dne 3. novembra 1976 (14), in zlasti v Prilogi VII k resoluciji.

| (37) | Zato bi bilo treba koncept relativne stabilnosti razumeti v tem smislu. |
| --- | --- |

(37)

Zato bi bilo treba koncept relativne stabilnosti razumeti v tem smislu.

| (38) | Komisijo bilo treba pooblastiti za sprejetje začasnih ukrepov, če bi ribolovne dejavnosti resno ogrožale ohranjanje morskih bioloških virov ali morski ekosistem in bi se bilo treba na to grožnjo takoj odzvati. Te ukrepe bi bilo treba sprejeti v določenih rokih in bi morali veljati za določen čas. |
| --- | --- |

(38)

Komisijo bilo treba pooblastiti za sprejetje začasnih ukrepov, če bi ribolovne dejavnosti resno ogrožale ohranjanje morskih bioloških virov ali morski ekosistem in bi se bilo treba na to grožnjo takoj odzvati. Te ukrepe bi bilo treba sprejeti v določenih rokih in bi morali veljati za določen čas.

| (39) | Države članice bi morale z regionalnim sodelovanjem sprejeti skupna priporočila in druge instrumente za razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov ter ukrepov, ki vplivajo na ribolovne dejavnosti na območjih, zaščitenih v skladu z okoljsko zakonodajo. V okviru regionalnega sodelovanja bi morala Komisija ohranitvene ukrepe sprejemati le z izvedbenimi ali delegiranimi akti, kadar vse zadevne države članice v regiji dosežejo dogovor o skupnem priporočilu. Kadar skupnega priporočila ni, bi morala Komisija predložiti predlog za ustrezne ukrepe, na podlagi Pogodbe. |
| --- | --- |

(39)

Države članice bi morale z regionalnim sodelovanjem sprejeti skupna priporočila in druge instrumente za razvoj in izvajanje ohranitvenih ukrepov ter ukrepov, ki vplivajo na ribolovne dejavnosti na območjih, zaščitenih v skladu z okoljsko zakonodajo. V okviru regionalnega sodelovanja bi morala Komisija ohranitvene ukrepe sprejemati le z izvedbenimi ali delegiranimi akti, kadar vse zadevne države članice v regiji dosežejo dogovor o skupnem priporočilu. Kadar skupnega priporočila ni, bi morala Komisija predložiti predlog za ustrezne ukrepe, na podlagi Pogodbe.

| (40) | Države članice bi bilo treba pooblastiti, da sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja za staleže v vodah Unije, ki se uporabljajo izključno za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo. |
| --- | --- |

(40)

Države članice bi bilo treba pooblastiti, da sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja za staleže v vodah Unije, ki se uporabljajo izključno za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo.

| (41) | Države članice bi bilo treba pooblastiti, da v svojih conah 12 navtičnih milj sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja, ki se uporabljajo za vsa ribiška plovila Unije, pod pogojem, da so ti sprejeti ukrepi, kadar se uporabljajo za ribiška plovila Unije iz drugih držav članic, nediskriminatorni, da je bilo opravljeno posvetovanje z drugimi zadevnimi državami članicami ter da Unija ni sprejela ukrepov, ki izrecno zadevajo ohranjanje in upravljanje znotraj zadevne cone 12 navtičnih milj. |
| --- | --- |

(41)

Države članice bi bilo treba pooblastiti, da v svojih conah 12 navtičnih milj sprejmejo ohranitvene ukrepe in ukrepe upravljanja, ki se uporabljajo za vsa ribiška plovila Unije, pod pogojem, da so ti sprejeti ukrepi, kadar se uporabljajo za ribiška plovila Unije iz drugih držav članic, nediskriminatorni, da je bilo opravljeno posvetovanje z drugimi zadevnimi državami članicami ter da Unija ni sprejela ukrepov, ki izrecno zadevajo ohranjanje in upravljanje znotraj zadevne cone 12 navtičnih milj.

| (42) | Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da uvedejo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij. |
| --- | --- |

(42)

Državam članicam bi moralo biti omogočeno, da uvedejo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij.

| (43) | Države članice bi morale sprejeti posebne ukrepe za prilagoditev števila ribiških plovil Unije razpoložljivim virom, in sicer na podlagi svojih ocen o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo svoje flote in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Ocene bi morale biti pripravljene v skladu s smernicami Komisije in predstavljene v letnem, ki se posreduje Komisiji. Ta letna poročila bi morala biti objavljena. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da izbere ukrepe in instrumente, ki jih želi sprejeti za zmanjševanje presežne ribolovne zmogljivosti. |
| --- | --- |

(43)

Države članice bi morale sprejeti posebne ukrepe za prilagoditev števila ribiških plovil Unije razpoložljivim virom, in sicer na podlagi svojih ocen o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo svoje flote in razpoložljivimi ribolovnimi možnostmi. Ocene bi morale biti pripravljene v skladu s smernicami Komisije in predstavljene v letnem, ki se posreduje Komisiji. Ta letna poročila bi morala biti objavljena. Vsaka država članica bi morala imeti možnost, da izbere ukrepe in instrumente, ki jih želi sprejeti za zmanjševanje presežne ribolovne zmogljivosti.

| (44) | Poleg tega bi bilo treba zaradi upravljanja in prilagoditve ribolovne zmogljivosti ohraniti obvezne zgornje meje za največjo zmogljivost flote in nacionalne sisteme vstopa/izstopa v zvezi s finančnimi sredstvi za umik plovil iz obratovanja. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega bi bilo treba zaradi upravljanja in prilagoditve ribolovne zmogljivosti ohraniti obvezne zgornje meje za največjo zmogljivost flote in nacionalne sisteme vstopa/izstopa v zvezi s finančnimi sredstvi za umik plovil iz obratovanja.

| (45) | Države članice bi morale evidentirati minimalne informacije o značilnostih in dejavnostih ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo. Te evidence bi morale biti Komisiji na voljo za namene spremljanja velikosti flot držav članic. |
| --- | --- |

(45)

Države članice bi morale evidentirati minimalne informacije o značilnostih in dejavnostih ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo. Te evidence bi morale biti Komisiji na voljo za namene spremljanja velikosti flot držav članic.

| (46) | Za upravljanje ribištva na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja so potrebni usklajeni, zanesljivi in točni sklopi podatkov. Zato bi morale države članice zbirati podatke o flotah in njihovih ribolovnih dejavnostih, zlasti biološke podatke o ulovu, vključno z zavržki, ter informacije iz raziskav o staležih rib in morebitnih okoljskih vplivih ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Države članice bi morale upravljati zbrane podatke ter jih dati na voljo končnim uporabnikom in drugim zainteresiranim stranem. Države članice bi morale sodelovati med seboj in s Komisijo, da se uskladijo dejavnosti zbiranja podatkov. Kar zadeva zbiranje podatkov, bi morale države članice po potrebi sodelovati tudi s tretjimi državami. Države članice bi morale Komisiji predložiti letno poročilo o svojih dejavnostih zbiranja podatkov, ki se objavi. |
| --- | --- |

(46)

Za upravljanje ribištva na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja so potrebni usklajeni, zanesljivi in točni sklopi podatkov. Zato bi morale države članice zbirati podatke o flotah in njihovih ribolovnih dejavnostih, zlasti biološke podatke o ulovu, vključno z zavržki, ter informacije iz raziskav o staležih rib in morebitnih okoljskih vplivih ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem. Države članice bi morale upravljati zbrane podatke ter jih dati na voljo končnim uporabnikom in drugim zainteresiranim stranem. Države članice bi morale sodelovati med seboj in s Komisijo, da se uskladijo dejavnosti zbiranja podatkov. Kar zadeva zbiranje podatkov, bi morale države članice po potrebi sodelovati tudi s tretjimi državami. Države članice bi morale Komisiji predložiti letno poročilo o svojih dejavnostih zbiranja podatkov, ki se objavi.

| (47) | Zbiranje podatkov bi moralo vključevati podatke, ki olajšujejo ekonomsko oceno podjetij, dejavnih v ribiškem sektorju, ribogojstvu ter predelavi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ter oceno zaposlitvenih trendov v teh sektorjih. |
| --- | --- |

(47)

Zbiranje podatkov bi moralo vključevati podatke, ki olajšujejo ekonomsko oceno podjetij, dejavnih v ribiškem sektorju, ribogojstvu ter predelavi ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ter oceno zaposlitvenih trendov v teh sektorjih.

| (48) | Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), ustanovljen s Sklepom Komisije 93/619/ES (15), je lahko zaprošen za mnenje o zadevah, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, da se zagotovi potrebna pomoč visoko usposobljenega znanstvenega osebja, zlasti na bioloških, gospodarskih, okoljskih, socialnih in tehničnih področjih. |
| --- | --- |

(48)

Znanstveni, tehnični in gospodarski odbor za ribištvo (STECF), ustanovljen s Sklepom Komisije 93/619/ES (15), je lahko zaprošen za mnenje o zadevah, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje morskih bioloških virov, da se zagotovi potrebna pomoč visoko usposobljenega znanstvenega osebja, zlasti na bioloških, gospodarskih, okoljskih, socialnih in tehničnih področjih.

| (49) | Raziskave na področju ribolova, usmerjene v politiko, bi bilo treba podpreti s programi zbiranja znanstvenih podatkov o ribištvu ter programi raziskav in inovacij, sprejetimi na nacionalni ravni in izvedenimi skladno z drugimi državami članicami ter v okvirih Unije za raziskave in inovacije. Spodbujati pa bi bilo treba tudi boljše sodelovanje med industrijo in znanostjo. |
| --- | --- |

(49)

Raziskave na področju ribolova, usmerjene v politiko, bi bilo treba podpreti s programi zbiranja znanstvenih podatkov o ribištvu ter programi raziskav in inovacij, sprejetimi na nacionalni ravni in izvedenimi skladno z drugimi državami članicami ter v okvirih Unije za raziskave in inovacije. Spodbujati pa bi bilo treba tudi boljše sodelovanje med industrijo in znanostjo.

| (50) | Unija bi morala na mednarodni ravni spodbujati cilje skupne ribiške politike, da bi ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljile na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije, hkrati pa si prizadevati za enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije in gospodarske subjekte iz tretjih držav. Zato bi morala Unija prevzeti vodilno vlogo pri izboljševanju uspešnosti regionalnih in mednarodnih organizacij, da bi lahko bolje ohranjale in upravljale žive morske vire v okviru svoje pristojnosti, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Unija bi morala sodelovati s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, da bi se izboljšalo izpolnjevanje mednarodnih ukrepov, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Stališče Unije bi moralo temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju. |
| --- | --- |

(50)

Unija bi morala na mednarodni ravni spodbujati cilje skupne ribiške politike, da bi ribolovne dejavnosti Unije zunaj njenih voda temeljile na istih načelih in standardih, kot se uporabljajo v pravu Unije, hkrati pa si prizadevati za enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije in gospodarske subjekte iz tretjih držav. Zato bi morala Unija prevzeti vodilno vlogo pri izboljševanju uspešnosti regionalnih in mednarodnih organizacij, da bi lahko bolje ohranjale in upravljale žive morske vire v okviru svoje pristojnosti, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Unija bi morala sodelovati s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami, da bi se izboljšalo izpolnjevanje mednarodnih ukrepov, vključno z bojem proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. Stališče Unije bi moralo temeljiti na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju.

| (51) | Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami bi morali zagotoviti, da ribolovne dejavnosti Unije v vodah tretjih držav temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju in izmenjavi ustreznih informacij, s čimer bi se zagotovilo trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov, preglednost pri določanju presežkov in posledično upravljanje virov, ki je skladno s cilji skupne ribiške politike. Ti sporazumi, ki določajo finančni prispevek Unije v zameno za dostop do virov, ki je skladen z interesi flote Unije, naj bi pripomogli k vzpostavitvi visokokakovostnega okvira upravljanja ter s tem zlasti učinkovitih ukrepov za zbiranje podatkov, spremljanje, kontrolo in nadzor. |
| --- | --- |

(51)

Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami bi morali zagotoviti, da ribolovne dejavnosti Unije v vodah tretjih držav temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju in izmenjavi ustreznih informacij, s čimer bi se zagotovilo trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov, preglednost pri določanju presežkov in posledično upravljanje virov, ki je skladno s cilji skupne ribiške politike. Ti sporazumi, ki določajo finančni prispevek Unije v zameno za dostop do virov, ki je skladen z interesi flote Unije, naj bi pripomogli k vzpostavitvi visokokakovostnega okvira upravljanja ter s tem zlasti učinkovitih ukrepov za zbiranje podatkov, spremljanje, kontrolo in nadzor.

| (52) | Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih pomembnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načela pravne države bi moralo biti bistven element sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki bi morali vsebovati posebno klavzulo o človekovih pravicah. Vključitev klavzule o človekovih pravicah v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu bi morala biti popolnoma skladna s splošnimi cilji razvojne politike Unije. |
| --- | --- |

(52)

Spoštovanje demokratičnih načel in človekovih pravic, kot so določene v Splošni deklaraciji o človekovih pravicah in drugih pomembnih mednarodnih instrumentih o človekovih pravicah, ter načela pravne države bi moralo biti bistven element sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, ki bi morali vsebovati posebno klavzulo o človekovih pravicah. Vključitev klavzule o človekovih pravicah v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu bi morala biti popolnoma skladna s splošnimi cilji razvojne politike Unije.

| (53) | Ribogojstvo bi moralo po vsej Uniji prispevati k ohranjevanju potenciala proizvodnje hrane na trajnostni osnovi, da bi bila tako dolgoročno zagotovljena zanesljiva preskrba s hrano, vključno z dobavo hrane, kakor tudi rast in delovna mesta za državljane Unije ter da bi lahko zadostili vse večjemu svetovnemu povpraševanju po morski hrani. |
| --- | --- |

(53)

Ribogojstvo bi moralo po vsej Uniji prispevati k ohranjevanju potenciala proizvodnje hrane na trajnostni osnovi, da bi bila tako dolgoročno zagotovljena zanesljiva preskrba s hrano, vključno z dobavo hrane, kakor tudi rast in delovna mesta za državljane Unije ter da bi lahko zadostili vse večjemu svetovnemu povpraševanju po morski hrani.

| (54) | V strategiji Komisije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva, sprejeti leta 2009, ki jo je podprl in potrdil Svet ter podprl Evropski parlament, je bila izražena potreba po tem, da se ustvarijo in spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za ribogojstvo, ki so osnova za njegov trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(54)

V strategiji Komisije za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva, sprejeti leta 2009, ki jo je podprl in potrdil Svet ter podprl Evropski parlament, je bila izražena potreba po tem, da se ustvarijo in spodbujajo enaki konkurenčni pogoji za ribogojstvo, ki so osnova za njegov trajnostni razvoj.

| (55) | Na dejavnosti ribogojstva v Uniji vplivajo razmere, ki se med državami članicami razlikujejo, tudi kar zadeva dovoljenja za gospodarske subjekte. Zato bi bilo treba oblikovati strateške smernice Unije za nacionalne strateške načrte, da bi izboljšali konkurenčnost sektorja ribogojstva ter obenem podprli njegov razvoj in inovacije, spodbudili gospodarsko dejavnost in razvejenost ter izboljšali kakovost življenja na obalnih in celinskih območjih. Prav tako bi bilo treba med državami članicami vzpostaviti mehanizme za izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami na podlagi odprte metode koordinacije nacionalnih ukrepov v zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora Unije ter poenostavitvijo postopkov izdaje dovoljenj. |
| --- | --- |

(55)

Na dejavnosti ribogojstva v Uniji vplivajo razmere, ki se med državami članicami razlikujejo, tudi kar zadeva dovoljenja za gospodarske subjekte. Zato bi bilo treba oblikovati strateške smernice Unije za nacionalne strateške načrte, da bi izboljšali konkurenčnost sektorja ribogojstva ter obenem podprli njegov razvoj in inovacije, spodbudili gospodarsko dejavnost in razvejenost ter izboljšali kakovost življenja na obalnih in celinskih območjih. Prav tako bi bilo treba med državami članicami vzpostaviti mehanizme za izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami na podlagi odprte metode koordinacije nacionalnih ukrepov v zvezi z varnostjo poslovanja, dostopom do voda in prostora Unije ter poenostavitvijo postopkov izdaje dovoljenj.

| (56) | Zaradi posebnega značaja ribogojstva je potreben svetovalni svet za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o elementih politik Unije, ki bi lahko vplivali na ribogojstvo. |
| --- | --- |

(56)

Zaradi posebnega značaja ribogojstva je potreben svetovalni svet za posvetovanje z zainteresiranimi stranmi o elementih politik Unije, ki bi lahko vplivali na ribogojstvo.

| (57) | Okrepiti je treba konkurenčnost sektorja ribištva in ribogojstva Unije in ga poenostaviti v podporo boljšemu upravljanju proizvodnje in tržnih dejavnosti.. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo, potrošnikom bi morala omogočiti bolj ozaveščeno odločanje, podpirati bi morala odgovorno potrošnjo ter izboljšati gospodarsko znanje in razumevanje trgov Unije v celotni dobavni verigi. |
| --- | --- |

(57)

Okrepiti je treba konkurenčnost sektorja ribištva in ribogojstva Unije in ga poenostaviti v podporo boljšemu upravljanju proizvodnje in tržnih dejavnosti.. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva bi morala zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo, potrošnikom bi morala omogočiti bolj ozaveščeno odločanje, podpirati bi morala odgovorno potrošnjo ter izboljšati gospodarsko znanje in razumevanje trgov Unije v celotni dobavni verigi.

| (58) | Skupna ureditev trgov bi se morala izvajati ob spoštovanju mednarodnih zavez Unije, zlasti določb Svetovne trgovinske organizacije. |
| --- | --- |

(58)

Skupna ureditev trgov bi se morala izvajati ob spoštovanju mednarodnih zavez Unije, zlasti določb Svetovne trgovinske organizacije.

| (59) | Da bi zagotovili skladnost s predpisi skupne ribiške politike, bi bilo treba vzpostaviti učinkovit sistem nadzora, inšpekcije in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim. |
| --- | --- |

(59)

Da bi zagotovili skladnost s predpisi skupne ribiške politike, bi bilo treba vzpostaviti učinkovit sistem nadzora, inšpekcije in izvrševanja, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim.

| (60) | V okviru sistema Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje bi bilo treba spodbujati uporabo sodobnih in učinkovitih tehnologij. Države članice in Komisija bi morale imeti možnost izvajanja pilotnih projektov o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov. |
| --- | --- |

(60)

V okviru sistema Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje bi bilo treba spodbujati uporabo sodobnih in učinkovitih tehnologij. Države članice in Komisija bi morale imeti možnost izvajanja pilotnih projektov o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov.

| (61) | Da bi zagotovili primerljivost pogojev uporabe predpisov o nadzoru in izvrševanju v različnih državah članicah, bi bilo treba slednje spodbujati, naj pri določanju učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni medsebojno sodelujejo. |
| --- | --- |

(61)

Da bi zagotovili primerljivost pogojev uporabe predpisov o nadzoru in izvrševanju v različnih državah članicah, bi bilo treba slednje spodbujati, naj pri določanju učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kazni medsebojno sodelujejo.

| (62) | Da bi se zagotovila vključitev gospodarskih subjektov v sistem Unije za zbiranje podatkov in sistem Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje, bi morale države članice imeti možnost, da od svojih gospodarskih subjektov zahtevajo, naj sorazmerno prispevajo k zadevnim operativnim stroškom. |
| --- | --- |

(62)

Da bi se zagotovila vključitev gospodarskih subjektov v sistem Unije za zbiranje podatkov in sistem Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje, bi morale države članice imeti možnost, da od svojih gospodarskih subjektov zahtevajo, naj sorazmerno prispevajo k zadevnim operativnim stroškom.

| (63) | Države članice zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega sektorja in njegovem upravljanju, ter omejenih finančnih virov same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev skupne ribiške politike. Zato bi bilo treba za doseganje teh ciljev odobriti večletno finančno pomoč Unije, ki je namenjena zlasti prednostnim nalogam skupne ribiške politike in prilagojena posebnostim ribiškega sektorja v posameznih državah članicah. |
| --- | --- |

(63)

Države članice zaradi težav, s katerimi se srečujejo pri razvoju ribiškega sektorja in njegovem upravljanju, ter omejenih finančnih virov same ne morejo zadovoljivo doseči ciljev skupne ribiške politike. Zato bi bilo treba za doseganje teh ciljev odobriti večletno finančno pomoč Unije, ki je namenjena zlasti prednostnim nalogam skupne ribiške politike in prilagojena posebnostim ribiškega sektorja v posameznih državah članicah.

| (64) | Finančna pomoč Unije bi morala biti pogojena s tem, da države članice in gospodarski subjekti, vključno z lastniki plovil, spoštujejo pravila skupne ribiške politike. V skladu s posebnimi predpisi, ki jih je treba sprejeti, bi bilo treba finančno pomoč Unije prekiniti, začasno ustavitvi ali popraviti, če država članica ne izpolnjuje določene obveznosti skupne ribiške politike, ali v primeru hujše kršitve teh pravil s strani gospodarskega subjekta. |
| --- | --- |

(64)

Finančna pomoč Unije bi morala biti pogojena s tem, da države članice in gospodarski subjekti, vključno z lastniki plovil, spoštujejo pravila skupne ribiške politike. V skladu s posebnimi predpisi, ki jih je treba sprejeti, bi bilo treba finančno pomoč Unije prekiniti, začasno ustavitvi ali popraviti, če država članica ne izpolnjuje določene obveznosti skupne ribiške politike, ali v primeru hujše kršitve teh pravil s strani gospodarskega subjekta.

| (65) | Za doseganje ciljev skupne ribiške politike je nujen dialog z zainteresiranimi stranmi. Ob upoštevanju različnih pogojev v vodah Unije in povečane regionalizacije skupne ribiške politike bi morali svetovalni sveti omogočiti, da skupna ribiška politika uporabi znanje in izkušnje vseh zainteresiranih strani. |
| --- | --- |

(65)

Za doseganje ciljev skupne ribiške politike je nujen dialog z zainteresiranimi stranmi. Ob upoštevanju različnih pogojev v vodah Unije in povečane regionalizacije skupne ribiške politike bi morali svetovalni sveti omogočiti, da skupna ribiška politika uporabi znanje in izkušnje vseh zainteresiranih strani.

| (66) | Zaradi posebnosti najbolj oddaljenih regij, ribogojstva, trgov in Črnega morja je primerno, da se za vsako zadevno področje ustanovi nov svetovalni svet. |
| --- | --- |

(66)

Zaradi posebnosti najbolj oddaljenih regij, ribogojstva, trgov in Črnega morja je primerno, da se za vsako zadevno področje ustanovi nov svetovalni svet.

| (67) | Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem ohranitvenih ukrepov, ki spremljajo določene okoljske obveznosti držav članic, prilagoditvijo obveznosti iztovarjanja, da bi izpolnili mednarodne obveznosti Unije, razširitvijo obveznosti iztovarjanja na druge vrste z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem posebnih načrtov za zavržke z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem izjem de minimis za obveznost iztovarjanja, če ni bil sprejet noben drug izvedbeni ukrep glede te obveznosti, in podrobnostmi delovanja svetovalnih svetov. |
| --- | --- |

(67)

Na Komisijo bi bilo treba prenesti pooblastilo, da sprejme akte v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem ohranitvenih ukrepov, ki spremljajo določene okoljske obveznosti držav članic, prilagoditvijo obveznosti iztovarjanja, da bi izpolnili mednarodne obveznosti Unije, razširitvijo obveznosti iztovarjanja na druge vrste z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem posebnih načrtov za zavržke z uporabo procesa regionalizacije, sprejetjem izjem de minimis za obveznost iztovarjanja, če ni bil sprejet noben drug izvedbeni ukrep glede te obveznosti, in podrobnostmi delovanja svetovalnih svetov.

| (68) | Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. |
| --- | --- |

(68)

Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov.

| (69) | Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. |
| --- | --- |

(69)

Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način.

| (70) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe v zvezi z začasnimi ukrepi za zmanjšanje resne grožnje ohranjanju morskih bioloških virov, sistemom vstopa/izstopa pri upravljanju flote ter beleženjem, obliko in pošiljanjem podatkov za register ribiške flote Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16). |
| --- | --- |

(70)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe v zvezi z začasnimi ukrepi za zmanjšanje resne grožnje ohranjanju morskih bioloških virov, sistemom vstopa/izstopa pri upravljanju flote ter beleženjem, obliko in pošiljanjem podatkov za register ribiške flote Unije bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (16).

| (71) | V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje njenih ciljev. |
| --- | --- |

(71)

V skladu z načelom sorazmernosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje njenih ciljev.

| (72) | Sklep Sveta 2004/585/ES (17) bi bilo treba razveljaviti od začetka veljavnosti ustreznih pravil v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(72)

Sklep Sveta 2004/585/ES (17) bi bilo treba razveljaviti od začetka veljavnosti ustreznih pravil v skladu s to uredbo.

| (73) | Zaradi števila in pomembnosti sprememb, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2371/2002 razveljaviti – |
| --- | --- |

(73)

Zaradi števila in pomembnosti sprememb, ki jih je treba izvesti, bi bilo treba Uredbo (ES) št. 2371/2002 razveljaviti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

DEL I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Področje uporabe

1.   Skupna ribiška politika zajema:

| (a) | ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištev in flot, ki izkoriščajo te vire; |
| --- | --- |

(a)

ohranjanje morskih bioloških virov in upravljanje ribištev in flot, ki izkoriščajo te vire;

| (b) | kar zadeva tržne in finančne ukrepe za podporo izvajanju skupne ribiške politike, sladkovodne biološke vire, ribogojstvo ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(b)

kar zadeva tržne in finančne ukrepe za podporo izvajanju skupne ribiške politike, sladkovodne biološke vire, ribogojstvo ter predelavo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

2.   Skupna ribiška politika zajema dejavnosti iz odstavka 1, kadar:

| (a) | se izvajajo na ozemlju držav članic, za katere se uporablja Pogodba; |
| --- | --- |

(a)

se izvajajo na ozemlju držav članic, za katere se uporablja Pogodba;

| (b) | se izvajajo v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih; |
| --- | --- |

(b)

se izvajajo v vodah Unije, tudi kadar jih izvajajo ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo tretjih držav in so registrirana v njih;

| (c) | jih izvajajo ribiška plovila Unije zunaj voda Unije ali |
| --- | --- |

(c)

jih izvajajo ribiška plovila Unije zunaj voda Unije ali

| (d) | jih izvajajo državljani držav članic brez poseganja v primarno odgovornost države zastave. |
| --- | --- |

(d)

jih izvajajo državljani držav članic brez poseganja v primarno odgovornost države zastave.

Člen 2

Cilji

1.   Skupna ribiška politika zagotavlja, da so ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva okoljsko dolgoročno trajnostne in upravljane na način, ki je skladen s cilji doseganja gospodarskih in socialnih koristi ter koristi zaposlovanja ter prispevanja k zanesljivi preskrbi s hrano.

2.   Skupna ribiška politika uporablja previdnostni pristop k upravljanju ribištva; njen cilj je zagotoviti, da se izkoriščanje živih morskih bioloških virov izvaja na način, ki dovoljuje obnavljanje in ohranjanje populacij lovljenih vrst nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos.

Da bi dosegli cilj postopne obnovitve in ohranjanja populacij staležev rib nad ravnmi biomase, ki omogočajo največji trajnostni donos, se stopnja izkoriščanja največjega trajnostnega donosa doseže do leta 2015, kjer je to mogoče, za vse staleže pa postopoma, vendar najpozneje do leta 2020.

3.   Skupna ribiška politika izvaja ekosistemski pristop k upravljanju ribištva, s čimer se zagotavlja, da se čim bolj zmanjšajo negativni vplivi ribolovnih dejavnosti na morski ekosistem, in skuša zagotoviti, da dejavnosti ribogojstva in ribolovne dejavnosti ne poslabšujejo morskega okolja.

4.   Skupna ribiška politika prispeva k zbiranju znanstvenih podatkov.

5.   Skupna ribiška politika zlasti:

| (a) | postopno odpravlja zavržke za vsak primer posebej in ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, pri čemer preprečuje in čim bolj zmanjšuje neželen ulov in postopno zagotavlja iztovarjanje ulova; |
| --- | --- |

(a)

postopno odpravlja zavržke za vsak primer posebej in ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, pri čemer preprečuje in čim bolj zmanjšuje neželen ulov in postopno zagotavlja iztovarjanje ulova;

| (b) | po potrebi zagotavlja najboljšo uporabo neželenega ulova, ne da bi pri tem ustvarila trg za tak ulov, ki je pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja; |
| --- | --- |

(b)

po potrebi zagotavlja najboljšo uporabo neželenega ulova, ne da bi pri tem ustvarila trg za tak ulov, ki je pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja;

| (c) | zagotavlja pogoje za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja pogoje za gospodarsko donosen in konkurenčen sektor ribolova in predelave rib ter z ribolovom povezane dejavnosti na kopnem;

| (d) | zagotavlja ukrepe, s katerimi se ribolovna zmogljivost flot prilagodi ravnem ribolovnih možnosti, skladnih z odstavkom 2, da se zagotovi gospodarska donosnost flot brez prekomernega izkoriščanja morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja ukrepe, s katerimi se ribolovna zmogljivost flot prilagodi ravnem ribolovnih možnosti, skladnih z odstavkom 2, da se zagotovi gospodarska donosnost flot brez prekomernega izkoriščanja morskih bioloških virov;

| (e) | spodbuja razvoj dejavnosti trajnostnega ribogojstva v Uniji ter tako prispeva k preskrbi s hrano, varnosti in zaposlovanju; |
| --- | --- |

(e)

spodbuja razvoj dejavnosti trajnostnega ribogojstva v Uniji ter tako prispeva k preskrbi s hrano, varnosti in zaposlovanju;

| (f) | prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer upošteva obalno ribištvo in socio-ekonomske vidike; |
| --- | --- |

(f)

prispeva k primernemu življenjskemu standardu tistih, ki so odvisni od ribolovnih dejavnosti, pri čemer upošteva obalno ribištvo in socio-ekonomske vidike;

| (g) | prispeva k učinkovitemu in preglednemu notranjemu trgu za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ter k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji; |
| --- | --- |

(g)

prispeva k učinkovitemu in preglednemu notranjemu trgu za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ter k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki se tržijo v Uniji;

| (h) | upošteva interese tako potrošnikov kot proizvajalcev; |
| --- | --- |

(h)

upošteva interese tako potrošnikov kot proizvajalcev;

| (i) | spodbuja dejavnosti priobalnega ribolova, pri čemer upošteva socio-ekonomske vidike; |
| --- | --- |

(i)

spodbuja dejavnosti priobalnega ribolova, pri čemer upošteva socio-ekonomske vidike;

| (j) | je skladna z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem doseganja dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določen v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, in z drugimi politikami Unije. |
| --- | --- |

(j)

je skladna z okoljsko zakonodajo Unije, zlasti s ciljem doseganja dobrega okoljskega stanja do leta 2020, kot je določen v členu 1(1) Direktive 2008/56/ES, in z drugimi politikami Unije.

Člen 3

Načela dobrega upravljanja

Skupna ribiška politika se vodi v skladu z naslednjimi načeli dobrega upravljanja:

| (a) | jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

(a)

jasna opredelitev odgovornosti na ravni Unije ter na regionalni, nacionalni in lokalni ravni;

| (b) | upoštevanje regionalnih posebnosti na podlagi regionaliziranega pristopa; |
| --- | --- |

(b)

upoštevanje regionalnih posebnosti na podlagi regionaliziranega pristopa;

| (c) | vzpostavitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem; |
| --- | --- |

(c)

vzpostavitev ukrepov v skladu z najboljšim razpoložljivim znanstvenim mnenjem;

| (d) | dolgoročna perspektiva; |
| --- | --- |

(d)

dolgoročna perspektiva;

| (e) | upravna stroškovna učinkovitost; |
| --- | --- |

(e)

upravna stroškovna učinkovitost;

| (f) | ustrezna vključenost zainteresiranih strani, zlasti svetovalnih svetov, v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja; |
| --- | --- |

(f)

ustrezna vključenost zainteresiranih strani, zlasti svetovalnih svetov, v vseh fazah ukrepov, tj. od njihove zasnove do izvajanja;

| (g) | primarna odgovornost države zastave; |
| --- | --- |

(g)

primarna odgovornost države zastave;

| (h) | skladnost z drugimi politikami Unije; |
| --- | --- |

(h)

skladnost z drugimi politikami Unije;

| (i) | po potrebi uporaba ocen učinka; |
| --- | --- |

(i)

po potrebi uporaba ocen učinka;

| (j) | usklajenost notranje in zunanje razsežnosti skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(j)

usklajenost notranje in zunanje razsežnosti skupne ribiške politike;

| (k) | pregledno ravnaje s podatki v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, ob ustreznem upoštevanju zasebnosti, varstva osebnih podatkov in pravil o zaupnosti; dajanje podatkov na voljo ustreznim znanstvenim organom, drugim organom z raziskovalnim ali upravljalnim interesom in drugim določenim končnim uporabnikom. |
| --- | --- |

(k)

pregledno ravnaje s podatki v skladu z veljavnimi pravnimi zahtevami, ob ustreznem upoštevanju zasebnosti, varstva osebnih podatkov in pravil o zaupnosti; dajanje podatkov na voljo ustreznim znanstvenim organom, drugim organom z raziskovalnim ali upravljalnim interesom in drugim določenim končnim uporabnikom.

Člen 4

Opredelitev pojmov

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (1) | „vode Unije“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi; |
| --- | --- |

(1)

„vode Unije“ pomeni vode pod suverenostjo ali jurisdikcijo držav članic, razen voda, ki so sosednje ozemljem iz Priloge II k Pogodbi;

| (2) | „morski biološki viri“ pomeni razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami med njihovim življenjem v morju; |
| --- | --- |

(2)

„morski biološki viri“ pomeni razpoložljive in dostopne žive morske vodne vrste, vključno z anadromnimi in katadromnimi vrstami med njihovim življenjem v morju;

| (3) | „sladkovodni biološki viri“ pomeni razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste; |
| --- | --- |

(3)

„sladkovodni biološki viri“ pomeni razpoložljive in dostopne žive sladkovodne vrste;

| (4) | „ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov, ali past za modroplavutega tuna; |
| --- | --- |

(4)

„ribiško plovilo“ pomeni katero koli plovilo, ki je opremljeno za gospodarsko izkoriščanje morskih bioloških virov, ali past za modroplavutega tuna;

| (5) | „ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji; |
| --- | --- |

(5)

„ribiško plovilo Unije“ pomeni ribiško plovilo, ki pluje pod zastavo države članice in je registrirano v Uniji;

| (6) | „vstop v ribiško floto“ pomeni registracijo ribiškega plovila v registru ribiških plovil države članice; |
| --- | --- |

(6)

„vstop v ribiško floto“ pomeni registracijo ribiškega plovila v registru ribiških plovil države članice;

| (7) | „največji trajnostni donos“ pomeni največji donos v teoretičnem ravnovesju, ki se lahko v povprečju stalno ulovi v staležu v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, ne da bi bistveno vplivali na proces razmnoževanja; |
| --- | --- |

(7)

„največji trajnostni donos“ pomeni največji donos v teoretičnem ravnovesju, ki se lahko v povprečju stalno ulovi v staležu v obstoječih povprečnih okoljskih razmerah, ne da bi bistveno vplivali na proces razmnoževanja;

| (8) | „previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ iz člena 6 Sporazuma Združenih narodov o staležih rib pomeni pristop, v skladu s katerim pomanjkanje ustreznih znanstvenih informacij ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja; |
| --- | --- |

(8)

„previdnostni pristop k upravljanju ribištva“ iz člena 6 Sporazuma Združenih narodov o staležih rib pomeni pristop, v skladu s katerim pomanjkanje ustreznih znanstvenih informacij ne sme upravičiti odložitve ali nesprejetja ukrepov upravljanja za ohranitev ciljnih vrst, z njimi povezanih ali od njih odvisnih vrst in neciljnih vrst ter njihovega okolja;

| (9) | „ekosistemski pristop k upravljanju ribištva“ pomeni celosten pristop k upravljanju ribištva, ki je znotraj ekološko smiselnih meja in katerega namen je upravljati uporabo naravnih virov, ob upoštevanju ribolova in drugih človekovih dejavnosti, in hkrati ohranjati tako biološko bogastvo kot biološke procese, potrebne za zaščito sestave, strukture in delovanja habitatov zadevnega ekosistema, pri tem pa upoštevati znane in neznane biotske, nebiotske in človeške dejavnike v ekosistemih; |
| --- | --- |

(9)

„ekosistemski pristop k upravljanju ribištva“ pomeni celosten pristop k upravljanju ribištva, ki je znotraj ekološko smiselnih meja in katerega namen je upravljati uporabo naravnih virov, ob upoštevanju ribolova in drugih človekovih dejavnosti, in hkrati ohranjati tako biološko bogastvo kot biološke procese, potrebne za zaščito sestave, strukture in delovanja habitatov zadevnega ekosistema, pri tem pa upoštevati znane in neznane biotske, nebiotske in človeške dejavnike v ekosistemih;

| (10) | „zavržki“ pomeni ulov, ki se vrne v morje; |
| --- | --- |

(10)

„zavržki“ pomeni ulov, ki se vrne v morje;

| (11) | „ribolov z majhnim vplivom“ pomeni uporabo selektivnih ribolovnih tehnik, ki imajo majhen negativen vpliv na morski ekosistem ali imajo lahko nizke emisije goriva ali oboje; |
| --- | --- |

(11)

„ribolov z majhnim vplivom“ pomeni uporabo selektivnih ribolovnih tehnik, ki imajo majhen negativen vpliv na morski ekosistem ali imajo lahko nizke emisije goriva ali oboje;

| (12) | „selektivni ribolov“ pomeni ribolov z ribolovnimi metodami ali orodji, ki so med ribolovom ciljno usmerjena in ulovijo le organizme določene vrste in velikosti, neciljnim organizmom pa se lahko izogne ali se jih izpusti nepoškodovane; |
| --- | --- |

(12)

„selektivni ribolov“ pomeni ribolov z ribolovnimi metodami ali orodji, ki so med ribolovom ciljno usmerjena in ulovijo le organizme določene vrste in velikosti, neciljnim organizmom pa se lahko izogne ali se jih izpusti nepoškodovane;

| (13) | „raven ribolovne umrljivosti“ pomeni stopnjo, pri kateri se biomasa in posamezni primerki izločijo iz staleža z ribolovnimi dejavnostmi v določenem obdobju; |
| --- | --- |

(13)

„raven ribolovne umrljivosti“ pomeni stopnjo, pri kateri se biomasa in posamezni primerki izločijo iz staleža z ribolovnimi dejavnostmi v določenem obdobju;

| (14) | „stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja; |
| --- | --- |

(14)

„stalež“ pomeni morski biološki vir, ki je prisoten na zadevnem območju upravljanja;

| (15) | „omejitev ulova“ pomeni, kot je ustrezno, bodisi količinsko omejitev ulova staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, kadar za te staleže rib ali skupine staležev rib velja obveznost iztovarjanja, bodisi količinsko omejitev za iztovarjanje staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, za katere obveznost iztovarjanja ne velja; |
| --- | --- |

(15)

„omejitev ulova“ pomeni, kot je ustrezno, bodisi količinsko omejitev ulova staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, kadar za te staleže rib ali skupine staležev rib velja obveznost iztovarjanja, bodisi količinsko omejitev za iztovarjanje staleža rib ali skupine staležev rib v danem obdobju, za katere obveznost iztovarjanja ne velja;

| (16) | „referenčna točka ohranjanja“ pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali raven ribolovne umrljivosti), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa; |
| --- | --- |

(16)

„referenčna točka ohranjanja“ pomeni vrednosti parametrov populacij staležev rib (kot je biomasa ali raven ribolovne umrljivosti), ki se uporabljajo pri upravljanju ribištva, na primer glede na sprejemljivo raven biološkega tveganja ali želeno raven donosa;

| (17) | „najmanjša referenčna velikost ohranjanja“ pomeni velikost živih morskih vodnih vrst, ob upoštevanju zrelosti, določeno v pravu Unije, pod katero se uporabljajo omejitve ali spodbude, s katerimi se preprečuje ulov v okviru ribolovnih dejavnosti; te velikosti po potrebi nadomeščajo najmanjšo velikost iztovarjanja; |
| --- | --- |

(17)

„najmanjša referenčna velikost ohranjanja“ pomeni velikost živih morskih vodnih vrst, ob upoštevanju zrelosti, določeno v pravu Unije, pod katero se uporabljajo omejitve ali spodbude, s katerimi se preprečuje ulov v okviru ribolovnih dejavnosti; te velikosti po potrebi nadomeščajo najmanjšo velikost iztovarjanja;

| (18) | „stalež znotraj varnih bioloških mej“ pomeni veliko verjetnost, da je ocenjena biomasa drstitvenega staleža ob koncu prejšnjega leta višja od mejne referenčne točke za biomaso (Blim) in je njena ocenjena raven ribolovne umrljivosti v prejšnjem letu nižja od mejne referenčne točke za raven ribolovne umrljivosti (Flim); |
| --- | --- |

(18)

„stalež znotraj varnih bioloških mej“ pomeni veliko verjetnost, da je ocenjena biomasa drstitvenega staleža ob koncu prejšnjega leta višja od mejne referenčne točke za biomaso (Blim) in je njena ocenjena raven ribolovne umrljivosti v prejšnjem letu nižja od mejne referenčne točke za raven ribolovne umrljivosti (Flim);

| (19) | „zaščitni ukrep“ pomeni previdnostni ukrep, namenjen izogibanju neželenim dogodkom; |
| --- | --- |

(19)

„zaščitni ukrep“ pomeni previdnostni ukrep, namenjen izogibanju neželenim dogodkom;

| (20) | „tehnični ukrep“ pomeni ukrep, ki ureja sestavo ulovov po vrstah in velikosti ter vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, prek vzpostavitve pogojev uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij; |
| --- | --- |

(20)

„tehnični ukrep“ pomeni ukrep, ki ureja sestavo ulovov po vrstah in velikosti ter vplive na sestavne dele ekosistema, ki so posledica ribolovnih dejavnosti, prek vzpostavitve pogojev uporabe in strukture ribolovnega orodja ter omejevanjem dostopa do ribolovnih območij;

| (21) | „ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini; |
| --- | --- |

(21)

„ribolovni napor“ pomeni produkt zmogljivosti in dejavnosti ribiškega plovila; za skupino ribiških plovil je to vsota ribolovnih naporov vseh plovil v skupini;

| (22) | „država članica z neposrednim upravljalnim interesom“ pomeni državo članico z interesom, ki ga sestavljajo bodisi ribolovne možnosti bodisi ribištvo v izključni ekonomski coni zadevne države članice, ali – v Sredozemskem morju – tradicionalni ribolov na odprtem morju; |
| --- | --- |

(22)

„država članica z neposrednim upravljalnim interesom“ pomeni državo članico z interesom, ki ga sestavljajo bodisi ribolovne možnosti bodisi ribištvo v izključni ekonomski coni zadevne države članice, ali – v Sredozemskem morju – tradicionalni ribolov na odprtem morju;

| (23) | „prenosljive ribolovne koncesije“ pomenijo preklicljive pravice uporabnika do določenega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih država članica sprejme v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (18), ki jih imetnik lahko prenese; |
| --- | --- |

(23)

„prenosljive ribolovne koncesije“ pomenijo preklicljive pravice uporabnika do določenega dela ribolovnih možnosti, dodeljenih državi članici ali določenih v načrtih upravljanja, ki jih država članica sprejme v skladu s členom 19 Uredbe Sveta (ES) št. 1967/2006 (18), ki jih imetnik lahko prenese;

| (24) | „ribolovna zmogljivost“ pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljena v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (19); |
| --- | --- |

(24)

„ribolovna zmogljivost“ pomeni tonažo plovila v BT (bruto tonaža) in njegovo moč v kW (kilovati), kakor je opredeljena v členih 4 in 5 Uredbe Sveta (EGS) št. 2930/86 (19);

| (25) | „ribogojstvo“ pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas vzreje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe; |
| --- | --- |

(25)

„ribogojstvo“ pomeni rejo ali gojenje vodnih organizmov z uporabo metod, ki so namenjene povečanju proizvodnje zadevnih organizmov prek naravnih zmogljivosti okolja, pri čemer organizmi ves čas vzreje ali gojenja vse do pobiranja in vključno z njim ostanejo v lasti fizične ali pravne osebe;

| (26) | „dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 9 člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (20); |
| --- | --- |

(26)

„dovoljenje za gospodarski ribolov“ pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 9 člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (20);

| (27) | „dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 10 člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(27)

„dovoljenje za ribolov“ pomeni dovoljenje, kot je opredeljeno v točki 10 člena 4 Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (28) | „ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev, vlečenje in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev, rejo v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov; |
| --- | --- |

(28)

„ribolovna dejavnost“ pomeni iskanje rib, metanje, namestitev, vlečenje in izvleko ribolovnega orodja, prenos ulova na krov, pretovarjanje, obdržanje na krovu, predelavo na krovu, premestitev, rejo v mrežastih kletkah, pitanje in iztovarjanje rib in ribiških proizvodov;

| (29) | „ribiški proizvodi“ pomeni vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo, ali proizvode iz njih; |
| --- | --- |

(29)

„ribiški proizvodi“ pomeni vodne organizme, pridobljene s kakršno koli ribolovno dejavnostjo, ali proizvode iz njih;

| (30) | „gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje, ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(30)

„gospodarski subjekt“ pomeni fizično ali pravno osebo, ki vodi ali ima kakršno koli podjetje, ki izvaja katero koli od dejavnosti, povezanih s katero koli stopnjo proizvodnje, predelave, trženja, distribucije in maloprodaje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (31) | „hujša kršitev“ pomeni kršitev, ki je kot taka opredeljena v zadevnem pravu Unije, med drugim v členu 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (21) in členu 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009; |
| --- | --- |

(31)

„hujša kršitev“ pomeni kršitev, ki je kot taka opredeljena v zadevnem pravu Unije, med drugim v členu 42(1) Uredbe Sveta (ES) št. 1005/2008 (21) in členu 90(1) Uredbe (ES) št. 1224/2009;

| (32) | „končni uporabnik znanstvenih podatkov“ pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

(32)

„končni uporabnik znanstvenih podatkov“ pomeni organ, ki ima z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov o ribiškem sektorju;

| (33) | „presežek dovoljenega ulova“ pomeni del dovoljenega ulova, ki ga obalna država ne izkoristi, zato se skupna stopnja izkoriščanja za posamezne staleže ohrani pod ravnmi, pri katerih se lahko ti staleži obnovijo, in se lahko ohranijo populacije lovljenih vrst nad želenimi ravnmi na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja; |
| --- | --- |

(33)

„presežek dovoljenega ulova“ pomeni del dovoljenega ulova, ki ga obalna država ne izkoristi, zato se skupna stopnja izkoriščanja za posamezne staleže ohrani pod ravnmi, pri katerih se lahko ti staleži obnovijo, in se lahko ohranijo populacije lovljenih vrst nad želenimi ravnmi na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja;

| (34) | „proizvodi iz ribogojstva“ pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva, ali proizvode iz njih; |
| --- | --- |

(34)

„proizvodi iz ribogojstva“ pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, pridobljene s kakršno koli dejavnostjo ribogojstva, ali proizvode iz njih;

| (35) | „biomasa drstitvenega staleža“ pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, in vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno; |
| --- | --- |

(35)

„biomasa drstitvenega staleža“ pomeni oceno mase rib iz posameznega vira, ki se razmnožujejo v določenem obdobju, in vključuje samce in samice ter ribe, ki se razmnožujejo živorodno;

| (36) | „mešani ribolov“ pomeni ribolov, pri katerem je prisotna več kot ena vrsta rib, in pri katerem bodo pri isti ribolovni dejavnosti verjetno ulovljene različne vrste; |
| --- | --- |

(36)

„mešani ribolov“ pomeni ribolov, pri katerem je prisotna več kot ena vrsta rib, in pri katerem bodo pri isti ribolovni dejavnosti verjetno ulovljene različne vrste;

| (37) | „sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu“ pomeni mednarodne sporazume, sklenjene s tretjo državo za pridobitev dostopa do voda in virov za trajnostno izkoriščanje deleža presežka morskih bioloških virov v zameno za finančno nadomestilo Unije, ki lahko vključuje podporo sektorju. |
| --- | --- |

(37)

„sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu“ pomeni mednarodne sporazume, sklenjene s tretjo državo za pridobitev dostopa do voda in virov za trajnostno izkoriščanje deleža presežka morskih bioloških virov v zameno za finančno nadomestilo Unije, ki lahko vključuje podporo sektorju.

2.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve geografskih območij:

| (a) | „Severno morje“ pomeni območja ICES (22) IIIa in IV; |
| --- | --- |

(a)

„Severno morje“ pomeni območja ICES (22) IIIa in IV;

| (b) | „Baltsko morje“ pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId; |
| --- | --- |

(b)

„Baltsko morje“ pomeni območja ICES IIIb, IIIc in IIId;

| (c) | „severozahodne vode“ pomeni območja ICES V (razen Va in samo vode Unije območja Vb), VI in VII; |
| --- | --- |

(c)

„severozahodne vode“ pomeni območja ICES V (razen Va in samo vode Unije območja Vb), VI in VII;

| (d) | „jugozahodne vode“ pomeni območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) in območja CECAF (23) 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov); |
| --- | --- |

(d)

„jugozahodne vode“ pomeni območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) in območja CECAF (23) 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov);

| (e) | „Sredozemsko morje“ pomeni morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5° 36′ zahodno; |
| --- | --- |

(e)

„Sredozemsko morje“ pomeni morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5° 36′ zahodno;

| (f) | „Črno morje“ pomeni zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2. |
| --- | --- |

(f)

„Črno morje“ pomeni zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2.

DEL II

DOSTOP DO VODA

Člen 5

Splošna pravila o dostopu do voda

1.   Ribiška plovila Unije imajo enak dostop do voda in virov v vseh vodah Unije, razen voda iz odstavkov 2 in 3, za katere veljajo ukrepi, sprejeti v skladu z delom III.

2.   Države članice so do 31. decembra 2022 pooblaščene, da v vodah do 12 navtičnih milj od temeljne črte, ki so pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo, omejijo ribolov na ribiška plovila, ki tradicionalno ribarijo v navedenih vodah iz pristanišč na sosednji obali, brez poseganja v ureditve za ribiška plovila Unije, ki plujejo pod zastavo drugih držav članic v okviru obstoječih sosedskih odnosov med državami članicami, in ureditve iz Priloge I, ki za vsako državo članico določajo geografske cone znotraj obalnih pasov drugih držav članic, v katerih se ribolovne dejavnosti opravljajo, ter na zadevne vrste. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, uvedenih v skladu s tem odstavkom.

3.   V vodah do 100 navtičnih milj od temeljnih črt najbolj oddaljenih regij Unije, kot so opredeljene v prvem odstavku člena 349 Pogodbe, se zadevnim državam članicam dovoli, da do 31. decembra 2022 omejijo ribolov na plovila, registrirana v pristaniščih na teh ozemljih. Take omejitve se ne uporabljajo za plovila Unije, ki tradicionalno ribarijo v teh vodah, če ta plovila ne presežejo ribolovnega napora, ki se tradicionalno izvaja. Države članice Komisijo obvestijo o omejitvah, uvedenih v skladu s tem odstavkom.

4.   Ukrepi, ki se uporabljajo po prenehanju veljavnosti ureditev iz odstavkov 2 in 3, se sprejmejo do 31. decembra 2022.

DEL III

UKREPI ZA OHRANJANJE IN TRAJNOSTNO IZKORIŠČANJE MORSKIH BIOLOŠKIH VIROV

NASLOV I

Ohranitveni ukrepi

Člen 6

Splošne določbe

1.   Za namene doseganja ciljev skupne ribiške politike v zvezi z ohranjanjem in izkoriščanjem morskih bioloških virov, določenih v členu 2, Unija sprejme ohranitvene ukrepe, kot so določeni v členu 7.

2.   Pri uporabi te uredbe se Komisija posvetuje z zadevnimi svetovalnimi in znanstvenimi organi. Ohranitveni ukrepi se sprejmejo ob upoštevanju razpoložljivih znanstvenih, tehničnih in gospodarskih mnenj, kar vključuje, če je ustrezno, poročila, ki jih pripravijo STECF ter drugi svetovalni organi, mnenja svetovalnih svetov in skupna priporočila držav članic v skladu s členom 18.

3.   Države članice lahko sodelujejo med seboj pri sprejemanju ukrepov v skladu s členi 11, 15 in 18.

4.   Pred sprejetjem nacionalnih ukrepov v skladu s členom 20(2) se države članice medsebojno uskladijo.

5.   V posebnih primerih, zlasti kar zadeva Sredozemlje, so lahko države članice pooblaščene, da sprejmejo pravno zavezujoče akte na področju skupne ribiške politike, vključno z ohranitvenimi ukrepi. Po potrebi se uporablja člen 18.

Člen 7

Vrste ohranitvenih ukrepov

1.   Ukrepi za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje morskih bioloških virov lahko med drugim vključujejo:

| (a) | večletne načrte iz členov 9 in 10; |
| --- | --- |

(a)

večletne načrte iz členov 9 in 10;

| (b) | cilje za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje staležev in povezane ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal vpliv ribolova na morsko okolje; |
| --- | --- |

(b)

cilje za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje staležev in povezane ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal vpliv ribolova na morsko okolje;

| (c) | ukrepe za prilagoditev ribolovne zmogljivosti ribiških plovil razpoložljivim ribolovnim možnostim; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe za prilagoditev ribolovne zmogljivosti ribiških plovil razpoložljivim ribolovnim možnostim;

| (d) | spodbude, tudi ekonomske, kot so ribolovne možnosti, ki pospešujejo ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire; |
| --- | --- |

(d)

spodbude, tudi ekonomske, kot so ribolovne možnosti, ki pospešujejo ribolovne metode, ki prispevajo k bolj selektivnemu ribolovu, preprečevanju in zmanjševanju neželenega ulova v čim večji meri ter ribolovu z majhnim vplivom na morski ekosistem in ribolovne vire;

| (e) | ukrepe za določanje in dodeljevanje ribolovnih možnosti; |
| --- | --- |

(e)

ukrepe za določanje in dodeljevanje ribolovnih možnosti;

| (f) | ukrepe za dosego ciljev iz člena 15; |
| --- | --- |

(f)

ukrepe za dosego ciljev iz člena 15;

| (g) | najmanjše referenčne velikosti ohranjanja; |
| --- | --- |

(g)

najmanjše referenčne velikosti ohranjanja;

| (h) | izvajanje pilotnih projektov o nadomestnih tehnikah upravljanja ribolova in orodjih, ki povečujejo selektivnost ali zmanjšujejo negativni vpliv ribolovnih dejavnosti na morsko okolje; |
| --- | --- |

(h)

izvajanje pilotnih projektov o nadomestnih tehnikah upravljanja ribolova in orodjih, ki povečujejo selektivnost ali zmanjšujejo negativni vpliv ribolovnih dejavnosti na morsko okolje;

| (i) | ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti na podlagi okoljske zakonodaje Unije, sprejete v skladu s členom 11; |
| --- | --- |

(i)

ukrepe, potrebne za izpolnjevanje obveznosti na podlagi okoljske zakonodaje Unije, sprejete v skladu s členom 11;

| (j) | tehnične ukrepe iz odstavka 2. |
| --- | --- |

(j)

tehnične ukrepe iz odstavka 2.

2.   Tehnični ukrepi lahko med drugim vključujejo:

| (a) | lastnosti ribolovnega orodja in predpise o njegovi uporabi; |
| --- | --- |

(a)

lastnosti ribolovnega orodja in predpise o njegovi uporabi;

| (b) | specifikacije v zvezi z izdelavo ribolovnega orodja, vključno s:






  (i) | spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem; |
| --- | --- | --- |

(b)

specifikacije v zvezi z izdelavo ribolovnega orodja, vključno s:

(i)

spremembami ali dodatnimi napravami za izboljšanje selektivnosti ali zmanjšanje negativnega vpliva na ekosistem;

| (ii) | spremembami ali dodatnimi napravami za omejitev neželenega ulova ogroženih, prizadetih in zaščitenih vrst, kakor tudi zmanjšanje drugega neželenega ulova; |
| --- | --- |

(ii)

spremembami ali dodatnimi napravami za omejitev neželenega ulova ogroženih, prizadetih in zaščitenih vrst, kakor tudi zmanjšanje drugega neželenega ulova;

| (c) | omejitve ali prepovedi uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ter ribolovnih dejavnosti na določenih območjih ali v določenih obdobjih; |
| --- | --- |

(c)

omejitve ali prepovedi uporabe nekaterih vrst ribolovnega orodja ter ribolovnih dejavnosti na določenih območjih ali v določenih obdobjih;

| (d) | zahteve, da ribiška plovila za določeno minimalno obdobje prenehajo opravljati dejavnost na določenem območju zaradi zaščite začasnih koncentracij ogroženih vrst, drstečih se rib, rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in drugih občutljivih morskih virov; |
| --- | --- |

(d)

zahteve, da ribiška plovila za določeno minimalno obdobje prenehajo opravljati dejavnost na določenem območju zaradi zaščite začasnih koncentracij ogroženih vrst, drstečih se rib, rib pod najmanjšo referenčno velikostjo ohranjanja in drugih občutljivih morskih virov;

| (e) | posebne ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na biotsko raznovrstnost v morjih in morske ekosisteme, vključno z ukrepi, da se čim bolj prepreči in zmanjša neželen ulov. |
| --- | --- |

(e)

posebne ukrepe, da bi se čim bolj zmanjšal negativen vpliv ribolovnih dejavnosti na biotsko raznovrstnost v morjih in morske ekosisteme, vključno z ukrepi, da se čim bolj prepreči in zmanjša neželen ulov.

Člen 8

Določitev območij obnove staležev rib

1.   Unija si ob ustreznem upoštevanju obstoječih ohranitvenih območij prizadeva za vzpostavitev zaščitenih območij zaradi njihove biološke občutljivosti, kar vključuje območja, za katera obstajajo jasni dokazi o visokih koncentracijah rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, in o drstitvi. Na takih območjih se lahko ribolovne dejavnosti omejijo ali prepovejo, da bi tako prispevali k ohranjanju živih vodnih virov in morskih ekosistemov. Unija lahko dodatno zaščiti obstoječa biološko občutljiva območja.

2.   Države članice v ta namen in kjer je to mogoče, opredelijo ustrezna območja, ki so lahko del skladne mreže, in po potrebi pripravijo skupna priporočila v skladu s členom 18(7), da bi Komisija predložila predlog po ustreznem postopku v skladu s Pogodbo.

3.   Na Komisijo se lahko v večletnem načrtu prenese pooblastilo, da vzpostavi taka biološko občutljiva zaščitena območja. Uporablja se člen 18(1) do (6). Komisija o zaščitenih območjih redno poroča Evropskemu parlamentu in Svetu.

NASLOV II

Posebni ukrepi

Člen 9

Načela in cilji večletnih načrtov

1.   Večletni načrti, ki temeljijo na znanstvenih, tehničnih in ekonomskih mnenjih, se sprejmejo prednostno in zajemajo ohranitvene ukrepe za obnovitev in ohranitev staležev rib nad ravnmi, ki omogočajo največji trajnostni donos v skladu s členom 2(2).

2.   Kadar ciljev v zvezi z največjim trajnostnim donosom iz člena 2(2) ni mogoče določiti zaradi nezadostnih podatkov, se v večletnih načrtih določijo ukrepi, temelječi na previdnostnem pristopu, s katerimi se zagotovi najmanj primerljiva stopnja ohranjenosti zadevnih staležev.

3.   Večletni načrti zajemajo:

| (a) | posamezne vrste ali |
| --- | --- |

(a)

posamezne vrste ali

| (b) | v primeru mešanega ribolova ali če je dinamika staležev medsebojno povezana, ribištvo, ki izkorišča več staležev na ustreznem geografskem območju, ob upoštevanju znanja o medsebojnih vplivih med staleži rib, ribištvom in morskimi ekosistemi. |
| --- | --- |

(b)

v primeru mešanega ribolova ali če je dinamika staležev medsebojno povezana, ribištvo, ki izkorišča več staležev na ustreznem geografskem območju, ob upoštevanju znanja o medsebojnih vplivih med staleži rib, ribištvom in morskimi ekosistemi.

4.   Ukrepi, ki se vključijo v večletne načrte, in časovni razpored njihovega izvajanja so sorazmerni z želenimi cilji in predvidenim časovnim okvirom. Preden se ukrepi vključijo v večletne načrte, se upoštevajo njihove možne gospodarske in socialne posledice.

5.   Za reševanje specifičnih problemov mešanega ribolova, kar zadeva doseganje ciljev iz člena 2(2) za kombinacijo staležev iz načrta, lahko v primerih, ko znanstveno mnenje kaže, da ni mogoče povečati selektivnosti, večletni načrti vsebujejo specifične ohranitvene cilje in ukrepe, ki temeljijo na ekosistemskem pristopu. Večletni načrt po potrebi vključuje posebne alternativne ohranitvene ukrepe na podlagi ekosistemskega pristopa, za nekatere staleže, ki jih zajema..

Člen 10

Vsebina večletnih načrtov

1.   Brez poseganja v ustrezne pristojnosti iz Pogodbe večletni načrt po potrebi vključuje:

| (a) | področje uporabe v smislu staležev, ribištva in območja, za katere se večletni načrt uporablja; |
| --- | --- |

(a)

področje uporabe v smislu staležev, ribištva in območja, za katere se večletni načrt uporablja;

| (b) | cilje, ki so skladni s cilji iz člena 2 in z ustreznimi določbami členov 6 in 9; |
| --- | --- |

(b)

cilje, ki so skladni s cilji iz člena 2 in z ustreznimi določbami členov 6 in 9;

| (c) | merljive cilje, kot so ravni ribolovne umrljivosti in/ali biomasa drstitvenega staleža; |
| --- | --- |

(c)

merljive cilje, kot so ravni ribolovne umrljivosti in/ali biomasa drstitvenega staleža;

| (d) | jasno določene roke za dosego merljivih ciljev; |
| --- | --- |

(d)

jasno določene roke za dosego merljivih ciljev;

| (e) | referenčne točke ohranjanja, skladne s cilji iz člena 2; |
| --- | --- |

(e)

referenčne točke ohranjanja, skladne s cilji iz člena 2;

| (f) | cilje za ohranitvene in tehnične ukrepe, ki se sprejmejo za dosego ciljev iz člena 15, ter ukrepe, s katerimi se prepreči ali čim bolj zmanjša neželen ulov; |
| --- | --- |

(f)

cilje za ohranitvene in tehnične ukrepe, ki se sprejmejo za dosego ciljev iz člena 15, ter ukrepe, s katerimi se prepreči ali čim bolj zmanjša neželen ulov;

| (g) | zaščitne ukrepe za zagotavljanje uresničevanja merljivih ciljev in po potrebi sanacijske ukrepe, vključno s primeri, pri katerih je trajnost staleža ogrožena zaradi vse slabše razpoložljivosti ali kakovosti podatkov. |
| --- | --- |

(g)

zaščitne ukrepe za zagotavljanje uresničevanja merljivih ciljev in po potrebi sanacijske ukrepe, vključno s primeri, pri katerih je trajnost staleža ogrožena zaradi vse slabše razpoložljivosti ali kakovosti podatkov.

2.   Večletni načrt lahko vsebuje tudi:

| (a) | druge ohranitvene ukrepe, zlasti ukrepe za postopno odpravo zavržkov, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, ali za čim večje zmanjšanje negativnega vpliva ribolova na ekosistem, ki se po potrebi nadalje opredeli v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(a)

druge ohranitvene ukrepe, zlasti ukrepe za postopno odpravo zavržkov, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja, ali za čim večje zmanjšanje negativnega vpliva ribolova na ekosistem, ki se po potrebi nadalje opredeli v skladu s členom 18;

| (b) | merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka pri doseganju ciljev iz večletnega načrta; |
| --- | --- |

(b)

merljive kazalnike za redno spremljanje in ocenjevanje napredka pri doseganju ciljev iz večletnega načrta;

| (c) | po potrebi posebne cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst. |
| --- | --- |

(c)

po potrebi posebne cilje za sladkovodni del življenjskega cikla anadromnih in katadromnih vrst.

3.   V večletnem načrtu je predvidena njegova revizija po prvotni naknadni oceni, da bi se zlasti upoštevale spremembe znanstvenega mnenja.

Člen 11

Ohranitveni ukrepi, potrebni za izpolnjevanje obveznosti na podlagi okoljske zakonodaje Unije

1.   Države članice se pooblasti, da sprejmejo ohranitvene ukrepe, ki ne vplivajo na ribiška plovila drugih držav članic, ki se uporabljajo v vodah pod njihovo suverenostjo ali jurisdikcijo ter so nujni za izpolnjevanje obveznosti na podlagi člena 13(4) Direktive 2008/56/ES, člena 4 Direktive 2009/147/ES ali člena 6 Direktive 92/43/EGS, pod pogojem, da so ti ukrepi skladni s cilji iz člena 2 te uredbe, izpolnjujejo cilje zadevne zakonodaje Unije, ki naj bi jo izvajali, ter so vsaj tako strogi kot ukrepi iz zakonodaje Unije.

2.   Kadar država članica (v nadaljnjem besedilu: država članica pobudnica) meni, da je za upoštevanje obveznosti iz odstavka 1 treba sprejeti ukrepe, druge države članice pa imajo neposredni upravljalni interes za ribištvo, na katerega bodo ti ukrepi vplivali, je Komisija pooblaščena, dana zahtevo sprejme te ukrepe z delegiranimi akti v skladu s členom 46. V ta namen se smiselno uporablja člen 18(1) do (4) in (6).

3.   Država članica pobudnica Komisiji in drugim državam članicam z neposrednim upravljalnim interesom predloži ustrezne informacije o potrebnih ukrepih, vključno z njihovo utemeljitvijo, podprto z znanstvenimi dokazi ter podrobnostmi o praktičnem izvajanju in izvrševanju ukrepov. Država članica pobudnica in druge države članice z neposrednim upravljalnim interesom lahko v šestih mesecih po predložitvi zadostnih informacij predložijo skupno priporočilo, kakor je opredeljeno v členu 18(1). V treh mesecih od prejema popolne zahteve Komisija sprejme ukrepe in pri tem upošteva vsako razpoložljivo znanstveno mnenje.

Če se vse države članice ne strinjajo s skupnim priporočilom, ki se ga Komisiji predloži v skladu s prvim pododstavkom in v roku, ki je v njem določen, ali če se smatra, da skupno priporočilo ni skladno z zahtevami iz odstavka 1, lahko Komisija predloži predlog v skladu s Pogodbo.

4.   Z odstopanjem od odstavka 3, sprejme Komisija v nujnih primerih ukrepe, v primeru da ni skupnega priporočila iz odstavka 3. Ukrepi, ki se sprejmejo v nujnih primerih, so omejeni na tiste ukrepe, brez katerih bi bilo ogroženo doseganje ciljev, povezanih z vzpostavitvijo ohranitvenih ukrepov v skladu z direktivami iz odstavka 1 in namere držav članic.

5.   Ukrepi iz odstavka 4 se uporabljajo največ 12 mesecev, kar se lahko podaljša še za največ 12 mesecev, kadar so izpolnjeni pogoji iz navedenega odstavka

6.   Komisija spodbuja sodelovanje med zadevno državo članico in drugimi državami članicami z neposrednim upravljalnim interesom za zadevno ribištvo med izvajanjem in izvrševanjem ukrepov, sprejetih na podlagi odstavkov 2, 3 in 4.

Člen 12

Ukrepi Komisije v primeru resne grožnje morskim biološkim virom

1.   V izredno nujnih ustrezno utemeljenih primerih v zvezi z resno grožnjo za ohranitev morskih bioloških virov ali morski ekosistem, podprto s trdnimi dokazi, Komisija na utemeljeno zahtevo države članice ali na lastno pobudo z namenom zmanjšanja te grožnje, sprejme izvedbene akte, ki se začnejo uporabljati takoj, in ki se uporabljajo največ šest mesecev, v skladu s postopkom iz člena 47(3).

2.   Država članica zahtevo iz odstavka 1 istočasno predloži Komisiji, drugim državam članicam in zadevnim svetovalnim svetom. Druge države članice in svetovalni sveti lahko svoje pisne pripombe predložijo v sedmih delovnih dneh od prejema uradnega obvestila. Komisija sprejme odločitev v 15 delovnih dneh od prejema zahteve iz odstavka 1.

3.   Kadar so izpolnjeni pogoji iz odstavka 1, lahko Komisija pred potekom začetnega obdobja izvajanja izvedbenega akta iz odstavka 1, ki se začne uporabljati takoj in vsebuje nujni ukrep, sprejme izvedbeni akt, ki se začne uporabljati takoj in podaljša uporabo takega nujnega ukrepa za največ šest mesecev s takojšnjim učinkom. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom iz člena 47(3).

Člen 13

Nujni ukrepi države članice

1.   Država članica lahko na podlagi dokaza, da sta ohranitev morskih bioloških virov ali morski ekosistem resno ogrožena zaradi ribolovnih dejavnosti v vodah, ki spadajo pod njeno suverenost ali v njeno jurisdikcijo, in je treba takoj ukrepati, sprejme nujne ukrepe za zmanjšanje te grožnje. Taki ukrepi so skladni s cilji iz člena 2 in enako strogi kot tisti, ki so določeni v pravu Unije. Taki ukrepi se uporabljajo največ tri mesece.

2.   Kadar je verjetno, da bodo nujni ukrepi, ki bi jih sprejela država članica, vplivali na ribiška plovila drugih držav članic, se ti ukrepi sprejmejo le, ko je bilo o osnutku ukrepov, ki se predložijo skupaj z obrazložitvenim memorandumom, opravljeno posvetovanje s Komisijo, zadevnimi državami članicami in zadevnimi svetovalnimi sveti. Država članica, ki je začela posvetovanje, lahko določi razumen rok za posvetovanje, ki ne sme biti krajši od enega meseca.

3.   Kadar Komisija meni, da ukrep, sprejet na podlagi tega člena, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1, lahko od zadevne države članice zahteva spremembo ali razveljavitev ustreznega ukrepa, če to zahtevo ustrezno utemelji.

Člen 14

Preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova

1.   Za lažjo uvedbo obveznosti iztovarjanja celotnega ulova v zadevnem ribištvu v skladu s členom 15 (v nadaljnjem besedilu: obveznost raztovarjanja) lahko države članice izvedejo pilotne projekte na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in ob upoštevanju mnenj pristojnih svetovalnih svetov, da se v celoti raziščejo vse izvedljive metode za preprečevanje, zmanjševanje in odpravljanje neželenega ulova v ribištvu.

2.   Države članice lahko pripravijo „atlas zavržkov“, v katerem so prikazane ravni zavržkov v vsakem ribištvu, za katero velja člen 15(1).

Člen 15

Obveznost iztovarjanja

1.   Celoten ulov vrst, za katere veljajo omejitve ulova, oziroma v Sredozemskem morju tudi ulov vrst, za katere velja najmanjša velikost, kot je opredeljeno v Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1967/2006, ulovljen med ribolovnimi dejavnostmi v vodah Unije ali z ribiškimi plovili Unije zunaj voda Unije, v vodah, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav, v ribištvu in na geografskih območjih, navedenih spodaj, se izvleče na krov in obdrži na krovu ribiških plovil ter evidentira in iztovori in se po potrebi odšteje od kvot, razen če se uporabi kot živa vaba, v skladu z naslednjim časovnim okvirom:

| (a) | najpozneje od 1. januarja 2015:






  — | ribolov malih pelagičnih vrst (tj. ribolov skuše, sleda, šura, sinjega mola, merjaščevke, sardona, srebrenke, sardele, papaline; ribolov velikih pelagičnih vrst, tj. ribolov navadnega tuna, mečarice, belega tuna, veleokega tuna, sinje in bele jadrovnice), |
| --- | --- | --- |

(a)

najpozneje od 1. januarja 2015:

—

ribolov malih pelagičnih vrst (tj. ribolov skuše, sleda, šura, sinjega mola, merjaščevke, sardona, srebrenke, sardele, papaline; ribolov velikih pelagičnih vrst, tj. ribolov navadnega tuna, mečarice, belega tuna, veleokega tuna, sinje in bele jadrovnice),

| — | ribolov za industrijske namene, (med drugim ribolov kapelana, peščenke in norveškega moliča), |
| --- | --- |

—

ribolov za industrijske namene, (med drugim ribolov kapelana, peščenke in norveškega moliča),

| — | ribolov lososa v Baltskem morju; |
| --- | --- |

—

ribolov lososa v Baltskem morju;

| (b) | najpozneje od 1. januarja 2015 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2017 za vse druge vrste v ribištvih v vodah Unije v Baltskem morju za vrste, za katere veljajo omejitve ulova, ki niso zajete v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

najpozneje od 1. januarja 2015 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2017 za vse druge vrste v ribištvih v vodah Unije v Baltskem morju za vrste, za katere veljajo omejitve ulova, ki niso zajete v točki (a);

| (c) | najpozneje od 1. januarja 2016 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v:






  (i) | Severnem morju






  — | ribolov trske, vahnje, mola in saja, |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

najpozneje od 1. januarja 2016 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v:

(i)

Severnem morju

—

ribolov trske, vahnje, mola in saja,

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | ribolov morskega lista in morske plošče, |
| --- | --- |

—

ribolov morskega lista in morske plošče,

| — | ribolov osliča, |
| --- | --- |

—

ribolov osliča,

| — | ribolov severne kozice; |
| --- | --- |

—

ribolov severne kozice;

| (ii) | severozahodnih vodah






  — | ribolov trske, vahnje, mola in saja, |
| --- | --- | --- |

(ii)

severozahodnih vodah

—

ribolov trske, vahnje, mola in saja,

| — | ribolov škampa, |
| --- | --- |

—

ribolov škampa,

| — | ribolov morskega lista in morske plošče, |
| --- | --- |

—

ribolov morskega lista in morske plošče,

| — | ribolov osliča; |
| --- | --- |

—

ribolov osliča;

| (iii) | jugozahodnih vodah






  — | ribolov škampa, |
| --- | --- | --- |

(iii)

jugozahodnih vodah

—

ribolov škampa,

| — | ribolov morskega lista in morske plošče, |
| --- | --- |

—

ribolov morskega lista in morske plošče,

| — | ribolov osliča; |
| --- | --- |

—

ribolov osliča;

| (iv) | drugih ribištvih za vrste, za katere veljajo omejitve ulova; |
| --- | --- |

(iv)

drugih ribištvih za vrste, za katere veljajo omejitve ulova;

| (d) | najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v ribištvih, ki niso zajeta v točki (a), v Sredozemskem morju, Črnem morju ter v vseh drugih vodah Unije in vodah zunaj voda Unije, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav. |
| --- | --- |

(d)

najpozneje od 1. januarja 2017 za vrste, ki opredeljujejo ribištvo, in najpozneje 1. januarja 2019 za vse druge vrste v ribištvih, ki niso zajeta v točki (a), v Sredozemskem morju, Črnem morju ter v vseh drugih vodah Unije in vodah zunaj voda Unije, ki niso pod suverenostjo ali jurisdikcijo tretjih držav.

2.   Odstavek 1 ne posega v mednarodne obveznosti Unije. Na Komisijo je preneseno pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46, s katerimi prenese takšne mednarodne obveznosti v pravo Unije, kar zlasti vključuje odstopanje od obveznosti iztovarjanja iz tega člena.

3.   Kadar se vse države članice, ki imajo neposredni upravljalni interes za posamezni ribolov, strinjajo, da bi bilo treba obveznost iztovarjanja uporabljati za vrste, ki niso vrste, navedene v odstavku 1, lahko predložijo skupno priporočilo z namenom, da se uporaba obveznosti iztovarjanja razširi na takšne druge vrste. V ta namen se smiselno uporablja člen 18(1) do(6). Kadar se predloži takšno skupno priporočilo, se na Komisijo prenese pooblastilo, da sprejema delegirane akte v skladu s členom 46 v zvezi s takimi ukrepi.

4.   Obveznost iztovarjanja iz odstavka 1 se ne uporablja za:

| (a) | vrste, katerih ulov je prepovedan in ki so kot take opredeljene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(a)

vrste, katerih ulov je prepovedan in ki so kot take opredeljene v pravnem aktu Unije, sprejetem na področju skupne ribiške politike;

| (b) | vrste, za katere znanstveni dokazi, v katerih so upoštevane lastnosti orodja, ribolovnih praks in ekosistemov, kažejo visoko stopnjo preživetja; |
| --- | --- |

(b)

vrste, za katere znanstveni dokazi, v katerih so upoštevane lastnosti orodja, ribolovnih praks in ekosistemov, kažejo visoko stopnjo preživetja;

| (c) | ulovi, za katere veljajo izjeme de minimis. |
| --- | --- |

(c)

ulovi, za katere veljajo izjeme de minimis.

5.   Podrobnosti izvajanja obveznosti iztovarjanja iz odstavka 1, se navedejo v večletnih načrtih iz členov 9 in 10 ter se po potrebi nadalje določijo v skladu s členom 18 in vključujejo:

| (a) | posebne določbe o ribolovu ali vrstah, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1; |
| --- | --- |

(a)

posebne določbe o ribolovu ali vrstah, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1;

| (b) | opredelitev izjem od obveznosti iztovarjanja za vrste iz točke (b) odstavka 2; |
| --- | --- |

(b)

opredelitev izjem od obveznosti iztovarjanja za vrste iz točke (b) odstavka 2;

| (c) | določbe za izjeme de minimis v višini do 5 % celotnega letnega ulova vseh vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1. Izjema de minimis se uporablja v naslednjih primerih:






  (i) | kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je zelo težko doseči povečanje selektivnosti, ali |
| --- | --- | --- |

(c)

določbe za izjeme de minimis v višini do 5 % celotnega letnega ulova vseh vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1. Izjema de minimis se uporablja v naslednjih primerih:

(i)

kadar je iz znanstvenih dokazov razvidno, da je zelo težko doseči povečanje selektivnosti, ali

| (ii) | v izogib nesorazmernim stroškom ravnanja z neželenim ulovom, za tisto ribolovno orodje, pri katerem neželen ulov posameznega orodja ne presega določenega, v večletnem načrtu opredeljenega odstotka celotnega letnega ulova s tem orodjem. |
| --- | --- |

(ii)

v izogib nesorazmernim stroškom ravnanja z neželenim ulovom, za tisto ribolovno orodje, pri katerem neželen ulov posameznega orodja ne presega določenega, v večletnem načrtu opredeljenega odstotka celotnega letnega ulova s tem orodjem.

Ulovi iz te določbe iz te točke se ne odštejejo od zadevnih kvot, vendar pa so vsi ti ulovi v celoti evidentirani.

V prehodnem obdobju štirih let se odstotek celotnega letnega ulova iz te točke poveča:

| (i) | za dve odstotni točki v prvih dveh letih uporabe obveznosti iztovarjanja ter |
| --- | --- |

(i)

za dve odstotni točki v prvih dveh letih uporabe obveznosti iztovarjanja ter

| (ii) | za eno odstotno točko v naslednjih dveh letih; |
| --- | --- |

(ii)

za eno odstotno točko v naslednjih dveh letih;

| (d) | določbe o dokumentiranju ulova; |
| --- | --- |

(d)

določbe o dokumentiranju ulova;

| (e) | po potrebi, določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja v skladu s členom 10. |
| --- | --- |

(e)

po potrebi, določitev najmanjših referenčnih velikosti ohranjanja v skladu s členom 10.

6.   Kadar večletni načrt ali načrt upravljanja v skladu s členom 18 Uredbe (ES) št. 1967/2006 za zadevni ribolov ni sprejet, se v skladu s členom 18 na Komisijo prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 46 te uredbe, ki določajo začasni, posebni načrt iztovarjanja, ki traja največ tri leta in ki vsebuje podrobnosti iz točk (a) do (e) odstavka 5 tega člena. Države članice lahko v skladu s členom 18 te uredbe sodelujejo pri oblikovanju takih načrtov, da Komisija sprejme takšne akte ali predloži predlog v skladu z rednim zakonodajnim postopkom.

7.   Kadar niti v okviru večletnega načrta v skladu z odstavkom 5 niti posebnega načrta iztovarjanja v skladu z odstavkom 6 ni bil sprejet noben ukrep za določitev izjeme de minimis, Komisija sprejme delegirane akte v skladu s členom 46 in določajo izjemo de minimis iz točke (c) odstavka 4, ki na podlagi pogojev iz točke (c)(i) ali (ii) odstavka 5 znaša največ 5 % celotnega letnega ulova vseh vrst, za katere se uporablja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1. Ta izjema de minimis se sprejme tako, da se uporablja od datuma začetka uporabe zadevne obveznosti iztovarjanja.

8.   Z odstopanjem od obveznosti odštetja ulova od zadevnih kvot v skladu z odstavkom 1, se ulov vrst, za katere velja obveznost iztovarjanja in katerih ulov presega kvote zadevnih staležev, ali ulov vrst, za katere država članica nima kvot, lahko odšteje od kvote ciljnih vrst, če ne presega 9 % kvote ciljnih vrst. Ta določba se uporablja le v primerih, ko je stalež neciljnih vrst znotraj varnih bioloških meja.

9.   Države članice lahko za staleže, za katere velja obveznost iztovarjanja, uporabijo vsakoletno prilagodljivost v višini do 10 % svojega dovoljenega iztovarjanja. Zato lahko država članica dovoli iztovarjanje dodatnih količin staleža, za katerega velja obveznost iztovarjanja, če te količine ne presegajo 10 % kvote, dodeljene tej državi članici. Uporablja se člen 105 Uredbe (ES) št. 1224/2009.

10.   Z namenom zaščite nedoraslih morskih organizmov se lahko določijo najmanjše referenčne velikosti ohranjanja.

11.   Za vrste, za katere velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1, se uporaba ulova vrst, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, omeji na namene, ki niso za neposredno prehrano ljudi, vključno z ribjo moko, ribjim oljem, hrano za hišne živali, živilskimi dodatki, farmacevtskimi in kozmetičnimi izdelki.

12.   Pri vrstah, za katere ne velja obveznost iztovarjanja iz odstavka 1, se ulov vrst, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, ne obdrži na krovu, pač pa se ga nemudoma vrne v morje.

13.   Za namene spremljanje izpolnjevanja obveznosti iztovarjanja, države članice zagotovijo podrobno in točno dokumentiranje vseh ribolovnih potovanj ter zadostne zmogljivosti in sredstva, kot so opazovalci, videonadzor in druga sredstva. Pri tem države članice upoštevajo načeli učinkovitosti in sorazmernosti.

Člen 16

Ribolovne možnosti

1.   Ribolovne možnosti, dodeljene državam članicam, zagotavljajo relativno stabilnost ribolovnih dejavnosti za vsako državo članico za vsak stalež rib ali ribištvo. Pri dodeljevanju novih ribolovnih možnosti se upoštevajo interesi vsake države članice.

2.   Ob uvedbi obveznosti iztovarjanja za ribji stalež se ribolovne možnosti določijo tako, da se upošteva razlika med določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo iztovarjanje, in določanjem ribolovnih možnosti, ki odražajo ulove, na podlagi dejstva, da v prvem letu in pozneje zavržki tega staleža ne bodo več dovoljeni.

3.   Kadar novi znanstveni dokazi kažejo, da se ribolovne možnosti, določene za posamezni stalež, znatno razlikujejo od dejanskega stanja tega staleža, lahko države članice z neposrednim interesom za upravljanje Komisiji predložijo utemeljeno zahtevo, da pripravi predlog za zmanjšanje te razlike, hkrati pa upošteva cilje iz člena 2(2).

4.   Ribolovne možnosti se dodelijo v skladu s cilji iz člena 2(2) in so skladne z merljivimi cilji, časovnimi okviri in omejitvami, določenimi v skladu s členom 9(2) ter točkama (b) in (c) člena 10(1).

5.   Ukrepi za določitev in dodelitev ribolovnih možnosti, ki so na razpolago tretjim državam v vodah Unije, se določijo v skladu s Pogodbo.

6.   Vsaka država članica določi, kako se ribolovne možnosti, ki so ji dodeljene in za katere sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne velja, lahko dodelijo plovilom, ki plujejo pod njeno zastavo, na primer z določitvijo posameznih ribolovnih možnosti. O metodi dodelitve obvesti Komisijo.

7.   Države članice pri dodelitvi ribolovnih možnosti, ki se nanašajo na mešani ribolov, upoštevajo sestavo verjetnega ulova plovil, ki izvajajo tak ribolov.

8.   Države članice lahko, potem ko o tem uradno obvestijo Komisijo, izmenjajo vse ali del ribolovnih možnosti, ki so jim bile dodeljene.

Člen 17

Merila za dodeljevanje ribolovnih možnosti držav članic

Države članice pri dodeljevanju razpoložljivih ribolovnih možnosti, kot je navedeno v členu 16, uporabljajo pregledna in objektivna merila, tudi okoljska, socialna in ekonomska. Merila, ki se uporabijo, lahko med drugim vključujejo vpliv ribolova na okolje, upoštevanje predpisov v preteklosti, prispevek k lokalnemu gospodarstvu in ravni ulova v preteklosti. Države članice si v okviru ribolovnih možnosti, ki so jim dodeljene, prizadevajo za zagotavljanje spodbud za ribiška plovila, ki uporabljajo selektivno ribolovno orodje ali ribolovne tehnike z manjšim vplivom na okolje, ki porabijo manj energije in povzročajo manjšo škodo za habitate.

NASLOV III

Regionalizacija

Člen 18

Regionalno sodelovanje pri ohranitvenih ukrepih

1.   Kadar je bilo na Komisijo preneseno pooblastilo, vključno z večletnim načrtom, vzpostavljenim v skladu s členi 9 in 10 ter primeri iz členov 11 in 15(6), da sprejme delegirane ali izvedbene akte v zvezi z ohranitvenim ukrepom Unije, ki se uporablja za ustrezno geografsko območje, se lahko države članice, ki imajo neposreden upravljalni interes, na katerega ti ukrepi vplivajo, v roku, določenem v ustreznem ohranitvenem ukrepu in/ali večletnem načrtu, dogovorijo o predložitvi skupnih priporočil za uresničitev ciljev ustreznih ohranitvenih ukrepov Unije, večletnih načrtov ali posebnih načrtov iztovarjanja, ali kombinacijo le-teh. Komisija pred potekom roka za predložitev skupnih priporočil s strani držav članic ne sprejme nikakršnih delegiranih ali izvedbenih aktov.

2.   Za namen odstavka 1 države članice ki imajo neposreden upravljalni interes, na katerega vplivajo ukrepi iz odstavka 1, med seboj sodelujejo pri pripravi skupnih priporočil. Posvetujejo se tudi z ustreznimi svetovalnimi sveti. Komisija omogoča lažje sodelovanje med državami članicami, po potrebi z zagotavljanjem, da se od ustreznih znanstvenih teles pridobijo znanstveni prispevki.

3.   Kadar je skupno priporočilo predloženo v skladu z odstavkom 1, se na Komisijo prenese pooblastilo, da lahko sprejema te ukrepe z delegiranimi ali izvedbenimi akti, pod pogojem, da je tako priporočilo združljivo z ustreznimi ohranitvenimi ukrepi in/ali večletnim načrtom.

4.   Kadar se ohranitveni ukrep uporablja za določen stalež rib, ki si ga države članice delijo s tretjimi državami in ga upravljajo večstranske ribiške organizacije ali se upravlja na podlagi dvostranskih in večstranskih sporazumov, si Unija prizadeva, da se z ustreznimi partnerji dogovori o potrebnih ukrepih, da se dosežejo cilji iz člena 2.

5.   Države članice zagotovijo, da skupna priporočila o ohranitvenih ukrepih, ki jih je treba sprejeti v skladu z odstavkom 1, temeljijo na najboljšem razpoložljivem znanstvenem mnenju in da izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | so skladna s cilji iz člena 2; |
| --- | --- |

(a)

so skladna s cilji iz člena 2;

| (b) | so skladna s področjem uporabe in cilji zadevnega ohranitvenega ukrepa; |
| --- | --- |

(b)

so skladna s področjem uporabe in cilji zadevnega ohranitvenega ukrepa;

| (c) | so skladna s področjem uporabe ter učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v zadevnem večletnem načrtu, |
| --- | --- |

(c)

so skladna s področjem uporabe ter učinkovito izpolnjujejo cilje in merljive cilje, določene v zadevnem večletnem načrtu,

| (d) | so vsaj tako stroga kot ukrepi iz prava Unije. |
| --- | --- |

(d)

so vsaj tako stroga kot ukrepi iz prava Unije.

6.   Kadar se vsem državam članicam ne uspe dogovoriti o skupnih priporočilih, ki jih je v skladu z odstavkom 1 treba poslati Komisiji v določenem roku, ali če se šteje, da skupna priporočila o ohranitvenih ukrepih niso skladna s cilji in merljivimi cilji zadevnih ohranitvenih ukrepov, lahko Komisija predloži predlog za ustrezne sklepe v skladu s Pogodbo.

7.   Poleg primerov iz odstavka 1 lahko države članice, ki imajo neposreden upravljalni interes za ribištvo na geografsko opredeljenem območju, pripravijo tudi skupna priporočila Komisiji v zvezi z ukrepi, ki bi jih ta morala predlagati ali sprejeti.

8.   Države članice se lahko pooblasti, da kot dopolnilne ali alternativne metode regionalnega sodelovanja v okviru ohranitvenega ukrepa Unije, ki se uporablja za zadevno geografsko območje, tudi v okviru večletnega načrta, vzpostavljenega v skladu s členoma 9 in 10, pooblaščene, da v določenem roku sprejmejo ukrepe, v katerih podrobneje določijo ta ohranitveni ukrep. Zadevne države članice pri sprejemanju takšnih ukrepov tesno sodelujejo. Odstavki 2, 4 in 5 tega člena se uporabljajo smiselno. Komisija sodeluje v postopku, ki vodi do takega sprejetja, in njene opombe se upoštevajo. Države članice zadevne nacionalne ukrepe sprejmejo le, če so vse zadevne države članice soglašale z vsebino ukrepov. Kadar Komisija meni, da ukrep države članice ni skladen s pogoji, določenimi v zadevnem ohranitvenem ukrepu, lahko od zadevne države članice oziroma zadevnih držav članic zahteva spremembo ali razveljavitev tega ukrepa in to zahtevo ustrezno utemelji.

NASLOV IV

Nacionalni ukrepi

Člen 19

Ukrepi držav članic, ki se uporabljajo za ribiška plovila, ki plujejo pod njihovo zastavo, ali za osebe s stalnim prebivališčem ali sedežem na njihovem ozemlju

1.   Država članica lahko sprejme ukrepe za ohranitev staležev rib v vodah Unije, pod pogojem da ti ukrepi izpolnjujejo naslednje zahteve:

| (a) | se uporabljajo le za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, ali v primeru ribolovnih dejavnosti, ki jih ne izvaja ribiško plovilo, za osebe s stalnim prebivališčem ali sedežem na delu ozemlju, za katerega se uporablja Pogodba; |
| --- | --- |

(a)

se uporabljajo le za ribiška plovila, ki plujejo pod zastavo te države članice, ali v primeru ribolovnih dejavnosti, ki jih ne izvaja ribiško plovilo, za osebe s stalnim prebivališčem ali sedežem na delu ozemlju, za katerega se uporablja Pogodba;

| (b) | so skladni s cilji iz člena 2; |
| --- | --- |

(b)

so skladni s cilji iz člena 2;

| (c) | so vsaj tako strogi kot ukrepi iz prava Unije. |
| --- | --- |

(c)

so vsaj tako strogi kot ukrepi iz prava Unije.

2.   Država članica zaradi nadzora obvesti druge zadevne države članice o določbah, sprejetih v skladu z odstavkom 1.

3.   Države članice poskrbijo, da so ustrezne informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s tem členom, javno dostopne.

Člen 20

Ukrepi držav članic znotraj cone 12 navtičnih milj

1.   Država članica lahko sprejme nediskriminatorne ukrepe za ohranjanje in upravljanje staležev rib ter vzdrževanje ali izboljšanje stanja ohranjenosti morskih ekosistemov znotraj 12 navtičnih milj od njenih temeljnih črt, če Unija ne sprejme ohranitvenih ukrepov in ukrepov upravljanja posebej za to območje ali ukrepov, ki bi bili posebej namenjeni reševanju težave, ki jo je opredelila zadevna država članica. Ukrepi države članice so skladni s cilji iz člena 2 ter so vsaj tako strogi kot ukrepi iz prava Unije.

2.   Kadar je verjetno, da bodo ohranitveni ukrepi in ukrepi upravljanja, ki jih sprejme država članica, vplivali na ribiška plovila drugih držav članic, se ti ukrepi sprejmejo šele, ko je bilo s Komisijo, zadevnimi državami članicami in zadevnimi svetovalnimi sveti opravljeno posvetovanje o osnutku ukrepov, ki se mu priloži obrazložitveni memorandum, ki med drugim izkazuje, da ti ukrepi niso diskriminatorni. Za namene takšnega posvetovanja lahko država članica, ki je začela posvetovanje, določi razumen rok, ki pa ni krajši od dveh mesecev.

3.   Države članice poskrbijo, da so ustrezne informacije o ukrepih, sprejetih v skladu s tem členom, javno dostopne.

4.   Kadar Komisija meni, da ukrep, sprejet po tem členu, ne izpolnjuje pogojev iz odstavka 1, lahko od zadevne države članice zahteva spremembo ali razveljavitev ustreznega ukrepa, če to zahtevo ustrezno utemelji.

DEL IV

UPRAVLJANJE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI

Člen 21

Vzpostavitev sistemov prenosljivih ribolovnih koncesij

Države članice lahko vzpostavijo sistem prenosljivih ribolovnih koncesij. Države članice, ki imajo tak sistem, vzpostavijo in vodijo register prenosljivih ribolovnih koncesij.

Člen 22

Prilagoditev in upravljanje ribolovne zmogljivosti

1.   Države članice sprejmejo ukrepe za prilagoditev ribolovne zmogljivosti svoje flote svojim ribolovnim možnostim, in sicer postopno, ob upoštevanju trendov in na podlagi najboljšega znanstvenega mnenja, da bi dosegle trdno in trajno ravnovesje med njimi.

2.   Za dosego cilja iz odstavka 1 države članice Komisiji do 31. maja vsako leto pošljejo poročilo o ravnovesju med ribolovno zmogljivostjo svojih flot in svojimi ribolovnimi možnostmi. Za lažje doseganje skupnega pristopa v vsej Uniji se to poročilo pripravi v skladu s skupnimi smernicami, ki jih lahko pripravi Komisija ter v katerih so navedeni ustrezni tehnični, socialni in ekonomski parametri.

Poročilo vsebuje oceno letne zmogljivosti nacionalne flote in vseh segmentov flote vsake države članice. Namen poročila je ugotoviti, ali v katerem od segmentov flote prihaja do strukturne presežne zmogljivosti, ter oceniti dolgoročno donosnost posameznih segmentov. Poročila se objavijo.

3.   Kar zadeva oceno iz drugega pododstavka odstavka 2, se države članice pri analizi opirajo na ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo svojih flot in svojimi ribolovnimi možnostmi. Za flote, ki delujejo v najbolj oddaljenih regijah, ter za plovila, ki delujejo izključno zunaj voda Unije, se pripravijo ločene ocene.

4.   Če ocena jasno pokaže, da ribolovna zmogljivost ni učinkovito uravnotežena z ribolovnimi možnostmi, država članica pripravi in v poročilo vključi akcijski načrt za tiste segmente flote, pri katerih je ugotovljena strukturna presežna zmogljivost. Akcijski načrt določa cilje prilagajanja in načine, kako doseči ravnovesje, pa tudi jasen časovni okvir za njegovo izvedbo.

Komisija vsako leto pripravi poročilo za Evropski parlament in Svet, v katerem opiše ravnovesje med ribolovno zmogljivostjo flot držav članic in njihovimi ribolovnimi možnostmi, v skladu s smernicami iz prvega pododstavka odstavka 2. Poročilo vključuje akcijske načrte iz prvega pododstavka tega odstavka. Prvo poročilo se predloži do 31. marca 2015.

Če država članica ne pripravi poročila iz odstavka 2 in/ali ne izvede akcijskega načrta iz prvega pododstavka tega odstavka, se lahko ustrezna finančna pomoč Unije, namenjena zadevni državi članici za naložbe v floto v zadevnem segmentu ali segmentih flote v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo vzpostavil pogoje za pomorsko in ribiško politiko za obdobje 2014 - 2020, sorazmerno prekine ali začasno ustavi.

5.   Dovoljen ni noben izstop iz flote, ki se krije z državno pomočjo, razen v primeru predhodnega umika dovoljenja za gospodarski ribolov in dovoljenj za ribolov.

6.   Ribolovna zmogljivost, ki ustreza ribiškim plovilom, umaknjenim z državno pomočjo, se ne nadomesti.

7.   Države članice zagotovijo, da ribolovna zmogljivost njihove flote od ... (24) nikoli ne preseže zgornjih mej ribolovne zmogljivosti, določenih v Prilogi II.

Člen 23

Sistem vstopa/izstopa

1.   Države članice upravljajo vstop v svoje flote in izstop iz njih tako, da vstop nove zmogljivosti v floto brez državne pomoči nadomesti predhodni umik zmogljivosti brez državne pomoči najmanj istega obsega.

2.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo izvedbena pravila za izvajanje tega člena. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 47(2).

3.   Komisija najkasneje ... (25) oceni sistem vstopa/izstopa na podlagi spreminjajočega se razmerja med zmogljivostjo flote in pričakovanimi ribolovnimi možnostmi ter po potrebi predlaga spremembe tega sistema.

Člen 24

Registri ribiških flot

1.   Države članice beležijo informacije o lastništvu, značilnostih plovil in orodja ter dejavnosti ribiških plovil Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo, ki so nujne za upravljanje ukrepov iz te uredbe.

2.   Države članice Komisiji predložijo informacije iz odstavka 1.

3.   Komisija vodi register ribiške flote Unije, ki vsebuje informacije, prejete v skladu z odstavkom 2. Omogoča dostop javnosti do registra ribiške flote Unije, pri čemer zagotovi ustrezno varstvo osebnih podatkov.

4.   Komisija sprejme izvedbene akte, v katerih določi tehnične operativne zahteve za zapisovanje, obliko in načine pošiljanja informacij iz odstavkov 1, 2 in 3. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 47(2).

DEL V

ZNANSTVENA PODLAGA ZA UPRAVLJANJE RIBIŠTVA

Člen 25

Zahteve glede podatkov za upravljanje ribištva

1.   Države članice v skladu s pravili, sprejetimi na področju zbiranja podatkov, zbirajo biološke, okoljske, tehnične in socialno-ekonomske podatke, ki so potrebni za upravljanje ribištva, jih upravljajo in jih dajo na voljo končnim uporabnikom, vključno z organi, ki jih imenuje Komisija. Pridobivanje in upravljanje takšnih podatkov je upravičeno do financiranja iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo v skladu bodočim pravnim aktom Unije, ki bo vzpostavil pogoje za pomorsko in ribiško politiko za obdobje 2014 - 2020. Ti podatki omogočajo zlasti oceno:

| (a) | stanja izkoriščenih morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(a)

stanja izkoriščenih morskih bioloških virov;

| (b) | ravni ribolova in vpliva, ki ga imajo ribolovne dejavnosti na morske biološke vire in morske ekosisteme, ter |
| --- | --- |

(b)

ravni ribolova in vpliva, ki ga imajo ribolovne dejavnosti na morske biološke vire in morske ekosisteme, ter

| (c) | socio-ekonomske uspešnosti sektorjev ribištva, ribogojstva in predelave v vodah Unije in zunaj njenih voda. |
| --- | --- |

(c)

socio-ekonomske uspešnosti sektorjev ribištva, ribogojstva in predelave v vodah Unije in zunaj njenih voda.

2.   Zbiranje, upravljanje in uporaba podatkov temeljijo na naslednjih načelih:

| (a) | natančnost in zanesljivost ter pravočasno zbiranje; |
| --- | --- |

(a)

natančnost in zanesljivost ter pravočasno zbiranje;

| (b) | uporaba mehanizmov usklajevanja, da se prepreči podvajanje zbiranja podatkov za različne namene; |
| --- | --- |

(b)

uporaba mehanizmov usklajevanja, da se prepreči podvajanje zbiranja podatkov za različne namene;

| (c) | varno shranjevanje in zaščita zbranih podatkov v računalniško podprtih zbirkah podatkov ter po potrebi javni dostop do teh podatkov, tudi v agregatni obliki, ob zagotavljanju zaupnosti; |
| --- | --- |

(c)

varno shranjevanje in zaščita zbranih podatkov v računalniško podprtih zbirkah podatkov ter po potrebi javni dostop do teh podatkov, tudi v agregatni obliki, ob zagotavljanju zaupnosti;

| (d) | dostop Komisije ali organov, ki jih imenuje, do nacionalnih zbirk podatkov in sistemov, ki se uporabljajo za obdelavo zbranih podatkov za namene preverjanja obstoja in kakovosti podatkov; |
| --- | --- |

(d)

dostop Komisije ali organov, ki jih imenuje, do nacionalnih zbirk podatkov in sistemov, ki se uporabljajo za obdelavo zbranih podatkov za namene preverjanja obstoja in kakovosti podatkov;

| (e) | pravočasno dajanje ustreznih podatkov in pripadajočih metodologij, na podlagi katerih se pridobivajo, na voljo organom, ki imajo z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov v ribiškem sektorju, in vsem drugim zainteresiranim stranem, razen v okoliščinah, ko se v skladu z veljavnim pravom Unije zahtevata varstvo in zaupnost. |
| --- | --- |

(e)

pravočasno dajanje ustreznih podatkov in pripadajočih metodologij, na podlagi katerih se pridobivajo, na voljo organom, ki imajo z raziskovalnega ali upravljalnega vidika interes za znanstveno analizo podatkov v ribiškem sektorju, in vsem drugim zainteresiranim stranem, razen v okoliščinah, ko se v skladu z veljavnim pravom Unije zahtevata varstvo in zaupnost.

3.   Države članice Komisiji vsako leto predložijo poročilo o izvajanju nacionalnih programov zbiranja podatkov in ga objavijo.

Komisija oceni letno poročilo o zbiranju podatkov po tem, ko se posvetuje z znanstvenim svetovalnim organom ter po potrebi z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, v katerih je Unija pogodbenica ali opazovalka, ter ustreznimi mednarodnimi znanstvenimi ustanovami.

4.   Države članice zagotovijo nacionalno usklajevanje zbiranja in upravljanja znanstvenih podatkov za upravljanje ribištva, vključno s socio-ekonomskimi podatki. V ta namen države članice na nacionalni ravni imenujejo odgovorno osebo in organizirajo letne usklajevalne sestanke. Komisija je obveščena o nacionalnih usklajevanih dejavnostih in povabljena na usklajevalne sestanke.

5.   Države članice v tesnem sodelovanju s Komisijo uskladijo svoje dejavnosti zbiranja podatkov z drugimi državami članicami v isti regiji in si prizadevajo za uskladitev svojih ukrepov s tretjimi državami, ki imajo suverenost ali jurisdikcijo nad vodami v isti regiji.

6.   Podatki se zbirajo, upravljajo in uporabljajo na stroškovno učinkovit način.

7.   Če država članica podatkov pravočasno ne zbere in/ali zagotovi končnemu uporabniku, se lahko zadevna finančna pomoč Unije, namenjena tej državi članici, v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo vzpostavil pogoje za pomorsko in ribiško politiko za obdobje 2014 - 2020sorazmerno prekine ali začasno ustavi.

Člen 26

Posvetovanje z znanstvenimi organi

Komisija se posvetuje z ustreznimi znanstvenimi organi. Po potrebi se posvetuje s STECF, in sicer o zadevah, ki se nanašajo na ohranjanje in upravljanje živih morskih virov, vključno z biološkimi, gospodarskimi, okoljskimi, socialnimi in tehničnimi vprašanji. Pri posvetovanju z znanstvenimi organi se upošteva pravilno upravljanje javnih sredstev s ciljem preprečevanja podvajanja dela takšnih organov.

Člen 27

Raziskave in znanstveno svetovanje

1.   Države članice izvajajo raziskovalne in inovacijske programe na področju ribištva in ribogojstva. Svoje programe za raziskave, inovacije in znanstveno svetovanje na področju ribištva usklajujejo z drugimi državami članicami ob tesnem sodelovanju s Komisijo ter v kontekstu okvirov za raziskave in inovacije Unije, po potrebi pa so v to vključeni tudi ustrezni svetovalni sveti. Te dejavnosti so v skladu z ustreznimi pravnimi akti Unije upravičene do financiranja iz proračuna Unije.

2.   Države članice ob sodelovanju ustreznih deležnikov, med drugim prek razpoložljivih finančnih sredstev Unije in ob medsebojnem usklajevanju, zagotovijo razpoložljivost ustreznega znanja in veščin ter človeških virov, ki bodo vključeni v postopek znanstvenega svetovanja.

DEL VI

ZUNANJA POLITIKA

Člen 28

Cilji

1.   Za zagotovitev trajnostnega izkoriščanja, upravljanja in ohranjanja morskih bioloških virov in morskega okolja Unija vodi zunanje odnose na področju ribištva v skladu z mednarodnimi obveznostmi in cilji politike ter cilji in načeli iz členov 2 in 3.

2.   Unija zlasti:

| (a) | dejavno podpira razvoj znanstvenega znanja in svetovanja ter k njemu prispeva; |
| --- | --- |

(a)

dejavno podpira razvoj znanstvenega znanja in svetovanja ter k njemu prispeva;

| (b) | izboljšuje skladnost pobud Unije z vidika politike, pri čemer posebno pozornost namenja okolju, trgovini in razvoju, pa tudi doslednost ukrepov, sprejetih v okviru razvojnega sodelovanja ter znanstvenega, tehničnega in gospodarskega sodelovanja; |
| --- | --- |

(b)

izboljšuje skladnost pobud Unije z vidika politike, pri čemer posebno pozornost namenja okolju, trgovini in razvoju, pa tudi doslednost ukrepov, sprejetih v okviru razvojnega sodelovanja ter znanstvenega, tehničnega in gospodarskega sodelovanja;

| (c) | prispeva k trajnostnim, gospodarsko donosnim ribolovnim dejavnostim in spodbuja zaposlovanje v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

prispeva k trajnostnim, gospodarsko donosnim ribolovnim dejavnostim in spodbuja zaposlovanje v Uniji;

| (d) | zagotavlja, da ribolovne dejavnosti Unije izven njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot so tisti v veljavnem pravu Unije na področju skupne ribiške politike, ob hkratnem spodbujanju konkurenčnih pogojev, ki so enaki za vse gospodarske subjekte Unije in za gospodarske subjekte iz tretjih držav; |
| --- | --- |

(d)

zagotavlja, da ribolovne dejavnosti Unije izven njenih voda temeljijo na istih načelih in standardih, kot so tisti v veljavnem pravu Unije na področju skupne ribiške politike, ob hkratnem spodbujanju konkurenčnih pogojev, ki so enaki za vse gospodarske subjekte Unije in za gospodarske subjekte iz tretjih držav;

| (e) | v vseh mednarodnih sferah spodbuja in podpira potrebne ukrepe za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova; |
| --- | --- |

(e)

v vseh mednarodnih sferah spodbuja in podpira potrebne ukrepe za izkoreninjenje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova;

| (f) | spodbuja tudi vzpostavitev in okrepitev odborov o skladnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, redne neodvisne preglede uspešnosti in ustrezne ukrepe za izboljšanje, tudi odvračilne in učinkovite kazni, ki se uporabljajo na pregleden in nediskriminatoren način. |
| --- | --- |

(f)

spodbuja tudi vzpostavitev in okrepitev odborov o skladnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, redne neodvisne preglede uspešnosti in ustrezne ukrepe za izboljšanje, tudi odvračilne in učinkovite kazni, ki se uporabljajo na pregleden in nediskriminatoren način.

3.   Določbe tega dela ne posegajo v posebne določbe mednarodnih sporazumov, sprejete na podlagi člena 218 Pogodbe.

NASLOV I

Mednarodne organizacije za ribištvo

Člen 29

Delovanje Unije v mednarodnih organizacijah za ribištvo

1.   Unija dejavno podpira dejavnosti mednarodnih organizacij za ribištvo, vključno z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, in k njim prispeva.

2.   Stališča Unije v mednarodnih organizacijah za ribištvo in regionalnih organizacijah za upravljanje ribištva temeljijo na najboljših razpoložljivih znanstvenih mnenjih za zagotovitev, da se ribolovni viri upravljajo v skladu s cilji iz člena 2, zlasti z odstavkom 2 in odstavkom 4(b) navedenega člena. Unija prevzame vodilno vlogo pri krepitvi uspešnosti regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, da bi lahko bolje ohranjale in upravljale žive morske vire v okviru svoje pristojnosti.

3.   Unija dejavno podpira razvoj ustreznih in preglednih mehanizmov za dodeljevanje ribolovnih možnosti.

4.   Unija spodbuja sodelovanje med regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva in usklajenost njihovih regulativnih okvirov ter podpira razvoj znanstvenega znanja in svetovanja za zagotovitev, da njihova priporočila temeljijo na takšnem znanstvenem svetovanju.

Člen 30

Spoštovanje mednarodnih določb

Unija, tudi prek Evropske agencije za nadzor ribištva (v nadaljnjem besedilu: agencija), sodeluje s tretjimi državami in mednarodnimi organizacijami za ribištvo, vključno z regionalnimi organizacijami za upravljanje ribištva, z namenom povečanja skladnosti z ukrepi, zlasti tistimi za boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu, da se zagotovi dosledno spoštovanje ukrepov, ki jih sprejmejo te mednarodne organizacije.

NASLOV II

Sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu

Člen 31

Načela in cilji sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu

1.   S sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami se vzpostavi pravni, okoljski, ekonomski in socialni okvir upravljanja za ribolovne dejavnosti, ki jih ribiška plovila Unije izvajajo v vodah tretjih držav.

Takšni okviri lahko vključujejo:

| (a) | razvijanje in podpiranje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih ustanov; |
| --- | --- |

(a)

razvijanje in podpiranje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih ustanov;

| (b) | zmogljivosti za spremljanje, kontrole in nadzor; |
| --- | --- |

(b)

zmogljivosti za spremljanje, kontrole in nadzor;

| (c) | druge elemente krepitve zmogljivosti, povezane z razvojem trajnostne ribiške politike tretje države. |
| --- | --- |

(c)

druge elemente krepitve zmogljivosti, povezane z razvojem trajnostne ribiške politike tretje države.

2.   Za namene zagotavljanja trajnostnega izkoriščanja presežkov morskih bioloških virov si Unija prizadeva doseči, da so sporazumi o partnerstvu o trajnostnem ribištvu s tretjimi državami v medsebojno korist Unije in zadevne tretje države ter njenega lokalnega prebivalstva in ribiške industrije, poleg tega pa prispevajo k nadaljevanju dejavnosti flot Unije in zagotavljajo ustrezen delež razpoložljivega presežka, ki je skladen z interesi flot Unije.

3.   Unija si z namenom zagotoviti, da plovila Unije, ki lovijo na podlagi sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, po potrebi dejavnosti opravljajo na podlagi podobnih standardov kot so tisti, ki se uporabljajo za ribiška plovila Unije, ki lovijo v vodah Unije, prizadeva, da bi v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu vključili ustrezne določbe o obveznostih iztovarjanja rib in ribiških izdelkov.

4.   Ribiška plovila Unije lovijo le presežek dovoljenega ulova, kot je opredeljen v členu 62(2) in (3) UNCLOS ter jasno in pregledno določen na podlagi najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in ustreznih informacij o celotnem ribolovnem naporu vseh flot za zadevne staleže, izmenjanih med Unijo in zadevno tretjo državo. Kar zadeva čezconske ali izrazito selivske staleže rib, bi bilo treba pri določitvi virov, razpoložljivih za dostop, ustrezno upoštevati znanstvene ocene, opravljene na regionalni ravni, ter ukrepe za ohranjanje in upravljanje, ki so jih sprejele ustrezne regionalne organizacije za upravljanje ribištva.

5.   Ribiška plovila Unije ne smejo opravljati dejavnosti v vodah tretje države, s katero je sklenjen sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu, razen če imajo dovoljenje za ribolov, ki je bilo izdano v skladu z navedenim sporazumom.

6.   Unija zagotovi, da se v sporazume o partnerstvu o trajnostnem ribištvu vključi klavzula o spoštovanju demokratičnih načel in človekovih pravic, ki predstavlja bistveni element teh sporazumov.

Ti sporazumi, kolikor je to mogoče, vključujejo:

| (a) | klavzulo o prepovedi določanja pogojev za druge flote v teh vodah, ki so ugodnejši od pogojev za gospodarske subjekte Unije, vključno s pogoji ohranjanja, razvoja in upravljanja virov, finančnih ureditev ter pristojbin in pravic, povezanih z izdajanjem dovoljenj za ribolov; |
| --- | --- |

(a)

klavzulo o prepovedi določanja pogojev za druge flote v teh vodah, ki so ugodnejši od pogojev za gospodarske subjekte Unije, vključno s pogoji ohranjanja, razvoja in upravljanja virov, finančnih ureditev ter pristojbin in pravic, povezanih z izdajanjem dovoljenj za ribolov;

| (b) | klavzulo o izključnosti v zvezi s pravilom iz odstavka 5. |
| --- | --- |

(b)

klavzulo o izključnosti v zvezi s pravilom iz odstavka 5.

7.   Na ravni Unije si je treba prizadevati za spremljanje dejavnosti ribiških plovil Unije, ki opravljajo svojo dejavnost v vodah, ki niso del Unije, zunaj okvira sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu.

8.   Države članice zagotovijo, da so ribiška plovila Unije, ki plujejo pod njihovo zastavo in opravljajo dejavnosti zunaj voda Unije, sposobna predložiti podrobno in točno dokumentacijo o vseh ribolovnih in predelovalnih dejavnostih.

9.   Dovoljenje za ribolov iz odstavka 5 se dodeli plovilu, ki se je odjavilo iz registra ribiške flote Unije in se nato v 24 mesecih vanj ponovno prijavilo, samo če je lastnik tega plovila pristojnim organom države članice zastave predložil vse podatke, ki so potrebni za ugotovitev, da je plovilo v tem obdobju delovalo na način, ki je v celoti v skladu s standardi, ki veljajo za plovilo z zastavo Unije.

Kadar je bila država, ki je dodelila zastavo v obdobju, ko plovilo ni bilo vključeno v register ribiške flote Unije, v skladu s pravom Unije označena za nesodelujočo državo, kar zadeva preprečevanje, odvračanje in odpravljanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, ali za državo, ki dovoljuje netrajnostno izkoriščanje živih morskih virov, se tako dovoljenje za ribolov dodeli le, če je bilo ugotovljeno, da so ribolovne dejavnosti plovila prenehale, lastnik pa je takoj sprejel ukrepe za izpis plovila iz registra te države.

10.   Komisija predvidi neodvisne predhodne in naknadne ocene vsakega protokola k sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu ter jih pravočasno predloži Evropskemu parlamentu in Svetu, preden Svetu pošlje priporočilo o pooblastitvi za začetek pogajanj o naslednjem protokolu. Povzetek takšnih ocen se objavi.

Člen 32

Finančna pomoč

1.   Unija na podlagi sporazumov o partnerstvu o trajnostnem ribištvu tretjim državam zagotovi finančno pomoč, da:

| (a) | se krije del stroškov dostopa do ribolovnih virov v vodah tretje države; del stroškov dostopa do ribolovnih virov, ki jih krijejo lastniki plovil Unije, se oceni za vsak sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu posebej ali protokol k njemu; ta del je pravičen, nediskriminatoren in skladen s koristmi, pridobljenih na podlagi pogojev dostopa; |
| --- | --- |

(a)

se krije del stroškov dostopa do ribolovnih virov v vodah tretje države; del stroškov dostopa do ribolovnih virov, ki jih krijejo lastniki plovil Unije, se oceni za vsak sporazum o partnerstvu o trajnostnem ribištvu posebej ali protokol k njemu; ta del je pravičen, nediskriminatoren in skladen s koristmi, pridobljenih na podlagi pogojev dostopa;

| (b) | se vzpostavi okvir upravljanja, ki vključuje razvoj in vzdrževanje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih institucij, spodbujanje dejavnosti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ter zmogljivost spremljanja in nadzora ter druge elemente krepitve zmogljivosti, ki se nanašajo na razvoj politike trajnostnega ribištva tretje države. Takšna finančna pomoč je odvisna od doseganja specifičnih rezultatov ter dopolnjuje razvojne projekte in programe, ki se izvajajo v zadevni tretji državi, in je skladna z njimi. |
| --- | --- |

(b)

se vzpostavi okvir upravljanja, ki vključuje razvoj in vzdrževanje potrebnih znanstvenih in raziskovalnih institucij, spodbujanje dejavnosti posvetovanja z zainteresiranimi stranmi ter zmogljivost spremljanja in nadzora ter druge elemente krepitve zmogljivosti, ki se nanašajo na razvoj politike trajnostnega ribištva tretje države. Takšna finančna pomoč je odvisna od doseganja specifičnih rezultatov ter dopolnjuje razvojne projekte in programe, ki se izvajajo v zadevni tretji državi, in je skladna z njimi.

2.   V vsakem sporazumu o partnerstvu o trajnostnem ribištvu je finančna pomoč, namenjena podpori sektorju, ločena od plačil za dostop do ribolovnih virov. Unija izplačila finančne pomoči pogojuje z doseganjem konkretnih rezultatov in pozorno spremlja napredek.

NASLOV III

Upravljanje staležev, ki so v skupnem interesu

Člen 33

Načela in cilji upravljanja staležev, ki so v skupnem interesu Unije in tretjih držav, ter sporazumov o izmenjavi in skupnem upravljanju

1.   Kadar staleže, ki so v skupnem interesu, izkoriščajo tudi tretje države, Unija sodeluje s temi tretjimi državami, da bi zagotovila, da se zadevni staleži upravljajo trajnostno v skladu s to uredbo, zlasti s ciljem iz člena 2(2). Če se uradni dogovor ne doseže, si Unija na vse mogoče načine prizadeva za dosego skupnih ureditev za ribolov teh staležev, da bi omogočili trajnostno upravljanje, zlasti kar zadeva cilj iz člena 2(2), in s tem spodbujali enake konkurenčne pogoje za gospodarske subjekte Unije.

2.   Da bi Unija zagotovila trajnostno izkoriščanje staležev, ki si jih deli s tretjimi državami, in stabilnost ribolovnih dejavnosti svojih flot, si – v skladu z UNCLOS – prizadeva skleniti dvostranske ali večstranske sporazume s tretjimi državami, za skupno upravljanje staležev, vključno – po potrebi – z vzpostavitvijo dostopa do voda in virov ter pogojev za ta dostop, harmonizacijo ohranitvenih ukrepov in izmenjavo ribolovnih možnosti.

DEL VII

RIBOGOJSTVO

Člen 34

Spodbujanje trajnostnega ribogojstva

1.   Komisija z namenom spodbujanja trajnosti in prispevanja k prehranski varnosti in preskrbi s hrano ter k rasti in zaposlovanju določi nezavezujoče strateške smernice Unije o skupnih prednostnih nalogah in ciljih za razvoj dejavnosti trajnostnega ribogojstva. Te strateške smernice upoštevajo različne izhodiščne položaje in različne okoliščine v vsej Uniji, so podlaga za večletne nacionalne strateške načrte in njihovi cilji so:

| (a) | izboljšanje konkurenčnosti sektorja ribogojstva ter podpora razvoju in inovacijam v sektorju; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje konkurenčnosti sektorja ribogojstva ter podpora razvoju in inovacijam v sektorju;

| (b) | zmanjšanje upravnega bremena ter povečanje učinkovitosti izvajanja zakonodaje Unije, ki se odziva na potrebe zainteresiranih strani; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšanje upravnega bremena ter povečanje učinkovitosti izvajanja zakonodaje Unije, ki se odziva na potrebe zainteresiranih strani;

| (c) | spodbujanje gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

(c)

spodbujanje gospodarske dejavnosti;

| (d) | diverzifikacija in izboljšanje kakovosti življenja na obalnih in celinskih območjih; |
| --- | --- |

(d)

diverzifikacija in izboljšanje kakovosti življenja na obalnih in celinskih območjih;

| (e) | vključitev dejavnosti ribogojstva v pomorsko, obalno in celinsko prostorsko načrtovanje. |
| --- | --- |

(e)

vključitev dejavnosti ribogojstva v pomorsko, obalno in celinsko prostorsko načrtovanje.

2.   Države članice do ... (26) pripravijo večletni nacionalni strateški načrt za razvoj dejavnosti ribogojstva na svojem ozemlju.

3.   Večletni nacionalni strateški načrt vključuje cilje države članice ter ukrepe in roke, potrebne za njihovo doseganje.

4.   Cilji večletnih nacionalnih strateških načrtov so zlasti naslednji:

| (a) | upravna poenostavitev, zlasti kar zadeva ocene, študije učinka in dovoljenja; |
| --- | --- |

(a)

upravna poenostavitev, zlasti kar zadeva ocene, študije učinka in dovoljenja;

| (b) | razumna gotovost gospodarskih subjektov na področju ribogojstva v zvezi z dostopom do voda in prostora; |
| --- | --- |

(b)

razumna gotovost gospodarskih subjektov na področju ribogojstva v zvezi z dostopom do voda in prostora;

| (c) | kazalniki okoljske, ekonomske in socialne trajnosti; |
| --- | --- |

(c)

kazalniki okoljske, ekonomske in socialne trajnosti;

| (d) | ocena drugih možnih čezmejnih učinkov, zlasti na morske biološke vire in morske ekosisteme v sosednjih državah članicah; |
| --- | --- |

(d)

ocena drugih možnih čezmejnih učinkov, zlasti na morske biološke vire in morske ekosisteme v sosednjih državah članicah;

| (e) | ustvarjanje sinergije med nacionalnimi raziskovalnimi programi ter sodelovanje med industrijo in znanstveniki; |
| --- | --- |

(e)

ustvarjanje sinergije med nacionalnimi raziskovalnimi programi ter sodelovanje med industrijo in znanstveniki;

| (f) | spodbujanje konkurenčne prednosti trajnostne in visoko kakovostne hrane; |
| --- | --- |

(f)

spodbujanje konkurenčne prednosti trajnostne in visoko kakovostne hrane;

| (g) | spodbujanje ribogojnih dejavnosti in raziskav z namenom okrepitve pozitivnih vplivov na okolje in ribolovne vire ter zmanjšanja negativnih vplivov, vključno z zmanjšanjem pritiska na staleže rib, ki se uporabljajo za proizvodnjo krme, in povečanjem učinkovitosti rabe virov. |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje ribogojnih dejavnosti in raziskav z namenom okrepitve pozitivnih vplivov na okolje in ribolovne vire ter zmanjšanja negativnih vplivov, vključno z zmanjšanjem pritiska na staleže rib, ki se uporabljajo za proizvodnjo krme, in povečanjem učinkovitosti rabe virov.

5.   Države članice si izmenjujejo informacije in najboljše prakse prek odprte metode usklajevanja nacionalnih ukrepov iz večletnih nacionalnih strateških načrtov.

6.   Komisija spodbuja izmenjavo informacij in najboljših praks med državami članicami ter skrbi za lažje usklajevanje nacionalnih ukrepov, predvidenih v večletnem nacionalnem strateškem načrtu.

DEL VIII

SKUPNA UREDITEV TRGOV

Člen 35

Cilji

1.   Vzpostavi se skupna ureditev trgov (v nadaljnjem besedilu: skupna ureditev trgov) za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, da se:

| (a) | prispeva k doseganju ciljev iz člena 2 in zlasti k trajnostnem izkoriščanju živih morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(a)

prispeva k doseganju ciljev iz člena 2 in zlasti k trajnostnem izkoriščanju živih morskih bioloških virov;

| (b) | ribiškemu sektorju in sektorju ribogojstva omogoči uporaba skupne ribiške politike na ustrezni ravni; |
| --- | --- |

(b)

ribiškemu sektorju in sektorju ribogojstva omogoči uporaba skupne ribiške politike na ustrezni ravni;

| (c) | poveča konkurenčnost ribiškega sektorja in sektorja ribogojstva Unije, zlasti konkurenčnost proizvajalcev; |
| --- | --- |

(c)

poveča konkurenčnost ribiškega sektorja in sektorja ribogojstva Unije, zlasti konkurenčnost proizvajalcev;

| (d) | izboljšata preglednost in stabilnost trgov, zlasti kar zadeva ekonomsko znanje in poznavanje trgov Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v celotni dobavni verigi, zagotovi bolj uravnotežena razporeditev dodane vrednosti po celotni oskrbovalni verigi sektorja, izboljša, obveščenost potrošnikov in poveča ozaveščenost prek obveščanja in označevanja, ki zagotovi razumljive informacije; |
| --- | --- |

(d)

izboljšata preglednost in stabilnost trgov, zlasti kar zadeva ekonomsko znanje in poznavanje trgov Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v celotni dobavni verigi, zagotovi bolj uravnotežena razporeditev dodane vrednosti po celotni oskrbovalni verigi sektorja, izboljša, obveščenost potrošnikov in poveča ozaveščenost prek obveščanja in označevanja, ki zagotovi razumljive informacije;

| (e) | s spodbujanjem trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvode, ki se tržijo v Uniji; |
| --- | --- |

(e)

s spodbujanjem trajnostnega izkoriščanja ribolovnih virov prispeva k zagotavljanju enakih konkurenčnih pogojev za vse proizvode, ki se tržijo v Uniji;

| (f) | prispeva k zagotavljanju, da imajo potrošniki raznoliko ponudbo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(f)

prispeva k zagotavljanju, da imajo potrošniki raznoliko ponudbo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (g) | potrošnikom zagotovijo preverljive in točne informacije o izvoru proizvoda in načinu njegove proizvodnje, zlasti z označevanjem in etiketiranjem. |
| --- | --- |

(g)

potrošnikom zagotovijo preverljive in točne informacije o izvoru proizvoda in načinu njegove proizvodnje, zlasti z označevanjem in etiketiranjem.

2.   Skupna ureditev trgov se uporablja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz Priloge I k Uredbi (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta (27), ki se tržijo v Uniji.

3.   Skupna ureditev trgov zajema zlasti:

| (a) | organizacijo sektorja, vključno z ukrepi za stabilizacijo trga; |
| --- | --- |

(a)

organizacijo sektorja, vključno z ukrepi za stabilizacijo trga;

| (b) | načrte proizvodnje in trženja organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

načrte proizvodnje in trženja organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (c) | skupne tržne standarde; |
| --- | --- |

(c)

skupne tržne standarde;

| (d) | obveščanje potrošnikov. |
| --- | --- |

(d)

obveščanje potrošnikov.

DEL IX

NADZOR IN IZVRŠEVANJE

Člen 36

Cilji

1.   Skladnost s pravili skupne ribiške politike se zagotavlja z učinkovitim sistemom Unije za nadzor ribištva, vključno z bojem proti nezakonitem, neprijavljenem in nereguliranem ribolovu.

2.   Nadzor in izvrševanje skupne ribiške politike temeljita na in vključujeta zlasti:

| (a) | globalni, celostni in skupni pristop; |
| --- | --- |

(a)

globalni, celostni in skupni pristop;

| (b) | sodelovanje in usklajevanje med državami članicami, Komisijo in agencijo; |
| --- | --- |

(b)

sodelovanje in usklajevanje med državami članicami, Komisijo in agencijo;

| (c) | stroškovno učinkovitost in sorazmernost; |
| --- | --- |

(c)

stroškovno učinkovitost in sorazmernost;

| (d) | uporabo učinkovitih tehnologij nadzora za razpoložljivost in kakovost podatkov o ribolovu; |
| --- | --- |

(d)

uporabo učinkovitih tehnologij nadzora za razpoložljivost in kakovost podatkov o ribolovu;

| (e) | okvir Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje; |
| --- | --- |

(e)

okvir Unije za nadzor, inšpekcijo in izvrševanje;

| (f) | strategijo, ki temelji na oceni tveganja in ki je osredotočena na sistematično in avtomatizirano navzkrižno preverjanje vseh ustreznih razpoložljivih podatkov; |
| --- | --- |

(f)

strategijo, ki temelji na oceni tveganja in ki je osredotočena na sistematično in avtomatizirano navzkrižno preverjanje vseh ustreznih razpoložljivih podatkov;

| (g) | razvoj kulture spoštovanja predpisov in sodelovanja med vsemi gospodarskimi subjekti in ribiči. |
| --- | --- |

(g)

razvoj kulture spoštovanja predpisov in sodelovanja med vsemi gospodarskimi subjekti in ribiči.

Unija sprejme ustrezne ukrepe v zvezi s tretjimi državami, ki dopuščajo netrajnosten ribolov.

3.   Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe za zagotovitev nadzora, inšpekcije in izvrševanja dejavnosti, ki se izvajajo v okviru skupne ribiške politike, vključno z določitvijo učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih sankcij.

Člen 37

Strokovna skupina za skladnost

1.   Komisija ustanovi strokovno skupino za skladnost, ki ocenjuje, omogoča in krepi izvajanje obveznosti iz sistema Unije za nadzor ribištva ter skladnost z njimi.

2.   Strokovno skupino za skladnost sestavljajo predstavniki Komisije in držav članic. Komisija lahko Evropski parlament na njegovo zahtevo povabi, naj pošlje strokovnjake, ki se bodo udeležili sej strokovne skupine. Agencija lahko sodeluje na sejah strokovne skupine za skladnost kot opazovalka.

3.   Naloge strokovne skupine so zlasti:

| (a) | redno pregledovanje skladnosti in izvajanja v okviru sistema Unije za nadzor ribištva ter ugotavljanje morebitnih težav v skupnem interesu pri izvajanju pravil skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

(a)

redno pregledovanje skladnosti in izvajanja v okviru sistema Unije za nadzor ribištva ter ugotavljanje morebitnih težav v skupnem interesu pri izvajanju pravil skupne ribiške politike;

| (b) | svetovanje v zvezi z izvajanjem predpisov skupne ribiške politike, vključno s prednostnim razvrščanjem dodeljevanja finančne pomoči Unije, ter |
| --- | --- |

(b)

svetovanje v zvezi z izvajanjem predpisov skupne ribiške politike, vključno s prednostnim razvrščanjem dodeljevanja finančne pomoči Unije, ter

| (c) | izmenjava informacij o nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim. |
| --- | --- |

(c)

izmenjava informacij o nadzornih in inšpekcijskih dejavnostih, vključno z bojem proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim.

4.   Strokovna skupina za skladnost redno obvešča Evropski parlament in Svet o vseh svojih dejavnostih iz odstavka 3.

Člen 38

Pilotni projekti o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov

Komisija in države članice lahko izvajajo pilotne projekte o novih tehnologijah nadzora in sistemih upravljanja podatkov.

Člen 39

Prispevek k stroškom nadzora, inšpekcije, izvrševanja in zbiranja podatkov

Države članice lahko od svojih gospodarskih subjektov zahtevajo, da sorazmerno prispevajo k operativnim stroškom izvajanja sistema Unije za nadzor ribištva in zbiranja podatkov.

DEL X

FINANČNI INSTRUMENTI

Člen 40

Cilji

Za prispevek k doseganju ciljev iz člena 2 se lahko odobri finančna pomoč Unije.

Člen 41

Pogoji za finančno pomoč državam članicam

1.   Pod pogoji, ki se opredelijo v veljavnih pravnih aktih Unije, je finančna pomoč Unije državam članicam pogojena s spoštovanjem pravil skupne ribiške politike s strani držav članic.

2.   Posledica neskladnosti s pravili skupne ribiške politike s strani držav članic je lahko prekinitev ali začasna ustavitev izplačil ali finančni popravek finančne pomoči Unije v okviru skupne ribiške politike. Taki ukrepi so sorazmerni z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem neskladnosti.

Člen 42

Pogoji za finančno pomoč gospodarskim subjektom

1.   Pod pogoji, ki se opredelijo v veljavnih pravnih aktih Unije, je finančna pomoč Unije gospodarskim subjektom pogojena s spoštovanjem pravil skupne ribiške politike s strani gospodarskih subjektov.

2.   V skladu s posebnimi predpisi, ki se sprejmejo, je posledica hujših kršitev predpisov skupne ribiške politike s strani gospodarskih subjektov začasna ali trajna prepoved dostopa do finančne pomoči Unije in/ali zmanjšanje finančne pomoči. Taki ukrepi, ki jih sprejme država članica, so odvračilni, učinkoviti in sorazmerni z naravo, resnostjo, trajanjem in ponavljanjem hujših kršitev.

3.   Države članice zagotovijo, da se finančna pomoč Unije odobri le, če zadevnemu gospodarskemu subjektu v obdobju enega leta pred datumom vložitve zahtevka za finančno pomoč Unije ni bila naložena sankcija za hujšo kršitev.

DEL XI

SVETOVALNI SVETI

Člen 43

Ustanovitev svetovalnih svetov

1.   Svetovalni sveti se ustanovijo za vsako geografsko območje ali področja pristojnosti iz Priloge III, da se spodbuja uravnotežena zastopanost vseh zainteresiranih strani v skladu s členom 45(1) in se prispeva k doseganju ciljev iz člena 2.

2.   V skladu s Prilogo III se ustanovijo zlasti naslednji novi svetovalni sveti:

| (a) | svetovalni svet za najbolj oddaljene regije, razdeljen v tri oddelke za vsakega od naslednjih morskih bazenov: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik in Indijski ocean; |
| --- | --- |

(a)

svetovalni svet za najbolj oddaljene regije, razdeljen v tri oddelke za vsakega od naslednjih morskih bazenov: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik in Indijski ocean;

| (b) | svetovalni svet za ribogojstvo; |
| --- | --- |

(b)

svetovalni svet za ribogojstvo;

| (c) | svetovalni svet za trge; |
| --- | --- |

(c)

svetovalni svet za trge;

| (d) | svetovalni svet za Črno morje. |
| --- | --- |

(d)

svetovalni svet za Črno morje.

3.   Vsak svetovalni svet sprejme svoj poslovnik.

Člen 44

Naloge svetovalnih svetov

1.   Pri uporabi te uredbe se Komisija po potrebi posvetuje s svetovalnimi sveti.

2.   Svetovalni sveti lahko:

| (a) | Komisiji in zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva ter soco-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in ribogojstva in zlasti lahko predložijo priporočila o možnostih za poenostavitev pravil o upravljanju ribištva; |
| --- | --- |

(a)

Komisiji in zadevni državi članici predložijo priporočila in predloge glede zadev v zvezi z upravljanjem ribištva ter soco-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in ribogojstva in zlasti lahko predložijo priporočila o možnostih za poenostavitev pravil o upravljanju ribištva;

| (b) | Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ter socio-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in, kadar je primerno, ribogojstva na svojem geografskem območju ali področju pristojnosti ter predlagajo rešitve za premostitev teh težav; |
| --- | --- |

(b)

Komisijo in države članice obvestijo o težavah v zvezi z upravljanjem ter socio-ekonomskimi in ohranitvenimi vidiki ribištva in, kadar je primerno, ribogojstva na svojem geografskem območju ali področju pristojnosti ter predlagajo rešitve za premostitev teh težav;

| (c) | v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, preskrbi in analizi podatkov, potrebnih za razvoj ohranitvenih ukrepov. |
| --- | --- |

(c)

v tesnem sodelovanju z znanstveniki prispevajo k zbiranju, preskrbi in analizi podatkov, potrebnih za razvoj ohranitvenih ukrepov.

Če je zadevno vprašanje v skupnem interesu za dva ali več svetovalnih svetov, ti usklajujejo svoja stališča z namenom sprejeti skupna priporočila o tem vprašanju.

3.   S svetovalnimi sveti se posvetuje glede skupnih priporočil v skladu s členom 18. Komisija in države članice se lahko z njimi posvetujejo tudi v zvezi z drugimi ukrepi. Njihovi nasveti se upoštevajo. Ta posvetovanja ne posegajo v posvetovanje s STECF ali drugimi znanstvenimi telesi. Mnenja svetovalnih svetov se lahko posredujejo vsem zadevnim državam članicam in Komisiji.

4.   Komisija in po potrebi zadevna država članica na vsako priporočilo, predlog ali informacijo, ki jo prejme v skladu z odstavkom 1, odgovori v dveh mesecih. Kadar končni ukrepi, ki jih sprejme, odstopajo od mnenj, priporočil in predlogov svetovalnih svetov, prejetih v skladu z odstavkom 1, Komisija ali zadevna država članica podrobno obrazloži to odstopanje.

Člen 45

Sestava, delovanje in financiranje svetovalnih svetov

1.   Svetovalne svete sestavljajo:

| (a) | organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte v sektorju ribištva in po potrebi ribogojstva, ter predstavniki sektorjev predelave in trženja; |
| --- | --- |

(a)

organizacije, ki zastopajo gospodarske subjekte v sektorju ribištva in po potrebi ribogojstva, ter predstavniki sektorjev predelave in trženja;

| (b) | druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljske organizacije in skupine potrošnikov. |
| --- | --- |

(b)

druge interesne skupine, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljske organizacije in skupine potrošnikov.

2.   Vsak svetovalni svet ima generalno skupščino in izvršni odbor, kar po potrebi vključuje tudi sekretariat in delovne skupine za obravnavanje vprašanj regionalnega sodelovanja v skladu s členom 18 ter sprejema ukrepe, potrebne za delovanje.

3.   Svetovalni sveti delujejo in prejemajo finančna sredstva kot je določeno v Prilogi III.

4.   Na Komisijo se prenese pooblastilo, da v skladu s členom 46 sprejema delegirane akte, ki določajo podrobna pravila o delovanju svetovalnih svetov.

DEL XII

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 46

Izvajanje prenosa pooblastil

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov je preneseno na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz člena 11(3), člena 15(2), (3), (6) in (7) ter člena 45(4) se prenese na Komisijo za obdobje petih let od ... (28). Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet ne nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz člena 11(3), člena 15(2), (3), (6) in (7) ter člena 45(4) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v temu sklepu. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Preklic ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Takoj, ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 11(3), členom 15(2), (3), (6) in (7) ter členom 45(4), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 47

Postopek v odboru

1.   Komisiji pri izvajanju pravil skupne ribiške politike pomaga Odbor za ribištvo in ribogojstvo. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011. Kadar odbor ne izda mnenja o osnutku izvedbenega akta, ki se sprejme v skladu s členom 23, Komisija osnutka izvedbenega akta ne sprejme in uporabi se tretji pododstavek člena 5(4) Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 8 Uredbe (EU) št. 182/2011 v povezavi s členom 5 navedene uredbe.

DEL XIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 48

Razveljavitve in spremembe

1.   Uredba (ES) št. 2371/2002 se razveljavi.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo.

2.   Sklep 2004/585/ES se razveljavi z dnem, ko začnejo veljati pravila, sprejeta na podlagi člena 45(4) te uredbe.

3.   Člen 5 Uredbe Sveta (ES) št. 1954/2003 (29) se črta.

4.   Uredba Sveta (ES) št. 639/2004 (30) se razveljavi.

5.   V člen 105 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.   Z odstopanjem od odstavkov 2 in 3 se množilni količnik za ulove, za katere velja obveznost iztovarjanja ulova v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št.../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne... o skupni ribiški politiki (31), ne uporabi, pod pogojem, da obseg prelova glede na dovoljene iztovore ne presega 10 %.

Člen 49

Pregled

Komisija do 31. decembra 2022 Evropskemu parlamentu in Svetu posreduje poročilo o delovanju skupne ribiške politike.

Člen 50

Letno poročilo

Komisija vsako leto poroča Evropskemu parlamentu in Svetu o napredku pri uresničevanju največjega trajnostnega donosa in stanju ribjih staležev, in sicer čim prej po sprejetju letne uredbe Sveta o določitvi ribolovnih možnostih, ki so na voljo v vodah Unije in v nekaterih vodah zunaj EU za plovila Unije.

Člen 51

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183.

1

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 6. februarja 2013 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in Stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2013. Stališče Evropskega parlamenta z dne ... in odločitev Sveta z dne ....

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (UL L 358, 31.12.2002, str. 59).

4

(5)  Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije (UL L 179, 23.6.1998, str. 3).

5

(6)  Sklep Sveta 98/392/ES z dne 23. marca 1998 o sklenitvi Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 in Sporazuma o izvajanju dela XI Konvencije z dne 28. julija 1994 s strani Evropske skupnosti (UL L 179, 23.6.1998, str. 1).

6

(7)  Sklep Sveta 98/414/ES z dne 8. junija 1998 o ratifikaciji, s strani Evropske skupnosti, Sporazuma o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 14).

7

(8)  Sporazum o uporabi določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 glede ohranjanja in upravljanja čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (UL L 189, 3.7.1998, str. 16).

8

(9)  Sklep Sveta 96/428/ES z dne 25. junija 1996 o sprejetju, s strani Skupnosti, Sporazuma o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju (UL L 177, 16.7.1996, str. 24).

9

(10)  Sporazum o pospeševanju upoštevanja mednarodnih ukrepov za ohranjanje in upravljanje s strani ribiških plovil na odprtem morju (UL L 177, 16.7.1996, str. 26).

10

(11)  Direktiva 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (Okvirna direktiva o morski strategiji) (UL L 164, 25.6.2008, str. 19).

11

(12)  Direktiva 2009/147/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. novembra 2009 o ohranjanju prosto živečih ptic (UL L 20, 26.1.2010, str. 7).

12

(13)  Direktiva Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst (UL L 206, 22.7.1992, str. 7).

13

(14)  Resolucija Sveta z dne 3. novembra 1976 o nekaterih zunanjih vidikih ustanovitve ribolovne cone v Skupnosti, ki bi se razprostirala na 200 miljah, z učinkom od 1. januarja 1977 (UL C 105, 7.5.1981, str. 1).

14

(15)  Sklep Komisije 93/619/ES z dne 19. novembra 1993 o ustanovitvi Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (UL L 297, 2.12.1993, str. 25).

15

(16)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

16

(17)  Sklep Sveta 2004/585/ES z dne 19. julija 2004 o ustanovitvi regionalnih svetovalnih svetov v okviru skupne ribiške politike (UL L 256, 3.8.2004, str. 17).

17

(18)  Uredba Sveta (ES) št. 1967/2006 z dne 21. decembra 2006 o ukrepih za upravljanje za trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov v Sredozemskem morju, spremembi Uredbe (EGS) št. 2847/93 in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1626/94 (UL L 409, 30.12.2006, str. 11).

18

(19)  Uredba Sveta (EGS) št. 2930/86 z dne 22. septembra 1986 o določanju značilnosti ribiških plovil (UL L 274, 25.9.1986, str. 1).

19

(20)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 343, 22.12.2009, str. 1).

20

(21)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

21

(22)  Območja ICES (Mednarodni sveta za raziskovanje morja) so opredeljena v Uredbi (ES) št. 218/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki ribarijo v severovzhodnem Atlantiku (UL L 87, 31.3.2009, str. 70).

22

(23)  Območja CECAF (vzhodni srednji Atlantik ali glavno ribolovno območje 34) so opredeljena v Uredbi (ES) št. 216/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2009 o predložitvi statističnih podatkov o nominalnem ulovu držav članic, ki lovijo na določenih območjih izven severnega Atlantika.

23

(24)  Datum začetka uporabe te uredbe.

24

(25)  Pet let po začetku veljavnosti te uredbe.

25

(26)  Šest mesecev po dnevu začetka veljavnosti te uredbe.

26

(27)  Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (glej Stališče Sveta (EU) št. 10/2013 v prvi obravnavi, str. 46 tega Uradnega lista).

27

(28)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

28

(29)  Uredba Sveta (ES) št. 1954/2003 z dne 4. novembra 2003 o upravljanju ribolovnega napora v zvezi z nekaterimi ribolovnimi območji in viri Skupnosti ter o spremembi Uredbe (ES) št. 2847/93 in razveljavitvi uredb (ES) št. 685/95 in (ES) št. 2027/95 (UL L 289, 7.11.2003, str. 1).

29

(30)  Uredba Sveta (ES) št. 639/2004 z dne 30. marca 2004 o upravljanju ribiških flot, registriranih v najbolj oddaljenih regijah Skupnosti (UL L 102, 7.4.2004, str. 9).

30

(31)  UL L ... .“.

31

---

PRILOGA I

DOSTOP DO OBALNIH VODA V SMISLU ČLENA 5(2)

1.   Obalne vode združenega kraljestva

A.   Dostop za Francijo

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | Berwick-upon-Tweed vzhodno
  Coquet Island vzhodno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Berwick-upon-Tweed vzhodno

Coquet Island vzhodno

sled

neomejeno

| 2. | Flamborough Head vzhodno
  Spurn Head vzhodno |
| --- | --- |

2.

Flamborough Head vzhodno

Spurn Head vzhodno

sled

neomejeno

| 3. | Lowestoft vzhodno
  Lyme Regis južno |
| --- | --- |

3.

Lowestoft vzhodno

Lyme Regis južno

vse vrste

neomejeno

| 4. | Lyme Regis južno
  Eddystone južno |
| --- | --- |

4.

Lyme Regis južno

Eddystone južno

pridnene vrste

neomejeno

| 5. | Eddystone južno
  Longships jugozahodno |
| --- | --- |

5.

Eddystone južno

Longships jugozahodno

pridnene vrste

neomejeno

pokrovače

neomejeno

jastog

neomejeno

sladkovodni rak

neomejeno

| 6. | Longships jugozahodno
  Hartland Point severozahodno |
| --- | --- |

6.

Longships jugozahodno

Hartland Point severozahodno

pridnene vrste

neomejeno

sladkovodni rak

neomejeno

jastog

neomejeno

| 7. | Hartland Point do črte od severa Lundy Islanda |
| --- | --- |

7.

Hartland Point do črte od severa Lundy Islanda

pridnene vrste

neomejeno

| 8. | Od črte naravnost na zahod Lundy Island do Cardigan Harbourja |
| --- | --- |

8.

Od črte naravnost na zahod Lundy Island do Cardigan Harbourja

vse vrste

neomejeno

| 9. | Point Lynas severno
  Morecambe Light Vessel vzhodno |
| --- | --- |

9.

Point Lynas severno

Morecambe Light Vessel vzhodno

vse vrste

neomejeno

| 10. | County Down |
| --- | --- |

10.

County Down

pridnene vrste

neomejeno

| 11. | New Island severovzhodno
  Sanda Island jugozahodno |
| --- | --- |

11.

New Island severovzhodno

Sanda Island jugozahodno

vse vrste

neomejeno

| 12. | Port Stewart severno
  Barra Head zahodno |
| --- | --- |

12.

Port Stewart severno

Barra Head zahodno

vse vrste

neomejeno

| 13. | Zemljepisna širina 57°40′ S
  Butt of Lewis zahodno |
| --- | --- |

13.

Zemljepisna širina 57°40′ S

Butt of Lewis zahodno

vse vrste,

razen lupinarjev

neomejeno

| 14. | St. Kilda, Flannan Islands |
| --- | --- |

14.

St. Kilda, Flannan Islands

vse vrste

neomejeno

| 15. | Zahodno od črte, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis s točko 59°30′ S-5°45′ Z |
| --- | --- |

15.

Zahodno od črte, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis s točko 59°30′ S-5°45′ Z

vse vrste

neomejeno

B.   Dostop za irsko

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | Point Lynas severno
  Mull of Galloway južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Point Lynas severno

Mull of Galloway južno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

| 2. | Mull of Oa zahodno
  Barra Head zahodno |
| --- | --- |

2.

Mull of Oa zahodno

Barra Head zahodno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

C.   Dostop za nemčijo

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | od svetilnika Sumburgh Head proti jugovzhodu; od svetilnika Skroo proti severovzhodu in od svetilnika Skadan proti jugozahodu |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

od svetilnika Sumburgh Head proti jugovzhodu; od svetilnika Skroo proti severovzhodu in od svetilnika Skadan proti jugozahodu

sled

neomejeno

| 2. | Berwick-upon-Tweed vzhodno; od svetilnika Whitby High vzhodno |
| --- | --- |

2.

Berwick-upon-Tweed vzhodno; od svetilnika Whitby High vzhodno

sled

neomejeno

| 3. | Svetilnik North Foreland vzhodno, od novega svetilnika Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

Svetilnik North Foreland vzhodno, od novega svetilnika Dungeness južno

sled

neomejeno

| 4. | Cona okrog St. Kilda |
| --- | --- |

4.

Cona okrog St. Kilda

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

| 5. | Zahodno od svetilnika Butt of Lewis na črto, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis in točko 59°30′ S-5°45′ Z |
| --- | --- |

5.

Zahodno od svetilnika Butt of Lewis na črto, ki povezuje svetilnik Butt of Lewis in točko 59°30′ S-5°45′ Z

sled

neomejeno

| 6. | Cona okrog North Rona in Suliskerja (Sulasgeir) |
| --- | --- |

6.

Cona okrog North Rona in Suliskerja (Sulasgeir)

sled

neomejeno

D.   Dostop za nizozemsko

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | od svetilnika Sumburgh Head naravnost na jugovzhod; od svetilnika Skroo naravnost na severovzhod in od svetilnika Skadan naravnost na jugozahod |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

od svetilnika Sumburgh Head naravnost na jugovzhod; od svetilnika Skroo naravnost na severovzhod in od svetilnika Skadan naravnost na jugozahod

sled

neomejeno

| 2. | Berwick upon Tweed vzhodno, Flamborough Head vzhodno |
| --- | --- |

2.

Berwick upon Tweed vzhodno, Flamborough Head vzhodno

sled

neomejeno

| 3. | North Foreland vzhodno, novi svetilnik Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

North Foreland vzhodno, novi svetilnik Dungeness južno

sled

neomejeno

E.   Dostop za belgijo

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | Berwick upon Tweed vzhodno
  Coquet Island vzhodno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Združenega kraljestva (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Berwick upon Tweed vzhodno

Coquet Island vzhodno

sled

neomejeno

| 2. | Cromer severno
  North Foreland vzhodno |
| --- | --- |

2.

Cromer severno

North Foreland vzhodno

pridnene vrste

neomejeno

| 3. | North Foreland vzhodno
  novi svetilnik Dungeness južno |
| --- | --- |

3.

North Foreland vzhodno

novi svetilnik Dungeness južno

pridnene vrste

neomejeno

sled

neomejeno

| 4. | novi svetilnik Dungeness južno, Selsey Bill južno |
| --- | --- |

4.

novi svetilnik Dungeness južno, Selsey Bill južno

pridnene vrste

neomejeno

| 5. | Straight Point jugovzhodno, South Bishop severozahodno |
| --- | --- |

5.

Straight Point jugovzhodno, South Bishop severozahodno

pridnene vrste

neomejeno

2.   Obalne vode irske

A.   Dostop za francijo

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | Erris Head severozahodno
  Sybil Point zahodno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Erris Head severozahodno

Sybil Point zahodno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

| 2. | Mizen Head južno
  Stags južno |
| --- | --- |

2.

Mizen Head južno

Stags južno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

skuša

neomejeno

| 3. | Stags južno
  Cork južno |
| --- | --- |

3.

Stags južno

Cork južno

pridnene vrste

neomejeno

škamp

neomejeno

skuša

neomejeno

sled

neomejeno

| 4. | Cork južno, Carnsore Point južno |
| --- | --- |

4.

Cork južno, Carnsore Point južno

vse vrste

neomejeno

| 5. | Carnsore Point južno, Haulbowline jugovzhodno |
| --- | --- |

5.

Carnsore Point južno, Haulbowline jugovzhodno

vse vrste, razen lupinarjev

neomejeno

B.   Dostop za združeno kraljestvo

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 milj) |
| 1. | Mine Head južno
  Hook Point |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 milj)

1.

Mine Head južno

Hook Point

pridnene vrste

neomejeno

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

| 2. | Hook Point
  Carlingford Lough |
| --- | --- |

2.

Hook Point

Carlingford Lough

pridnene vrste

neomejeno

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

škamp

neomejeno

pokrovače

neomejeno

C.   Dostop za nizozemsko

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 milj) |
| 1. | Stags južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 milj)

1.

Stags južno

Carnsore Point južno

sled

neomejeno

skuša

neomejeno

D.   Dostop za nemčijo

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | Old Head of Kinsale južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Old Head of Kinsale južno

Carnsore Point južno

sled

neomejeno

| 2. | Cork južno
  Carnsore Point južno |
| --- | --- |

2.

Cork južno

Carnsore Point južno

skuša

neomejeno

E.   Dostop za belgijo

| Geografsko območje | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- |
| Irska obala (6 do 12 navtičnih milj) |
| 1. | Cork južno
  Carnsore Point južno |

Geografsko območje

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Irska obala (6 do 12 navtičnih milj)

1.

Cork južno

Carnsore Point južno

pridnene vrste

neomejeno

| 2. | Wicklow Head vzhodno
  Carlingford Lough jugovzhodno |
| --- | --- |

2.

Wicklow Head vzhodno

Carlingford Lough jugovzhodno

pridnene vrste

neomejeno

3.   Obalne vode belgije

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 3 do 12 navtičnih milj | Nizozemska | vse vrste | neomejeno |
| | Francija | sled | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

3 do 12 navtičnih milj

Nizozemska

vse vrste

neomejeno

Francija

sled

neomejeno

4.   Obalne vode danske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Obala Severnega morja (dansko-nemška meja do Hanstholma)
  (6 do 12 navtičnih milj) |
| Dansko-nemška meja do Blavands Huka | Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| škampi in kozice | neomejeno |
| Nizozemska | bokoplute | neomejeno |
| somerne ribe | neomejeno |
| Blåvands Huk do Bovbjerga | Belgija | trska | neomejeno samo od 1. junija do 31 julija |
| vahnja | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| Nizozemska | morska plošča | neomejeno |
| morski list | neomejeno |
| Thyborøn do Hanstholma | Belgija | mol | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| morska plošča | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| trska | neomejeno |
| saj | neomejeno |
| vahnja | neomejeno |
| skuša | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| Nizozemska | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| morski list | neomejeno |
| Skagerrak
  (Hanstholm do Skagena)
  (4 do 12 navtičnih milj) | Belgija | morska plošča | neomejeno samo od 1. junija do 31. julija |
| Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| trska | neomejeno |
| saj | neomejeno |
| vahnja | neomejeno |
| skuša | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| Nizozemska | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| morski list | neomejeno |
| Kattegat
  (3 do 12 milj) | Nemčija | trska | neomejeno |
| bokoplute | neomejeno |
| škamp | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| Severno od Zeelanda na vzporednik, ki gre skozi svetilnik Forsnæs | Nemčija | papalina | neomejeno |
| Baltsko morje
  (tudi Belti, Sound, Bornholm) (3 do 12 navtičnih milj) | Nemčija | bokoplute | neomejeno |
| trska | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| jegulja | neomejeno |
| losos | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| skuša | neomejeno |
| Skagerrak
  (4 do 12 milj) | Švedska | vse vrste | neomejeno |
| Kattegat
  (3 do 12 milj (1)) | Švedska | vse vrste | neomejeno |
| Baltsko morje
  (3 do 12 milj) | Švedska | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Severnega morja (dansko-nemška meja do Hanstholma)

(6 do 12 navtičnih milj)

Dansko-nemška meja do Blavands Huka

Nemčija

bokoplute

neomejeno

škampi in kozice

neomejeno

Nizozemska

bokoplute

neomejeno

somerne ribe

neomejeno

Blåvands Huk do Bovbjerga

Belgija

trska

neomejeno samo od 1. junija do 31 julija

vahnja

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

Nemčija

bokoplute

neomejeno

Nizozemska

morska plošča

neomejeno

morski list

neomejeno

Thyborøn do Hanstholma

Belgija

mol

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

morska plošča

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

Nemčija

bokoplute

neomejeno

papalina

neomejeno

trska

neomejeno

saj

neomejeno

vahnja

neomejeno

skuša

neomejeno

sled

neomejeno

mol

neomejeno

Nizozemska

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

morski list

neomejeno

Skagerrak

(Hanstholm do Skagena)

(4 do 12 navtičnih milj)

Belgija

morska plošča

neomejeno samo od 1. junija do 31. julija

Nemčija

bokoplute

neomejeno

papalina

neomejeno

trska

neomejeno

saj

neomejeno

vahnja

neomejeno

skuša

neomejeno

sled

neomejeno

mol

neomejeno

Nizozemska

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

morski list

neomejeno

Kattegat

(3 do 12 milj)

Nemčija

trska

neomejeno

bokoplute

neomejeno

škamp

neomejeno

sled

neomejeno

Severno od Zeelanda na vzporednik, ki gre skozi svetilnik Forsnæs

Nemčija

papalina

neomejeno

Baltsko morje

(tudi Belti, Sound, Bornholm) (3 do 12 navtičnih milj)

Nemčija

bokoplute

neomejeno

trska

neomejeno

sled

neomejeno

papalina

neomejeno

jegulja

neomejeno

losos

neomejeno

mol

neomejeno

skuša

neomejeno

Skagerrak

(4 do 12 milj)

Švedska

vse vrste

neomejeno

Kattegat

(3 do 12 milj (1))

Švedska

vse vrste

neomejeno

Baltsko morje

(3 do 12 milj)

Švedska

vse vrste

neomejeno

5.   Obalne vode nemčije

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Obala Severnega morja
  (3 do 12 navtičnih milj)
  vse obale | Danska | pridnene vrste | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| prava peščenka | neomejeno |
| Nizozemska | pridnene vrste | neomejeno |
| škampi in kozice | neomejeno |
| Dansko-nemška meja do severne konice Amruma na 54° 43′ S | Danska | škampi in kozice | neomejeno |
| cona okrog Helgolanda | Združeno kraljestvo | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| Baltska obala
  (3 do 12 milj) | Danska | trska | neomejeno |
| morska plošča | neomejeno |
| sled | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| jegulja | neomejeno |
| mol | neomejeno |
| skuša | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Obala Severnega morja

(3 do 12 navtičnih milj)

vse obale

Danska

pridnene vrste

neomejeno

papalina

neomejeno

prava peščenka

neomejeno

Nizozemska

pridnene vrste

neomejeno

škampi in kozice

neomejeno

Dansko-nemška meja do severne konice Amruma na 54° 43′ S

Danska

škampi in kozice

neomejeno

cona okrog Helgolanda

Združeno kraljestvo

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

Baltska obala

(3 do 12 milj)

Danska

trska

neomejeno

morska plošča

neomejeno

sled

neomejeno

papalina

neomejeno

jegulja

neomejeno

mol

neomejeno

skuša

neomejeno

6.   Obalne vode francije in čezmorski departmaji

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Severovzhodna atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj) |
| Belgijsko-francoska meja vzhodno od departmaja Manche (ustje Vire-Grandcamp les Bains 49° 23′ 30′′ S, 1° 2′ ZSSV) | Belgija | pridnene vrste | neomejeno |
| pokrovače | neomejeno |
| Nizozemska | vse vrste | neomejeno |
| Dunkerque (2° 20′ V) do rta Cap d’Antifer (0° 10′ V) | Nemčija | sled | neomejeno samo od 1. oktobra do 31. decembra |
| Belgijsko-francoska meja do rta Cap d’Alprech zahodno (50° 42′ 30′′ S, 1° 33′ 30′′ V) | Združeno kraljestvo | sled | neomejeno |
| Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Špansko-francoska meja do 46° 08′ S | Španija | sardon | usmerjeni ribolov, neomejen samo od 1. marca do 30. junija |
| ribolov na živo vabo samo od 1. julija do 31. oktobra |
| sardele | neomejeno samo od 1. januarja do 28. februarja in od 1. julija do 31. decembra |
| Poleg tega morajo biti dejavnosti v zvezi z navedenimi vrstami izvajane v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984. |
| Sredozemska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Španska meja Cap Leucate | Španija | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Severovzhodna atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj)

Belgijsko-francoska meja vzhodno od departmaja Manche (ustje Vire-Grandcamp les Bains 49° 23′ 30′′ S, 1° 2′ ZSSV)

Belgija

pridnene vrste

neomejeno

pokrovače

neomejeno

Nizozemska

vse vrste

neomejeno

Dunkerque (2° 20′ V) do rta Cap d’Antifer (0° 10′ V)

Nemčija

sled

neomejeno samo od 1. oktobra do 31. decembra

Belgijsko-francoska meja do rta Cap d’Alprech zahodno (50° 42′ 30′′ S, 1° 33′ 30′′ V)

Združeno kraljestvo

sled

neomejeno

Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj)

Špansko-francoska meja do 46° 08′ S

Španija

sardon

usmerjeni ribolov, neomejen samo od 1. marca do 30. junija

ribolov na živo vabo samo od 1. julija do 31. oktobra

sardele

neomejeno samo od 1. januarja do 28. februarja in od 1. julija do 31. decembra

Poleg tega morajo biti dejavnosti v zvezi z navedenimi vrstami izvajane v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984.

Sredozemska obala (6 do 12 navtičnih milj)

Španska meja Cap Leucate

Španija

vse vrste

neomejeno

7.   Obalne vode španije

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj) |
| Francosko-španska meja do svetilnika Cap Mayor (3° 47′ Z) | Francija | pelagične vrste | neomejeno v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984 |
| Sredozemska obala (6 do 12 navtičnih milj) | | | |
| Francoska meja/Cap Creus | Francija | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Atlantska obala (6 do 12 navtičnih milj)

Francosko-španska meja do svetilnika Cap Mayor (3° 47′ Z)

Francija

pelagične vrste

neomejeno v skladu z dejavnostmi in v mejah dejavnosti, ki so se izvajale v letu 1984

Sredozemska obala (6 do 12 navtičnih milj)

Francoska meja/Cap Creus

Francija

vse vrste

neomejeno

8.   Obalne vode hrvaške
   (2)

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Hrvaške, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana) | Slovenija | pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni | 100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Hrvaške, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana)

Slovenija

pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni

100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami

9.   Obalne vode nizozemske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| (3 do 12 navtičnih milj) celotna obala | Belgija | vse vrste | neomejeno |
| Danska | pridnene vrste | neomejeno |
| papalina | neomejeno |
| prava peščenka | neomejeno |
| šur | neomejeno |
| Nemčija | trska | neomejeno |
| škampi in kozice | neomejeno |
| (6 do 12 navtičnih milj) celotna obala | Francija | vse vrste | neomejeno |
| Južna konica Texel, zahodno do nizozemsko-nemške meje | Združeno kraljestvo | pridnene vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

(3 do 12 navtičnih milj) celotna obala

Belgija

vse vrste

neomejeno

Danska

pridnene vrste

neomejeno

papalina

neomejeno

prava peščenka

neomejeno

šur

neomejeno

Nemčija

trska

neomejeno

škampi in kozice

neomejeno

(6 do 12 navtičnih milj) celotna obala

Francija

vse vrste

neomejeno

Južna konica Texel, zahodno do nizozemsko-nemške meje

Združeno kraljestvo

pridnene vrste

neomejeno

10.   Obalne vode slovenije
   (3)

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Slovenije, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana) | Hrvaška | pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni | 100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

12 milj, omejeno na morski prostor pod suverenostjo Slovenije, ki leži severno od vzporednika 45 stopinj in 10 minut severne zemljepisne širine ob zahodni obali Istre, od zunanjega roba teritorialnega morja Hrvaške, kjer se ta vzporednik dotika kopnega zahodne obale Istre (Grgatov rt Funtana)

Hrvaška

pridnene in male pelagične vrste, vključno s sardinami in sardoni

100 ton za največ 25 ribiških plovil, kar vključuje tudi 5 ribiških plovil, opremljenih z vlečnimi mrežami

11.   Obalne vode finske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Baltsko morje (4 do 12 milj) (4) | Švedska | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Baltsko morje (4 do 12 milj) (4)

Švedska

vse vrste

neomejeno

12.   Obalne vode švedske

| Geografsko območje | Država članica | Vrsta | Obseg ali posebne značilnosti |
| --- | --- | --- | --- |
| Skagerrak (4 do 12 navtičnih milj) | Danska | vse vrste | neomejeno |
| Kattegat (3 do 12 milj (5)) | Danska | vse vrste | neomejeno |
| Baltsko morje (4 do 12 milj) | Danska | vse vrste | neomejeno |
| Finska | vse vrste | neomejeno |

Geografsko območje

Država članica

Vrsta

Obseg ali posebne značilnosti

Skagerrak (4 do 12 navtičnih milj)

Danska

vse vrste

neomejeno

Kattegat (3 do 12 milj (5))

Danska

vse vrste

neomejeno

Baltsko morje (4 do 12 milj)

Danska

vse vrste

neomejeno

Finska

vse vrste

neomejeno

---

(1)  Merjeno od obalne črte.

(2)  Navedena ureditev se uporablja, ko se začne v celoti izvajati arbitražna odločba na podlagi Arbitražnega sporazuma med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu.

(3)  Navedena ureditev se uporablja, ko se začne v celoti izvajati arbitražna odločba na podlagi Arbitražnega sporazuma med vlado Republike Slovenije in vlado Republike Hrvaške, podpisanega 4. novembra 2009 v Stockholmu.

(4)  3 do 12 milj okrog Bogskår Isles

(5)  Merjeno od obalne črte

---

PRILOGA II

ZGORNJE MEJE RIBOLOVNE ZMOGLJIVOSTI

| Država članica | Zgornje meje zmogljivosti |
| --- | --- |
| BT | kW |
| Belgija | 18 962 | 51 586 |
| Bolgarija | 7 250 | 62 708 |
| Danska | 88 762 | 313 333 |
| Nemčija | 71 117 | 167 078 |
| Estonija | 21 677 | 52 566 |
| Irska | 77 568 | 210 083 |
| Grčija | 84 123 | 469 061 |
| Španija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami) | 423 550 | 9 648 264 |
| Francija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami) | 214 282 | 1 166 328 |
| Hrvaška | 53 452 | 426 064 |
| Italija | 173 506 | 1 070 028 |
| Ciper | 11 021 | 47 803 |
| Latvija | 46 418 | 58 496 |
| Litva | 73 489 | 73 516 |
| Malta | 14 965 | 95 776 |
| Nizozemska | 166 859 | 350 736 |
| Poljska | 38 270 | 90 650 |
| Portugalska (vključno z najbolj oddaljenimi regijami) | 114 549 | 336 539 |
| Romunija | 1 908 | 6 356 |
| Slovenija | 675 | 8 867 |
| Finska | 18 066 | 181 717 |
| Švedska | 43 386 | 210 829 |
| Združeno kraljestvo | 231 106 | 909 141 |

Država članica

Zgornje meje zmogljivosti

BT

kW

Belgija

18 962

51 586

Bolgarija

7 250

62 708

Danska

88 762

313 333

Nemčija

71 117

167 078

Estonija

21 677

52 566

Irska

77 568

210 083

Grčija

84 123

469 061

Španija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami)

423 550

9 648 264

Francija (vključno z najbolj oddaljenimi regijami)

214 282

1 166 328

Hrvaška

53 452

426 064

Italija

173 506

1 070 028

Ciper

11 021

47 803

Latvija

46 418

58 496

Litva

73 489

73 516

Malta

14 965

95 776

Nizozemska

166 859

350 736

Poljska

38 270

90 650

Portugalska (vključno z najbolj oddaljenimi regijami)

114 549

336 539

Romunija

1 908

6 356

Slovenija

675

8 867

Finska

18 066

181 717

Švedska

43 386

210 829

Združeno kraljestvo

231 106

909 141

| Najbolj oddaljene regije Unije | Zgornje meje zmogljivosti |
| --- | --- |
| BT | kW |
| Španija |
| Kanarski otoki: D (1) < 12 m, vode unije | 2 617 | 20 863 |
| Kanarski otoki: D > 12 m, vode Unije | 3 059 | 10 364 |
| Kanarski otoki: D > 12 m, mednarodne vode in vode tretjih držav | 28 823 | 45 593 |
| Francija |
| otok Reunion: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 1 050 | 19 320 |
| otok Reunion: pelagične vrste; D > 12 m | 10 002 | 31 465 |
| Francoska Gvajana: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 903 | 11 644 |
| Francoska Gvajana: plovila za ribolov škampa | 7 560 | 19 726 |
| Francoska Gvajana: pelagične vrste; priobalna plovila | 3 500 | 5 000 |
| Martinik: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 5 409 | 142 116 |
| Martinik: pelagične vrste; D > 12 m | 1 046 | 3 294 |
| Guadeloupe: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m | 6 188 | 162 590 |
| Guadeloupe: pelagične vrste; D > 12 m | 500 | 1 750 |
| Portugalska |
| Madeira: pridnene vrste; D < 12 m | 604 | 3 969 |
| Madeira: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m | 4 114 | 12 734 |
| Madeira: pelagične vrste; potegalke; D > 12 m | 181 | 777 |
| Azori: pridnene vrste; D < 12 m | 2 617 | 29 870 |
| Azori: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m | 12 979 | 25 721 |

Najbolj oddaljene regije Unije

Zgornje meje zmogljivosti

BT

kW

Španija

Kanarski otoki: D (1) < 12 m, vode unije

2 617

20 863

Kanarski otoki: D > 12 m, vode Unije

3 059

10 364

Kanarski otoki: D > 12 m, mednarodne vode in vode tretjih držav

28 823

45 593

Francija

otok Reunion: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

1 050

19 320

otok Reunion: pelagične vrste; D > 12 m

10 002

31 465

Francoska Gvajana: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

903

11 644

Francoska Gvajana: plovila za ribolov škampa

7 560

19 726

Francoska Gvajana: pelagične vrste; priobalna plovila

3 500

5 000

Martinik: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

5 409

142 116

Martinik: pelagične vrste; D > 12 m

1 046

3 294

Guadeloupe: pridnene in pelagične vrste; D < 12 m

6 188

162 590

Guadeloupe: pelagične vrste; D > 12 m

500

1 750

Portugalska

Madeira: pridnene vrste; D < 12 m

604

3 969

Madeira: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m

4 114

12 734

Madeira: pelagične vrste; potegalke; D > 12 m

181

777

Azori: pridnene vrste; D < 12 m

2 617

29 870

Azori: pridnene in pelagične vrste; D > 12 m

12 979

25 721

---

(1)  „D“ je skupna dolžina plovila.

---

PRILOGA III

SVETOVALNI SVETI

1.   Naziv in področje pristojnosti svetovalnega sveta

| Naziv | Območja pristojnosti |
| --- | --- |
| Svetovalni sveta za Baltsko morje | območja ICES IIIb, IIIc in IIId |
| Svetovalni svet za Črno morje | zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2 |
| Svetovalni svet za Sredozemsko morje | morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5° 36′ zahodno |
| Svetovalni svet za Severno morje | območji ICES IV in IIIa |
| Svetovalni svet za severozahodne vode | območja ICES V (brez območja Va in le vode Unije v območju Vb), VI in VII |
| Svetovalni svet za jugozahodne vode | območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) ter območja CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov) |
| Svetovalni svet za najbolj oddaljene regije | vode Unije okoli najbolj oddaljenih regij iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe, razdeljenih na tri morske bazene: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik, Indijski ocean |
| Svetovalni svet za pelagične staleže (sinji mol, skuša, šur, sled, merjaščevka) | vsa geografska območja razen Baltskega in Sredozemskega morja |
| Svetovalni svet za odprto morje/flote za dolge plovbe | vse vode, ki ne pripadajo Uniji |
| Svetovalni svet za ribogojstvo | ribogojstvo, kot je opredeljeno v členu 4 |
| Svetovalni svet za trge | vsa tržna področja |

Naziv

Območja pristojnosti

Svetovalni sveta za Baltsko morje

območja ICES IIIb, IIIc in IIId

Svetovalni svet za Črno morje

zemljepisno podobmočje GFCM, kot je opredeljeno v Resoluciji GFCM/33/2009/2

Svetovalni svet za Sredozemsko morje

morske vode Sredozemlja vzhodno od črte 5° 36′ zahodno

Svetovalni svet za Severno morje

območji ICES IV in IIIa

Svetovalni svet za severozahodne vode

območja ICES V (brez območja Va in le vode Unije v območju Vb), VI in VII

Svetovalni svet za jugozahodne vode

območja ICES VIII, IX in X (vode okoli Azorov) ter območja CECAF 34.1.1, 34.1.2 in 34.2.0 (vode okoli Madeire in Kanarskih otokov)

Svetovalni svet za najbolj oddaljene regije

vode Unije okoli najbolj oddaljenih regij iz prvega odstavka člena 349 Pogodbe, razdeljenih na tri morske bazene: zahodni Atlantik, vzhodni Atlantik, Indijski ocean

Svetovalni svet za pelagične staleže (sinji mol, skuša, šur, sled, merjaščevka)

vsa geografska območja razen Baltskega in Sredozemskega morja

Svetovalni svet za odprto morje/flote za dolge plovbe

vse vode, ki ne pripadajo Uniji

Svetovalni svet za ribogojstvo

ribogojstvo, kot je opredeljeno v členu 4

Svetovalni svet za trge

vsa tržna področja

2.   Delovanje in financiranje svetovalnih svetov

| (a) | V generalni skupščini in izvršnem odboru se 60 % sedežev dodeli predstavnikom ribičev ter svetovalnemu svetu za ribogojstvo, gospodarskim subjektom na področju ribogojstva ter predstavnikom sektorjev predelave in trženja, 40 % pa predstavnikom drugih interesnih skupin, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljskim organizacijam in skupinam potrošnikov. |
| --- | --- |

(a)

V generalni skupščini in izvršnem odboru se 60 % sedežev dodeli predstavnikom ribičev ter svetovalnemu svetu za ribogojstvo, gospodarskim subjektom na področju ribogojstva ter predstavnikom sektorjev predelave in trženja, 40 % pa predstavnikom drugih interesnih skupin, ki jih zadeva skupna ribiška politika, na primer okoljskim organizacijam in skupinam potrošnikov.

| (b) | V izvršnem odboru je najmanj en predstavnik ribolovnega podsektorja iz vsake zadevne države članice, razen v svetovalnem svetu za trge in svetovalnem svetu za ribogojstvo |
| --- | --- |

(b)

V izvršnem odboru je najmanj en predstavnik ribolovnega podsektorja iz vsake zadevne države članice, razen v svetovalnem svetu za trge in svetovalnem svetu za ribogojstvo

| (c) | Kjer je to mogoče, člani izvršnega odbora priporočila sprejemajo s soglasjem. Če soglasja ni mogoče doseči, se v priporočila, sprejeta z večino članov, ki so prisotni in volijo, zabeležijo nasprotna mnenja članov. |
| --- | --- |

(c)

Kjer je to mogoče, člani izvršnega odbora priporočila sprejemajo s soglasjem. Če soglasja ni mogoče doseči, se v priporočila, sprejeta z večino članov, ki so prisotni in volijo, zabeležijo nasprotna mnenja članov.

| (d) | Vsak svetovalni svet predsednika imenuje s soglasjem. Predsednik deluje nepristransko. |
| --- | --- |

(d)

Vsak svetovalni svet predsednika imenuje s soglasjem. Predsednik deluje nepristransko.

| (e) | Vsak svetovalni svet sprejema ukrepe, potrebne za zagotovitev preglednosti in upoštevanja vseh izraženih mnenj. |
| --- | --- |

(e)

Vsak svetovalni svet sprejema ukrepe, potrebne za zagotovitev preglednosti in upoštevanja vseh izraženih mnenj.

| (f) | Priporočila, ki jih sprejme izvršni svet so nemudoma na razpolago generalni skupščini, Komisiji, zadevnim državam članicam in na zahtevo vsakemu posamezniku širše javnosti. |
| --- | --- |

(f)

Priporočila, ki jih sprejme izvršni svet so nemudoma na razpolago generalni skupščini, Komisiji, zadevnim državam članicam in na zahtevo vsakemu posamezniku širše javnosti.

| (g) | Sestanki generalne skupščine so odprti za javnost. Sestanki izvršnega odbora so odprti za javnost, razen če v izjemnih primerih večina izvršnega odbora ne odloči drugače. |
| --- | --- |

(g)

Sestanki generalne skupščine so odprti za javnost. Sestanki izvršnega odbora so odprti za javnost, razen če v izjemnih primerih večina izvršnega odbora ne odloči drugače.

| (h) | Evropske in nacionalne organizacije, ki predstavljajo ribiški sektor in druge interesne skupine, lahko zadevnim državam članicam predlagajo člane. Te države članice se dogovorijo o članih generalne skupščine. |
| --- | --- |

(h)

Evropske in nacionalne organizacije, ki predstavljajo ribiški sektor in druge interesne skupine, lahko zadevnim državam članicam predlagajo člane. Te države članice se dogovorijo o članih generalne skupščine.

| (i) | Predstavnikom nacionalnih in regionalnih uprav, ki imajo ribiški interes na zadevnem območju, ter raziskovalcem z znanstvenih in ribiških raziskovalnih inštitutov in raziskovalcem iz mednarodnih znanstvenih ustanov, ki svetujejo Komisiji, se dovoli, da na sejah svetovalnega sveta sodelujejo kot aktivni opazovalci. Povabljeni so lahko tudi drugi kvalificirani znanstveniki. |
| --- | --- |

(i)

Predstavnikom nacionalnih in regionalnih uprav, ki imajo ribiški interes na zadevnem območju, ter raziskovalcem z znanstvenih in ribiških raziskovalnih inštitutov in raziskovalcem iz mednarodnih znanstvenih ustanov, ki svetujejo Komisiji, se dovoli, da na sejah svetovalnega sveta sodelujejo kot aktivni opazovalci. Povabljeni so lahko tudi drugi kvalificirani znanstveniki.

| (j) | Predstavniki Evropskega parlamenta in Komisije se lahko udeležijo sej svetovalnih svetov kot aktivni opazovalci. |
| --- | --- |

(j)

Predstavniki Evropskega parlamenta in Komisije se lahko udeležijo sej svetovalnih svetov kot aktivni opazovalci.

| (k) | Kadar se na sejah svetovalnega sveta obravnavajo vprašanja, ki zadevajo predstavnike ribiškega sektorja in drugih interesnih skupin iz tretjih držav, vključno s predstavniki regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki imajo na področju ali ribištvu, ki ga pokriva svetovalni svet, ribiški interes, se jih lahko povabi, da sodelujejo kot aktivni opazovalci. |
| --- | --- |

(k)

Kadar se na sejah svetovalnega sveta obravnavajo vprašanja, ki zadevajo predstavnike ribiškega sektorja in drugih interesnih skupin iz tretjih držav, vključno s predstavniki regionalnih organizacij za upravljanje ribištva, ki imajo na področju ali ribištvu, ki ga pokriva svetovalni svet, ribiški interes, se jih lahko povabi, da sodelujejo kot aktivni opazovalci.

| (l) | Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije. |
| --- | --- |

(l)

Svetovalni sveti lahko kot organi, ki si prizadevajo za cilj splošnega evropskega interesa, zaprosijo za finančno pomoč Unije.

| (m) | Komisija z vsakim svetovalnim svetom podpiše sporazum o prispevku h kritju stroškov svetovalnega sveta za delovanje, vključno s stroški prevajanja in tolmačenja. |
| --- | --- |

(m)

Komisija z vsakim svetovalnim svetom podpiše sporazum o prispevku h kritju stroškov svetovalnega sveta za delovanje, vključno s stroški prevajanja in tolmačenja.

| (n) | Komisija lahko izvede vsa preverjanja, za katera meni, da so nujna, da se zagotovi izpolnjevanje zadolžitev, ki so bile dodeljene svetovalnim svetom. |
| --- | --- |

(n)

Komisija lahko izvede vsa preverjanja, za katera meni, da so nujna, da se zagotovi izpolnjevanje zadolžitev, ki so bile dodeljene svetovalnim svetom.

| (o) | Vsak svetovalni svet Komisiji in zadevnim državam članicam letno pošlje svoj proračun in poročilo o dejavnostih. |
| --- | --- |

(o)

Vsak svetovalni svet Komisiji in zadevnim državam članicam letno pošlje svoj proračun in poročilo o dejavnostih.

| (p) | Komisija ali Računsko sodišče lahko kadar koli zahteva revizijo, ki jo izvede bodisi zunanji organ po njegovi izbiri bodisi oddelki Komisije ali Računskega sodišča sami. |
| --- | --- |

(p)

Komisija ali Računsko sodišče lahko kadar koli zahteva revizijo, ki jo izvede bodisi zunanji organ po njegovi izbiri bodisi oddelki Komisije ali Računskega sodišča sami.

| (q) | Vsak svetovalni svet za obdobje, v katerem prejema sredstva Unije, imenuje pooblaščenega revizorja. |
| --- | --- |

(q)

Vsak svetovalni svet za obdobje, v katerem prejema sredstva Unije, imenuje pooblaščenega revizorja.

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Evropska komisija je 13. julija 2011 sprejela predlog nove osnovne uredbe o skupni ribiški politiki (SRP).

| a) | Svet za kmetijstvo in ribištvo je po treh orientacijskih razpravah marca, aprila in maja 2012 na seji 12. junija 2012 (1) dosegel dogovor o delnem splošnem pristopu, ki je bil dokončno oblikovan na seji Sveta 26. februarja 2013, zlasti kar zadeva izvajanje prepovedi zavržkov in s tem povezanih določb (člena 15 in 16) (2). |
| --- | --- |

a)

Svet za kmetijstvo in ribištvo je po treh orientacijskih razpravah marca, aprila in maja 2012 na seji 12. junija 2012 (1) dosegel dogovor o delnem splošnem pristopu, ki je bil dokončno oblikovan na seji Sveta 26. februarja 2013, zlasti kar zadeva izvajanje prepovedi zavržkov in s tem povezanih določb (člena 15 in 16) (2).

Evropski parlament je o stališču v prvi obravnavi glasoval 6. februarja 2013 (3).

Po glasovanju v Evropskem parlamentu so Evropski parlament, Svet in Komisija začeli pogajanja, da bi dosegli dogovor o predlogu. Zaključna neformalna trialoga sta potekala 28. in 29. maja 2013, zadnji neformalni tehnični sestanek pa je bil organiziran 7. junija 2013. Dogovor so nato odobrili: Odbor stalnih predstavnikov 14. junija 2013, Odbor Evropskega parlamenta za ribištvo 18. junija 2013 in Svet 15. julija 2013.

Svet za kmetijstvo in ribištvo je bil ob upoštevanju zadevnega dogovora pozvan, naj na seji 17. oktobra 2013, potem ko bodo besedilo pregledali pravniki lingvisti, sprejme stališče Sveta v prvi obravnavi po rednem zakonodajnem postopku iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Pri svojem delu je Svet ustrezno upošteval tudi mnenje Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012, ter mnenje Odbora regij z dne 4. maja 2012 (4).

II.   CILJ

Predlog je del svežnja reform iz julija 2011 (povezan s predlogom o novi skupni ureditvi trga in pregledane zunanje razsežnosti SRP) in ga je treba razumeti v povezavi s predlogom o novem Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (ESPR), ki ga je Komisija sprejela 2. decembra 2011. Splošni cilj predloga je zagotoviti ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva, ki zagotavljajo dolgoročne trajnostne okoljske, gospodarske in socialne pogoje ter prispevajo k zanesljivi preskrbi s hrano.

Pomembni novi elementi predloga Komisije so:

| — | upravljanje staleža na ravni največjega trajnostnega donosa kot pravna obveza (do leta 2015 za vse staleže); |
| --- | --- |

—

upravljanje staleža na ravni največjega trajnostnega donosa kot pravna obveza (do leta 2015 za vse staleže);

| — | odločitve o izvajanju s strani držav članic v regionalnem kontekstu v okviru večletnih načrtov Unije ali tehničnih ukrepov; |
| --- | --- |

—

odločitve o izvajanju s strani držav članic v regionalnem kontekstu v okviru večletnih načrtov Unije ali tehničnih ukrepov;

| — | prepoved zavržkov (obveznost iztovarjanja ne glede na kvote in najmanjše referenčne velikosti, prepoved delovanja v primeru nezadostnih kvot, ustrezni standardi trženja za prelove); |
| --- | --- |

—

prepoved zavržkov (obveznost iztovarjanja ne glede na kvote in najmanjše referenčne velikosti, prepoved delovanja v primeru nezadostnih kvot, ustrezni standardi trženja za prelove);

| — | prenosljive ribolovne koncesije, ki pomenijo ribolovne možnosti. |
| --- | --- |

—

prenosljive ribolovne koncesije, ki pomenijo ribolovne možnosti.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A)   Splošne ugotovitve

Evropski parlament in Svet sta se pogajala na podlagi predloga Komisije, da bi dosegla dogovor že med sprejemanjem stališča Sveta v prvi obravnavi. Besedilo stališča Sveta v celoti odraža kompromis, ki sta ga dosegla sozakonodajalca.

B)   Ključna vprašanja

Doseženi kompromis, ki se odraža v stališču Sveta v prvi obravnavi, se nanaša na naslednje ključne elemente:

a)   Splošne določbe

Evropski parlament se je strinjal s predlogom Sveta, da se splošni in posebni cilji združijo v enem členu (člen 2). V okviru ciljev je bilo treba poiskati kompromis zlasti glede koncepta in rokov za uvedbo upravljanja ribjih staležev na ravni največjega trajnostnega donosa, splošnega ohranjanja morskega okolja, odprave zavržkov in prilagoditve zmogljivosti ladjevja. Kompromisni dogovor je bilo najtežje doseči v zvezi z vprašanjem največjega trajnostnega donosa. Dogovorjeno je bilo, da se bo ta koncept upravljanja začel izvajati postopoma, vendar se bodo določili časovni okviri, ključni parameter upravljanja pa bo raven izkoriščanja staležev z ribolovnimi dejavnostmi.

Kar zadeva opredelitve pojmov, je bilo treba poiskati kompromis glede naslednjih izrazov: „ekosistemski pristop k upravljanju ribištva“, „ribolov z majhnim vplivom“, „najmanjša referenčna velikost ohranjanja“, „presežek dovoljenega ulova“ in „sporazumi o partnerstvu v trajnostnem ribiškem sektorju“. Parlament se je strinjal s Svetom glede nove opredelitve „zavržkov“ ter „držav članic z neposrednim upravljalnim interesom“, ki se nanaša na ustrezno skupino držav članic, ki so del t. i. „regionalizacije“, Svet pa je odobril nove opredelitve izrazov „stalež znotraj varnih bioloških mej“, „ribolov z majhnim vplivom“ (z majhno spremembo), „selektivni ribolov“ (z majhno spremembo) in „vstop v floto“, ki jih je predlagal Parlament.

b)   Dostop do voda

Evropski parlament se je strinjal, da se prednostno obravnavanje lokalnega ladjevja v najbolj oddaljenih regijah razširi na vse najbolj oddaljene regije (člen 5(3)). Svet je podprl izrecno navedbo obstoječih biološko občutljivih območij in dodatno podporo za ta območja, kar je Parlament označil za pogoje dostopa; ta določba je bila prestavljena in je zdaj del ohranitvenih ukrepov (člen 8).

c)   Ohranitveni ukrepi

Parlament in Svet sta dosegla kompromisni dogovor o dodatnem členu o splošnih določbah za ohranitvene ukrepe, ki ga obe instituciji štejeta za ustreznega. Parlament je uspešno predložil več podrobnih določb glede seznamov ohranitvenih in tehničnih ukrepov, Svet pa je lahko ohranil svoje stališče, da bi morali tehnični ukrepi veljati za podskupino ohranitvenih ukrepov. Svet je z nekaterimi spremembami sprejel spremembo v zvezi z območji obnove staležev rib (člen 8), ki jo je predlagal Parlament. Namesto da bi za določitev teh območij pooblastili države članice, je bilo dogovorjeno, da bodo sprejeti ukrepi Unije, ki bodo temeljili na regionalnem sodelovanju med državami članicami; nacionalni ukrepi so še vedno mogoči na podlagi posebnih določb, ki zadevajo lastna plovila držav članic in njihove cone 12 milj (člena 19 in 20).

Strani sta se dogovorili, da racionalizirata določbe o večletnih načrtih in jih s posebno določbo za „mešani ribolov“ povežeta s konceptom največjega trajnostnega donosa ter s prepovedjo zavržkov.

S težavo je bil dosežen tudi kompromis o novem členu glede ohranitvenih ukrepov za izpolnjevanje obveznosti iz okoljske zakonodaje (člen 11). Parlament je uspešno podprl predlog Komisije, da bi za morebitno sprejetje teh ukrepov na ravni Unije uporabili delegirane akte, Svet pa je lahko pojasnil področje uporabe te določbe in vključil postopek, ki zagotavlja razvoj teh ukrepov v okviru regionaliziranega sodelovanja držav članic, če ti ukrepi zadevajo več kot eno državo članico. Svet se je strinjal s spremembo določbe o ohranitvi pooblastila držav članic za sprejemanje nujnih ukrepov (člen 13), ki jo je predlagal Parlament.

Kompromisni dogovor je bilo najtežje doseči v zvezi s členoma 15 in 16 o obveznosti iztovarjanja in ribolovnih možnostih. Svet je moral sprejeti ali poostriti nekatere elemente glede mehanizma prožnosti, ki ga je predvidel za izpolnjevanje te obveznosti, Parlament pa je v večinoma sprejel stališče Sveta o področju uporabe in časovnem načrtu izvajanja obveznosti iztovarjanja v ribištvu v obdobju 2015 do 2019. Parlament se je strinjal, da se podrobneje opredelijo postopki za izvajanje, tako da morajo biti, ko bo začela veljati obveznost iztovarjanja, pripravljeni vsaj t. i. načrti zavržkov, sprejeti kot delegirani akti, na splošno pa velja, da bodo instrument za izvajanje večletni načrti. Dosežen je bil tudi kompromisni dogovor o splošnih pravilih za nadzor prepovedi zavržkov. Parlament se je strinjal z več spremembami glede pristojnosti Sveta na podlagi člena 43(3) PDEU, ki jih je predvidel v členu 16 (ribolovne možnosti). Vendar pa je Svet moral sprejeti dejstvo, da so splošna pravila o dodeljevanju ribolovnih možnosti v državah članicah določena v uredbi (člen 17).

Kar zadeva regionalizacijo (člen 18), je Svet prepričal Parlament o svojem konceptu, pa tudi o bolj strnjeni ubeseditvi te določbe, pri čemer je treba ohraniti različne možnosti za ukrepe Unije ali držav članic. To vprašanje je bilo še zlasti pomembno, da bi sploh dosegli kompromisni dogovor, saj so države članice, ki so že vključene v regionalizacijo, menile, da mora nova uredba odražati obstoječo prakso.

d)   Upravljanje ribolovne zmogljivosti

Tako Parlament kot Svet sta nasprotovala uvedbi obveznega trgovanja z ribolovnimi koncesijami, ki ga je predlagala Komisija za rešitev problema presežnih ribolovnih zmogljivosti. Parlament se je strinjal, da se vključi sklic na tovrstne sisteme na prostovoljni osnovi.

Svet se je delno strinjal s predlagano spremembo Parlamenta, da bi bil postopek poročanja o zmogljivosti celovitejši, vključno z uvedbo standardov za izračun na podlagi smernic Komisije. Parlament je večinoma sprejel stališče Sveta o sorazmernosti finančnih sankcij v primeru neizpolnjevanja obveznosti.

e)   Znanstvena podlaga za upravljanje ribištva

Kompromisni dogovor v zvezi s tem delom se je osredotočil na zbiranje podatkov. Svet se je delno strinjal z zahtevo Parlamenta, da morajo biti dejavnosti zbiranja podatkov in poročanja bolj pregledne, ter podprl predlog, da bi uredba za ta sektor, ki jo je Svet sprejel leta 2008 (5), ostala v veljavi.

f)   Zunanja politika

Kar zadeva zunanjo politiko, sta tako Parlament kot Svet podprla podrobnejše določbe od tistih iz predloga, pri čemer je Svet svoje stališče utemeljil na sklepih Sveta iz marca 2012 (6). Parlament se je strinjal s tem, kako podrobne bi morale biti obvezne določbe sporazumov o partnerstvu v trajnostnem ribiškem sektorju in njihovih protokolov, pa tudi glede pogojev za izdajo dovoljenj na tem področju. Parlament se je strinjal tudi s tem, da se elementi politik, ki se nanašajo na staleže, ki se izkoriščajo skupaj s tretjimi državami, ali na skupno upravljanje staležev s tretjimi državami, združijo v enem členu (člen 33).

g)   Ribogojstvo

V delu, ki se nanaša na ribogojstvo, se je Svet strinjal s Parlamentom, da je treba v večletnih nacionalnih strateških načrtih še večji poudarek nameniti okolju in učinkoviti rabi virov.

h)   Nadzor in izvrševanje

Kar zadeva nadzor in izvrševanje, je bil dosežen kompromisni dogovor o načelih nadzora, Svet pa se je strinjal z ustanovitvijo skupine strokovnjakov za skladnost. Svet se je zavzel, da bi imela skupina poleg pregledovanja skladnosti in izvajanja v okviru sistema Unije za nadzor ribištva tudi bolj svetovalno vlogo.

i)   Finančni instrumenti

Parlament je privolil v spremembe, namenjene podrobnejši navzkrižni skladnosti med finančnim instrumentom in obveznostmi na podlagi SRP in okoljskega prava. Svet bi ta vprašanja raje obravnaval v okviru pogajanj o uredbi o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, vendar se je strinjal, da naj bi bila splošna načela navzkrižne skladnosti vključena v uredbo o SRP.

j)   Svetovalni sveti

Parlament in Svet sta podprla večje število svetovalnih svetov in podrobno opredelitev njihovega delovanja v uredbi. Kompromis je bil potreben glede zastopanja interesov industrije in interesnih skupin širše družbe (Priloga III) in Svet se je strinjal s Parlamentom, ki je zahteval ustanovitev svetovalnega sveta za trge.

k)   Prenos pooblastil

Med problematičnimi vprašanji pri iskanju kompromisa sta bila tudi postopek in obseg izvedbenih pooblastil Komisije. Kar zadeva delegirane akte, je Parlament v večini primerov podprl predlog Komisije, ki predvideva 12 pooblastil za delegirane akte. Svet se je v svojem splošnem pristopu že strinjal s petimi pooblastili, v okviru končnega kompromisnega dogovora pa je privolil v šest tozadevnih pooblastil. Večina pooblastil (štiri) se nanaša na izvajanje prepovedi zavržkov.

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Stališče Sveta v prvi obravnavi v celoti odraža kompromis, ki sta ga v pogajanjih dosegla Svet in Evropski parlament ob pomoči Komisije. Kompromisni dogovor je s pismom, naslovljenim na predsednika Odbora stalnih predstavnikov, potrdil predsednik Odbora Evropskega parlamenta za ribištvo (PECH) (20. junij 2013) (7). Predsednik odbora PECH je v tem pismu napovedal, da bo članom odbora PECH, nato pa tudi na plenarnem zasedanju predlagal, naj sprejmejo stališče Sveta iz prve obravnave brez sprememb Parlamenta v drugi obravnavi, potem ko ga bodo pregledali pravniki lingvisti obeh institucij. Evropska unija s sprejetjem uredbe o skupni ribiški politiki zagotavlja ključen element reforme SRP. Dogovor o finančnem stebru v podporo reformi še ni bil sprejet.

---

(1)  Dok. 11322/12 PECHE 227 CODEC 1654.

(2)  Dok. 11322/1/12 PECHE 227 CODEC 1654 REV 1.

(3)  Dok. 5255/13 CODEC 61 PECHE 39 PE 7.

(4)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183; UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

(5)  Uredba (ES) št. 199/2008.

(6)  Dok. 7086/12 PECHE 66.

(7)  Dopis številka 310831, IPOL-COM.PECH D(2013)32913.

---

IZJAVA SVETA O VEČLETNIH NAČRTIH

Svet se zavezuje k sodelovanju z Evropskim parlamentom in Komisijo pri obravnavi medinstitucionalnih vprašanj ter dogovarjanju o nadaljnjih ukrepih ob spoštovanju pravnega stališča Evropskega parlamenta in Sveta, da se omogočita prednostni razvoj in uvajanje večletnih načrtov v okviru skupne ribiške politike.

Poleg tega Svet predlaga ustanovitev medinstitucionalne projektne skupine, ki bi pripomogla k ugotavljanju, kateri nadaljnji koraki bi bili najustreznejši.

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O ZBIRANJU PODATKOV

Evropski parlament in Svet pozivata Komisijo, naj pospeši sprejetje predloga za spremembo Uredbe EU št. 199/2008, da se lahko načela in cilji zbiranja podatkov, ki so bistveni za podporo spremenjene skupne ribiške politike in določeni v novi uredbi o reformi SRP, začnejo čim prej uresničevati v praksi.

---

IZJAVE KOMISIJE

K členu 18

(v zvezi z odstavkoma 1 in 3) Komisija poudarja, da pooblastitev Komisije za sprejemanje ukrepov iz skupnih priporočil držav članic z izvedbenimi ali delegiranimi akti ne more posegati v diskrecijsko pravico Komisije do sprejemanja teh aktov.

(v zvezi z odstavkom 7) To, da države članice, ki imajo neposreden upravljavski interes, lahko pripravljajo skupna skupna priporočila, ne more posegati v izključno pravico Komisije do pobude, da pripravi predloge na področju skupne ribiške politike.

(v zvezi z odstavkom 8) V luči člena 2(1) PDEU odstavka 8 ni mogoče razlagati, da kar samodejno, brez nadaljnje zakonodaje Unije, državam članicam podeljuje pooblastila za sprejemanje pravno zavezujočih aktov na področju, ki je v izključni pristojnosti Unije. Če bi Komisija menila, da takšni akti niso v skladu s cilji skupne ribiške politike, bi morale države članice ravnati v skladu z načelom lojalnega sodelovanja in tako odpraviti vsa morebitna neskladja s pravom Unije.

K delu VI in zlasti odstavku 3 člena 28

Določbe dela VI o zunanjih vidikih politike niso takšne, da bi lahko posegale v veljavnost sklepov Sveta ali pogajalske smernice, ki jih Svet v skladu s členom 218 PDEU naslovi na Komisijo, ali sporazumov, sklenjenih s tretjimi državami ali organizacijami v skladu s členom 218 PDEU.

K drugemu delu odstavka 2 člena 47

Komisija poudarja, da je sistematično sklicevanje na točko (b) drugega pododstavka odstavka 4 člena 5 v nasprotju s črko in duhom Uredbe 182/2011 (UL L 55, 28.2.2011, str. 13). Ta določba se uporablja samo, če obstaja posebna potreba po odmiku od načelnega pravila, po katerem Komisija lahko sprejme osnutek izvedbenega akta, kadar ni izdano mnenje. Ker gre pri točki (b) drugega pododstavka za izjemo od splošnega pravila iz člena 5(4), se njena uporaba ne more šteti za „diskrecijsko pravico“ zakonodajalca, ampak jo je treba razlagati restriktivno in jo utemeljiti.

---

| 30.11.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 351/46 |
| --- | --- | --- | --- |

30.11.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 351/46

---

STALIŠČE SVETA (EU) št. 10/2013 V PRVI OBRAVNAVI

z namenom sprejetja uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in o spremembi uredb Sveta (ES) št. 1184/2006 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000

Sprejeto v Svetu 17. oktobra 2013

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti členov 42 in 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Področje uporabe skupne ribiške politike zajema ukrepe, povezane s trgi za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v Uniji. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: SUT) je sestavni del skupne ribiške politike in bi morala prispevati k doseganju njenih ciljev. Ker je skupna ribiška politika v postopku pregleda, bi bilo treba SUT ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(1)

Področje uporabe skupne ribiške politike zajema ukrepe, povezane s trgi za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v Uniji. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: SUT) je sestavni del skupne ribiške politike in bi morala prispevati k doseganju njenih ciljev. Ker je skupna ribiška politika v postopku pregleda, bi bilo treba SUT ustrezno prilagoditi.

| (2) | Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 (4) je treba pregledati, da bi se upoštevale pomanjkljivosti, ugotovljene pri izvajanju trenutno veljavnih določb, nedavne spremembe na trgih Unije in svetovnih trgih ter razvoj ribolovnih dejavnosti in dejavnosti ribogojstva. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 (4) je treba pregledati, da bi se upoštevale pomanjkljivosti, ugotovljene pri izvajanju trenutno veljavnih določb, nedavne spremembe na trgih Unije in svetovnih trgih ter razvoj ribolovnih dejavnosti in dejavnosti ribogojstva.

| (3) | Ribolov je izjemno pomemben za gospodarstva obalnih regij Unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Ta dejavnost ribičem iz teh regij zagotavlja preživetje, zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za krepitev stabilnosti trga ter tesnejšo korelacijo med ponudbo in povpraševanjem. |
| --- | --- |

(3)

Ribolov je izjemno pomemben za gospodarstva obalnih regij Unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Ta dejavnost ribičem iz teh regij zagotavlja preživetje, zato bi bilo treba sprejeti ukrepe za krepitev stabilnosti trga ter tesnejšo korelacijo med ponudbo in povpraševanjem.

| (4) | Določbe SUT bi bilo treba izvajati v skladu z mednarodnimi zavezami Unije, zlasti kar zadeva njene zaveze v okviru določb Svetovne trgovinske organizacije. Pri trgovanju z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva s tretjimi državami bi bilo treba zagotoviti pogoje za pošteno konkurenco, zlasti s spoštovanjem trajnosti in uporabe socialnih standardov, enakovrednih tistim, ki se uporabljajo za proizvode Unije. |
| --- | --- |

(4)

Določbe SUT bi bilo treba izvajati v skladu z mednarodnimi zavezami Unije, zlasti kar zadeva njene zaveze v okviru določb Svetovne trgovinske organizacije. Pri trgovanju z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva s tretjimi državami bi bilo treba zagotoviti pogoje za pošteno konkurenco, zlasti s spoštovanjem trajnosti in uporabe socialnih standardov, enakovrednih tistim, ki se uporabljajo za proizvode Unije.

| (5) | Pomembno je, da vodenje SUT temelji na načelih dobrega upravljanja skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(5)

Pomembno je, da vodenje SUT temelji na načelih dobrega upravljanja skupne ribiške politike.

| (6) | Da bi bila SUT uspešna, je bistveno s trženjskimi in izobraževalnimi kampanjami potrošnike obveščati o prednostih uživanja rib in številnih vrstah, ki so na voljo, ter jih seznanjati s tem, kako pomembno je razumevanje informacij na oznakah. |
| --- | --- |

(6)

Da bi bila SUT uspešna, je bistveno s trženjskimi in izobraževalnimi kampanjami potrošnike obveščati o prednostih uživanja rib in številnih vrstah, ki so na voljo, ter jih seznanjati s tem, kako pomembno je razumevanje informacij na oznakah.

| (7) | Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: organizacije proizvajalcev) so ključni pri doseganju ciljev skupne ribiške politike in za zagotovitev ustreznega upravljanja SUT. Zato je treba povečati njihove odgovornosti in zagotoviti ustrezno finančno pomoč, da lahko odigrajo pomembnejšo vlogo v vsakodnevnem upravljanju ribištva in hkrati upoštevajo okvir, ki ga določajo cilji skupne ribiške politike. Prav tako je treba zagotoviti, da njihovi člani opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva na trajnosten način, izboljšajo dajanje proizvodov na trg ter zbirajo informacije o ribogojstvu, in si prizadevati za povečanje njihovih prihodkov. Organizacije proizvajalcev bi morale pri uresničevanju teh ciljev upoštevati različne razmere v sektorjih ribištva in ribogojstva, ki prevladujejo v Uniji, tudi v najbolj oddaljenih regijah, zlasti posebne značilnosti malega ribištva in ekstenzivnega ribogojstva. Pristojni nacionalni organi bi morali imeti možnost, da prevzamejo odgovornost za uresničevanje teh ciljev in pri tem z organizacijami proizvajalcev tesno sodelujejo pri vprašanjih upravljanja, tudi pri dodeljevanju kvot in upravljanju ribolovnega napora, glede na potrebe vsakega posameznega ribištva, kadar je to ustrezno. |
| --- | --- |

(7)

Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: organizacije proizvajalcev) so ključni pri doseganju ciljev skupne ribiške politike in za zagotovitev ustreznega upravljanja SUT. Zato je treba povečati njihove odgovornosti in zagotoviti ustrezno finančno pomoč, da lahko odigrajo pomembnejšo vlogo v vsakodnevnem upravljanju ribištva in hkrati upoštevajo okvir, ki ga določajo cilji skupne ribiške politike. Prav tako je treba zagotoviti, da njihovi člani opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva na trajnosten način, izboljšajo dajanje proizvodov na trg ter zbirajo informacije o ribogojstvu, in si prizadevati za povečanje njihovih prihodkov. Organizacije proizvajalcev bi morale pri uresničevanju teh ciljev upoštevati različne razmere v sektorjih ribištva in ribogojstva, ki prevladujejo v Uniji, tudi v najbolj oddaljenih regijah, zlasti posebne značilnosti malega ribištva in ekstenzivnega ribogojstva. Pristojni nacionalni organi bi morali imeti možnost, da prevzamejo odgovornost za uresničevanje teh ciljev in pri tem z organizacijami proizvajalcev tesno sodelujejo pri vprašanjih upravljanja, tudi pri dodeljevanju kvot in upravljanju ribolovnega napora, glede na potrebe vsakega posameznega ribištva, kadar je to ustrezno.

| (8) | Sprejeti bi bilo treba ukrepe, da se spodbudi ustrezna in reprezentativna udeležba malih proizvajalcev. |
| --- | --- |

(8)

Sprejeti bi bilo treba ukrepe, da se spodbudi ustrezna in reprezentativna udeležba malih proizvajalcev.

| (9) | Da bi okrepili konkurenčnost in donosnost organizacij proizvajalcev, bi bilo treba jasno opredeliti ustrezna merila za njihovo ustanavljanje. |
| --- | --- |

(9)

Da bi okrepili konkurenčnost in donosnost organizacij proizvajalcev, bi bilo treba jasno opredeliti ustrezna merila za njihovo ustanavljanje.

| (10) | Medpanožne organizacije, ki združujejo različne kategorije gospodarskih subjektov v sektorju ribištva in ribogojstva, imajo možnost prispevati k izboljšanju usklajevanja dejavnosti trženja v okviru oskrbovalne verige in k oblikovanju ukrepov, ki so v interesu celotnega sektorja. |
| --- | --- |

(10)

Medpanožne organizacije, ki združujejo različne kategorije gospodarskih subjektov v sektorju ribištva in ribogojstva, imajo možnost prispevati k izboljšanju usklajevanja dejavnosti trženja v okviru oskrbovalne verige in k oblikovanju ukrepov, ki so v interesu celotnega sektorja.

| (11) | Ustrezno je, da se določijo skupni pogoji za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij s strani držav članic, za razširitev pravil, ki jih sprejmejo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ter za delitev stroškov takšne razširitve. Razširitev pravil bi morala odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(11)

Ustrezno je, da se določijo skupni pogoji za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij s strani držav članic, za razširitev pravil, ki jih sprejmejo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ter za delitev stroškov takšne razširitve. Razširitev pravil bi morala odobriti Komisija.

| (12) | Ker so staleži rib skupni viri, se lahko v nekaterih primerih njihovo trajnostno in učinkovito izkoriščanje bolje doseže z organizacijami proizvajalcev, ki jih sestavljajo člani iz različnih držav članic in različnih regij. Zato je treba spodbujati tudi možnost ustanovitve organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev na nacionalni ali nadnacionalni ravni, ki temeljijo, kadar je to ustrezno, na biogeografskih regijah. Takšne organizacije bi morala biti partnerstva, ki si prizadevajo določiti skupna in zavezujoča pravila ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse zainteresirane strani v ribištvu. Pri ustanovitvi takšnih organizacij je treba zagotoviti, da zanje še vedno veljajo pravila o konkurenci, predvidena v tej uredbi, ter da se upošteva potreba po ohranitvi povezave med posameznimi obalnimi skupnostmi ter ribištvom in vodami, ki so jih izkoriščali v preteklosti. |
| --- | --- |

(12)

Ker so staleži rib skupni viri, se lahko v nekaterih primerih njihovo trajnostno in učinkovito izkoriščanje bolje doseže z organizacijami proizvajalcev, ki jih sestavljajo člani iz različnih držav članic in različnih regij. Zato je treba spodbujati tudi možnost ustanovitve organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev na nacionalni ali nadnacionalni ravni, ki temeljijo, kadar je to ustrezno, na biogeografskih regijah. Takšne organizacije bi morala biti partnerstva, ki si prizadevajo določiti skupna in zavezujoča pravila ter zagotoviti enake konkurenčne pogoje za vse zainteresirane strani v ribištvu. Pri ustanovitvi takšnih organizacij je treba zagotoviti, da zanje še vedno veljajo pravila o konkurenci, predvidena v tej uredbi, ter da se upošteva potreba po ohranitvi povezave med posameznimi obalnimi skupnostmi ter ribištvom in vodami, ki so jih izkoriščali v preteklosti.

| (13) | Komisija bi morala spodbujati podporne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v organizacijah proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(13)

Komisija bi morala spodbujati podporne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v organizacijah proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva.

| (14) | Da bi lahko organizacije proizvajalcev svoje člane usmerile v dejavnosti trajnostnega ribištva in ribogojstva, bi morale določiti in pristojnim organom držav članic predložiti načrt proizvodnje in trženja, ki bi vseboval ukrepe, potrebne za izpolnitev svojih ciljev. |
| --- | --- |

(14)

Da bi lahko organizacije proizvajalcev svoje člane usmerile v dejavnosti trajnostnega ribištva in ribogojstva, bi morale določiti in pristojnim organom držav članic predložiti načrt proizvodnje in trženja, ki bi vseboval ukrepe, potrebne za izpolnitev svojih ciljev.

| (15) | Za doseganje ciljev skupne ribiške politike v zvezi z zavržki je treba razširiti uporabo selektivnega ribolovnega orodja, da se prepreči ulov rib pod najmanjšo velikostjo. |
| --- | --- |

(15)

Za doseganje ciljev skupne ribiške politike v zvezi z zavržki je treba razširiti uporabo selektivnega ribolovnega orodja, da se prepreči ulov rib pod najmanjšo velikostjo.

| (16) | Zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti je ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem bi moral prispevati k stabilizaciji in konvergenci lokalnih trgov v Uniji, z namenom uresničiti cilje notranjega trga. |
| --- | --- |

(16)

Zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti je ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem bi moral prispevati k stabilizaciji in konvergenci lokalnih trgov v Uniji, z namenom uresničiti cilje notranjega trga.

| (17) | Zaradi upoštevanja raznolikosti cen v Uniji bi morale biti vse ribiške organizacije proizvajalcev upravičene, da podajo predlog cene za sprožitev mehanizma skladiščenja. Ta sprožitvena cena bi morala biti določena tako, da se ohrani poštena konkurenca med gospodarskimi subjekti. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi upoštevanja raznolikosti cen v Uniji bi morale biti vse ribiške organizacije proizvajalcev upravičene, da podajo predlog cene za sprožitev mehanizma skladiščenja. Ta sprožitvena cena bi morala biti določena tako, da se ohrani poštena konkurenca med gospodarskimi subjekti.

| (18) | Ustanovitev in uporaba skupnih tržnih standardov bi morala omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi in izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter spodbujati tržne dejavnosti, ki temeljijo na pošteni konkurenci, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje. V ta namen bi bilo treba še naprej uporabljati veljavne tržne standarde. |
| --- | --- |

(18)

Ustanovitev in uporaba skupnih tržnih standardov bi morala omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi in izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter spodbujati tržne dejavnosti, ki temeljijo na pošteni konkurenci, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje. V ta namen bi bilo treba še naprej uporabljati veljavne tržne standarde.

| (19) | Zagotoviti je treba, da uvoženi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo enake zahteve in tržne standarde, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci Unije. |
| --- | --- |

(19)

Zagotoviti je treba, da uvoženi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo enake zahteve in tržne standarde, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci Unije.

| (20) | Da bi zagotovili visoko raven varstva zdravja ljudi, bi morali ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki se dajejo na trg Unije, ne glede na izvor izpolnjevati veljavne predpise o varnosti hrane in higieni. |
| --- | --- |

(20)

Da bi zagotovili visoko raven varstva zdravja ljudi, bi morali ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki se dajejo na trg Unije, ne glede na izvor izpolnjevati veljavne predpise o varnosti hrane in higieni.

| (21) | Da se potrošnikom omogoči premišljena odločitev, bi jim bilo treba zagotoviti jasne in razumljive informacije, med drugim o izvoru in načinu proizvodnje proizvodov. |
| --- | --- |

(21)

Da se potrošnikom omogoči premišljena odločitev, bi jim bilo treba zagotoviti jasne in razumljive informacije, med drugim o izvoru in načinu proizvodnje proizvodov.

| (22) | Z uporabo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ne glede na to, ali izvirajo iz Unije ali zunaj nje, bi lahko zagotovili jasne informacije o ekološki trajnosti takih proizvodov. Zato bi morala Komisija preučiti možnost za pripravo in določitev minimalnih meril za uvedbo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva za celotno Unijo. |
| --- | --- |

(22)

Z uporabo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ne glede na to, ali izvirajo iz Unije ali zunaj nje, bi lahko zagotovili jasne informacije o ekološki trajnosti takih proizvodov. Zato bi morala Komisija preučiti možnost za pripravo in določitev minimalnih meril za uvedbo znaka za okolje za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva za celotno Unijo.

| (23) | Pristojni nacionalni organi, odgovorni za spremljanje in uveljavljanje izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe, bi zaradi varstva potrošnikov morali izkoristiti vso razpoložljivo tehnologijo, tudi preverjanje DNK, da bi gospodarske subjekte odvrnili od lažnega označevanja ulova. |
| --- | --- |

(23)

Pristojni nacionalni organi, odgovorni za spremljanje in uveljavljanje izpolnjevanja obveznosti iz te uredbe, bi zaradi varstva potrošnikov morali izkoristiti vso razpoložljivo tehnologijo, tudi preverjanje DNK, da bi gospodarske subjekte odvrnili od lažnega označevanja ulova.

| (24) | Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi se morala uporabljati za proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, če njihova uporaba ne ovira delovanja SUT ali ogroža doseganja ciljev iz člena 39 PDEU. |
| --- | --- |

(24)

Pravila o konkurenci, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), bi se morala uporabljati za proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, če njihova uporaba ne ovira delovanja SUT ali ogroža doseganja ciljev iz člena 39 PDEU.

| (25) | Primerno je določiti pravila o konkurenci, ki veljajo za proizvodnjo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja ribištva in ribogojstva, vključno z razdrobljenostjo sektorja, dejstvom, da so ribe skupna dobrina, in velikim obsegom uvoza, za katerega bi morala veljati enaka pravila kot za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva Unije. Zaradi poenostavitve bi bilo treba ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 (5) vstaviti v to uredbo. Uredba (ES) št. 1184/2006 se zato ne bi smela več uporabljati za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(25)

Primerno je določiti pravila o konkurenci, ki veljajo za proizvodnjo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja ribištva in ribogojstva, vključno z razdrobljenostjo sektorja, dejstvom, da so ribe skupna dobrina, in velikim obsegom uvoza, za katerega bi morala veljati enaka pravila kot za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva Unije. Zaradi poenostavitve bi bilo treba ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 (5) vstaviti v to uredbo. Uredba (ES) št. 1184/2006 se zato ne bi smela več uporabljati za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva.

| (26) | Izboljšati je treba zbiranje, obdelavo in razširjanje ekonomskih informacij o trgih z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva v Uniji. |
| --- | --- |

(26)

Izboljšati je treba zbiranje, obdelavo in razširjanje ekonomskih informacij o trgih z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva v Uniji.

| (27) | Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe glede rokov in postopkov ter oblike zahtevkov za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij in za preklic takšnega priznanja; oblik, rokov in postopkov držav članic za sporočanje odločitev o podelitvi ali preklicu priznanj; oblike in postopka uradnega obveščanja s strani držav članic glede zavezujočih pravil za proizvajalce ali izvajalce; oblike in strukture načrtov proizvodnje in trženja, ter postopka in rokov za njihovo predložitev in odobritev; oblike, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6). |
| --- | --- |

(27)

Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja določb te uredbe glede rokov in postopkov ter oblike zahtevkov za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij in za preklic takšnega priznanja; oblik, rokov in postopkov držav članic za sporočanje odločitev o podelitvi ali preklicu priznanj; oblike in postopka uradnega obveščanja s strani držav članic glede zavezujočih pravil za proizvajalce ali izvajalce; oblike in strukture načrtov proizvodnje in trženja, ter postopka in rokov za njihovo predložitev in odobritev; oblike, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene, bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (6).

| (28) | Uredbo (ES) št. 104/2000 bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se moral člen 4 navedene uredbe zaradi zagotovitve neprekinjene informiranosti potrošnikov uporabljati do 12. decembra 2014. |
| --- | --- |

(28)

Uredbo (ES) št. 104/2000 bi bilo treba razveljaviti. Vendar bi se moral člen 4 navedene uredbe zaradi zagotovitve neprekinjene informiranosti potrošnikov uporabljati do 12. decembra 2014.

| (29) | Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve SUT za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi skupne narave trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in ker je ta cilj zaradi svojega obsega in učinkov ter potrebe po skupnem ukrepanju lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(29)

Ker cilja te uredbe, in sicer vzpostavitve SUT za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi skupne narave trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in ker je ta cilj zaradi svojega obsega in učinkov ter potrebe po skupnem ukrepanju lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (30) | Uredbi (ES) št. 1184/2006 in 1224/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(30)

Uredbi (ES) št. 1184/2006 in 1224/2009 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

SPLOŠNE DOLOČBE

Člen 1

Predmet urejanja

1.   Vzpostavi se skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: SUT).

2.   SUT zajema naslednje elemente:

| (a) | poklicne organizacije, |
| --- | --- |

(a)

poklicne organizacije,

| (b) | tržne standarde, |
| --- | --- |

(b)

tržne standarde,

| (c) | informacije za potrošnike, |
| --- | --- |

(c)

informacije za potrošnike,

| (d) | pravila o konkurenci in |
| --- | --- |

(d)

pravila o konkurenci in

| (e) | tržne informacije. |
| --- | --- |

(e)

tržne informacije.

3.   SUT v zvezi z zunanjimi vidiki dopolnjujeta Uredba Sveta (EU) št. 1220/2012 (7) ter Uredba (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta (8).

4.   Za izvajanje SUT je upravičeno prejemanje finančne pomoči Unije v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

Člen 2

Področje uporabe

SUT se uporablja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, navedene v Prilogi I k tej uredbi, ki se tržijo v Uniji.

Člen 3

Cilji

Cilji SUT so cilji iz člena 35 Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta (9).

Člen 4

Načela

SUT vodijo načela dobrega upravljanja, ki so določena v členu 3 Uredbe (EU) št. .../2013.

Člen 5

Opredelitev pojmov

V tej uredbi se uporabljajo opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe (EU) št. .../2013 ter opredelitve pojmov iz člena 4 Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 (10), člena 2 Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta (11), členov 2 in 3 Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta (12) ter iz člena 3 Uredbe (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta (13). Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „ribiški proizvodi“ pomeni vodne organizme, ki so rezultat kakršne koli ribolovne dejavnosti, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

„ribiški proizvodi“ pomeni vodne organizme, ki so rezultat kakršne koli ribolovne dejavnosti, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I;

| (b) | „proizvodi iz ribogojstva“ pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki so rezultat kakršne koli dejavnosti ribogojstva, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

„proizvodi iz ribogojstva“ pomeni vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki so rezultat kakršne koli dejavnosti ribogojstva, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I;

| (c) | „proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja proizvodna sredstva za pridobivanje ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva za dajanje teh proizvodov na trg; |
| --- | --- |

(c)

„proizvajalec“ pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja proizvodna sredstva za pridobivanje ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva za dajanje teh proizvodov na trg;

| (d) | „sektor ribištva in ribogojstva“ pomeni gospodarski sektor, ki vključuje vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(d)

„sektor ribištva in ribogojstva“ pomeni gospodarski sektor, ki vključuje vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva;

| (e) | „omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru komercialne dejavnosti odplačno ali neodplačno; |
| --- | --- |

(e)

„omogočanje dostopnosti na trgu“ pomeni vsako dobavo ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru komercialne dejavnosti odplačno ali neodplačno;

| (f) | „dajanje na trg“ pomeni, da je ribiški proizvod ali proizvod iz ribogojstva prvič dan na trg Unije; |
| --- | --- |

(f)

„dajanje na trg“ pomeni, da je ribiški proizvod ali proizvod iz ribogojstva prvič dan na trg Unije;

| (g) | „prodaja na drobno“ pomeni ravnanje z živili in/ali predelavo živil in njihovo skladiščenje na kraju prodaje ali dostave končnemu potrošniku, ki vključuje distribucijske službe, preskrbo s pripravljeno hrano, tovarniške menze, obrate javne prehrane v institucijah, restavracije in druge podobne prehrambne storitvene dejavnosti, trgovine, distribucijske centre supermarketov in prodajna mesta v trgovini na veliko; |
| --- | --- |

(g)

„prodaja na drobno“ pomeni ravnanje z živili in/ali predelavo živil in njihovo skladiščenje na kraju prodaje ali dostave končnemu potrošniku, ki vključuje distribucijske službe, preskrbo s pripravljeno hrano, tovarniške menze, obrate javne prehrane v institucijah, restavracije in druge podobne prehrambne storitvene dejavnosti, trgovine, distribucijske centre supermarketov in prodajna mesta v trgovini na veliko;

| (h) | „predpakirani ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva“ pomeni ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva, ki je „predpakirano živilo“, kot je določeno v točki (e) člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1169/2011. |
| --- | --- |

(h)

„predpakirani ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva“ pomeni ribiški proizvod in proizvod iz ribogojstva, ki je „predpakirano živilo“, kot je določeno v točki (e) člena 2(2) Uredbe (ES) št. 1169/2011.

POGLAVJE II

POKLICNE ORGANIZACIJE

ODDELEK I

Ustanovitev, cilji in ukrepi

Člen 6

Ustanovitev organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacij proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

1.   Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu organizacije proizvajalcev) se lahko ustanovijo na pobudo proizvajalcev ribiških proizvodov oziroma proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah in se priznajo v skladu z oddelkom II.

2.   Pri ustanavljanju organizacij proizvajalcev se po potrebi upošteva poseben položaj malih proizvajalcev.

3.   Organizacija proizvajalcev, ki je reprezentativna za ribiške in ribogojske dejavnosti, se lahko ustanovi kot skupna organizacija proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

Člen 7

Cilji organizacij proizvajalcev

1.   Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov zasledujejo naslednje cilje:

| (a) | spodbujanje donosnih in trajnostnih ribolovnih dejavnosti njihovih članov, ki so v celoti skladne z ohranitveno politiko, kot je določena zlasti v Uredbi (EU) št. .../2013 in v okoljski zakonodaji, ob upoštevanju socialne politike in, če zadevna država članica tako določi, sodelovanju pri upravljanju morskih bioloških virov; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje donosnih in trajnostnih ribolovnih dejavnosti njihovih članov, ki so v celoti skladne z ohranitveno politiko, kot je določena zlasti v Uredbi (EU) št. .../2013 in v okoljski zakonodaji, ob upoštevanju socialne politike in, če zadevna država članica tako določi, sodelovanju pri upravljanju morskih bioloških virov;

| (b) | čim boljše preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova staležev komercialnih vrst ter po potrebi čim koristnejša uporaba takšnega ulova, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. .../2013; |
| --- | --- |

(b)

čim boljše preprečevanje in zmanjševanje neželenega ulova staležev komercialnih vrst ter po potrebi čim koristnejša uporaba takšnega ulova, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15 Uredbe (EU) št. .../2013;

| (c) | prispevanje k sledljivosti ribiških proizvodov ter dostopu potrošnikov do jasnih in razumljivih informacij; |
| --- | --- |

(c)

prispevanje k sledljivosti ribiških proizvodov ter dostopu potrošnikov do jasnih in razumljivih informacij;

| (d) | prispevanje k odpravljanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova. |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k odpravljanju nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova.

2.   Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva zasledujejo naslednje cilje:

| (a) | spodbujanje trajnostnih dejavnosti ribogojstva pri svojih članih, in sicer z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj ob celovitem upoštevanju zlasti Uredbe (EU) št. .../2013 in okoljske zakonodaje ter socialne politike; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje trajnostnih dejavnosti ribogojstva pri svojih članih, in sicer z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj ob celovitem upoštevanju zlasti Uredbe (EU) št. .../2013 in okoljske zakonodaje ter socialne politike;

| (b) | zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne s nacionalnimi strateškimi načrti iz člena 34 Uredbe (EU) št. .../2013; |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne s nacionalnimi strateškimi načrti iz člena 34 Uredbe (EU) št. .../2013;

| (c) | prizadevanje za zagotovitev, da ribja krma za ribogojstvo izvira iz trajnostno upravljanega ribištva. |
| --- | --- |

(c)

prizadevanje za zagotovitev, da ribja krma za ribogojstvo izvira iz trajnostno upravljanega ribištva.

3.   Poleg ciljev iz odstavkov 1 in 2 organizacije zasledujejo dva ali več naslednjih ciljev:

| (a) | izboljšanje pogojev za dajanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva svojih članov na trg; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje pogojev za dajanje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva svojih članov na trg;

| (b) | povečanje gospodarskih dobičkov; |
| --- | --- |

(b)

povečanje gospodarskih dobičkov;

| (c) | stabilizacija trgov; |
| --- | --- |

(c)

stabilizacija trgov;

| (d) | prispevanje k preskrbi s hrano in spodbujanje izpolnjevanja visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati k zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih; |
| --- | --- |

(d)

prispevanje k preskrbi s hrano in spodbujanje izpolnjevanja visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati k zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih;

| (e) | zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja. |
| --- | --- |

(e)

zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja.

4.   Organizacije proizvajalcev lahko zasledujejo druge, dopolnilne cilje.

Člen 8

Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo organizacije proizvajalcev

1.   Organizacije proizvajalcev lahko za dosego ciljev iz člena 7 med drugim uporabijo naslednje ukrepe:

| (a) | prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam; |
| --- | --- |

(a)

prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam;

| (b) | usmerjanje oskrbe s proizvodi svojih članov in trženje teh proizvodov; |
| --- | --- |

(b)

usmerjanje oskrbe s proizvodi svojih članov in trženje teh proizvodov;

| (c) | nediskriminatorno spodbujanje uvajanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva njihovih članov iz Unije, npr. s certificiranjem, predvsem preko označbe porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti; |
| --- | --- |

(c)

nediskriminatorno spodbujanje uvajanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva njihovih članov iz Unije, npr. s certificiranjem, predvsem preko označbe porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti;

| (d) | nadzor za zagotovljanje skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za navedeno zagotovljanje; |
| --- | --- |

(d)

nadzor za zagotovljanje skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za navedeno zagotovljanje;

| (e) | promocija programov poklicnega usposabljanja in sodelovanja za spodbujanje mladih, naj vstopijo v ribiški sektor; |
| --- | --- |

(e)

promocija programov poklicnega usposabljanja in sodelovanja za spodbujanje mladih, naj vstopijo v ribiški sektor;

| (f) | zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja; |
| --- | --- |

(f)

zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja;

| (g) | spodbujanje uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije za izboljšanje trženja in cen; |
| --- | --- |

(g)

spodbujanje uporabe informacijske in komunikacijske tehnologije za izboljšanje trženja in cen;

| (h) | izboljšanje dostopa potrošnikov do informacij o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(h)

izboljšanje dostopa potrošnikov do informacij o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva.

2.   Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov lahko uporabljajo tudi naslednje ukrepe:

| (a) | skupno načrtovanje in upravljanje ribolovnih dejavnosti svojih članov, in sicer ob upoštevanju ureditev upravljanja morskih bioloških virov v posamezni državi članici, vključno z razvojem in izvajanjem ukrepov za izboljšanje selektivnosti ribolovnih dejavnosti ter svetovanjem pristojnim organom; |
| --- | --- |

(a)

skupno načrtovanje in upravljanje ribolovnih dejavnosti svojih članov, in sicer ob upoštevanju ureditev upravljanja morskih bioloških virov v posamezni državi članici, vključno z razvojem in izvajanjem ukrepov za izboljšanje selektivnosti ribolovnih dejavnosti ter svetovanjem pristojnim organom;

| (b) | preprečevanje in čim večje zmanjšanje neželenega ulova z vključitvijo v razvoj in uporabo tehničnih ukrepov ter čim učinkovitejša uporaba neželenega ulova staležev komercialnih vrst rib, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15(11) Uredbe (EU) št. .../2013 in členom 34(2) te uredbe, kot je ustrezno; |
| --- | --- |

(b)

preprečevanje in čim večje zmanjšanje neželenega ulova z vključitvijo v razvoj in uporabo tehničnih ukrepov ter čim učinkovitejša uporaba neželenega ulova staležev komercialnih vrst rib, ne da bi se ustvaril trg za ulov rib, manjših od najmanjše referenčne velikosti ohranjanja, v skladu s členom 15(11) Uredbe (EU) št. .../2013 in členom 34(2) te uredbe, kot je ustrezno;

| (c) | upravljanje začasnega skladišča za ribiške proizvode v skladu s členoma 30 in 31 te uredbe. |
| --- | --- |

(c)

upravljanje začasnega skladišča za ribiške proizvode v skladu s členoma 30 in 31 te uredbe.

3.   Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva lahko uporabljajo tudi naslednje ukrepe:

| (a) | spodbujanje dejavnosti trajnostnega ribogojstva, zlasti v zvezi z varstvom okolja ter zdravjem in dobrim počutjem živali; |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje dejavnosti trajnostnega ribogojstva, zlasti v zvezi z varstvom okolja ter zdravjem in dobrim počutjem živali;

| (b) | zbiranje informacij o trženih proizvodih, vključno z ekonomskimi informacijami o prvi prodaji, in o predvidevanjih glede proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

zbiranje informacij o trženih proizvodih, vključno z ekonomskimi informacijami o prvi prodaji, in o predvidevanjih glede proizvodnje;

| (c) | zbiranje okoljskih informacij; |
| --- | --- |

(c)

zbiranje okoljskih informacij;

| (d) | načrtovanje upravljanja ribogojnih dejavnosti svojih članov; |
| --- | --- |

(d)

načrtovanje upravljanja ribogojnih dejavnosti svojih članov;

| (e) | podpiranje programov za strokovnjake za promocijo trajnostnih proizvodov iz ribogojstva. |
| --- | --- |

(e)

podpiranje programov za strokovnjake za promocijo trajnostnih proizvodov iz ribogojstva.

Člen 9

Ustanovitev združenj organizacij proizvajalcev

1.   Združenje organizacij proizvajalcev se lahko ustanovi na pobudo organizacij proizvajalcev, priznanih v eni ali več državah članicah.

2.   Določbe te uredbe, ki veljajo za organizacije proizvajalcev, se uporabljajo tudi za združenja organizacij proizvajalcev, razen če je navedeno drugače.

Cilji 10

Cilji združenj organizacij proizvajalcev

1.   Združenja organizacij proizvajalcev zasledujejo naslednje cilje:

| (a) | učinkovitejše in trajnostnejše uresničevanje ciljev organizacije proizvajalcev, ki so članice, iz člena 7; |
| --- | --- |

(a)

učinkovitejše in trajnostnejše uresničevanje ciljev organizacije proizvajalcev, ki so članice, iz člena 7;

| (b) | usklajevanje in razvoj dejavnosti skupnega interesa za organizacije proizvajalcev, ki so članice. |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje in razvoj dejavnosti skupnega interesa za organizacije proizvajalcev, ki so članice.

2.   Združenja organizacij proizvajalcev so upravičena do finančne pomoči v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

Člen 11

Ustanovitev medpanožnih organizacij

Medpanožne organizacije se lahko ustanovijo na pobudo gospodarskih subjektov na področju proizvodnje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah in se priznajo v skladu z oddelkom II.

Člen 12

Cilji medpanožnih organizacij

Medpanožne organizacije izboljšujejo usklajevanje dostopnosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva na trgu Unije ter pogoje za njihovo dostopnost na trgu.

Člen 13

Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo medpanožne organizacije

Medpanožne organizacije lahko za doseganje ciljev iz člena 12 uporabljajo naslednje ukrepe:

| (a) | priprava standardnih pogodb v skladu z zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

(a)

priprava standardnih pogodb v skladu z zakonodajo Unije;

| (b) | promocija ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na nediskriminatoren način, npr. s certificiranjem, predvsem preko označb porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti; |
| --- | --- |

(b)

promocija ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na nediskriminatoren način, npr. s certificiranjem, predvsem preko označb porekla, žigov kakovosti, geografskih označb, zajamčenih tradicionalnih posebnosti in prednosti v smislu trajnosti;

| (c) | določitev pravil o proizvodnji in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so strožja od pravil iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

določitev pravil o proizvodnji in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so strožja od pravil iz zakonodaje Unije ali nacionalne zakonodaje;

| (d) | izboljševanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga, pa tudi izvajanje dejavnosti strokovnega in poklicnega usposabljanja, na primer glede vprašanj kakovosti in sledljivosti ter varnosti hrane, da bi se spodbudilo raziskovalne pobude; |
| --- | --- |

(d)

izboljševanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga, pa tudi izvajanje dejavnosti strokovnega in poklicnega usposabljanja, na primer glede vprašanj kakovosti in sledljivosti ter varnosti hrane, da bi se spodbudilo raziskovalne pobude;

| (e) | opravljanje raziskovalnega dela in tržnih raziskav ter razvijanje tehnik za čim boljše delovanje trga, vključno z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter zbiranje socialno-ekonomskih podatkov; |
| --- | --- |

(e)

opravljanje raziskovalnega dela in tržnih raziskav ter razvijanje tehnik za čim boljše delovanje trga, vključno z uporabo informacijskih in komunikacijskih tehnologij, ter zbiranje socialno-ekonomskih podatkov;

| (f) | predložitev informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za zagotovitev trajnostne oskrbe, tako da količina, kakovost in cena ustreza tržnim zahtevam in pričakovanjem potrošnikov; |
| --- | --- |

(f)

predložitev informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za zagotovitev trajnostne oskrbe, tako da količina, kakovost in cena ustreza tržnim zahtevam in pričakovanjem potrošnikov;

| (g) | promocija vrst iz ribjih staležev, ki se trajnostno izkoriščajo, imajo veliko hranilno vrednost in se ne uživajo pogosto, pri potrošnikih; |
| --- | --- |

(g)

promocija vrst iz ribjih staležev, ki se trajnostno izkoriščajo, imajo veliko hranilno vrednost in se ne uživajo pogosto, pri potrošnikih;

| (h) | nadzor skladnosti dejavnosti svojih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna medpanožna organizacija, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost. |
| --- | --- |

(h)

nadzor skladnosti dejavnosti svojih članov s pravili, ki jih je uvedla zadevna medpanožna organizacija, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost.

ODDELEK II

Priznavanje

Člen 14

Priznavanje organizacij proizvajalcev

1.   Države članice lahko kot organizacije proizvajalcev priznajo vse skupine, ustanovljene na pobudo proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva, ki zaprosijo za takšno priznanje, pod pogojem, da:

| (a) | upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje;

| (b) | so na ozemlju zadevne države članice ali njegovem delu dovolj gospodarsko aktivne, zlasti kar zadeva število članov ali obseg tržljive proizvodnje; |
| --- | --- |

(b)

so na ozemlju zadevne države članice ali njegovem delu dovolj gospodarsko aktivne, zlasti kar zadeva število članov ali obseg tržljive proizvodnje;

| (c) | imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice ter so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(c)

imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom zadevne države članice ter so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju;

| (d) | lahko dosegajo cilje iz člena 7; |
| --- | --- |

(d)

lahko dosegajo cilje iz člena 7;

| (e) | spoštujejo pravila o konkurenci iz poglavja V; |
| --- | --- |

(e)

spoštujejo pravila o konkurenci iz poglavja V;

| (f) | ne zlorabljajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu; in |
| --- | --- |

(f)

ne zlorabljajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu; in

| (g) | zagotavljajo ustrezne informacije o svojem članstvu, upravljanju in virih financiranja. |
| --- | --- |

(g)

zagotavljajo ustrezne informacije o svojem članstvu, upravljanju in virih financiranja.

2.   Organizacije proizvajalcev, ki so bile priznane pred ... (14), se za namene te uredbe štejejo kot organizacije proizvajalcev, pri čemer so zanje njene določbe zavezujoče.

Člen 15

Finančna pomoč za organizacije proizvajalcev ali združenja organizacij proizvajalcev

Za ukrepe za trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, katerih cilj je ustanovitev ali preoblikovanje organizacij proizvajalcev ali združenj organizacij proizvajalcev, se lahko zagotovi finančna pomoč v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

Člen 16

Priznavanje medpanožnih organizacij

1.   Države članice lahko kot medpanožne organizacije priznajo skupine gospodarskih subjektov, ustanovljene na njihovem ozemlju, ki zaprosijo za takšno priznanje, pod pogojem, da:

| (a) | upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje; |
| --- | --- |

(a)

upoštevajo načela iz člena 17 in pravila, sprejeta za njihovo izvajanje;

| (b) | predstavljajo bistveni delež dejavnosti proizvodnje ter bodisi dejavnosti predelave bodisi trženja oziroma obeh teh dejavnosti, ki zadevajo ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ali izdelke iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

predstavljajo bistveni delež dejavnosti proizvodnje ter bodisi dejavnosti predelave bodisi trženja oziroma obeh teh dejavnosti, ki zadevajo ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ali izdelke iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (c) | se same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(c)

se same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (d) | imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom države članice, so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(d)

imajo pravno osebnost v skladu z nacionalnim pravom države članice, so ustanovljene in imajo uradni sedež na njenem ozemlju;

| (e) | so sposobne prispevati k doseganju ciljev iz člena 12; |
| --- | --- |

(e)

so sposobne prispevati k doseganju ciljev iz člena 12;

| (f) | upoštevajo interese potrošnikov; |
| --- | --- |

(f)

upoštevajo interese potrošnikov;

| (g) | ne ovirajo pravilnega delovanja SUT in |
| --- | --- |

(g)

ne ovirajo pravilnega delovanja SUT in

| (h) | spoštujejo veljavna pravila o konkurenci iz poglavja V. |
| --- | --- |

(h)

spoštujejo veljavna pravila o konkurenci iz poglavja V.

2.   Organizacije, ustanovljene pred ... (14), se lahko za namene te uredbe priznajo kot medpanožne organizacije, če se zadevna država članica strinja, da upoštevajo določbe iz te uredbe v zvezi z medpanožnimi organizacijami.

3.   Medpanožne organizacije, ki so bile priznane pred ... (14), se za namene te uredbe štejejo kot priznane medpanožne organizacije, pri čemer so zanje njene določbe zavezujoče.

Člen 17

Notranje delovanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij

Notranje delovanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij iz členov 14 in 16 temelji na naslednjih načelih:

| (a) | njihovi člani izpolnjujejo pravila, ki jih je sprejela organizacija glede izkoriščanja, proizvodnje in trženja v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

(a)

njihovi člani izpolnjujejo pravila, ki jih je sprejela organizacija glede izkoriščanja, proizvodnje in trženja v ribiškem sektorju;

| (b) | med člani ni diskriminacije, zlasti na podlagi državljanstva ali sedeža; |
| --- | --- |

(b)

med člani ni diskriminacije, zlasti na podlagi državljanstva ali sedeža;

| (c) | pobiranje finančnih prispevkov članov za financiranje organizacije; |
| --- | --- |

(c)

pobiranje finančnih prispevkov članov za financiranje organizacije;

| (d) | demokratično delovanje, ki članom omogoča nadzor nad organizacijo in njenimi odločitvami; |
| --- | --- |

(d)

demokratično delovanje, ki članom omogoča nadzor nad organizacijo in njenimi odločitvami;

| (e) | naložitev učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni za kršitve obveznosti iz notranjih pravil zadevne organizacije, zlasti v primeru neplačevanja finančnih prispevkov; |
| --- | --- |

(e)

naložitev učinkovitih, odvračilnih in sorazmernih kazni za kršitve obveznosti iz notranjih pravil zadevne organizacije, zlasti v primeru neplačevanja finančnih prispevkov;

| (f) | opredelitev pravil o pristopu novih članov in o preklicu članstva; |
| --- | --- |

(f)

opredelitev pravil o pristopu novih članov in o preklicu članstva;

| (g) | določitev računovodskih in proračunskih pravil, potrebnih za upravljanje organizacije. |
| --- | --- |

(g)

določitev računovodskih in proračunskih pravil, potrebnih za upravljanje organizacije.

Člen 18

Pregledi in preklici priznanja s strani držav članic

1.   Države članice opravljajo redne preglede, da preverijo, da organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije izpolnjujejo pogoje za priznanje iz členov 14 oziroma 16. Ob ugotovljenem neizpolnjevanju obveznosti se lahko priznanje prekliče.

2.   Država članica, kjer ima uradni sedež organizacija proizvajalcev ali medpanožna organizacija s člani iz različnih držav članic ali pa združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, v sodelovanju z drugimi zadevnimi državami članicami vzpostavi upravno sodelovanje, potrebno za opravljanje pregledov dejavnosti zadevne organizacije ali združenja.

Člen 19

Dodelitev ribolovnih možnosti

Organizacija proizvajalcev, katere člani so državljani različnih držav članic, ali združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, pri opravljanju svojih nalog upošteva določbe, ki urejajo dodelitev ribolovnih možnosti med države članice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) št. .../2013.

Člen 20

Pregledi s strani Komisije

1.   Da se zagotovi izpolnjevanje pogojev za priznanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij iz členov 14 oziroma 16, lahko Komisija opravlja preglede in po potrebi od držav članic zahteva, da prekličejo priznanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij.

2.   Države članice Komisijo po elektronski poti obvestijo o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja. Komisija vse takšne informacije javno objavi.

Člen 21

Izvedbeni akti

1.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z:

| (a) | roki in postopki ter obliko zahtevka za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v skladu s členoma 14 oziroma 16 ali za preklic takšnega priznanja v skladu s členom 18; |
| --- | --- |

(a)

roki in postopki ter obliko zahtevka za priznanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v skladu s členoma 14 oziroma 16 ali za preklic takšnega priznanja v skladu s členom 18;

| (b) | obliko, roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri obveščanju Komisije o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja v skladu s členom 20(2). |
| --- | --- |

(b)

obliko, roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri obveščanju Komisije o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja v skladu s členom 20(2).

Izvedbeni akti, sprejeti na podlagi točke (a), se po potrebi prilagodijo posebnim značilnostim ribištva in ribogojstva majhnega obsega.

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

ODDELEK III

Razširitev pravil

Člen 22

Razširitev pravil organizacij proizvajalcev

1.   Država članica lahko določi, da so pravila, ki jih je določila v dogovoru z organizacijo proizvajalcev, zavezujoča za proizvajalce, ki niso člani organizacije in tržijo katere koli proizvode na območju, na katerem je organizacija proizvajalcev reprezentativna, pod pogojem, da:

| (a) | je organizacija proizvajalcev ustanovljena najmanj leto dni in šteje za reprezentativno za proizvodnjo in trženje, vključno po potrebi z dejavnostmi manjšega obsega in obrtniškimi dejavnostmi, v eni državi članici ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; |
| --- | --- |

(a)

je organizacija proizvajalcev ustanovljena najmanj leto dni in šteje za reprezentativno za proizvodnjo in trženje, vključno po potrebi z dejavnostmi manjšega obsega in obrtniškimi dejavnostmi, v eni državi članici ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo;

| (b) | pravila, ki naj bi se razširila, zadevajo katere koli od ukrepov za organizacije proizvajalcev iz točk (a), (b) in (c) člena 8(1), točk (a) in (b) člena 8(2) in točk (a) do (e) člena 8(3); |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki naj bi se razširila, zadevajo katere koli od ukrepov za organizacije proizvajalcev iz točk (a), (b) in (c) člena 8(1), točk (a) in (b) člena 8(2) in točk (a) do (e) člena 8(3);

| (c) | se upoštevajo pravila o konkurenci iz poglavja V. |
| --- | --- |

(c)

se upoštevajo pravila o konkurenci iz poglavja V.

2.   Za namene točke (a) odstavka 1 se organizacija proizvajalcev ribiških proizvodov šteje za reprezentativno, če predstavlja vsaj 55 % trženih količin zadevnega proizvoda v predhodnem letu na območju, za katero se predlaga razširitev pravil.

3.   Za namene točke (a) odstavka 1 se organizacija proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva šteje za reprezentativno, če predstavlja vsaj 40 % trženih količin zadevnega proizvoda v predhodnem letu na območju, za katero se predlaga razširitev pravil.

4.   Pravila, ki se razširijo na nečlane, se uporabljajo v obdobju od 60 dni do 12 mesecev.

Člen 23

Razširitev pravil medpanožnih organizacij

1.   Država članica lahko določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki so dogovorjeni znotraj medpanožne organizacije, zavezujoči na določenem območju ali območjih za druge gospodarske subjekte, ki niso člani organizacije, pod pogojem, da:

| (a) | medpanožna organizacija zajema vsaj 65 % vsake od vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnja, predelava ali trženje zadevnega proizvoda v predhodnem letu na zadevnem območju ali zadevnih območjih države članice, ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo in |
| --- | --- |

(a)

medpanožna organizacija zajema vsaj 65 % vsake od vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnja, predelava ali trženje zadevnega proizvoda v predhodnem letu na zadevnem območju ali zadevnih območjih države članice, ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo in

| (b) | pravila, ki naj bi se razširila na druge gospodarske subjekte, zadevajo katere koli od ukrepov za medpanožne organizacije iz točk (a) do (g) člena 13 ter ne povzročajo škode drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji. |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki naj bi se razširila na druge gospodarske subjekte, zadevajo katere koli od ukrepov za medpanožne organizacije iz točk (a) do (g) člena 13 ter ne povzročajo škode drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji.

2.   Brez poseganja v člen 25(4) je razširitev pravil lahko zavezujoča največ tri leta.

Člen 24

Odgovornost

Kadar se pravila v skladu s členoma 22 in 23 razširijo na nečlane, lahko zadevna država članica odloči, da morajo ti organizaciji proizvajalcev ali medpanožni organizaciji povrniti vse stroške ali del stroškov, ki so jih člani imeli zaradi uporabe pravil, ki so se razširila na nečlanice.

Člen 25

Odobritev s strani Komisije

1.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o pravilih, ki bodo v skladu s členoma 22 in 23 zavezujoča za vse proizvajalce ali gospodarske subjekte na določenem območju ali območjih.

2.   Komisija sprejme sklep o odobritvi razširitve pravil iz odstavka 1, pod pogojem, da:

| (a) | so upoštevane določbe členov 22 oziroma 23; |
| --- | --- |

(a)

so upoštevane določbe členov 22 oziroma 23;

| (b) | so upoštevana pravila o konkurenci iz poglavja V; |
| --- | --- |

(b)

so upoštevana pravila o konkurenci iz poglavja V;

| (c) | razširitev ne ogroža proste trgovine in |
| --- | --- |

(c)

razširitev ne ogroža proste trgovine in

| (d) | doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe ni ogroženo. |
| --- | --- |

(d)

doseganje ciljev iz člena 39 Pogodbe ni ogroženo.

3.   Komisija v enem mesecu od prejema uradnega obvestila sprejme sklep o odobritvi ali zavrnitvi odobritve razširitve pravil in o tem obvesti države članice. Če Komisija v enem mesecu od prejema uradnega obvestila ne sprejme sklepa, se šteje, da je Komisija razširitev pravil odobrila.

4.   Dovoljena razširitev pravil se lahko uporablja še po preteku začetnega časovnega obdobja, tudi s tiho privolitvijo in brez izrecnega podaljšanja dovoljenja, če zadevna država članica vsaj mesec dni pred iztekom takega začetnega obdobja Komisijo uradno obvesti o dodatnem obdobju uporabe in Komisija tako nadaljnjo uporabo dovoli ali pa ji v roku enega meseca od prejema navedenega uradnega obvestila ne nasprotuje.

Člen 26

Preklic odobritve

Komisija lahko opravlja preglede in prekliče odobritev razširitve pravil, če ugotovi, da katera koli od zahtev za odobritev ni izpolnjena. Komisija o takem preklicu uradno obvesti države članice.

Člen 27

Izvedbeni akti

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z obliko in postopkom uradnega obveščanja iz člena 25(1). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

ODDELEK IV

Načrtovanje proizvodnje in trženja

Člen 28

Načrt proizvodnje in trženja

1.   Vsaka organizacija proizvajalcev svojim pristojnim nacionalnim organom v odobritev predloži načrt proizvodnje in trženja vsaj za najpomembnejše vrste, ki jih trži. Namen takih načrtov proizvodnje in trženja je doseganje ciljev iz členov 3 in 7.

2.   Načrt proizvodnje in trženja zajema:

| (a) | načrt proizvodnje za ujete ali gojene vrste; |
| --- | --- |

(a)

načrt proizvodnje za ujete ali gojene vrste;

| (b) | strategijo trženja, da bi kakovost, količina in predstavitev ponudbe ustrezale zahtevam trga; |
| --- | --- |

(b)

strategijo trženja, da bi kakovost, količina in predstavitev ponudbe ustrezale zahtevam trga;

| (c) | ukrepe, ki jih sprejme organizacija proizvajalcev, da bi prispevala k doseganju ciljev iz člena 7; |
| --- | --- |

(c)

ukrepe, ki jih sprejme organizacija proizvajalcev, da bi prispevala k doseganju ciljev iz člena 7;

| (d) | posebne predhodne ukrepe za uravnavanje ponudbe vrst, ki so med letom običajno težavne z vidika trženja; |
| --- | --- |

(d)

posebne predhodne ukrepe za uravnavanje ponudbe vrst, ki so med letom običajno težavne z vidika trženja;

| (e) | kazni za člane, ki kršijo sklepe, sprejete za izvajanje zadevnega načrta. |
| --- | --- |

(e)

kazni za člane, ki kršijo sklepe, sprejete za izvajanje zadevnega načrta.

3.   Načrt proizvodnje in trženja odobrijo pristojni nacionalni organi. Ko je načrt odobren, ga organizacija proizvajalcev začne takoj izvajati.

4.   Organizacije proizvajalcev lahko načrt proizvodnje in trženja spremenijo, in ga v tem primeru predložijo v odobritev pristojnim nacionalnim organom.

5.   Organizacija proizvajalcev pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih na podlagi načrta proizvodnje in trženja ter ga predloži v odobritev pristojnim nacionalnim organom.

6.   Organizacije proizvajalcev lahko prejmejo finančno pomoč za pripravo in izvajanje načrtov proizvodnje in trženja v skladu z bodočim pravnim aktom Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020.

7.   Države članice opravijo preglede za zagotovitev, da vsaka organizacija proizvajalcev izpolnjuje obveznosti, določene v tem členu. Ob ugotovljenem neizpolnjevanju obveznosti se lahko priznanje prekliče.

Člen 29

Izvedbeni akti

1.   Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z:

| (a) | obliko in strukturo načrta proizvodnje in trženja iz člena 28; |
| --- | --- |

(a)

obliko in strukturo načrta proizvodnje in trženja iz člena 28;

| (b) | postopki in roki za predložitev načrtov proizvodnje in trženja iz člena 28 s strani organizacij proizvajalcev ter za njegovo odobritev s strani držav članic. |
| --- | --- |

(b)

postopki in roki za predložitev načrtov proizvodnje in trženja iz člena 28 s strani organizacij proizvajalcev ter za njegovo odobritev s strani držav članic.

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

ODDELEK V

Stabilizacija trgov

Člen 30

Mehanizem skladiščenja

Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov lahko prejmejo finančno pomoč za skladiščenje ribiških proizvodov iz Priloge II, pod pogojem, da:

| (a) | so izpolnjeni pogoji za pomoč za skladiščenje iz bodočega pravnega akta Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020; |
| --- | --- |

(a)

so izpolnjeni pogoji za pomoč za skladiščenje iz bodočega pravnega akta Unije, ki bo določil pogoje finančne podpore politikam za pomorstvo in ribištvo za obdobje 2014 - 2020;

| (b) | so organizacije proizvajalcev za ribištvo proizvode dale na trg in zanje ni bilo kupca, ki bi jih kupil po sprožitveni ceni iz člena 31; |
| --- | --- |

(b)

so organizacije proizvajalcev za ribištvo proizvode dale na trg in zanje ni bilo kupca, ki bi jih kupil po sprožitveni ceni iz člena 31;

| (c) | so proizvodi skladni s skupnimi tržnimi standardi, določenimi v skladu s členom 33, in primerne kakovosti za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(c)

so proizvodi skladni s skupnimi tržnimi standardi, določenimi v skladu s členom 33, in primerne kakovosti za prehrano ljudi;

| (d) | so proizvodi stabilizirani ali predelani in skladiščeni v bazenih ali kletkah, z zamrzovanjem na krovu plovil ali v kopenskih obratih, soljenjem, sušenjem, mariniranjem ali po potrebi prekuhavanjem in pasterizacijo, ne glede na to, ali so filetirani, razkosani ali se jim je po potrebi odstranila glava; |
| --- | --- |

(d)

so proizvodi stabilizirani ali predelani in skladiščeni v bazenih ali kletkah, z zamrzovanjem na krovu plovil ali v kopenskih obratih, soljenjem, sušenjem, mariniranjem ali po potrebi prekuhavanjem in pasterizacijo, ne glede na to, ali so filetirani, razkosani ali se jim je po potrebi odstranila glava;

| (e) | so proizvodi iz skladišč pozneje ponovno dani na trg za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(e)

so proizvodi iz skladišč pozneje ponovno dani na trg za prehrano ljudi;

| (f) | se proizvodi skladiščijo najmanj pet let. |
| --- | --- |

(f)

se proizvodi skladiščijo najmanj pet let.

Člen 31

Cene za sprožitev mehanizma skladiščenja

1.   Vsaka organizacija proizvajalcev za ribištvo lahko pred začetkom vsakega leta za ribiške proizvode iz Priloge II sama predlaga ceno za sprožitev mehanizma skladiščenja iz člena 30.

2.   Sprožitvena cena ne presega 80 % tehtane povprečne cene, zabeležene za zadevni proizvod na območju dejavnosti zadevne organizacije proizvajalcev v treh letih neposredno pred letom, za katero se določa sprožitvena cena.

3.   Pri določanju sprožitvene cene se upoštevajo:

| (a) | gibanje proizvodnje in povpraševanja; |
| --- | --- |

(a)

gibanje proizvodnje in povpraševanja;

| (b) | stabilizacija tržnih cen; |
| --- | --- |

(b)

stabilizacija tržnih cen;

| (c) | konvergenca trgov; |
| --- | --- |

(c)

konvergenca trgov;

| (d) | prihodki proizvajalcev; |
| --- | --- |

(d)

prihodki proizvajalcev;

| (e) | interesi potrošnikov. |
| --- | --- |

(e)

interesi potrošnikov.

4.   Države članice po proučitvi predlogov organizacij proizvajalcev, priznanih na njihovem ozemlju, določijo sprožitvene cene, ki jih uporabljajo te organizacije proizvajalcev. Te cene se določijo na podlagi meril iz odstavkov 2 in 3. Informacije o cenah so na voljo javnosti.

Člen 32

Izvedbeni akti

Komisija sprejme izvedbene akte v zvezi z obliko, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene v skladu s členom 31(4). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena 43(2).

POGLAVJE III

SKUPNI TRŽNI STANDARDI

Člen 33

Določitev skupnih tržnih standardov

1.   Brez poseganja v člen 47 se lahko določijo skupni tržni standardi za ribiške proizvode, ki so navedeni v Prilogi I, ne glede na njihovo poreklo (iz Unije ali uvoženi), in ki so namenjeni za prehrano ljudi.

2.   Standardi iz odstavka 1 se lahko nanašajo na kakovost, velikost, težo, pakiranje, predstavitev ali označevanje proizvodov ter zlasti na:

| (a) | najmanjše velikosti za trženje, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja; take najmanjše velikosti za trženje po potrebi ustrezajo najmanjšim referenčnim velikostim ohranjanja v skladu s členom 15(10) Uredbe (EU) št. .../2013; |
| --- | --- |

(a)

najmanjše velikosti za trženje, ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja; take najmanjše velikosti za trženje po potrebi ustrezajo najmanjšim referenčnim velikostim ohranjanja v skladu s členom 15(10) Uredbe (EU) št. .../2013;

| (b) | specifikacije za konzervirane proizvode v skladu z zahtevami glede ohranjanja in mednarodnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

(b)

specifikacije za konzervirane proizvode v skladu z zahtevami glede ohranjanja in mednarodnimi obveznostmi.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v:

| (a) | Uredbo (ES) št. 178/2002; |
| --- | --- |

(a)

Uredbo (ES) št. 178/2002;

| (b) | Uredbo (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15); |
| --- | --- |

(b)

Uredbo (ES) št. 852/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (15);

| (c) | Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (16); |
| --- | --- |

(c)

Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (16);

| (d) | Uredbo (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (17); |
| --- | --- |

(d)

Uredbo (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (17);

| (e) | Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18); |
| --- | --- |

(e)

Uredbo (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (18);

| (f) | Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (19) in |
| --- | --- |

(f)

Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 (19) in

| (g) | Uredbo (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(g)

Uredbo (ES) št. 1224/2009.

Člen 34

Skladnost s skupnimi tržnimi standardi

1.   Dostopnost proizvodov, ki so namenjeni za prehrano ljudi in za katere so bili določeni skupni tržni standardi, na trgu Unije se lahko omogoči le v skladu s temi standardi.

2.   Vsi iztovorjeni ribiški proizvodi, tudi tisti, ki ne upoštevajo skupnih tržnih standardov, se lahko uporabijo za druge namene kot za neposredno prehrano ljudi; ti drugi nameni vključujejo ribjo moko, ribje olje, hrano za hišne živali, aditive za živila, farmacevtske ali kozmetične izdelke.

POGLAVJE IV

INFORMACIJE ZA POTROŠNIKE

Člen 35

Obvezne informacije

1.   Brez poseganja v Uredbo (EU) št. 1169/2011 se ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva iz točk (a), (b), (c) in (e) Priloge I k tej uredbi, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo ali način trženja lahko ponudijo končnemu potrošniku ali obratu javne prehrane v prodajo le, kadar so na ustrezni etiketi ali oznaki navedeni:

| (a) | trgovsko ime vrste in njeno znanstveno ime; |
| --- | --- |

(a)

trgovsko ime vrste in njeno znanstveno ime;

| (b) | način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami: „... ulovljeno ...“ ali „... ulovljeno v sladki vodi ...“ ali „... gojeno ...“; |
| --- | --- |

(b)

način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami: „... ulovljeno ...“ ali „... ulovljeno v sladki vodi ...“ ali „... gojeno ...“;

| (c) | območje, na katerem je bil izdelek ulovljen ali gojen, ter kategorija ribolovnega orodja, uporabljena pri ribištvu, kakor je določeno v prvem stolpcu v Prilogi III k tej uredbi; |
| --- | --- |

(c)

območje, na katerem je bil izdelek ulovljen ali gojen, ter kategorija ribolovnega orodja, uporabljena pri ribištvu, kakor je določeno v prvem stolpcu v Prilogi III k tej uredbi;

| (d) | ali je proizvod odmrznjen; |
| --- | --- |

(d)

ali je proizvod odmrznjen;

| (e) | najkrajši rok trajanja, kadar je to primerno. |
| --- | --- |

(e)

najkrajši rok trajanja, kadar je to primerno.

Zahteva iz točke (d) se ne uporablja za:

| (a) | sestavine, prisotne v končnem izdelku; |
| --- | --- |

(a)

sestavine, prisotne v končnem izdelku;

| (b) | živila, za katera je zamrzovanje tehnološko nujen korak v proizvodnem procesu; |
| --- | --- |

(b)

živila, za katera je zamrzovanje tehnološko nujen korak v proizvodnem procesu;

| (c) | ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili predhodno zamrznjeni zaradi zagotavljanja zdravstvene varnosti v skladu z oddelkom VIII Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004; |
| --- | --- |

(c)

ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili predhodno zamrznjeni zaradi zagotavljanja zdravstvene varnosti v skladu z oddelkom VIII Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004;

| (d) | ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili odmrznjeni pred prekajevanjem, soljenjem, kuhanjem, vlaganjem, sušenjem ali kombinacijo teh postopkov. |
| --- | --- |

(d)

ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki so bili odmrznjeni pred prekajevanjem, soljenjem, kuhanjem, vlaganjem, sušenjem ali kombinacijo teh postopkov.

2.   Za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki niso predpakirani, se lahko obvezne informacije iz odstavka 1 zagotovijo v prodaji na drobno prek komercialnega obveščanja, kot so oglasne deske ali plakati.

3.   Če se v prodaji končnemu potrošniku ali obratu javne prehrane ponudi mešan proizvod, ki sestoji iz iste vrste, a se razlikuje glede na način proizvodnje, se navede način za vsak sveženj posebej. Če se v prodaji končnemu potrošniku ali obratu javne prehrane ponudi mešan izdelek, ki sestoji iz iste vrste, a izhaja iz različnih ribolovnih območij ali ribogojnih držav, se navede vsaj območje svežnja, ki je količinsko najbolj reprezentativen, skupaj z navedbo, da proizvodi prav tako izvirajo iz različnih območij ulova ali ribogojstva.

4.   Države članice lahko iz zahtev iz odstavka 1 izvzamejo majhne količine proizvodov, ki se z ribiških plovil prodajo neposredno potrošnikom, če te količine ne presegajo vrednosti iz člena 58(8) Uredbe (ES) št. 1224/2009.

5.   Ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter njihove embalaže, ki so bili označeni ali etiketirani pred 13. decembrom 2014 in ki niso skladni s tem členom, se lahko tržijo do porabe takih zalog.

Člen 36

Poročanje o okoljskem označevanju

Komisija po posvetovanju z državami članicami in zainteresiranimi stranmi Evropskemu parlamentu in Svetu do 1. januarja 2015 predloži poročilo o izvedljivosti možnosti za sistem okoljskega označevanja ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, zlasti o vzpostavitvi takšnega sistema v vsej Uniji in določitvi minimalnih zahtev za uporabo znaka Unije za okolje s strani držav članic.

Člen 37

Trgovsko ime

1.   Države članice za namene člena 35(1) pripravijo in objavijo seznam trgovskih imen, ki so sprejeta na njihovem ozemlju, skupaj z ustreznimi znanstvenimi imeni. Na seznamu se navedeta:

| (a) | znanstveno ime posamezne vrste, v skladu z informacijskim sistemom FishBase ali podatkovno zbirko ASFIS Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), kadar je to ustrezno; |
| --- | --- |

(a)

znanstveno ime posamezne vrste, v skladu z informacijskim sistemom FishBase ali podatkovno zbirko ASFIS Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO), kadar je to ustrezno;

| (b) | trgovsko ime:






  (i) | ime vrste v uradnem jeziku ali uradnih jezikih zadevne države članice; |
| --- | --- | --- |

(b)

trgovsko ime:

(i)

ime vrste v uradnem jeziku ali uradnih jezikih zadevne države članice;

| (ii) | po potrebi katero koli drugo ime ali imena, sprejeta ali dovoljena lokalno ali regionalno. |
| --- | --- |

(ii)

po potrebi katero koli drugo ime ali imena, sprejeta ali dovoljena lokalno ali regionalno.

2.   Če so ribe sestavina drugega živila, se lahko vse vrste takih rib označijo kot „ribe“, pod pogojem, da se ime in predstavitev takšnega živila ne nanašata na določeno vrsto.

3.   O vseh spremembah seznama trgovskih imen, ki jih je država članica sprejela, se takoj uradno obvesti Komisijo, ki o tem obvesti druge države članice.

Člen 38

Navedba območja ulova ali proizvodnje

1.   Navedba območja ulova ali proizvodnje v skladu s točko (c) člena 35(1) zajema naslednje:

| (a) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, pisno navedeno ime podobmočja ali razdelka ribolovnih območij FAO ter ime takšne cone, ki je navedeno na potrošniku razumljiv način, ali zemljevid ali piktogram te cone ali, z odstopanjem od te zahteve, za ribiške proizvode, ujete v vodah, razen v severovzhodnem Atlantiku (ribolovno območje 27 FAO) ter Sredozemskem in Črnem morju (ribolovno območje 37 FAO), navedba imena ribolovnega območja FAO; |
| --- | --- |

(a)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, pisno navedeno ime podobmočja ali razdelka ribolovnih območij FAO ter ime takšne cone, ki je navedeno na potrošniku razumljiv način, ali zemljevid ali piktogram te cone ali, z odstopanjem od te zahteve, za ribiške proizvode, ujete v vodah, razen v severovzhodnem Atlantiku (ribolovno območje 27 FAO) ter Sredozemskem in Črnem morju (ribolovno območje 37 FAO), navedba imena ribolovnega območja FAO;

| (b) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v sladkih vodah, sklic na izvorno vodno območje v državi članici ali tretji državi porekla proizvoda; |
| --- | --- |

(b)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v sladkih vodah, sklic na izvorno vodno območje v državi članici ali tretji državi porekla proizvoda;

| (c) | v primeru proizvodov iz ribogojstva sklic na državo članico ali tretjo državo, v kateri je proizvod dosegel več kot pol svoje končne teže ali preživel več kot pol obdobja reje ali, v primeru lupinarjev, v kateri je potekala zadnja faze reje ali gojenja, ki je trajala najmanj šest mesecev. |
| --- | --- |

(c)

v primeru proizvodov iz ribogojstva sklic na državo članico ali tretjo državo, v kateri je proizvod dosegel več kot pol svoje končne teže ali preživel več kot pol obdobja reje ali, v primeru lupinarjev, v kateri je potekala zadnja faze reje ali gojenja, ki je trajala najmanj šest mesecev.

2.   Poleg informacij iz odstavka 1 lahko gospodarski subjekti navedejo natančnejše območje ulova ali proizvodnje.

Člen 39

Dodatne prostovoljne informacije

1.   Poleg obveznih informacij, zahtevanih na podlagi člena 35, se lahko prostovoljno predložijo naslednje informacije, pod pogojem, da so jasne in nedvoumne:

| (a) | datum ulova ribiških proizvodov ali datum nabiranja ali ulova proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(a)

datum ulova ribiških proizvodov ali datum nabiranja ali ulova proizvodov iz ribogojstva;

| (b) | datum iztovarjanja ribiških proizvodov ali informacije o pristanišču, v katerem so bili proizvodi iztovorjeni; |
| --- | --- |

(b)

datum iztovarjanja ribiških proizvodov ali informacije o pristanišču, v katerem so bili proizvodi iztovorjeni;

| (c) | podrobnejše informacije o vrstah ribolovnega orodja, kakor so navedene v drugem stolpcu Priloge III; |
| --- | --- |

(c)

podrobnejše informacije o vrstah ribolovnega orodja, kakor so navedene v drugem stolpcu Priloge III;

| (d) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, podatki o državi zastave plovila, ki je ulovilo proizvode; |
| --- | --- |

(d)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju, podatki o državi zastave plovila, ki je ulovilo proizvode;

| (e) | informacije o okolju; |
| --- | --- |

(e)

informacije o okolju;

| (f) | informacije etične ali socialne narave; |
| --- | --- |

(f)

informacije etične ali socialne narave;

| (g) | informacije o proizvodnih tehnikah in postopkih; |
| --- | --- |

(g)

informacije o proizvodnih tehnikah in postopkih;

| (h) | informacije o hranilni vrednosti proizvoda. |
| --- | --- |

(h)

informacije o hranilni vrednosti proizvoda.

2.   Lahko se uporabi koda hitri odziv (quick response - QR), ki vsebuje vse ali nekatere ali vse informacije, navedene v členu 35(1).

3.   Prostovoljne informacije se ne navedejo tako, da na etiketi ali oznaki zavzemajo prostor, namenjen obveznim informacijam.

4.   Navedejo se samo prostovoljne informacije, ki jih je mogoče preveriti.

POGLAVJE V

PRAVILA O KONKURENCI

Člen 40

Uporaba pravil o konkurenci

Členi od 101 do 106 PDEU in njihove izvedbene določbe se uporabljajo za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 PDEU, ki se nanašajo na proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

Člen 41

Izjeme od uporabe pravil o konkurenci

1.   Ne glede na člen 40 te uredbe se člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja organizacij proizvajalcev, ki zadevajo proizvodnjo ali prodajo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali uporabo skupnih obratov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter ki:

| (a) | so nujni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

so nujni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU;

| (b) | ne pomenijo obveznosti zaračunavanja enakih cen; |
| --- | --- |

(b)

ne pomenijo obveznosti zaračunavanja enakih cen;

| (c) | ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji;

| (d) | ne izključujejo konkurence ter |
| --- | --- |

(d)

ne izključujejo konkurence ter

| (e) | ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov. |
| --- | --- |

(e)

ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov.

2.   Ne glede na člen 40 te uredbe se člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja medpanožnih organizacij, ki:

| (a) | so potrebni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

so potrebni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU;

| (b) | ne pomenijo nobene obveznosti uporabe fiksne cene; |
| --- | --- |

(b)

ne pomenijo nobene obveznosti uporabe fiksne cene;

| (c) | ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji;

| (d) | ne ustvarjajo neenakih pogojev za enake posle z drugimi trgovskimi partnerji, ki bi bili zato v konkurenčno slabšem položaju; |
| --- | --- |

(d)

ne ustvarjajo neenakih pogojev za enake posle z drugimi trgovskimi partnerji, ki bi bili zato v konkurenčno slabšem položaju;

| (e) | ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov ter |
| --- | --- |

(e)

ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov ter

| (f) | ne omejujejo konkurence na način, ki ni nujen za doseganje ciljev skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(f)

ne omejujejo konkurence na način, ki ni nujen za doseganje ciljev skupne ribiške politike.

POGLAVJE VI

TRŽNE INFORMACIJE

Člen 42

Tržne informacije

1.   Komisija:

| (a) | v celotni oskrbovalni verigi zbira, analizira in razširja gospodarsko znanje in poznavanje trga Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, pri čemer upošteva mednarodne razmere; |
| --- | --- |

(a)

v celotni oskrbovalni verigi zbira, analizira in razširja gospodarsko znanje in poznavanje trga Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, pri čemer upošteva mednarodne razmere;

| (b) | organizacijam proizvajalcev in medpanožnim organizacijam zagotavlja praktično pomoč, da bi se gospodarskim subjektom in predelovalcem zagotavljale usklajene informacije; |
| --- | --- |

(b)

organizacijam proizvajalcev in medpanožnim organizacijam zagotavlja praktično pomoč, da bi se gospodarskim subjektom in predelovalcem zagotavljale usklajene informacije;

| (c) | redno preučuje cene ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v celotni oskrbovalni verigi Unije ter analizira tržna gibanja; |
| --- | --- |

(c)

redno preučuje cene ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v celotni oskrbovalni verigi Unije ter analizira tržna gibanja;

| (d) | izvaja priložnostne tržne raziskave in zagotavlja metodologijo za raziskave na področju oblikovanja cen. |
| --- | --- |

(d)

izvaja priložnostne tržne raziskave in zagotavlja metodologijo za raziskave na področju oblikovanja cen.

2.   Komisija za izvajanje odstavka 1 uporablja naslednje ukrepe:

| (a) | lajša dostop do razpoložljivih podatkov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so zbrani v skladu s pravom Unije; |
| --- | --- |

(a)

lajša dostop do razpoložljivih podatkov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so zbrani v skladu s pravom Unije;

| (b) | za dajanje tržnih informacij, kot so raziskave cen, tržne analize in študije, na razpolago vsem zainteresiranim stranem in širši javnosti na dostopen in razumljiv način, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (20). |
| --- | --- |

(b)

za dajanje tržnih informacij, kot so raziskave cen, tržne analize in študije, na razpolago vsem zainteresiranim stranem in širši javnosti na dostopen in razumljiv način, v skladu z Uredbo (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (20).

3.   Države članice prispevajo k doseganju ciljev iz odstavka 1.

POGLAVJE VII

POSTOPKOVNE DOLOČBE

Člen 43

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

POGLAVJE VIII

KONČNE DOLOČBE

Člen 44

Sprememba Uredbe (ES) št. 1184/2006

Člen 1 Uredbe (ES) št. 1184/2006 se nadomesti z naslednjim:

„Člen 1

Ta uredba določa pravila glede uporabljivosti členov 101 do 106 in člena 108(1) in (3) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) v zvezi s proizvodnjo proizvodov iz Priloge I k PDEU ali trgovino z njimi, razen proizvodov, ki jih zajema Uredba Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (Uredba o enotni SUT) (21) in Uredbo (EU) št. ..../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (22).

Člen 45

Spremembe Uredbe (ES) št. 1224/2009

Uredba (ES) št. 1224/2009 se spremeni:

| (1) | v členu 57(1) se dodata naslednja stavka:
  „Države članice zaradi zagotavljanja skladnosti opravljajo kontrole. Kontrole se lahko opravijo v kateri koli fazi trženja proizvodov in med prevozom.“; |
| --- | --- |

(1)

v členu 57(1) se dodata naslednja stavka:

„Države članice zaradi zagotavljanja skladnosti opravljajo kontrole. Kontrole se lahko opravijo v kateri koli fazi trženja proizvodov in med prevozom.“;

| (2) | člen 58(5) se spremeni:






  (a) | točka (g) se nadomesti z naslednjim:






  „(g) | informacije za potrošnike, kot jih določa člen 35 Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23);" |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

člen 58(5) se spremeni:

(a)

točka (g) se nadomesti z naslednjim:

„(g)

informacije za potrošnike, kot jih določa člen 35 Uredbe (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta (23);"

23

| (b) | točka (h) se črta. |
| --- | --- |

(b)

točka (h) se črta.

Člen 46

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 104/2000 se razveljavi. Vendar pa se člen 4 uporablja do 12. decembra 2014.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo kot sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge IV.

Člen 47

Pravila o vzpostavitvi skupnih tržnih standardov

Pravila o vzpostavitvi skupnih tržnih standardov, zlasti Uredba Sveta (EGS) št. 2136/89 (24), Uredba Sveta (EGS) št. 1536/92 (25), Uredba Sveta (ES) št. 2406/96 (26), ter druga pravila, sprejeta za uporabo skupnih tržnih standardov, kot je Uredba Komisije (EGS) št. 3703/85 (27), se uporabljajo še naprej.

24

25

26

27

Člen 48

Pregled

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu do 31. decembra 2022 poroča o rezultatih uporabe te uredbe.

Člen 49

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati na dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Uporablja se od 1. januarja 2014, razen poglavja IV in člena 45, ki se uporabljata od 13. decembra 2014.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

...

Za Svet

Predsednik

...

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183.

1

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 (še ni objavljeno v Uradnem listu) in stališče Sveta v prvi obravnavi z dne 17. oktobra 2013. Stališče Evropskega parlamenta z dne... in odločitev Sveta z dne....

3

(4)  Uredba Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (UL L 17, 21.1.2000, str. 22).

4

(5)  Uredba Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (UL L 214, 4.8.2006, str.7).

5

(6)  Uredba (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (UL L 55, 28.2.2011, str. 13).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 1220/2012 z dne 3. decembra 2012 o trgovinskih ukrepih za zagotovitev oskrbe predelovalcev Unije z nekaterimi ribiškimi proizvodi od leta 2013 do leta 2015, o spremembi uredb (ES) št. 104/2000 in (EU) št. 1344/2011 (UL L 349, 19.12.2012, str. 4).

7

(8)  Uredba (EU) št. 1026/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova (UL L 316, 14.11.2012, str. 34).

8

(9)  Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ...o skupni ribiški politiki in spremembi uredb Sveta (ES) št. 1954/2003 in (ES) št. 1224/2009 ter razveljavitvi uredb (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 639/2004 in Sklepa Sveta (ES) št. 2004/585 (UL L ...).

9

(10)  Uredba Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike, o spremembi uredb (ES) št. 847/96, (ES) št. 2371/2002, (ES) št. 811/2004, (ES) št. 768/2005, (ES) št. 2115/2005, (ES) št. 2166/2005, (ES) št. 388/2006, (ES) št. 509/2007, (ES) št. 676/2007, (ES) št. 1098/2007, (ES) št. 1300/2008, (ES) št. 1342/2008 in razveljavitvi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1627/94 in (ES) št. 1966/2006 (UL L 343, 22.12.2009, str. 1)

10

(11)  Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, 22.11.2011, str. 18).

11

(12)  Uredba (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (UL L 31, 1.2.2002, str. 1).

12

(13)  Uredba (ES) št. 1333/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. decembra 2008 o aditivih za živila (UL L 354, 31.12.2008, str. 16).

13

(14)  Datum začetka veljavnosti te direktive.

14

(15)  Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 852/2004 o higieni živil (UL L 139, 30.4.2004, str. 1).

15

(16)  Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).

16

(17)  Uredba (ES) št. 854/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi posebnih predpisov za organizacijo uradnega nadzora proizvodov živalskega izvora, namenjenih za prehrano ljudi (UL L 226, 25.6.2004, str. 83).

17

(18)  Uredba (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju uradnega nadzora, da se zagotovi preverjanje skladnosti z zakonodajo o krmi in živilih ter s pravili o zdravstvenem varstvu živali in zaščiti živali (UL L 165, 30.4.2004, str. 1).

18

(19)  Uredba Sveta (ES) št. 1005/2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje in o spremembi uredb (EGS) št. 2847/93, (ES) št. 1936/2001 in (ES) št. 601/2005 ter o razveljavitvi uredb (ES) št. 1093/94 in (ES) št. 1447/1999 (UL L 286, 29.10.2008, str. 1).

19

(20)  Uredba (ES) št. 45/2001 evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 8, 12.1.2001, str. 1).

20

(21)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

21

(22)  UL L...“.

22

(23)  Uredba (EU) št. .../2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (UL L ...).“;

23

(24)  Uredba Sveta (EGS) št. 2136/89 z dne 21. junija 1989 o določitvi skupnih tržnih standardov za konzervirane sardele in trgovskih opisov konzerviranih sardel in proizvodov tipa sardele (UL L 212, 22.7.1989, str. 79)

24

(25)  Uredba Sveta (EGS) št. 1536/92 z dne 9. junija 1992 o skupnih tržnih standardih za konzervirani tun in palamido (UL L 163, 17.6.1992, str. 1)

25

(26)  Uredba Sveta (ES) št. 2406/96 z dne 26. novembra 1996 o določitvi skupnih tržnih standardov za nekatere ribiške proizvode (UL L 334, 23.12.1996, str. 1)

26

(27)  Uredba Komisije (EGS) št. 3703/85 z dne 23. decembra 1985 o podrobnih pravilih za uporabo skupnih tržnih standardov za nekatere sveže ali hlajene ribe (UL L 351, 28.12.1985, str. 63).

27

---

PRILOGA I

RIBIŠKI PROIZVODI IN PROIZVODI IZ RIBOGOJSTVA, ZA KATERE VELJA SUT

| Oznaka KN | Opis blaga |
| --- | --- |
| (a) | 0301 |

Oznaka KN

Opis blaga

(a)

Ribe, žive

0302

Ribe, sveže ali ohlajene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304

0303

Ribe, zamrznjene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304

0304

Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

| (b) | 0305 |
| --- | --- |

(b)

Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

| (c) | 0306 |
| --- | --- |

(c)

Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano

0307

Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz vodnih nevretenčarjev, razen rakov, primerni za človeško prehrano

(d)

Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neuporabne za človeško prehrano

– Drugo

– – proizvodi iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; mrtve živali iz poglavja 3:

0511 91 10

– – – ribji odpadki

0511 91 90

– – – drugo

| (e) | 1212 20 00 |
| --- | --- |

(e)

– Morske alge in druge alge

(f)

Masti in olja rib ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani:

1504 10

– Olja iz ribjih jeter in njihove frakcije

1504 20

– Masti in olja rib ter njihove frakcije, razen iz ribjih jeter

| (g) | 1603 00 |
| --- | --- |

(g)

Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

| (h) | 1604 |
| --- | --- |

(h)

Pripravljene ali konzervirane ribe; kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih iker

| (i) | 1605 |
| --- | --- |

(i)

Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani

(j)

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali nepolnjene ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen

1902 20

– Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

1902 20 10

– – ki vsebujejo več kot 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(k)

Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za prehrano ljudi; ocvirki:

2301 20 00

– Moka, zdrob in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(l)

Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali

2309 90

– Drugo:

ex 2309 90 10

– – hrana za ribe, topljiva

---

PRILOGA II

RIBIŠKI PROIZVODI, ZA KATERE VELJA MEHANIZEM SKLADIŠČENJA

| Oznaka KN | Opis blaga |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | limanda (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | krilati romb (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | iverka (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  in
  0302 31 90 | beli ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | sled vrste Clupea harengus |
| 0302 50 10 | trska vrste Gadus morhua |
| 0302 61 10 | sardela vrste Sardina pilchardus |
| ex 0302 61 80 | papalina (Sprattus sprattus) |
| 0302 62 00 | vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | saj (Polachius virens) |
| ex 0302 64 | skuše vrst Scomber scombrus in Scomber japonicus |
| 0302 65 20
  in
  0302 65 50 | trnež in morska mačka (Squalus acanthias in Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  in
  0302 69 33 | rdeči okun (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | mol (Merlangus merlangus) |
| 0302 69 45 | leng (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | sardon (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | oslič vrste Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | morska spaka (Lophius spp.) |
| ex 0302 69 99 | delfin (Coryphaena hippurus) |
| ex 0307 41 10 | sipa (Sepia officinalis in Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | kozica vrste Crangon crangon in severna kozica (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | morski list (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | velika rakovica (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | škamp (Nephrops norvegicus) |
| 0303 31 10 | grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  in
  0303 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | oslič iz rodu Merluccius |
| 0303 79 71 | špar (Dentex dentex in Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | mečarica (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | kozice iz družine Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | sipa vrst Sepia officinalis, Rossia macrosoma in Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  in
  0307 49 38 | ligenj (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | ligenj (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | hobotnica (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Illex spp. |
| 0303 41 10 | beli tun ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | rumenoplavuti tuni (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | črtasti tuni ali palamida s progami na trebuhu (Katsuwonus pelamis) |
| 0303 45 10 | modroplavuti tun (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus |
| ex 0302 29 90 | rdeči jezik (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  in
  0302 35 90 | modroplavuti tun (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | polak (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | kostanjevka (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | sinji mol (Micromesistius poutassou) |
| ex 0302 69 99 | francoski molič (Trisopterus luscus) in molič (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | bukva (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | girica (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | ugor (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | krulec (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | šur (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | cipelj (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  in
  ex 0304 19 99 | pravi skat (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | morski meč in črni morski meč (Lepidopus caudatus in Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | grebenasta pokrovača (Pecten maximus) |
| ex 0307 91 00 | valovita blatarka (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | progasti bradač, bradač (Mullus surmuletus, Mullus barbatus) |
| ex 0302 69 99 | kantar (Spondyliosoma cantharus) |

Oznaka KN

Opis blaga

0302 22 00

morska plošča (Pleuronectes platessa)

ex 0302 29 90

limanda (Limanda limanda)

0302 29 10

krilati romb (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

iverka (Platichthys flesus)

0302 31 10

in

0302 31 90

beli ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

sled vrste Clupea harengus

0302 50 10

trska vrste Gadus morhua

0302 61 10

sardela vrste Sardina pilchardus

ex 0302 61 80

papalina (Sprattus sprattus)

0302 62 00

vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

saj (Polachius virens)

ex 0302 64

skuše vrst Scomber scombrus in Scomber japonicus

0302 65 20

in

0302 65 50

trnež in morska mačka (Squalus acanthias in Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

in

0302 69 33

rdeči okun (Sebastes spp.)

0302 69 41

mol (Merlangus merlangus)

0302 69 45

leng (Molva spp.)

0302 69 55

sardon (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

oslič vrste Merluccius merluccius

0302 69 81

morska spaka (Lophius spp.)

ex 0302 69 99

delfin (Coryphaena hippurus)

ex 0307 41 10

sipa (Sepia officinalis in Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

kozica vrste Crangon crangon in severna kozica (Pandalus borealis)

0302 23 00

morski list (Solea spp.)

0306 24 30

velika rakovica (Cancer pagurus)

0306 29 30

škamp (Nephrops norvegicus)

0303 31 10

grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

in

0303 29 55

0304 29 56

0304 29 58

oslič iz rodu Merluccius

0303 79 71

špar (Dentex dentex in Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

mečarica (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

kozice iz družine Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

sipa vrst Sepia officinalis, Rossia macrosoma in Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

in

0307 49 38

ligenj (Loligo spp.)

0307 49 51

ligenj (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

hobotnica (Octopus spp.)

0307 99 11

Illex spp.

0303 41 10

beli tun ali dolgoplavuti tun (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

rumenoplavuti tuni (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

črtasti tuni ali palamida s progami na trebuhu (Katsuwonus pelamis)

0303 45 10

modroplavuti tun (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus

ex 0302 29 90

rdeči jezik (Microstomus kitt)

0302 35 10

in

0302 35 90

modroplavuti tun (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

polak (Pollachius pollachius)

0302 69 75

kostanjevka (Brama spp.)

ex 0302 69 82

sinji mol (Micromesistius poutassou)

ex 0302 69 99

francoski molič (Trisopterus luscus) in molič (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

bukva (Boops boops)

ex 0302 69 99

girica (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

ugor (Conger conger)

ex 0302 69 99

krulec (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

šur (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

cipelj (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

in

ex 0304 19 99

pravi skat (Raja spp.)

ex 0302 69 99

morski meč in črni morski meč (Lepidopus caudatus in Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

grebenasta pokrovača (Pecten maximus)

ex 0307 91 00

valovita blatarka (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

progasti bradač, bradač (Mullus surmuletus, Mullus barbatus)

ex 0302 69 99

kantar (Spondyliosoma cantharus)

---

PRILOGA III

INFORMACIJE O RIBOLOVNEM ORODJU

| Obvezne informacije o kategoriji ribolovnega orodja | Podrobnejše informacije o ustrezajočem ribolovnem orodju in kodah v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 26/2004 (1) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 404/2011 (2) |
| --- | --- |
| Potegalke | Obalne potegalke | SB |
| Danske potegalke | SDN |
| Škotske potegalke | SSC |
| Potegalke, upravljane z dveh plovil | SPR |
| Vlečne mreže | Vlečna mreža z gredjo | TBB |
| Pridnena vlečna mreža s širilkami | OTB |
| Pridnene vlečne mreže za vleko v paru | PTB |
| Pelagične vlečne mreže s širilkami | OTM |
| Pelagične vlečne mreže za vleko v paru | PTM |
| Dvojna vlečna mreža s širilkami | OTT |
| Zabodne in podobne mreže | Stoječe (zasidrane) zabodne mreže | GNS |
| Viseča mreža | GND |
| Obkroževalne zabodne mreže | GNC |
| Trislojne mreže | GTR |
| Kombinirane trislojne in zabodne mreže | GTN |
| Obkroževalne mreže in dvižne mreže | Zaporne plavarice | PS |
| Lampare | LA |
| Dvižne mreže, upravljane s plovila | LNB |
| Nameščene obalne dvižne mreže | LNS |
| Trnki in vrvice | Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (ročno upravljane | LHP |
| Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (mehanizirane) | LHM |
| Stoječi parangali | LLS |
| Parangali (viseči) | LLD |
| Panule | LTL |
| Strgače | Strgače za uporabo s plovila | DRB |
| Ročne strgače, uporabljene na krovu plovila | DRH |
| Mehanizirane strgače, vključno s sesalno strgačo | HMD |
| Vrše in pasti | Vrše (pasti) | FPO |

Obvezne informacije o kategoriji ribolovnega orodja

Podrobnejše informacije o ustrezajočem ribolovnem orodju in kodah v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 26/2004 (1) in Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 404/2011 (2)

Potegalke

Obalne potegalke

SB

Danske potegalke

SDN

Škotske potegalke

SSC

Potegalke, upravljane z dveh plovil

SPR

Vlečne mreže

Vlečna mreža z gredjo

TBB

Pridnena vlečna mreža s širilkami

OTB

Pridnene vlečne mreže za vleko v paru

PTB

Pelagične vlečne mreže s širilkami

OTM

Pelagične vlečne mreže za vleko v paru

PTM

Dvojna vlečna mreža s širilkami

OTT

Zabodne in podobne mreže

Stoječe (zasidrane) zabodne mreže

GNS

Viseča mreža

GND

Obkroževalne zabodne mreže

GNC

Trislojne mreže

GTR

Kombinirane trislojne in zabodne mreže

GTN

Obkroževalne mreže in dvižne mreže

Zaporne plavarice

PS

Lampare

LA

Dvižne mreže, upravljane s plovila

LNB

Nameščene obalne dvižne mreže

LNS

Trnki in vrvice

Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (ročno upravljane

LHP

Ročne ribiške vrvice in ribiške palice (mehanizirane)

LHM

Stoječi parangali

LLS

Parangali (viseči)

LLD

Panule

LTL

Strgače

Strgače za uporabo s plovila

DRB

Ročne strgače, uporabljene na krovu plovila

DRH

Mehanizirane strgače, vključno s sesalno strgačo

HMD

Vrše in pasti

Vrše (pasti)

FPO

---

(1)  Uredba Komisije (ES) 26/200 z dne 30. decembra 2003 o registru ribolovne flote Skupnosti (UL L 5, 9.1.2004, str. 25).

(2)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike (UL L 112, 30.4.2011, str. 1).

---

PRILOGA IV

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (ES) št. 104/2000 | Ta uredba |
| --- | --- |
| Člen 1 | Členi 1 do 5 |
| Člena 2 in 3 | Člena 33, 34 |
| Člen 4 | Členi 35 do 39 |
| Člen 5(1) | Členi 6, 7, 8 |
| Člen 5(2), (3) in (4) ter člen 6 | Členi 14, 18 do 21 |
| Člen 7 | Členi 22 in 24 do 27 |
| Člen 8 | — |
| Členi 9 do 12 | Členi 28, 29 |
| Člen 13 | Členi 11, 12, 13, 16, 18, 20 in 21 |
| Člen 14 | Člen 41(2) |
| Člen 15 | Člen 23 |
| Člen 16 | Členi 24 do 27 |
| Členi 17 do 27 | Členi 30, 31 in 32 |
| Členi do 33 | — |
| Člen 34 | Členi 20(2), 21 in 32 |
| Člen 35 | — |
| Člen 36 | — |
| Člen 37 | Člen 43 |
| Člena 38 in 39 | Člen 43 |
| Člen 40 | — |
| Člen 41 | Člen 48 |
| Člen 42 | Členi 44, 45 in 46 |
| Člen 43 | Člen 49 |
| — | Člen 40 |
| — | Člen 41(1) |
| — | Člen 42 |

Uredba (ES) št. 104/2000

Ta uredba

Člen 1

Členi 1 do 5

Člena 2 in 3

Člena 33, 34

Člen 4

Členi 35 do 39

Člen 5(1)

Členi 6, 7, 8

Člen 5(2), (3) in (4) ter člen 6

Členi 14, 18 do 21

Člen 7

Členi 22 in 24 do 27

Člen 8

—

Členi 9 do 12

Členi 28, 29

Člen 13

Členi 11, 12, 13, 16, 18, 20 in 21

Člen 14

Člen 41(2)

Člen 15

Člen 23

Člen 16

Členi 24 do 27

Členi 17 do 27

Členi 30, 31 in 32

Členi do 33

—

Člen 34

Členi 20(2), 21 in 32

Člen 35

—

Člen 36

—

Člen 37

Člen 43

Člena 38 in 39

Člen 43

Člen 40

—

Člen 41

Člen 48

Člen 42

Členi 44, 45 in 46

Člen 43

Člen 49

—

Člen 40

—

Člen 41(1)

—

Člen 42

---

UTEMELJITEV SVETA

I.   UVOD

Evropska komisija je 13. julija 2011 Svetu predstavila predlog o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (SUT) (1).

Po orientacijski razpravi 19. marca 2012 se je Svet za kmetijstvo in ribištvo junija 2012 dogovoril o splošnem pristopu (2).

Evropski parlament je o svojem stališču v prvi obravnavi glasoval 12. septembra 2012 (3).

Po glasovanju v Evropskem parlamentu so Evropski parlament, Svet in Komisija začeli pogajanja, da bi dosegli dogovor o predlogu. Dogovor, ki so ga dosegli 4. junija 2013, so nato odobrili Odbor stalnih predstavnikov 14. junija 2013, Odbor Evropskega parlamenta za ribištvo 18. junija 2013 in Svet 15. julija 2013.

Ob upoštevanju zadevnega dogovora in potem, ko bodo besedilo pregledali pravniki lingvisti, naj Svet za kmetijstvo in ribištvo na zasedanju 17. oktobra 2013 sprejme stališče Sveta v prvi obravnavi po rednem zakonodajnem postopku iz člena 294 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU).

Svet je pri svojem delu ustrezno upošteval tudi mnenji Evropskega ekonomsko-socialnega odbora in Odbora regij, sprejeti 28. marca 2012 oziroma 4. maja 2012 (4).

II.   CILJ

Namen predloga je nadomestiti Uredbo št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 (5) o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (SUT). Predlog o skupni ureditvi trgov je del reformnega svežnja skupne ribiške politike in naj bi prispeval k ciljem predlagane nove uredbe o skupni ribiški politiki (6).

Cilji tega predloga so med drugim:

| — | poenostavitev pravnih postopkov in obveznosti poročanja, |
| --- | --- |

—

poenostavitev pravnih postopkov in obveznosti poročanja,

| — | krepitev vloge organizacij proizvajalcev, |
| --- | --- |

—

krepitev vloge organizacij proizvajalcev,

| — | zmanjševanje podpore trgu (prekinitev mehanizma cen za umik, postopna ukinitev pomoči za skladiščenje) ter |
| --- | --- |

—

zmanjševanje podpore trgu (prekinitev mehanizma cen za umik, postopna ukinitev pomoči za skladiščenje) ter

| — | boljše obveščanje potrošnikov. |
| --- | --- |

—

boljše obveščanje potrošnikov.

III.   ANALIZA STALIŠČA SVETA V PRVI OBRAVNAVI

A)   Splošne ugotovitve

Evropski parlament in Svet sta se pogajala na podlagi predloga Komisije, da bi dosegla dogovor že med sprejemanjem stališča Sveta v prvi obravnavi. Besedilo stališča Sveta v celoti odraža kompromis, ki sta ga dosegla sozakonodajalca.

B)   Ključna vprašanja

Doseženi kompromis v stališču Sveta v prvi obravnavi se nanaša na naslednje ključne elemente:

(a)   Splošne določbe

Tako Evropski parlament kot Svet sta poudarila, da v predlogu Komisije manjka sklicevanje na zunanjo razsežnost. Po mnenju Komisije to ni bilo potrebno, saj naj bi zunanjo politiko obravnavali v posebni uredbi, za katero bo uporabljena drugačna pravna podlaga. V končnem kompromisnem predlogu je bilo vključeno sklicevanje na uredbi, ki bosta v zvezi z zunanjimi vidiki dopolnili SUT.

Na zahtevo Sveta sta bili na seznam opredelitev pojmov v členu 5 vključeni opredelitvi pojmov „prodaja na drobno“ ter „predpakirani ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva“, vključeno pa je bilo tudi sklicevanje na opredelitve pojmov iz uredbe o skupni ribiški politiki in drugih uredb, ki se prav tako uporabljajo v tem okviru.

(b)   Organizacije proizvajalcev

Evropski parlament je odobril preoblikovanje oddelka o ustanovitvi, ciljih in ukrepih, ki ga je zaradi poenostavitve predlagal Svet, kar je privedlo do črtanja členov 9–11. Zaradi tega so predlogi sprememb Evropskega parlamenta 38–68 postali brezpredmetni, njihova vsebina pa je bila večinoma vključena v strukturo, ki jo je predlagal Svet.

Cilji in ukrepi: Evropski parlament in Svet sta se dogovorila o spremembah, ki v primerjavi s predlogom Komisije širijo in pojasnjujejo cilje organizacij proizvajalcev. Kar zadeva na primer organizacije proizvajalcev v ribištvu, so bili vključeni naslednji elementi: spodbujanje trajnostnega ribolova, spoštovanje okoljskega prava ob upoštevanju socialne politike, obravnavanje naključnega ulova, sledljivost ter boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu. V oddelku o „ukrepih“ so bile uvedene ustrezne spremembe.

Priznavanje: na zahtevo Sveta so bila uvedena podrobna pravila o delovanju organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij.

Načrti proizvodnje in trženja: sprejete so bile bistvene zahteve Sveta: prvič, vsebina načrtov proizvodnje in trženja je podrobneje obrazložena v členu 28(2); drugič, iz predloga je bila črtana pooblastitev Komisije za sprejemanje delegiranih aktov; ter končno, Komisija bo spremembe v zvezi z obliko in strukturo načrtov proizvodnje in trženja sprejemala z izvedbenimi akti.

Mehanizem skladiščenja: mehanizem skladiščenja, ki ga je predlagala Komisija in naj bi nadomestil celotni sistem cen za umik in intervencij, je ostal skoraj nespremenjen. To se je izkazalo za učinkovit kompromis med tistimi, ki so zagovarjali podaljšanje veljavnosti trenutnega sistema, in drugimi, ki so želeli popolnoma ukiniti javne intervencije.

Skupni sklad: na zahtevo Sveta so bila iz predloga črtana pravila o skupnih skladih organizacij proizvajalcev, saj je bilo ocenjeno, da ne prinašajo dodane vrednosti.

(c)   Tržni standardi

Kot je predlagal Svet, se lahko tržni standardi nanašajo na kakovost, velikost ali težo, pakiranje, predstavitev in označevanje proizvodov ter zlasti na najmanjše velikosti za dajanje v promet, po potrebi v skladu z najmanjšimi referenčnimi velikostmi ohranjanja. Iztovorjeni ribiški proizvodi, ki ne izpolnjujejo tržnih standardov, se lahko uporabijo za druge namene kot za prehrano ljudi (namen tega je preprečiti ustvarjanje trgov za „naključni ulov“, na primer nedoraslih rib).

Na zahtevo Sveta je bila iz predloga črtana pooblastitev Komisije za sprejemanje delegiranih aktov.

(d)   Informacije za potrošnike

Člen 35 (obvezne informacije) se je v pogajanjih izkazal za eno od najtežjih vprašanj. Zlasti vključitev datuma ulova ali datuma iztovarjanja in orodja, ki se uporabi, sta bili izjemno sporni točki.

| — | Datum iztovarjanja: Evropski parlament je podprl vključitev datuma iztovarjanja med obvezne podatke namesto datuma ulova, ki ga je predlagala Komisija. Svet je v nasprotju s tem menil, da niti datum ulova niti datum iztovarjanja v večini primerov ne prinašata zadostne dodane vrednosti (povečujeta pa upravno breme). V nekaterih primerih bi bilo lahko celo zavajajoče, če bi potrošnik načeloma povezoval večjo kakovost izdelka z novejšim datumom. Svet je končno pristal na to, da se vključi najkrajši rok trajanja, medtem ko bi bil datum ulova lahko vključen med prostovoljne informacije na podlagi člena 39. |
| --- | --- |

—

Datum iztovarjanja: Evropski parlament je podprl vključitev datuma iztovarjanja med obvezne podatke namesto datuma ulova, ki ga je predlagala Komisija. Svet je v nasprotju s tem menil, da niti datum ulova niti datum iztovarjanja v večini primerov ne prinašata zadostne dodane vrednosti (povečujeta pa upravno breme). V nekaterih primerih bi bilo lahko celo zavajajoče, če bi potrošnik načeloma povezoval večjo kakovost izdelka z novejšim datumom. Svet je končno pristal na to, da se vključi najkrajši rok trajanja, medtem ko bi bil datum ulova lahko vključen med prostovoljne informacije na podlagi člena 39.

| — | Kategorija orodja: Parlament je poleg podrobnejše navedbe območja, na katerem je bil izdelek ulovljen ali gojen, v kar je Svet privolil, želel vključitev kategorije orodja, ki se uporabi. Svet je tej pobudi, ki bi lahko pomenila stigmatizacijo nekaterih ribolovnih tehnik, prvotno nasprotoval. Kot kompromis sta se strani strinjali glede vključitve poenostavljenega seznama sedmih skupin orodij, kot so navedene v Prilogi III (več informacij v zvezi z orodji je lahko podanih kot prostovoljne informacije, kot je navedeno v nadaljevanju). |
| --- | --- |

—

Kategorija orodja: Parlament je poleg podrobnejše navedbe območja, na katerem je bil izdelek ulovljen ali gojen, v kar je Svet privolil, želel vključitev kategorije orodja, ki se uporabi. Svet je tej pobudi, ki bi lahko pomenila stigmatizacijo nekaterih ribolovnih tehnik, prvotno nasprotoval. Kot kompromis sta se strani strinjali glede vključitve poenostavljenega seznama sedmih skupin orodij, kot so navedene v Prilogi III (več informacij v zvezi z orodji je lahko podanih kot prostovoljne informacije, kot je navedeno v nadaljevanju).

Okoljsko označevanje (člen 36): Evropski parlament in Svet sta se dogovorila, da Komisija do 1. januarja 2015 predloži poročilo o izvedljivosti možnosti za sistem okoljskega označevanja in določitvi minimalnih zahtev.

Dodatne prostovoljne informacije (člen 39) lahko med drugim vključujejo datum ulova, datum iztovarjanja ali pristanišče, v katerem so bili proizvodi iztovorjeni, podrobnejši opis vrste ribolovnega orodja ali državo zastave plovila, ki je ulovilo proizvode.

Lahko se bodo uporabile „hitroodzivne kode (QR)“, ki vsebujejo obvezne informacije iz člena 35(1).

Prostovoljne informacije se ne navedejo tako, da zavzemajo prostor, namenjen obveznim informacijam, navedejo pa se samo prostovoljne informacije, ki jih je mogoče preveriti.

Delegirani akti: Iz predloga je bila črtana pooblastitev Komisije za sprejemanje delegiranih aktov.

(e)   Postopkovne in končne določbe

Spremembe uredbe o nadzoru: Na zahtevo Sveta se Uredba (ES) št. 1224/2009 spremeni z namenom opredelitve, da države članice opravljajo kontrole skladnosti, in uskladitve določb o informacijah za potrošnike.

Pravila o vzpostavitvi skupnih tržnih standardov (člen 47): še naprej se uporabljajo veljavni tržni standardi za nekatere proizvode.

IV.   SKLEPNE UGOTOVITVE

Stališče Sveta v prvi obravnavi v celoti odraža kompromis, ki sta ga v pogajanjih dosegla Svet in Evropski parlament ob pomoči Komisije. Kompromisni dogovor je s pismom, naslovljenim na predsednika Odbora stalnih predstavnikov, potrdil predsednik Odbora Evropskega parlamenta za ribištvo (PECH) (25. junij 2013). Predsednik odbora PECH je v tem pismu napovedal, da bo članom odbora PECH, nato pa tudi na plenarnem zasedanju, predlagal, naj sprejmejo stališče Sveta iz prve obravnave brez sprememb Parlamenta v drugi obravnavi, potem ko ga bodo pregledali pravniki lingvisti obeh institucij. Evropska unija bo s sprejetjem uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva postavila ključen temelj za vzpostavitev nove skupne ribiške politike.

---

(1)  Dok. 12516/11 PECHE 188 CODEC 1167.

(2)  Dok. 10415/12 PECHE 192 CODEC 1445.

(3)  Dok. 13616/12 CODEC 2093 PECHE 334 PE 390.

(4)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183; UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

(5)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

(6)  Dok. 12514/11 PECHE 187 CODEC 1166.

---

IZJAVA EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA O PRAVILIH O NADZORU NA PODROČJU SLEDLJIVOSTI PROIZVODA IN INFORMACIJAH ZA POTROŠNIKE

Evropski parlament in Svet pozivata Evropsko komisijo, naj jima kot nadaljnje ukrepanje po reformi uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva predloži predlog o spremembi uredbe o nadzoru (Uredba št. 1224/2009). Takšna sprememba je potrebna zaradi ureditve določbe zagotavljanja informacij glede vrste ribolovnega orodja za proizvode iz ribolova prostoživečih vrst.

Komisijo tudi pozivata, naj pravočasno sprejme potrebne spremembe Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 404/2011 glede zagotavljanja obveznih informacij potrošniku, da bi se upoštevale določbe te uredbe, uredbe o nadzoru, kakor je spremenjena, in Uredbe št. 1169/2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom.

---

IZJAVI KOMISIJE

K členu 35

odstavek 1(e)

Komisija se ne strinja s spremembo, ki so jo pravniki lingvisti vnesli v člen 42(1)(e) besedila političnega dogovora, ki je bil dosežen na neuradnem trialogu 8. maja 2013 v zvezi s predlogom uredbe o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, ki ga je pripravila Komisija (novi člen 35(1)(e) dokumenta 12005/13).

Stališče Komisije je, da bi moral biti, kot je bilo dogovorjeno med neuradnim trialogom 8. maja 2013, na ustrezni etiketi ali oznaki brez podrobnejše opredelitve naveden najkrajši rok trajanja za vse ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva iz člena 42(1) (novi člen 35(1) dokumenta 12005/13), ki se ponudijo v prodajo končnemu potrošniku. Vnos besedne zveze „kadar je to primerno“ na koncu člena 42(1)(e) (novi člen 35(1)(e) dokumenta 12005/13) bo povzročil pravno negotovost in ogrozil doseganje cilja večje preglednosti za potrošnike.

K členu 35

Komisija obžaluje, da sta se sozakonodajalca dogovorila, da se iz predloga Komisije črta obvezno navajanje datuma ulova za ribiške proizvode in datuma nabiranja za proizvode iz ribogojstva. Meni, da sta zadevna datuma bistvena informacija za potrošnike. Navedba datuma ulova in datuma nabiranja jasno koristi malim ribičem in kmetom v Uniji ter spodbuja kratke distribucijske kanale za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva.

Komisija obžaluje tudi, da sta sozakonodajalca iz predloga Komisije črtala uporabo nekaterih zahtev po označevanju pripravljenih in konzerviranih proizvodov, npr. trgovsko ime, metodo proizvodnje in poreklo. Meni, da bi se s temi zahtevami odzvali na vedno večje povpraševanje javnosti po informacijah o vsebini pripravljenih in konzerviranih proizvodov. To je tudi ključno za verodostojnost in vrednost proizvodnje Unije.

Komisija bi želela ponovno poudariti, da zadevne zahteve po označevanju, ki jih je predlagala, ne bi ustvarjale nesorazmernega bremena za ribiški sektor, saj temeljijo na obstoječih zahtevah po sledljivosti.

---