# Eiropas Savienības C 349E/2013

| | ISSN 1977-0952
  doi:10.3000/19770952.CE2013.349.lav |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 349E |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 56. sējums2013. gada 29. novembris |

ISSN 1977-0952

doi:10.3000/19770952.CE2013.349.lav

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 349E

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

56. sējums2013. gada 29. novembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 3.–5. jūlija plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 316 E, 19.10.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI |
| | Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs |
| 2013/C 349E/01 | ES makroreģionālo stratēģiju attīstība: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionāEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par ES makroreģionālo stratēģiju attīstību: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā (2011/2179(INI)) | 1 |
| 2013/C 349E/02 | ES tiesību aktu īstenošana ūdens apsaimniekošanas jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktu īstenošanu ūdens apsaimniekošanas jomā, pirms tiek pieņemta nepieciešamā vispārējā pieeja ar ūdeni saistītajai problemātikai Eiropā (2011/2297(INI)) | 9 |
| 2013/C 349E/03 | eCall - jauns "112" pakalpojums iedzīvotājiemEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par eCall — jaunu tālruņa līnijas 112 pakalpojumu iedzīvotājiem (2012/2056(INI)) | 19 |
| 2013/C 349E/04 | Eiropas pievilcības investīcijasEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par Eiropas pievilcību investīcijām (2011/2288(INI)) | 27 |
| 2013/C 349E/05 | Tirdzniecības aspekti Austrumu partnerībāEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par tirdzniecības aspektiem Austrumu partnerībā (2011/2306(INI)) | 38 |
| | Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijs |
| 2013/C 349E/06 | 2013. gada budžets — pilnvarojums trialogamEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2013. finanšu gada budžeta projektu (2012/2016(BUD)) | 48 |
| 2013/C 349E/07 | Dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģijaEiropas Parlamenta 2012. gada 4.jūlija rezolūcija par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.-2015. gadam (2012/2043(INI)) | 62 |
| 2013/C 349E/08 | ES tiesiskā regulējuma izveide lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībaiEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par ES tiesiskā regulējuma izveidi lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai (2012/2670(RSP)) | 71 |
| 2013/C 349E/09 | Eiropadomes 2012. gada 28. un 29. jūnija sanāksmes secinājumiEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par Eiropadomes 2012. gada jūnija sanāksmi (2011/2923(RSP)) | 72 |
| 2013/C 349E/10 | Piekļuve banku pamatpakalpojumiemEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par piekļuvi banku pamatpakalpojumiem (2012/2055(INI)) | 74 |
| REZOLŪCIJAS PIELIKUMS: | 77 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijs |
| 2013/C 349E/11 | ES politika attiecībā uz Jordānas Rietumkrastu un AustrumjeruzalemiEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par ES politiku attiecībā uz Jordānas Rietumkrastu un Austrumjeruzalemi (2012/2694(RSP)) | 82 |
| 2013/C 349E/12 | Vardarbība pret lesbietēm un lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesības ĀfrikāEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par vardarbību pret lesbietēm un lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) tiesībām Āfrikā (2012/2701(RSP)) | 88 |
| 2013/C 349E/13 | Vārda brīvība Baltkrievijā, it īpaši Andrzej Poczobut lietaEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par Baltkrieviju, jo īpaši Andrzej Poczobut lietu (2012/2702(RSP)) | 93 |
| 2013/C 349E/14 | Piespiedu aborta skandāls ĶīnāEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par piespiedu aborta skandālu Ķīnā (2012/2712(RSP)) | 98 |
| 2013/C 349E/15 | Izglītība attīstības jomā un aktīvais globālais pilsoniskumsEiropas Parlamenta 2012. gada 5.jūlija deklarācija par izglītību attīstības jomā un aktīvu globālo pilsoniskumu | 99 |
| 2013/C 349E/16 | Eiropas amatnieciski ražota saldējuma dienas ieviešanaEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija deklarācija par Eiropas amatnieciski ražota saldējuma dienas ieviešanu | 100 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments2012.–2013. GADA SESIJA2012. gada 3.–5. jūlija plenārsēdesŠīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 316 E, 19.10.2012.PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs

2013/C 349E/01

ES makroreģionālo stratēģiju attīstība: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionāEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par ES makroreģionālo stratēģiju attīstību: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā (2011/2179(INI))

1

2013/C 349E/02

ES tiesību aktu īstenošana ūdens apsaimniekošanas jomāEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktu īstenošanu ūdens apsaimniekošanas jomā, pirms tiek pieņemta nepieciešamā vispārējā pieeja ar ūdeni saistītajai problemātikai Eiropā (2011/2297(INI))

9

2013/C 349E/03

eCall - jauns "112" pakalpojums iedzīvotājiemEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par eCall — jaunu tālruņa līnijas 112 pakalpojumu iedzīvotājiem (2012/2056(INI))

19

2013/C 349E/04

Eiropas pievilcības investīcijasEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par Eiropas pievilcību investīcijām (2011/2288(INI))

27

2013/C 349E/05

Tirdzniecības aspekti Austrumu partnerībāEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par tirdzniecības aspektiem Austrumu partnerībā (2011/2306(INI))

38

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijs

2013/C 349E/06

2013. gada budžets — pilnvarojums trialogamEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2013. finanšu gada budžeta projektu (2012/2016(BUD))

48

2013/C 349E/07

Dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģijaEiropas Parlamenta 2012. gada 4.jūlija rezolūcija par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.-2015. gadam (2012/2043(INI))

62

2013/C 349E/08

ES tiesiskā regulējuma izveide lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībaiEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par ES tiesiskā regulējuma izveidi lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai (2012/2670(RSP))

71

2013/C 349E/09

Eiropadomes 2012. gada 28. un 29. jūnija sanāksmes secinājumiEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par Eiropadomes 2012. gada jūnija sanāksmi (2011/2923(RSP))

72

2013/C 349E/10

Piekļuve banku pamatpakalpojumiemEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par piekļuvi banku pamatpakalpojumiem (2012/2055(INI))

74

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

77

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijs

2013/C 349E/11

ES politika attiecībā uz Jordānas Rietumkrastu un AustrumjeruzalemiEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par ES politiku attiecībā uz Jordānas Rietumkrastu un Austrumjeruzalemi (2012/2694(RSP))

82

2013/C 349E/12

Vardarbība pret lesbietēm un lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesības ĀfrikāEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par vardarbību pret lesbietēm un lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) tiesībām Āfrikā (2012/2701(RSP))

88

2013/C 349E/13

Vārda brīvība Baltkrievijā, it īpaši Andrzej Poczobut lietaEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par Baltkrieviju, jo īpaši Andrzej Poczobut lietu (2012/2702(RSP))

Andrzej Poczobut

Andrzej Poczobut

93

2013/C 349E/14

Piespiedu aborta skandāls ĶīnāEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par piespiedu aborta skandālu Ķīnā (2012/2712(RSP))

98

2013/C 349E/15

Izglītība attīstības jomā un aktīvais globālais pilsoniskumsEiropas Parlamenta 2012. gada 5.jūlija deklarācija par izglītību attīstības jomā un aktīvu globālo pilsoniskumu

99

2013/C 349E/16

Eiropas amatnieciski ražota saldējuma dienas ieviešanaEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija deklarācija par Eiropas amatnieciski ražota saldējuma dienas ieviešanu

100

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs |
| 2013/C 349E/17 | Grozījumu elektroniska parakstīšana (Reglamenta 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretācija)Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija lēmums par izmēģinājuma projektu, kas ļauj elektroniski parakstīt komitejā iesniegtos grozījumus (Reglamenta 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretācija) | 101 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs

2013/C 349E/17

Grozījumu elektroniska parakstīšana (Reglamenta 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretācija)Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija lēmums par izmēģinājuma projektu, kas ļauj elektroniski parakstīt komitejā iesniegtos grozījumus (Reglamenta 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretācija)

101

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs |
| 2013/C 349E/18 | Apdrošināšana un pārapdrošināšana (Maksātspēja II) ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas un piemērošanas datumiem un dažu direktīvu atcelšanas datumu (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2012)0110Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu atcelšanas datumu | 103 |
| 2013/C 349E/19 | Aizjūras zemju un teritoriju asociācija ar Eiropas Kopienu *Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko groza Padomes lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS)) | 103 |
| 2013/C 349E/20 | Eiropas dzelzceļa vienotā telpa ***IIEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (Pārstrādāta redakcija) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 104 |
| P7_TC2-COD(2010)0253Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (Pārstrādāta redakcija) | 105 |
| 2013/C 349E/21 | Reģistrācijas kontrolierīces, ko izmanto autotransportā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0196Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (
  1
  ) | 106 |
| | Otrdiena, 2012. gada 3. Lulju |
| 2013/C 349E/22 | Muitas darbs intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD)) | 148 |
| P7_TC1-COD(2011)0137Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā | 148 |
| | Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijs |
| 2013/C 349E/23 | Kopēji noteikumi par tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD)) | 180 |
| P7_TC1-COD(2010)0267Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem | 181 |
| 2013/C 349E/24 | Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD)) | 215 |
| P7_TC1-COD(2010)0266Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) | 216 |
| 2013/C 349E/25 | Lauksaimniecības tirgu kopīga organizācija un īpaši noteikumi dažiem lauksaimniecības produktiem ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Regula par vienotu TKO) (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD)) | 231 |
| P7_TC1-COD(2010)0385Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Regula par vienotu TKO) | 232 |
| I PIELIKUMS | 425 |
| II PIELIKUMS | 448 |
| III PIELIKUMS | 449 |
| IV PIELIKUMS | 455 |
| V PIELIKUMS | 457 |
| VI PIELIKUMS | 460 |
| VII PIELIKUMS | 461 |
| VIII PIELIKUMS | 463 |
| IX PIELIKUMS | 464 |
| X PIELIKUMS | 465 |
| XI PIELIKUMS | 466 |
| XII PIELIKUMS | 466 |
| XII pielikuma papildinājums (minēts II daļā) | 481 |
| XIII PIELIKUMS | 484 |
| XIV PIELIKUMS | 488 |
| XV PIELIKUMS | 489 |
| XVI PIELIKUMS | 490 |
| XVII PIELIKUMS | 490 |
| XVIII PIELIKUMS | 503 |
| XIX PIELIKUMS | 504 |
| XX PIELIKUMS | 504 |
| 2013/C 349E/26 | Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 165/94 un (EK) Nr. 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD)) | 519 |
| P7_TC1-COD(2010)0365Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 165/94 un (EK) Nr. 78/2008 | 520 |
| 2013/C 349E/27 | Bioloģiskā ražošana un bioloģisko produktu marķēšana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD)) | 533 |
| P7_TC1-COD(2010)0364Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu | 533 |
| 2013/C 349E/28 | Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēma ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm (COM(2010)0761 – C7–0002/2011 – 2010/0366(COD)) | 545 |
| P7_TC1-COD(2010)0366Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm | 546 |
| 2013/C 349E/29 | ES un Krievijas Nolīgums par pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/30 | ES un Krievijas nolīgums par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/31 | ES un Krievijas Nolīgums par Krievijas Federācijas izvedmuitas nodokļu ieviešanu vai palielināšanu izejvielām ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu izejvielām (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE)) | 551 |
| 2013/C 349E/32 | Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksiku, Maroku, Jaunzēlandi, Singapūru, Šveici un ASV ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksikas Savienotajām Valstīm, Marokas Karalisti, Jaunzēlandi, Singapūras Republiku, Šveices Konfederāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE)) | 552 |
| 2013/C 349E/33 | Lauksaimniekiem paredzēti tiešie maksājumi 2013. gadā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD)) | 553 |
| P7_TC1-COD(2011)0286Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu | 554 |
| | Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijs |
| 2013/C 349E/34 | Protokols par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem un tā I pielikumu (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD)) | 555 |
| P7_TC1-COD(2011)0901AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2012, ar ko groza Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem un tā I pielikumu | 556 |
| 2013/C 349E/35 | Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesneši ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesnešiem (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD)) | 556 |
| P7_TC1-COD(2011)0902Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2012 par Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesnešiem | 557 |
| 2013/C 349E/36 | Finansiālais atbalsts Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD)) | 557 |
| P7_TC1-COD(2011)0301Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā | 558 |
| 2013/C 349E/37 | Budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projekts — pēc 2011. finanšu gada budžeta izpildes atlikušais pārpalikumsEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu, III iedaļa — Komisija (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD)) | 558 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs

2013/C 349E/18

Apdrošināšana un pārapdrošināšana (Maksātspēja II) ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas un piemērošanas datumiem un dažu direktīvu atcelšanas datumu (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

102

P7_TC1-COD(2012)0110Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu atcelšanas datumu

103

2013/C 349E/19

Aizjūras zemju un teritoriju asociācija ar Eiropas Kopienu *Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko groza Padomes lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

103

2013/C 349E/20

Eiropas dzelzceļa vienotā telpa ***IIEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (Pārstrādāta redakcija) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

104

P7_TC2-COD(2010)0253Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (Pārstrādāta redakcija)

105

2013/C 349E/21

Reģistrācijas kontrolierīces, ko izmanto autotransportā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0196Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (
  1
  )

1

106

Otrdiena, 2012. gada 3. Lulju

2013/C 349E/22

Muitas darbs intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

148

P7_TC1-COD(2011)0137Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā

148

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijs

2013/C 349E/23

Kopēji noteikumi par tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

180

P7_TC1-COD(2010)0267Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

181

2013/C 349E/24

Atbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

215

P7_TC1-COD(2010)0266Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

216

2013/C 349E/25

Lauksaimniecības tirgu kopīga organizācija un īpaši noteikumi dažiem lauksaimniecības produktiem ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Regula par vienotu TKO) (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD))

231

P7_TC1-COD(2010)0385Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Regula par vienotu TKO)

232

I PIELIKUMS

425

II PIELIKUMS

448

III PIELIKUMS

449

IV PIELIKUMS

455

V PIELIKUMS

457

VI PIELIKUMS

460

VII PIELIKUMS

461

VIII PIELIKUMS

463

IX PIELIKUMS

464

X PIELIKUMS

465

XI PIELIKUMS

466

XII PIELIKUMS

466

XII pielikuma papildinājums (minēts II daļā)

481

XIII PIELIKUMS

484

XIV PIELIKUMS

488

XV PIELIKUMS

489

XVI PIELIKUMS

490

XVII PIELIKUMS

490

XVIII PIELIKUMS

503

XIX PIELIKUMS

504

XX PIELIKUMS

504

2013/C 349E/26

Kopējās lauksaimniecības politikas finansēšana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 165/94 un (EK) Nr. 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

519

P7_TC1-COD(2010)0365Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 165/94 un (EK) Nr. 78/2008

520

2013/C 349E/27

Bioloģiskā ražošana un bioloģisko produktu marķēšana ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

533

P7_TC1-COD(2010)0364Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu

533

2013/C 349E/28

Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēma ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm (COM(2010)0761 – C7–0002/2011 – 2010/0366(COD))

545

P7_TC1-COD(2010)0366Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm

546

2013/C 349E/29

ES un Krievijas Nolīgums par pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

550

2013/C 349E/30

ES un Krievijas nolīgums par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

550

2013/C 349E/31

ES un Krievijas Nolīgums par Krievijas Federācijas izvedmuitas nodokļu ieviešanu vai palielināšanu izejvielām ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu izejvielām (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

551

2013/C 349E/32

Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksiku, Maroku, Jaunzēlandi, Singapūru, Šveici un ASV ***Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksikas Savienotajām Valstīm, Marokas Karalisti, Jaunzēlandi, Singapūras Republiku, Šveices Konfederāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

552

2013/C 349E/33

Lauksaimniekiem paredzēti tiešie maksājumi 2013. gadā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

553

P7_TC1-COD(2011)0286Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu

554

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijs

2013/C 349E/34

Protokols par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem un tā I pielikumu (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

555

P7_TC1-COD(2011)0901AEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2012, ar ko groza Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem un tā I pielikumu

Euratom

556

2013/C 349E/35

Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesneši ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesnešiem (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

556

P7_TC1-COD(2011)0902Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2012 par Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesnešiem

Euratom

557

2013/C 349E/36

Finansiālais atbalsts Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā ***IEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

557

P7_TC1-COD(2011)0301Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā

558

2013/C 349E/37

Budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projekts — pēc 2011. finanšu gada budžeta izpildes atlikušais pārpalikumsEiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu, III iedaļa — Komisija (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

558

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| **I | Sadarbības procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Sadarbības procedūra: otrais lasījums |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| ***I | Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums |
| ***II | Koplēmuma procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Koplēmuma procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

**I

Sadarbības procedūra: pirmais lasījums

**II

Sadarbības procedūra: otrais lasījums

***

Piekrišanas procedūra

***I

Koplēmuma procedūra: pirmais lasījums

***II

Koplēmuma procedūra: otrais lasījums

***III

Koplēmuma procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir noteikts saskaņā ar Komisijas piedāvāto juridisko pamatu.)

Politiski grozījumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts treknā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▐.

Dienestu izdarīti tehniski labojumi un pielāgojumi: jaunais vai grozītais teksts ir norādīts parastā slīprakstā; svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ║.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments 2012.–2013. GADA SESIJA 2012. gada 3.–5. jūlija plenārsēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 316 E, 19.10.2012. PIEŅEMTIE TEKSTI

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/1

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsES makroreģionālo stratēģiju attīstība: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā

P7_TA(2012)0269

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par ES makroreģionālo stratēģiju attīstību: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā (2011/2179(INI))

2013/C 349 E/01

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā rīcības programmu MED 2007.-2013. gadam, ko Komisija pieņēma 2007. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības programmu MED 2007.-2013. gadam, ko Komisija pieņēma 2007. gada decembrī,

| — | ņemot vērā EKPI pārrobežu sadarbības programmu „Vidusjūras baseins” 2007.-2013. gadam, ko Komisija pieņēma 2008. gada 14. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EKPI pārrobežu sadarbības programmu „Vidusjūras baseins” 2007.-2013. gadam, ko Komisija pieņēma 2008. gada 14. augustā,

| — | ņemot vērā Arco Latino stratēģisko plānu 2010.–2015. gadam „Strukturēts un novatorisks Vidusjūras reģions”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Arco Latino stratēģisko plānu 2010.–2015. gadam „Strukturēts un novatorisks Vidusjūras reģions”,

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un makroreģionu nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam un makroreģionu nozīmi turpmākajā kohēzijas politikā (1),

| — | ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu apgabalu, salu un mazapdzīvotu apvidu ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 22. septembra rezolūciju par Eiropas stratēģiju kalnu apgabalu, salu un mazapdzīvotu apvidu ekonomiskās un sociālās attīstības veicināšanai (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu „Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 9. novembra paziņojumu „Secinājumi piektajā ziņojumā par ekonomikas, sociālo un teritoriālo kohēziju — kohēzijas politikas nākotne (COM(2010)0642),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (COM(2010)0715) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu par Eiropas stratēģiju Donavas reģionam (COM(2010)0715) un orientējošo rīcības plānu, kas papildina stratēģiju (SEC(2009)0712),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Donavas reģionam paredzētās ES stratēģijas īstenošanu (3),

| — | ņemot vērā ARLEM2011. gada 29. janvāra ziņojumu par ES teritoriālo dimensiju attiecībā uz Vidusjūras reģionu — ieteikumi nākotnei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ARLEM2011. gada 29. janvāra ziņojumu par ES teritoriālo dimensiju attiecībā uz Vidusjūras reģionu — ieteikumi nākotnei,

| — | ņemot vērā 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 7. aprīļa rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensijas pārskatīšanu (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2011)0381), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 22. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2011)0381),

| — | ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par 3. mērķi: teritoriālās sadarbības uzdevumi — pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības turpmākā darba kārtība (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 23. jūnija rezolūciju par 3. mērķi: teritoriālās sadarbības uzdevumi — pārrobežu, starpvalstu un starpreģionu sadarbības turpmākā darba kārtība (5),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumus, ar kuriem apstiprina Eiropas stratēģiju Donavas reģionam un aicina dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, turpināt darbus pie iespējamām turpmākām makroreģionālām stratēģijām, it īpaši attiecībā uz Adrijas jūras un Jonijas jūras reģionu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2011. gada 23. un 24. jūnija secinājumus, ar kuriem apstiprina Eiropas stratēģiju Donavas reģionam un aicina dalībvalstis, sadarbojoties ar Komisiju, turpināt darbus pie iespējamām turpmākām makroreģionālām stratēģijām, it īpaši attiecībā uz Adrijas jūras un Jonijas jūras reģionu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 6. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 6. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (COM(2011)0611),

| — | ņemot vērā pašiniciatīvas atzinumu par tematu „Teritoriālā sadarbība Vidusjūras reģionā — Adrijas-Jonijas jūras makroreģions”, kas vienprātīgi pieņemts Reģionu komitejas plenārsēdē 2011. gada 11. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašiniciatīvas atzinumu par tematu „Teritoriālā sadarbība Vidusjūras reģionā — Adrijas-Jonijas jūras makroreģions”, kas vienprātīgi pieņemts Reģionu komitejas plenārsēdē 2011. gada 11. oktobrī,

| — | ņemot vērā Katānijas iestāžu foruma prezidentūras 2011. gada 10. decembra noslēguma deklarāciju par tematu „Vecie un jaunie mainīgā Vidusjūras reģiona dalībnieki — tautu, reģionu un vietējo iedzīvotāju, valdību un pārvalstisku iestāžu loma integrētā stratēģijā kopīgai attīstībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Katānijas iestāžu foruma prezidentūras 2011. gada 10. decembra noslēguma deklarāciju par tematu „Vecie un jaunie mainīgā Vidusjūras reģiona dalībnieki — tautu, reģionu un vietējo iedzīvotāju, valdību un pārvalstisku iestāžu loma integrētā stratēģijā kopīgai attīstībai”,

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. decembra rezolūciju par Eiropas kaimiņattiecību politikas pārskatīšanu (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 19. janvāra deklarāciju par Salu pakta noteikšanu par oficiālu Eiropas iniciatīvu (7), piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 19. janvāra deklarāciju par Salu pakta noteikšanu par oficiālu Eiropas iniciatīvu (7), piemērojot Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 23. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2012)0128), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 23. marta paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Savienības stratēģiju Baltijas jūras reģionam (COM(2012)0128),

| — | ņemot vērā Belgradas deklarāciju, kura tika apstiprināta Adrijas–Jonijas jūras reģiona padomes 14. sanāksmē 2012. gada 30. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Belgradas deklarāciju, kura tika apstiprināta Adrijas–Jonijas jūras reģiona padomes 14. sanāksmē 2012. gada 30. aprīlī,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Atlantijas okeāna reģiona jūrlietu stratēģijas izstrāde” (COM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Atlantijas okeāna reģiona jūrlietu stratēģijas izstrāde” (COM(2011)0782),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A7-0219/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A7-0219/2012),

| A. | tā kā Baltijas jūras reģionam paredzētā makroreģionālā stratēģija tika pieņemta 2009. gadā un tā kā Komisija (2011. gada 22. jūnija ziņojumā — COM(2011)0381) ir uzsvērusi šīs jaunās sadarbības pieejas vērtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Baltijas jūras reģionam paredzētā makroreģionālā stratēģija tika pieņemta 2009. gadā un tā kā Komisija (2011. gada 22. jūnija ziņojumā — COM(2011)0381) ir uzsvērusi šīs jaunās sadarbības pieejas vērtību;

| B. | tā kā 2011. gada 13. aprīlī (8) Padome aicināja Komisiju vadīt makroreģionālās stratēģijas Donavas reģionam stratēģisku koordinēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2011. gada 13. aprīlī (8) Padome aicināja Komisiju vadīt makroreģionālās stratēģijas Donavas reģionam stratēģisku koordinēšanu;

| C. | tā kā makroreģionālās stratēģijas mērķis ir veidot jaunu telpu tādai kohēzijas politikai Eiropā, kuras mērķis ir attīstība, par pamatu izmantojot teritoriālo aspektu; |
| --- | --- |

C.

tā kā makroreģionālās stratēģijas mērķis ir veidot jaunu telpu tādai kohēzijas politikai Eiropā, kuras mērķis ir attīstība, par pamatu izmantojot teritoriālo aspektu;

| D. | tā kā budžeta pozīcija „tehniskā palīdzība Baltijas jūras reģionam”, par ko tika nobalsots pēc Parlamenta iniciatīvas Eiropas Savienības 2011. gada budžeta pieņemšanas laikā, pierādīja šādu apropriāciju nozīmi makroreģionālās stratēģijas sekmīgai attīstībai; |
| --- | --- |

D.

tā kā budžeta pozīcija „tehniskā palīdzība Baltijas jūras reģionam”, par ko tika nobalsots pēc Parlamenta iniciatīvas Eiropas Savienības 2011. gada budžeta pieņemšanas laikā, pierādīja šādu apropriāciju nozīmi makroreģionālās stratēģijas sekmīgai attīstībai;

| E. | tā kā Komisija ierosina, ka būtu jāpastiprina teritoriālās sadarbības politikas starptautiskais aspekts, lai atbalstītu jaunas makroreģionālās politikas jomas (COM(2010)0642); |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija ierosina, ka būtu jāpastiprina teritoriālās sadarbības politikas starptautiskais aspekts, lai atbalstītu jaunas makroreģionālās politikas jomas (COM(2010)0642);

| F. | tā kā vairāku makroreģionu projektu izpilde ir krietni pavirzījusies uz priekšu un tā kā Komisijai, pildot savu koordinatores lomu, būtu jāpalīdz ieviest ilgtspējīgu pārvaldību un definēt kopējus kritērijus un izmērāmus rādītājus, lai ļautu novērtēt to atbilstību; |
| --- | --- |

F.

tā kā vairāku makroreģionu projektu izpilde ir krietni pavirzījusies uz priekšu un tā kā Komisijai, pildot savu koordinatores lomu, būtu jāpalīdz ieviest ilgtspējīgu pārvaldību un definēt kopējus kritērijus un izmērāmus rādītājus, lai ļautu novērtēt to atbilstību;

| G. | tā kā Vidusjūras reģionam ir ļoti liela ģeopolitiska nozīme Eiropas vēsturē; |
| --- | --- |

G.

tā kā Vidusjūras reģionam ir ļoti liela ģeopolitiska nozīme Eiropas vēsturē;

| H. | tā kā tā dēvētais Arābu pavasaris ir pierādījis, ka ģeogrāfiskajām, politiskajām un ekonomiskajām saiknēm starp abiem Vidusjūras krastiem ir stratēģiskais potenciāls; |
| --- | --- |

H.

tā kā tā dēvētais Arābu pavasaris ir pierādījis, ka ģeogrāfiskajām, politiskajām un ekonomiskajām saiknēm starp abiem Vidusjūras krastiem ir stratēģiskais potenciāls;

| I. | tā kā ir jāatzīmē saskaņā ar Barselonas procesu un Savienību Vidusjūrai īstenotā sekmīgā sadarbība, kā arī sekmīgās daudzpusējās un divpusējās sadarbības iniciatīvas, kas Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā īstenotas saskaņā ar ES instrumentiem un programmām, piemēram, MED un EKPI; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jāatzīmē saskaņā ar Barselonas procesu un Savienību Vidusjūrai īstenotā sekmīgā sadarbība, kā arī sekmīgās daudzpusējās un divpusējās sadarbības iniciatīvas, kas Eiropas kaimiņattiecību politikas kontekstā īstenotas saskaņā ar ES instrumentiem un programmām, piemēram, MED un EKPI;

| J. | tā kā ir jāatzīmē pašreizējā Savienības Vidusjūrai attīstība un ir jāņem vērā, ka tās kā šā reģiona katalizatora potenciāls palielināsies; |
| --- | --- |

J.

tā kā ir jāatzīmē pašreizējā Savienības Vidusjūrai attīstība un ir jāņem vērā, ka tās kā šā reģiona katalizatora potenciāls palielināsies;

| K. | tā kā makroreģionālā pieeja ļautu izveidot vispārēju projektu šajā apgabalā, kas ir ļoti svarīgs ES nākotnei, raugoties uz izkļūšanu no pašreizējās krīzes un reaģējot uz visu tās kaimiņvalstu cerībām, jo sevišķi to, kas atrodas Vidusjūras reģiona dienvidos; |
| --- | --- |

K.

tā kā makroreģionālā pieeja ļautu izveidot vispārēju projektu šajā apgabalā, kas ir ļoti svarīgs ES nākotnei, raugoties uz izkļūšanu no pašreizējās krīzes un reaģējot uz visu tās kaimiņvalstu cerībām, jo sevišķi to, kas atrodas Vidusjūras reģiona dienvidos;

| L. | tā kā Vidusjūras reģions ir vienots kopums, kas veido vienu kultūras un vides apgabalu ar ļoti daudzām kopīgām īpašībām un prioritātēm, kas raksturīgas Vidusjūras klimatam: tie paši augi, bagātīgi atjaunojamās enerģijas avoti, it īpaši saules enerģija, tūrisma nozīmīgums, līdzīgi dabas katastrofu riski (ugunsgrēki, plūdi, zemestrīces, ūdens trūkums) un cilvēku darbības riski, īpaši jūras piesārņojums; |
| --- | --- |

L.

tā kā Vidusjūras reģions ir vienots kopums, kas veido vienu kultūras un vides apgabalu ar ļoti daudzām kopīgām īpašībām un prioritātēm, kas raksturīgas Vidusjūras klimatam: tie paši augi, bagātīgi atjaunojamās enerģijas avoti, it īpaši saules enerģija, tūrisma nozīmīgums, līdzīgi dabas katastrofu riski (ugunsgrēki, plūdi, zemestrīces, ūdens trūkums) un cilvēku darbības riski, īpaši jūras piesārņojums;

| M. | tā kā Vidusjūras reģions ir ļoti liela teritorija, kas stiepjas gandrīz 4 000 km no austrumiem uz rietumiem, ar daudzām salām, un ar teritorijām, kurām ir sauszemes un jūras robeža ar Ziemeļāfriku, un tā kā šai ziņā jāveicina milzīga jūras ceļu tīkla veidošana, ļaujot palielināt tirdzniecību, vienlaikus samazinot ar to saistītās CO2 emisijas; |
| --- | --- |

M.

tā kā Vidusjūras reģions ir ļoti liela teritorija, kas stiepjas gandrīz 4 000 km no austrumiem uz rietumiem, ar daudzām salām, un ar teritorijām, kurām ir sauszemes un jūras robeža ar Ziemeļāfriku, un tā kā šai ziņā jāveicina milzīga jūras ceļu tīkla veidošana, ļaujot palielināt tirdzniecību, vienlaikus samazinot ar to saistītās CO2 emisijas;

| N. | tā kā, neskarot LESD 174. pantu, Eiropas iestādes vēl nav pieņēmušas pastāvīgu stratēģiju, kurā ir ņemtas vērā salu specifiskās vajadzības, un tā kā pilnīgu Vidusjūras salu reģionu pieejamību un to labāku integrāciju Eiropas vienotajā tirgū var vislabāk nodrošināt, ja tiek piešķirti atbilstoši resursi un pieņemta integrēta pieeja salu jautājumā, atzīstot, ka salu iedzīvotājiem ir jāsaskaras ar strukturāliem trūkumiem transporta un enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā, neskarot LESD 174. pantu, Eiropas iestādes vēl nav pieņēmušas pastāvīgu stratēģiju, kurā ir ņemtas vērā salu specifiskās vajadzības, un tā kā pilnīgu Vidusjūras salu reģionu pieejamību un to labāku integrāciju Eiropas vienotajā tirgū var vislabāk nodrošināt, ja tiek piešķirti atbilstoši resursi un pieņemta integrēta pieeja salu jautājumā, atzīstot, ka salu iedzīvotājiem ir jāsaskaras ar strukturāliem trūkumiem transporta un enerģētikas jomā;

| O. | tā kā priekšlikums Adrijas–Jonijas makroreģionālajai stratēģijai virzās uz priekšu un šis progress pieguļošajā teritorijā gar Adrijas un Jonijas jūrām notiek ilgstošas sadarbības un solidaritātes kontekstā, un to atbalsta astoņas Adrijas–Jonijas iniciatīvas (AJI) dalībvalstis, kā to savos paziņojumos atkārtoti ir apliecinājuši šo astoņu valstu ārlietu ministri, kuri parakstīja iniciatīvu Ankonā (2010), Briselē (2011) un Belgradā (2011); |
| --- | --- |

O.

tā kā priekšlikums Adrijas–Jonijas makroreģionālajai stratēģijai virzās uz priekšu un šis progress pieguļošajā teritorijā gar Adrijas un Jonijas jūrām notiek ilgstošas sadarbības un solidaritātes kontekstā, un to atbalsta astoņas Adrijas–Jonijas iniciatīvas (AJI) dalībvalstis, kā to savos paziņojumos atkārtoti ir apliecinājuši šo astoņu valstu ārlietu ministri, kuri parakstīja iniciatīvu Ankonā (2010), Briselē (2011) un Belgradā (2011);

| P. | tā kā šā ziņojuma sagatavošanas laikā ir notikušas vairākas sanāksmes ar iesaistītajiem reģioniem, Savienību Vidusjūrai un dažādām iestādēm, kuras ir iesaistītas Eiropas Savienības teritoriālās sadarbības politikas īstenošanā, |
| --- | --- |

P.

tā kā šā ziņojuma sagatavošanas laikā ir notikušas vairākas sanāksmes ar iesaistītajiem reģioniem, Savienību Vidusjūrai un dažādām iestādēm, kuras ir iesaistītas Eiropas Savienības teritoriālās sadarbības politikas īstenošanā,

Par makroreģionālajām stratēģijām kopumā

| 1. | apstiprina makroreģionālo pieeju teritoriālās sadarbības politikai starp teritorijām, kas pieder kādam pakalpojumu un darba apgabalam: jūras rajons, kalnu grēda vai upju baseins; uzskata, ka makroreģionālās stratēģijas atvēra jaunu lappusi Eiropas teritoriālajā sadarbībā, izmantojot augšupēju pieeju un izplatot sadarbību arvien vairāk apgabalos, labāk izmantojot pieejamos resursus; iesaka — ņemot vērā to skaidri redzamo Eiropas pievienoto vērtību, makroreģionālajām stratēģijām būtu jāsaņem lielāka uzmanība Eiropas teritoriālās sadarbības sistēmā, kura būtu jāpastiprina no 2013. gada; |
| --- | --- |

1.

apstiprina makroreģionālo pieeju teritoriālās sadarbības politikai starp teritorijām, kas pieder kādam pakalpojumu un darba apgabalam: jūras rajons, kalnu grēda vai upju baseins; uzskata, ka makroreģionālās stratēģijas atvēra jaunu lappusi Eiropas teritoriālajā sadarbībā, izmantojot augšupēju pieeju un izplatot sadarbību arvien vairāk apgabalos, labāk izmantojot pieejamos resursus; iesaka — ņemot vērā to skaidri redzamo Eiropas pievienoto vērtību, makroreģionālajām stratēģijām būtu jāsaņem lielāka uzmanība Eiropas teritoriālās sadarbības sistēmā, kura būtu jāpastiprina no 2013. gada;

| 2. | uzskata, ka šis teritoriālās sadarbības stratēģijas veids ir noderīgs, it īpaši, ja šīs teritorijas vēsturiski ir dalītas ar robežām, un ka ar tā palīdzību var turpināt integrēt jaunas dalībvalstis un to reģionus; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka šis teritoriālās sadarbības stratēģijas veids ir noderīgs, it īpaši, ja šīs teritorijas vēsturiski ir dalītas ar robežām, un ka ar tā palīdzību var turpināt integrēt jaunas dalībvalstis un to reģionus;

| 3. | uzskata, ka pārskats, ko sniedz makroreģionālā stratēģija, varētu padarīt teritoriālās sadarbības projektus un ETSG lietderīgākus, un ka tas varētu uzlabot sinerģiju ar tādām galvenajām ES stratēģijām kā Eiropas transporta tīkls vai integrētā jūrniecības politika; uzskata, ka arī būtu vieglāk iesaistīt citus Eiropas politikas instrumentus, piemēram, tos, ko ierosināja EIB; uzskata, ka šie pasākumi varētu uzlabot ES politikas koordināciju starptautiskā un starpreģionālā līmenī; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka pārskats, ko sniedz makroreģionālā stratēģija, varētu padarīt teritoriālās sadarbības projektus un ETSG lietderīgākus, un ka tas varētu uzlabot sinerģiju ar tādām galvenajām ES stratēģijām kā Eiropas transporta tīkls vai integrētā jūrniecības politika; uzskata, ka arī būtu vieglāk iesaistīt citus Eiropas politikas instrumentus, piemēram, tos, ko ierosināja EIB; uzskata, ka šie pasākumi varētu uzlabot ES politikas koordināciju starptautiskā un starpreģionālā līmenī;

| 4. | iesaka veidot makroreģionālās stratēģijas uz daudzlīmeņu pārvaldības bāzes, nodrošinot vietējo un reģionālo iestāžu iesaistīšanos un iesaistot makroreģionālo stratēģiju izstrādāšanā un arī īstenošanā pēc iespējas vairāk partneru un ieinteresēto personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, universitātes un pētniecības centrus, lai palielinātu to līdzdalību vietējā un reģionālajā līmenī; |
| --- | --- |

4.

iesaka veidot makroreģionālās stratēģijas uz daudzlīmeņu pārvaldības bāzes, nodrošinot vietējo un reģionālo iestāžu iesaistīšanos un iesaistot makroreģionālo stratēģiju izstrādāšanā un arī īstenošanā pēc iespējas vairāk partneru un ieinteresēto personu, piemēram, pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, universitātes un pētniecības centrus, lai palielinātu to līdzdalību vietējā un reģionālajā līmenī;

| 5. | uzsver, ka makroreģioni rada vidi, kas sekmē vietējo politikas dalībnieku un nevalstisko dalībnieku iesaisti, jo tie veicina tādu efektīvu koordinēšanas sistēmu attīstību, kuras ļauj īstenot augšupēju pieeju ar mērķi nodrošināt pilsoniskās sabiedrības patiesu piedalīšanos politisko lēmumu pieņemšanā un apvienot esošās iniciatīvas, lai optimizētu resursus un apvienotu iesaistītās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka makroreģioni rada vidi, kas sekmē vietējo politikas dalībnieku un nevalstisko dalībnieku iesaisti, jo tie veicina tādu efektīvu koordinēšanas sistēmu attīstību, kuras ļauj īstenot augšupēju pieeju ar mērķi nodrošināt pilsoniskās sabiedrības patiesu piedalīšanos politisko lēmumu pieņemšanā un apvienot esošās iniciatīvas, lai optimizētu resursus un apvienotu iesaistītās ieinteresētās personas;

| 6. | uzskata, ka makroreģionālā stratēģija varētu uzlabot Eiropas kaimiņattiecību politiku un/vai pirmspievienošanās politiku tā, lai tās kļūtu efektīvākas; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka makroreģionālā stratēģija varētu uzlabot Eiropas kaimiņattiecību politiku un/vai pirmspievienošanās politiku tā, lai tās kļūtu efektīvākas;

Par pašreizējām makroreģionālajām stratēģijām

| 7. | atzinīgi vērtē, ka Baltijas jūras reģiona makroreģionālā stratēģija ir parādījusi savu spēju radīt ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību; to ir apstiprinājusi Padome, atbalstījusi Komisija, tā ir kopīga visiem iesaistītajiem valstu, reģionālajiem un vietējiem partneriem un tā ir definējusi rīcības programmu ar skaidri noteiktām prioritātēm; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē, ka Baltijas jūras reģiona makroreģionālā stratēģija ir parādījusi savu spēju radīt ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību; to ir apstiprinājusi Padome, atbalstījusi Komisija, tā ir kopīga visiem iesaistītajiem valstu, reģionālajiem un vietējiem partneriem un tā ir definējusi rīcības programmu ar skaidri noteiktām prioritātēm;

| 8. | prasa, lai šī stratēģija tiktu pilnībā izvērtēta, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un izmērāmiem rādītājiem katrā no prioritārajām jomām; |
| --- | --- |

8.

prasa, lai šī stratēģija tiktu pilnībā izvērtēta, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un izmērāmiem rādītājiem katrā no prioritārajām jomām;

| 9. | uzskata — lai šī stratēģija būtu pilnībā veiksmīga, pārvaldības struktūra ir jāsaglabā ilgtermiņā un jāpaplašina, tajā ietverot vietējās un reģionālās iestādes, un tā it jāiekļauj nākamajā plānošanas periodā 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

9.

uzskata — lai šī stratēģija būtu pilnībā veiksmīga, pārvaldības struktūra ir jāsaglabā ilgtermiņā un jāpaplašina, tajā ietverot vietējās un reģionālās iestādes, un tā it jāiekļauj nākamajā plānošanas periodā 2014.–2020. gadam;

| 10. | aicina Komisiju un Padomi pilnībā atbalstīt pieeju Donavas baseinam, kas būtu arī jānovērtē un regulāri jāuzrauga; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un Padomi pilnībā atbalstīt pieeju Donavas baseinam, kas būtu arī jānovērtē un regulāri jāuzrauga;

Par turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām

| 11. | iesaka Komisijai koordinēt konsultāciju un dialoga procesu attiecībā uz turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām; norāda uz sadarbības trūkumu un vajadzību nostiprināt pašreizējo sadarbību starp Eiropas teritorijām, kas pieder dažādām dalībvalstīm, taču, lai noteiktu prioritārās jomas, par pamatu ir jāizmanto vieni un tie paši pakalpojumi un darba jomas; uzskata, ka šā dialoga noslēgumā vajadzētu izveidot prognozētu Eiropas makroreģionu karti, kas būtu galvenokārt saskaņota ar dalībvalstīm un attiecīgajiem reģioniem, nebūtu saistoša un varētu mainīties atkarībā no vietējās dinamikas; |
| --- | --- |

11.

iesaka Komisijai koordinēt konsultāciju un dialoga procesu attiecībā uz turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām; norāda uz sadarbības trūkumu un vajadzību nostiprināt pašreizējo sadarbību starp Eiropas teritorijām, kas pieder dažādām dalībvalstīm, taču, lai noteiktu prioritārās jomas, par pamatu ir jāizmanto vieni un tie paši pakalpojumi un darba jomas; uzskata, ka šā dialoga noslēgumā vajadzētu izveidot prognozētu Eiropas makroreģionu karti, kas būtu galvenokārt saskaņota ar dalībvalstīm un attiecīgajiem reģioniem, nebūtu saistoša un varētu mainīties atkarībā no vietējās dinamikas;

| 12. | uzskata, ka makroreģionālajai stratēģijai vajadzētu labāku finansēšanas saskaņošanu, efektīvāku esošo resursu izmantošanu un instrumentu koordināciju, uzskata — lai gan šādai makroreģionālajai stratēģijai nav vajadzīgs papildu finansējums, institucionālie instrumenti vai reglamentēšana, ir pamatoti prasīt tās uzraudzības finansējumu tehniskās palīdzības apropriāciju veidā un apropriācijas sākotnējam izvērtējumam un datu vākšanai, kā arī atbalstu ikvienā darbības sākšanas gadījumā, un uzskata, ka makroreģionālajai stratēģijai vajadzētu sekmēt strukturālos projektus, ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka makroreģionālajai stratēģijai vajadzētu labāku finansēšanas saskaņošanu, efektīvāku esošo resursu izmantošanu un instrumentu koordināciju, uzskata — lai gan šādai makroreģionālajai stratēģijai nav vajadzīgs papildu finansējums, institucionālie instrumenti vai reglamentēšana, ir pamatoti prasīt tās uzraudzības finansējumu tehniskās palīdzības apropriāciju veidā un apropriācijas sākotnējam izvērtējumam un datu vākšanai, kā arī atbalstu ikvienā darbības sākšanas gadījumā, un uzskata, ka makroreģionālajai stratēģijai vajadzētu sekmēt strukturālos projektus, ņemot vērā daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam;

| 13. | aicina Komisiju un Padomi ņemt vērā ES makroreģionālās stratēģijas, pieņemot lēmumus par tādām budžeta pozīcijām kā Kohēzijas fonds un struktūrfondi, pētniecība un izstrāde un jo īpaši reģionālā sadarbība; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un Padomi ņemt vērā ES makroreģionālās stratēģijas, pieņemot lēmumus par tādām budžeta pozīcijām kā Kohēzijas fonds un struktūrfondi, pētniecība un izstrāde un jo īpaši reģionālā sadarbība;

| 14. | prasa, lai darbības programmas tiktu cieši pieskaņotas atbilstošajām makroreģionālās stratēģijas prioritātēm, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo mērķu un līdzekļu koordināciju; |
| --- | --- |

14.

prasa, lai darbības programmas tiktu cieši pieskaņotas atbilstošajām makroreģionālās stratēģijas prioritātēm, lai nodrošinātu vislabāko iespējamo mērķu un līdzekļu koordināciju;

Nākotnes izredzes Vidusjūras reģionā

| 15. | atbalsta makroreģionālās stratēģijas īstenošanu Vidusjūras baseinā, lai Vidusjūras reģiona valstīm un reģioniem piedāvātu kopīgu rīcības plānu kopēju un problemātisku jautājumu risināšanai un piešķirtu struktūru šajā apgabalā, kas ir ļoti nozīmīgs Eiropas attīstībai un integrācijai, un aicina Padomi un Komisiju ātri risināt šo jautājumus; |
| --- | --- |

15.

atbalsta makroreģionālās stratēģijas īstenošanu Vidusjūras baseinā, lai Vidusjūras reģiona valstīm un reģioniem piedāvātu kopīgu rīcības plānu kopēju un problemātisku jautājumu risināšanai un piešķirtu struktūru šajā apgabalā, kas ir ļoti nozīmīgs Eiropas attīstībai un integrācijai, un aicina Padomi un Komisiju ātri risināt šo jautājumus;

| 16. | uzskata, ka Vidusjūras reģionam paredzētā makroreģionālā stratēģija, kas ietver Eiropas, dalībvalstu, reģionālās un vietējās iestādes, reģionālās organizācijas, finanšu iestādes un Vidusjūras baseina Eiropas valstu un Savienības Vidusjūrai NVO pārstāvjus un kas būtu atvērta kaimiņvalstīm un/vai valstīm pirmspievienošanās posmā, politiskajā un darbības ziņā ievērojami uzlabotu teritoriālo sadarbību šajā apgabalā; uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā pieredzi, esošos resursus un pašreizējo reģionālo organizāciju sasniegumus; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Vidusjūras reģionam paredzētā makroreģionālā stratēģija, kas ietver Eiropas, dalībvalstu, reģionālās un vietējās iestādes, reģionālās organizācijas, finanšu iestādes un Vidusjūras baseina Eiropas valstu un Savienības Vidusjūrai NVO pārstāvjus un kas būtu atvērta kaimiņvalstīm un/vai valstīm pirmspievienošanās posmā, politiskajā un darbības ziņā ievērojami uzlabotu teritoriālo sadarbību šajā apgabalā; uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā pieredzi, esošos resursus un pašreizējo reģionālo organizāciju sasniegumus;

| 17. | uzsver, ka Vidusjūras makroreģions varētu nodrošināt to, ka ES dažādās Vidusjūrai veltītās programmas papildina viena otru un esošais finansējums tiek izmantots pēc iespējas efektīvāk, un varētu radīt patiesu pievienoto vērtību konkrētiem Savienības Vidusjūrai projektiem un šīs stratēģijas izstrādes laikā iesaistīt attiecīgās trešās valstis un reģionus, šim nolūkam izmantojot Kaimiņattiecību un partnerības finanšu instrumentu, un vienmēr stingri ievērojot tiesiskumu un pamatojoties uz cilvēktiesību pamatbrīvību un demokrātijas principiem, kā arī vajadzības gadījumā sekmējot principa „vairāk par vairāk” ievērošanu; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka Vidusjūras makroreģions varētu nodrošināt to, ka ES dažādās Vidusjūrai veltītās programmas papildina viena otru un esošais finansējums tiek izmantots pēc iespējas efektīvāk, un varētu radīt patiesu pievienoto vērtību konkrētiem Savienības Vidusjūrai projektiem un šīs stratēģijas izstrādes laikā iesaistīt attiecīgās trešās valstis un reģionus, šim nolūkam izmantojot Kaimiņattiecību un partnerības finanšu instrumentu, un vienmēr stingri ievērojot tiesiskumu un pamatojoties uz cilvēktiesību pamatbrīvību un demokrātijas principiem, kā arī vajadzības gadījumā sekmējot principa „vairāk par vairāk” ievērošanu;

| 18. | uzsver, ka Vidusjūras reģionam kā decentralizētas sadarbības telpai, kas pārsniedz tīri ģeogrāfiskas robežas, ir svarīga nozīme starpreģionālo lēmumu pieņemšanā un labas prakses apmaiņā, jo īpaši demokrātijas, cilvēktiesību, tiesiskuma, ekoloģijas, ekonomikas attīstības, ekotūrisma, kultūras, pētniecības, izglītības, jaunatnes un sporta partnerību jomā; uzsver, ka izglītībai kā demokrātiskās pārveides katalizatoram ir īpaša nozīme; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka Vidusjūras reģionam kā decentralizētas sadarbības telpai, kas pārsniedz tīri ģeogrāfiskas robežas, ir svarīga nozīme starpreģionālo lēmumu pieņemšanā un labas prakses apmaiņā, jo īpaši demokrātijas, cilvēktiesību, tiesiskuma, ekoloģijas, ekonomikas attīstības, ekotūrisma, kultūras, pētniecības, izglītības, jaunatnes un sporta partnerību jomā; uzsver, ka izglītībai kā demokrātiskās pārveides katalizatoram ir īpaša nozīme;

| 19. | uzskata, ka Vidusjūras makroreģionam jāattīstās saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem par ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu un veicināšanu, it īpaši Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Unesco Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka Vidusjūras makroreģionam jāattīstās saskaņā ar starptautiskiem tiesību aktiem par ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību ievērošanu un veicināšanu, it īpaši Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un Unesco Konvenciju par kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu;

| 20. | mudina Padomi ievērot 2011. gada 24. jūnijā pieņemtos secinājumus un ņemt vērā labo gribu, ko ir izrādījušas teritorijas, kuras saistībā ar Adrijas–Jonijas makroreģionālo stratēģiju, vēsturisko saikni, tradīcijām un īstenotajām iniciatīvām tiek skartas nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī un kuras tuvākajos mēnešos pieņems šo stratēģiju, lai īstenotu pirmo soli ceļā uz Vidusjūras makroreģionālo stratēģiju; |
| --- | --- |

20.

mudina Padomi ievērot 2011. gada 24. jūnijā pieņemtos secinājumus un ņemt vērā labo gribu, ko ir izrādījušas teritorijas, kuras saistībā ar Adrijas–Jonijas makroreģionālo stratēģiju, vēsturisko saikni, tradīcijām un īstenotajām iniciatīvām tiek skartas nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī un kuras tuvākajos mēnešos pieņems šo stratēģiju, lai īstenotu pirmo soli ceļā uz Vidusjūras makroreģionālo stratēģiju;

| 21. | uzsver, ka Jonijas–Adrijas jūras makroreģionālā stratēģija ir svarīgs Rietumbalkānu teritoriju izlīguma nodrošināšanas faktors un tādējādi var palīdzēt šīm valstīm pievienoties ES; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka Jonijas–Adrijas jūras makroreģionālā stratēģija ir svarīgs Rietumbalkānu teritoriju izlīguma nodrošināšanas faktors un tādējādi var palīdzēt šīm valstīm pievienoties ES;

| 22. | cer, ka makroreģionālās stratēģijas, kam ir būtiski jūras aspekti un kas ņem vērā neskaitāmās Vidusjūras piekrastes un salu teritorijas un to attīstības vajadzības, tiks izstrādātas arī Vidusjūras rietumu un austrumu valstīm; uzskata, ka šajās turpmākajās stratēģijās pastiprināta uzmanība būtu jāpievērš vides aizsardzībai, bioloģiskajai daudzveidībai un ilgtspējīgam tūrismam; |
| --- | --- |

22.

cer, ka makroreģionālās stratēģijas, kam ir būtiski jūras aspekti un kas ņem vērā neskaitāmās Vidusjūras piekrastes un salu teritorijas un to attīstības vajadzības, tiks izstrādātas arī Vidusjūras rietumu un austrumu valstīm; uzskata, ka šajās turpmākajās stratēģijās pastiprināta uzmanība būtu jāpievērš vides aizsardzībai, bioloģiskajai daudzveidībai un ilgtspējīgam tūrismam;

| 23. | aicina Komisiju patiesi īstenot LESD 174. pantu ar stratēģiska plāna palīdzību, lai novērstu strukturālos trūkumus salu teritorijās un nodrošinātu atbilstošus apstākļus ekonomikas izaugsmei un efektīvai sociālajai un teritoriālajai kohēzijai; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu šo teritoriju pilnīgu pieejamību un teritoriālo piesaisti kontinentam, izmantojot atbilstošu finansējumu; turklāt mudina Komisiju pieņemt pasākumus, piemēram, palielināt minimālās palīdzības apjomu salām, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimniecības, transporta un zivsaimniecības nozarēm, kas padara salas par līdzvērtīgām cietzemes teritoriju konkurentēm, un samazināt atšķirību starp dažādiem attīstības līmeņiem Eiropas reģionos, kā arī panākt lielāku integrāciju vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju patiesi īstenot LESD 174. pantu ar stratēģiska plāna palīdzību, lai novērstu strukturālos trūkumus salu teritorijās un nodrošinātu atbilstošus apstākļus ekonomikas izaugsmei un efektīvai sociālajai un teritoriālajai kohēzijai; uzsver, ka īpaša uzmanība jāpievērš tam, lai nodrošinātu šo teritoriju pilnīgu pieejamību un teritoriālo piesaisti kontinentam, izmantojot atbilstošu finansējumu; turklāt mudina Komisiju pieņemt pasākumus, piemēram, palielināt minimālās palīdzības apjomu salām, īpašu uzmanību pievēršot lauksaimniecības, transporta un zivsaimniecības nozarēm, kas padara salas par līdzvērtīgām cietzemes teritoriju konkurentēm, un samazināt atšķirību starp dažādiem attīstības līmeņiem Eiropas reģionos, kā arī panākt lielāku integrāciju vienotajā tirgū;

| 24. | cer, ka Komisijai būs pozitīvs skatījums uz Vidusjūras reģionam paredzētās makroreģionālās stratēģijas salu dimensiju, it īpaši apsverot jautājumu par valsts palīdzību, kas uzskatāma par likumīgu kompensāciju attiecībā uz trūkumiem salās, un pielāgojot kohēzijas politiku un pētniecības un jaunrades politiskās nostādnes salu īpašajām vajadzībām, lai paātrinātu to integrāciju kontinentālajā Eiropā; |
| --- | --- |

24.

cer, ka Komisijai būs pozitīvs skatījums uz Vidusjūras reģionam paredzētās makroreģionālās stratēģijas salu dimensiju, it īpaši apsverot jautājumu par valsts palīdzību, kas uzskatāma par likumīgu kompensāciju attiecībā uz trūkumiem salās, un pielāgojot kohēzijas politiku un pētniecības un jaunrades politiskās nostādnes salu īpašajām vajadzībām, lai paātrinātu to integrāciju kontinentālajā Eiropā;

| 25. | uzsver kultūras un radošo nozaru nozīmi un raksturo tās kā fundamentālu balstu attīstībā un darba vietu radīšanā salu reģionos; |
| --- | --- |

25.

uzsver kultūras un radošo nozaru nozīmi un raksturo tās kā fundamentālu balstu attīstībā un darba vietu radīšanā salu reģionos;

| 26. | mudina Komisiju noteikt, kādi instrumenti ir vajadzīgi, lai novērtētu un sāktu jaunas makroreģionālās iniciatīvas Vidusjūras rietumu un austrumu daļā, piemēram, izmēģinājuma projektus; |
| --- | --- |

26.

mudina Komisiju noteikt, kādi instrumenti ir vajadzīgi, lai novērtētu un sāktu jaunas makroreģionālās iniciatīvas Vidusjūras rietumu un austrumu daļā, piemēram, izmēģinājuma projektus;

| 27. | uzsver, ka Vidusjūras makroreģiona galvenajām darbības jomām vajadzētu mērķtiecīgi attiekties uz sadarbību apakšreģionu līmenī attiecībā uz noteiktiem projektiem un aptvert enerģētikas tīklus, zinātnisko sadarbību un novatorismu, tīklus, kas veicina kultūru, izglītību un apmācību, tūrismu, tirdzniecību, vides aizsardzību, ilgtspējīgu jūras transportu, jūras drošību un drošumu un jūras vides aizsardzību pret piesārņošanu, pārzveju un nelegālu zveju, izveidojot integrētu jūrniecības darbību brīdināšanas un uzraudzības sistēmu tīklu, stiprinot labu pārvaldību un efektīvu valsts pārvaldi, lai tādējādi veicinātu jaunu darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka Vidusjūras makroreģiona galvenajām darbības jomām vajadzētu mērķtiecīgi attiekties uz sadarbību apakšreģionu līmenī attiecībā uz noteiktiem projektiem un aptvert enerģētikas tīklus, zinātnisko sadarbību un novatorismu, tīklus, kas veicina kultūru, izglītību un apmācību, tūrismu, tirdzniecību, vides aizsardzību, ilgtspējīgu jūras transportu, jūras drošību un drošumu un jūras vides aizsardzību pret piesārņošanu, pārzveju un nelegālu zveju, izveidojot integrētu jūrniecības darbību brīdināšanas un uzraudzības sistēmu tīklu, stiprinot labu pārvaldību un efektīvu valsts pārvaldi, lai tādējādi veicinātu jaunu darba vietu radīšanu;

| 28. | uzskata, ka koordinācija starp šīm trim makroreģionālajām stratēģijām, kas paredzētas Vidusjūras rietumu daļai, Adrijas–Jonijas jūrai un Vidusjūras austrumu daļai, ļaus visā Vidusjūras baseinā īstenot tādu vispārēju politiku, kas ir sinerģijā ar reģionālo un starptautisko organizāciju un jo īpaši ar Savienības Vidusjūrai noteiktajām prioritātēm, un īstenot labāko praksi, kas var veicināt ES stratēģijas mērķu sasniegšanu attiecībā uz viedu un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka koordinācija starp šīm trim makroreģionālajām stratēģijām, kas paredzētas Vidusjūras rietumu daļai, Adrijas–Jonijas jūrai un Vidusjūras austrumu daļai, ļaus visā Vidusjūras baseinā īstenot tādu vispārēju politiku, kas ir sinerģijā ar reģionālo un starptautisko organizāciju un jo īpaši ar Savienības Vidusjūrai noteiktajām prioritātēm, un īstenot labāko praksi, kas var veicināt ES stratēģijas mērķu sasniegšanu attiecībā uz viedu un ilgtspējīgu ekonomisko izaugsmi;

| 29. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi, jo īpaši pēc Arābu pavasara notikumiem, lai jaunais makroreģions veicinātu trešām valstīm paredzētas jaunas stratēģijas noteikšanu attiecībām uz imigrantu plūsmas pienācīgu pārvaldību, pienācīgi ņemot vērā savstarpējās priekšrocības, ko nodrošina palielināta mobilitāte, un pamatojoties uz tādiem aspektiem kā nabadzības apkarošana un nodarbinātības un godīgas tirdzniecības veicināšana, tādējādi sekmējot makroreģiona stabilitāti; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka ir ļoti svarīgi, jo īpaši pēc Arābu pavasara notikumiem, lai jaunais makroreģions veicinātu trešām valstīm paredzētas jaunas stratēģijas noteikšanu attiecībām uz imigrantu plūsmas pienācīgu pārvaldību, pienācīgi ņemot vērā savstarpējās priekšrocības, ko nodrošina palielināta mobilitāte, un pamatojoties uz tādiem aspektiem kā nabadzības apkarošana un nodarbinātības un godīgas tirdzniecības veicināšana, tādējādi sekmējot makroreģiona stabilitāti;

| 30. | uzskata — ņemot vērā ES Vidusjūras teritorijas, kurām ir kopīgas jūras un sauszemes robežas ar Ziemeļāfriku, makroreģionālā stratēģija sekmētu ES kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensiju, aptverot konkrētu teritoriālo dimensiju, kas garantētu migrācijas plūsmu labāku pārvaldību un pozitīvi ietekmētu attiecīgo valstu ekonomiskos rādītājus; |
| --- | --- |

30.

uzskata — ņemot vērā ES Vidusjūras teritorijas, kurām ir kopīgas jūras un sauszemes robežas ar Ziemeļāfriku, makroreģionālā stratēģija sekmētu ES kaimiņattiecību politikas dienvidu dimensiju, aptverot konkrētu teritoriālo dimensiju, kas garantētu migrācijas plūsmu labāku pārvaldību un pozitīvi ietekmētu attiecīgo valstu ekonomiskos rādītājus;

| 31. | uzskata, ka makroreģionālajai stratēģijai Vidusjūras reģionā ir jākoordinē pašreizējie ES līdzekļi, jo īpaši kaimiņattiecību politikai, kohēzijas politikai un teritoriālajai sadarbībai paredzētais finansējums, lai īstenotu projektus, kuru mērķis ir risināt tādas kopīgas problēmas kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kultūras mantojuma aizsardzība un tās uzlabošana; atgādina par to, ka ir svarīgi īstenot saskaņotu un līdzsvarotu kaimiņattiecību politiku dienvidu reģioniem, un par ERAF finansēto kultūras projektu atbilstību šo problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

31.

uzskata, ka makroreģionālajai stratēģijai Vidusjūras reģionā ir jākoordinē pašreizējie ES līdzekļi, jo īpaši kaimiņattiecību politikai, kohēzijas politikai un teritoriālajai sadarbībai paredzētais finansējums, lai īstenotu projektus, kuru mērķis ir risināt tādas kopīgas problēmas kā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu kultūras mantojuma aizsardzība un tās uzlabošana; atgādina par to, ka ir svarīgi īstenot saskaņotu un līdzsvarotu kaimiņattiecību politiku dienvidu reģioniem, un par ERAF finansēto kultūras projektu atbilstību šo problēmu risināšanai;

| 32. | uzsver radošo un kultūras nozaru svarīgumu un uzskata, ka šo ekonomikas nozaru nozīme attiecībā uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību minētajā reģionā aizvien palielināsies; aicina pievērst īpašu uzmanību kultūras un akadēmisko apmaiņas programmu īstenošanai, kā arī kultūras un stabilu tūrisma saikņu nostiprināšanai; |
| --- | --- |

32.

uzsver radošo un kultūras nozaru svarīgumu un uzskata, ka šo ekonomikas nozaru nozīme attiecībā uz ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību minētajā reģionā aizvien palielināsies; aicina pievērst īpašu uzmanību kultūras un akadēmisko apmaiņas programmu īstenošanai, kā arī kultūras un stabilu tūrisma saikņu nostiprināšanai;

| 33. | uzskata, ka kultūras tūrisms var radīt īpašu ietekmi uz Vidusjūras reģionu gan no ekonomiskā viedokļa, gan arī kā savstarpēju zināšanu un starpkultūru saprašanās veicinātājs; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka kultūras tūrisms var radīt īpašu ietekmi uz Vidusjūras reģionu gan no ekonomiskā viedokļa, gan arī kā savstarpēju zināšanu un starpkultūru saprašanās veicinātājs;

| 34. | uzsver, ka Vidusjūras makroreģions ļautu veicināt starpkultūru dialogu un bagātināt Eiropas Savienības kopējo kultūras mantojumu, mobilizēt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un tādējādi sekmēt NVO un Vidusjūras reģiona valstu iedzīvotāju līdzdalību ES kultūras un izglītības programmās; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka Vidusjūras makroreģions ļautu veicināt starpkultūru dialogu un bagātināt Eiropas Savienības kopējo kultūras mantojumu, mobilizēt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību un tādējādi sekmēt NVO un Vidusjūras reģiona valstu iedzīvotāju līdzdalību ES kultūras un izglītības programmās;

| 35. | atgādina par būtisko nozīmi, kāda izglītībai ir demokrātijā un sociālajā un ekonomiskajā attīstībā, kā arī par profesionālās apmācības nozīmi jauniešu bezdarba novēršanā; |
| --- | --- |

35.

atgādina par būtisko nozīmi, kāda izglītībai ir demokrātijā un sociālajā un ekonomiskajā attīstībā, kā arī par profesionālās apmācības nozīmi jauniešu bezdarba novēršanā;

| 36. | uzsver, ka Vidusjūras makroreģiona kontekstā un, ņemot vērā jauniešu motivāciju, jo īpaši dienvidu valstīs, ir svarīgi nostiprināt jauniešu sadarbību, sekmējot Eiropas programmu īstenošanu un radot sinerģiju ar Vidusjūras reģiona valstu jaunatnes lietu biroja darbību; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka Vidusjūras makroreģiona kontekstā un, ņemot vērā jauniešu motivāciju, jo īpaši dienvidu valstīs, ir svarīgi nostiprināt jauniešu sadarbību, sekmējot Eiropas programmu īstenošanu un radot sinerģiju ar Vidusjūras reģiona valstu jaunatnes lietu biroja darbību;

| 37. | uzsver, ka ir svarīgi pievērst īpašu uzmanību jauniešiem, jo viņi ir jaunas paaudzes veidotāji un visvairāk ietekmēs savu valstu nākotnes izredzes; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ir svarīgi pievērst īpašu uzmanību jauniešiem, jo viņi ir jaunas paaudzes veidotāji un visvairāk ietekmēs savu valstu nākotnes izredzes;

| 38. | lai sekmētu apmaiņas programmas, dinamisku pētniecisko darbību, inovācijas un mūžizglītību, iesaka izveidot sadarbības tīklus, kas apvienotu augstākās izglītības un pētniecības iestādes nākotnes Vidusjūras makroreģionā, un attīstīt minētā reģiona izglītības infrastruktūru, kā arī atcelt šķēršļus attiecībā uz studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju, pasniedzēju, pētnieku un administratīvā personāla pārvietošanos; uzsver, ka ir būtiski nostiprināt minēto tīklu apmācības un pētniecības kvalitāti, nodrošinot atbilstošu finansējumu un atbalstot Tempus un Erasmus Mundus programmas, jo īpaši ņemot vērā zemo Erasmus Mundus programmas stipendiju ieguvēju skaitu Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

38.

lai sekmētu apmaiņas programmas, dinamisku pētniecisko darbību, inovācijas un mūžizglītību, iesaka izveidot sadarbības tīklus, kas apvienotu augstākās izglītības un pētniecības iestādes nākotnes Vidusjūras makroreģionā, un attīstīt minētā reģiona izglītības infrastruktūru, kā arī atcelt šķēršļus attiecībā uz studentu, apmācāmo personu, brīvprātīgo, skolotāju, pasniedzēju, pētnieku un administratīvā personāla pārvietošanos; uzsver, ka ir būtiski nostiprināt minēto tīklu apmācības un pētniecības kvalitāti, nodrošinot atbilstošu finansējumu un atbalstot Tempus un Erasmus Mundus programmas, jo īpaši ņemot vērā zemo Erasmus Mundus programmas stipendiju ieguvēju skaitu Vidusjūras reģionā;

| 39. | uzskata, ka mākslinieku un mākslas darbu mobilitāti Eiropas un Vidusjūras telpā ierobežo vairāki faktori, kas dažādās valstīs un reģionos ir atšķirīgi un ir saistīti ne tikai ar grūtībām iegūt vīzas, bet arī ar mākslinieka statusa neesamību, kā arī ar mākslas darbu radīšanas nosacījumiem, jo īpaši dienvidu valstīs; uzskata, ka Vidusjūras makroreģiona attīstība palīdzētu sekmēt mākslinieku statusa savstarpēju atzīšanu, apsvērt mobilitātes atvieglojumu piešķiršanu un optimizēt apmācības programmas, sadarbības tīklus un kultūras darbinieku, mākslinieku un mākslas darbu brīvu apriti; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka mākslinieku un mākslas darbu mobilitāti Eiropas un Vidusjūras telpā ierobežo vairāki faktori, kas dažādās valstīs un reģionos ir atšķirīgi un ir saistīti ne tikai ar grūtībām iegūt vīzas, bet arī ar mākslinieka statusa neesamību, kā arī ar mākslas darbu radīšanas nosacījumiem, jo īpaši dienvidu valstīs; uzskata, ka Vidusjūras makroreģiona attīstība palīdzētu sekmēt mākslinieku statusa savstarpēju atzīšanu, apsvērt mobilitātes atvieglojumu piešķiršanu un optimizēt apmācības programmas, sadarbības tīklus un kultūras darbinieku, mākslinieku un mākslas darbu brīvu apriti;

| 40. | attiecībā uz nākamo plānošanas periodu aicina ieviest „Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Erasmus” programmu, kas paredzēta abu Vidusjūras krastu studentu pārrobežu mobilitātes veicināšanai, kā arī „Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Leonardo da Vinci” programmu jauniešiem, kas vēlas iegūt profesionālo apmācību ārvalstīs saskaņā ar makroreģionālo stratēģiju; |
| --- | --- |

40.

attiecībā uz nākamo plānošanas periodu aicina ieviest „Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Erasmus” programmu, kas paredzēta abu Vidusjūras krastu studentu pārrobežu mobilitātes veicināšanai, kā arī „Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu Leonardo da Vinci” programmu jauniešiem, kas vēlas iegūt profesionālo apmācību ārvalstīs saskaņā ar makroreģionālo stratēģiju;

| 41. | uzsver, ka ir jāpieņem pasākumi, lai cīnītos pret pieaugošo kvalificēta darbaspēka aizplūšanas tendenci šajā reģionā; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka ir jāpieņem pasākumi, lai cīnītos pret pieaugošo kvalificēta darbaspēka aizplūšanas tendenci šajā reģionā;

| 42. | aicina maksimāli izmantot Vidusjūras reģiona vēstures, kultūras un valodu daudzveidību, kas ir kultūras un radošo nozaru, kā arī tūrisma nozares inovāciju un attīstības veicinātāja; aicina veicināt un atbalstīt muzeju un kultūras iestāžu sadarbību; |
| --- | --- |

42.

aicina maksimāli izmantot Vidusjūras reģiona vēstures, kultūras un valodu daudzveidību, kas ir kultūras un radošo nozaru, kā arī tūrisma nozares inovāciju un attīstības veicinātāja; aicina veicināt un atbalstīt muzeju un kultūras iestāžu sadarbību;

| 43. | atgādina, ka Vidusjūras reģiona valstīs ir vērojama īpaši interese par Eiropas kino un audiovizuālajiem darbiem un ka tas turpina būtiski ietekmēt starpkultūru dialogu šajā reģionā pašreizējā minēto valstu demokrātiskās attīstības posmā; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka Vidusjūras reģiona valstīs ir vērojama īpaši interese par Eiropas kino un audiovizuālajiem darbiem un ka tas turpina būtiski ietekmēt starpkultūru dialogu šajā reģionā pašreizējā minēto valstu demokrātiskās attīstības posmā;

| 44. | iesaka īstenot ciešāku sadarbību un tirdzniecību ar trešām valstīm, lai uzlabotu Eiropas ražojumu statusu pasaules tirgū, jo īpaši Vidusjūras reģionā, un līdz ar to veicināt kultūras apmaiņu un uzsākt jaunas iniciatīvas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu dialoga un minētā reģiona demokrātiskās attīstības sekmēšanai, jo īpaši ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē par kino uzņemtās saistības; |
| --- | --- |

44.

iesaka īstenot ciešāku sadarbību un tirdzniecību ar trešām valstīm, lai uzlabotu Eiropas ražojumu statusu pasaules tirgū, jo īpaši Vidusjūras reģionā, un līdz ar to veicināt kultūras apmaiņu un uzsākt jaunas iniciatīvas Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu dialoga un minētā reģiona demokrātiskās attīstības sekmēšanai, jo īpaši ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu konferencē par kino uzņemtās saistības;

| 45. | aicina iesaistītās dalībvalstis veicināt sadarbības garu, kas ir izveidojies šā ziņojuma izstrādes laikā, un mudina nākamo ES prezidentvalsti Kipru atbalstīt šo projektu, lai Komisija un Padome varētu steidzamības kārtā pieņemt rīcības plānu attiecībā uz Vidusjūras reģionam paredzēto makroreģionālo stratēģiju; turklāt uzsver valdību un reģionu sadarbības nozīmi, izstrādājot makroreģionālo stratēģiju; |
| --- | --- |

45.

aicina iesaistītās dalībvalstis veicināt sadarbības garu, kas ir izveidojies šā ziņojuma izstrādes laikā, un mudina nākamo ES prezidentvalsti Kipru atbalstīt šo projektu, lai Komisija un Padome varētu steidzamības kārtā pieņemt rīcības plānu attiecībā uz Vidusjūras reģionam paredzēto makroreģionālo stratēģiju; turklāt uzsver valdību un reģionu sadarbības nozīmi, izstrādājot makroreģionālo stratēģiju;

*

* *

| 46. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

46.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 351 E, 2.12.2011., 1. lpp.

(2)  OV C 50 E, 21.2.2012., 55. lpp..

(3)  OV C 188 E, 28.6.2012., 30. lpp..

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0154.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0285.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0576.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0016.

(8)  8743/1/2011 REV 1.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/9

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsES tiesību aktu īstenošana ūdens apsaimniekošanas jomā

P7_TA(2012)0273

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par ES tiesību aktu īstenošanu ūdens apsaimniekošanas jomā, pirms tiek pieņemta nepieciešamā vispārējā pieeja ar ūdeni saistītajai problemātikai Eiropā (2011/2297(INI))

2013/C 349 E/02

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1) („Ūdens pamatdirektīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīvu 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (1) („Ūdens pamatdirektīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos („Gruntsūdeņu direktīva”) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvu 2006/118/EK par gruntsūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu un pasliktināšanos („Gruntsūdeņu direktīva”) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK („VKS direktīva”) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīvu 2008/105/EK par vides kvalitātes standartiem ūdens resursu politikas jomā, un ar ko groza un sekojoši atceļ Padomes Direktīvas 82/176/EEK, 83/513/EEK, 84/156/EEK, 84/491/EEK, 86/280/EEK, un ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK („VKS direktīva”) (3),

| — | ņemot vērā Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvu 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (4) („KNA direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvu 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu (4) („KNA direktīva”),

| — | ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (5) („Nitrātu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīvu 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (5) („Nitrātu direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu risku novērtējumu un pārvaldību (6) („Plūdu direktīva”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 23. oktobra Direktīvu 2007/60/EK par plūdu risku novērtējumu un pārvaldību (6) („Plūdu direktīva”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (8) („REACH regula”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (8) („REACH regula”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (9),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (10) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 22. maija Regulu (ES) Nr. 528/2012 par biocīdo produktu laišanu tirgū un lietošanu (12),

| — | ņemot vērā Komisijas turpmāko „Konceptuālo plānu par Eiropas ūdens resursu aizsardzību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas turpmāko „Konceptuālo plānu par Eiropas ūdens resursu aizsardzību”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Mūsu dzīvības garantija, mūsu dabas kapitāls — bioloģiskās daudzveidības stratēģija līdz 2020. gadam” (COM(2011)0244),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā” (COM(2011)0571),

| — | ņemot vērā turpmāko Eiropas inovāciju partnerību ūdens resursu jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā turpmāko Eiropas inovāciju partnerību ūdens resursu jomā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu „Meklējot risinājumu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā” (COM(2007)0414), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 18. jūlija paziņojumu „Meklējot risinājumu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā” (COM(2007)0414),

| — | ņemot vērā 2012. gada 15. marta rezolūciju par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā (13) un šajā forumā pieņemto risinājumu un saistību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 15. marta rezolūciju par sesto Pasaules Ūdens forumu Marseļā 2012. gada 12.–17. martā (13) un šajā forumā pieņemto risinājumu un saistību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par risinājumu meklēšanu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par risinājumu meklēšanu sausuma un ūdens trūkuma problēmai Eiropas Savienībā (14),

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. maija rezolūciju par Komisijas Balto grāmatu „Adaptācija klimata pārmaiņām — iedibinot Eiropas rīcības pamatprincipus” (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0192/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A7-0192/2012),

| A. | tā kā ar Ūdens pamatdirektīvu tika izveidota sistēma, ar ko aizsargā un atjauno tīru ūdeni Eiropas Savienībā un nodrošina tā ilglaicīgu, ilgtspējīgu lietošanu un kuras mērķis ir līdz 2015. gadam panākt labu stāvokli ekoloģiskā un ķīmiskā ziņā, bet tā kā dalībvalstis, pārskatot Upju baseinu apsaimniekošanas plānus, kas izstrādāti, kā pieprasīts direktīvā, norāda, ka attiecībā uz ievērojamu skaitu ES ūdenstilpju līdz 2015. gadam netiks panākts labs stāvoklis gan ilgstošu, gan briestošu problēmu dēļ; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Ūdens pamatdirektīvu tika izveidota sistēma, ar ko aizsargā un atjauno tīru ūdeni Eiropas Savienībā un nodrošina tā ilglaicīgu, ilgtspējīgu lietošanu un kuras mērķis ir līdz 2015. gadam panākt labu stāvokli ekoloģiskā un ķīmiskā ziņā, bet tā kā dalībvalstis, pārskatot Upju baseinu apsaimniekošanas plānus, kas izstrādāti, kā pieprasīts direktīvā, norāda, ka attiecībā uz ievērojamu skaitu ES ūdenstilpju līdz 2015. gadam netiks panākts labs stāvoklis gan ilgstošu, gan briestošu problēmu dēļ;

| B. | tā kā saldūdens bioloģiskā daudzveidība Eiropā pārdzīvo krīzi, jo 37 % Eiropas saldūdens zivju sugu un 40 % saldūdens molusku uzskatāmi par apdraudētiem atbilstoši IUCN Sarkanās grāmatas kritērijiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā saldūdens bioloģiskā daudzveidība Eiropā pārdzīvo krīzi, jo 37 % Eiropas saldūdens zivju sugu un 40 % saldūdens molusku uzskatāmi par apdraudētiem atbilstoši IUCN Sarkanās grāmatas kritērijiem;

| C. | tā kā ūdeni īpaši spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas, kuru rezultātā varētu samazināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, daudzums un pasliktināties ūdens kvalitāte, kā arī biežāki kļūtu aizvien spēcīgāki plūdi un sausums; |
| --- | --- |

C.

tā kā ūdeni īpaši spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas, kuru rezultātā varētu samazināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, daudzums un pasliktināties ūdens kvalitāte, kā arī biežāki kļūtu aizvien spēcīgāki plūdi un sausums;

| D. | tā kā ūdens ir dzīvībai svarīgs un neatņemams sabiedriskais labums un taisnīga ūdens apsaimniekošana ir vitāli svarīga pasaules dabas kapitāla un ekosistēmas pakalpojumu saglabāšanā, kā arī visos resursa izmantošanas un ekonomikas ražošanas aspektos un tā kā Eiropas rūpniecības nākotne ir atkarīga no efektīviem risinājumiem pašreizējām ar ūdeni saistītajām problēmām un gan atbildīgas, gan efektīvas esošo ūdens resursu apsaimniekošanas, kas tieši ietekmē cilvēku veselību, enerģijas ražošanu, lauksaimniecību un nodrošinājumu ar pārtiku; |
| --- | --- |

D.

tā kā ūdens ir dzīvībai svarīgs un neatņemams sabiedriskais labums un taisnīga ūdens apsaimniekošana ir vitāli svarīga pasaules dabas kapitāla un ekosistēmas pakalpojumu saglabāšanā, kā arī visos resursa izmantošanas un ekonomikas ražošanas aspektos un tā kā Eiropas rūpniecības nākotne ir atkarīga no efektīviem risinājumiem pašreizējām ar ūdeni saistītajām problēmām un gan atbildīgas, gan efektīvas esošo ūdens resursu apsaimniekošanas, kas tieši ietekmē cilvēku veselību, enerģijas ražošanu, lauksaimniecību un nodrošinājumu ar pārtiku;

| E. | tā kā Eiropa pašlaik izmanto aptuveni 13 % no sava kopējā pieejamā saldūdens daudzuma, kas jau liecina par zināmu ūdens resursu noslodzi, un tā kā daudzviet Eiropā ūdens ieguve pārsniedz ilgtspējīgus līmeņus, apdraudot dzīvo dabu, drošu sabiedrības apgādi un dažādus ekonomiskos pielietojumus, un tā kā dažos Dienvideiropas reģionos ūdens patēriņa indekss pārsniedz 40 %, kas liecina par pastiprinātu ūdens resursu noslodzi; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropa pašlaik izmanto aptuveni 13 % no sava kopējā pieejamā saldūdens daudzuma, kas jau liecina par zināmu ūdens resursu noslodzi, un tā kā daudzviet Eiropā ūdens ieguve pārsniedz ilgtspējīgus līmeņus, apdraudot dzīvo dabu, drošu sabiedrības apgādi un dažādus ekonomiskos pielietojumus, un tā kā dažos Dienvideiropas reģionos ūdens patēriņa indekss pārsniedz 40 %, kas liecina par pastiprinātu ūdens resursu noslodzi;

| F. | tā kā plašu Dienvideiropas teritoriju pussausajam klimatam gada laikā, kā arī vairāku gadu garumā ir raksturīgs ļoti nevienmērīgs ūdens resursu sadalījums un tā kā šim nevienmērīgajam sadalījumam līdz ar klimata pārmaiņām ir tendence pastiprināties; |
| --- | --- |

F.

tā kā plašu Dienvideiropas teritoriju pussausajam klimatam gada laikā, kā arī vairāku gadu garumā ir raksturīgs ļoti nevienmērīgs ūdens resursu sadalījums un tā kā šim nevienmērīgajam sadalījumam līdz ar klimata pārmaiņām ir tendence pastiprināties;

| G. | tā kā stratēģijā „Eiropa 2020” ir paredzēta efektīva resursu izmantošana un tā kā pašlaik tendences ūdens izmantošanā bieži nav ilgtspējīgas neefektīvas prakses dēļ, kas rada ūdens nelietderīgu patēriņu, un tā kā ūdens jomas infrastruktūras sistēmas bieži ir novecojušas gan attīstītākajos reģionos, gan mazāk attīstītajos reģionos un trūkst informācijas par faktiskiem darbības rezultātiem un zudumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā stratēģijā „Eiropa 2020” ir paredzēta efektīva resursu izmantošana un tā kā pašlaik tendences ūdens izmantošanā bieži nav ilgtspējīgas neefektīvas prakses dēļ, kas rada ūdens nelietderīgu patēriņu, un tā kā ūdens jomas infrastruktūras sistēmas bieži ir novecojušas gan attīstītākajos reģionos, gan mazāk attīstītajos reģionos un trūkst informācijas par faktiskiem darbības rezultātiem un zudumiem;

| H. | tā kā pāreju uz videi draudzīgu ekonomiku var īstenot tikai, ievērojot ūdens resursu problēmas; |
| --- | --- |

H.

tā kā pāreju uz videi draudzīgu ekonomiku var īstenot tikai, ievērojot ūdens resursu problēmas;

| I. | tā kā nelietpratīgi attīrīti notekūdeņi vēl aizvien izraisa ES jūras piekrastes piesārņojumu, kas nemazinās, un tādēļ ir svarīgi paātrināt notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūras izveidi dalībvalstīs, |
| --- | --- |

I.

tā kā nelietpratīgi attīrīti notekūdeņi vēl aizvien izraisa ES jūras piekrastes piesārņojumu, kas nemazinās, un tādēļ ir svarīgi paātrināt notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūras izveidi dalībvalstīs,

ES ūdens jomas tiesību aktu īstenošana: panākumi un nepilnības

| 1. | atzīst, ka Ūdens pamatdirektīva veido stabilu un vērienīgu tiesisku pamatu ilglaicīgai integrētai ūdens apsaimniekošanai Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē Eiropas ūdens kvalitātes un notekūdeņu attīrīšanas uzlabošanos pēdējos gados; tomēr norāda, ka īstenošanas temps ir bijis lēns un tās norise dalībvalstīs un reģionos — nevienmērīga un ka ievērojami jāuzlabo Ūdens pamatdirektīvas ieviešana, lai līdz 2015. gadam panāktu labu stāvokli visos Eiropas ūdeņos; |
| --- | --- |

1.

atzīst, ka Ūdens pamatdirektīva veido stabilu un vērienīgu tiesisku pamatu ilglaicīgai integrētai ūdens apsaimniekošanai Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē Eiropas ūdens kvalitātes un notekūdeņu attīrīšanas uzlabošanos pēdējos gados; tomēr norāda, ka īstenošanas temps ir bijis lēns un tās norise dalībvalstīs un reģionos — nevienmērīga un ka ievērojami jāuzlabo Ūdens pamatdirektīvas ieviešana, lai līdz 2015. gadam panāktu labu stāvokli visos Eiropas ūdeņos;

| 2. | uzskata, ka ūdens ir visai cilvēcei kopīgs resurss un sabiedrisks labums un ka nodrošinājums ar ūdeni ir uzskatāms par vispārējām cilvēka pamattiesībām; uzsver, ka ūdens ilgtspējīga izmantošana ir vides un veselības nepieciešamība, kam ir būtiska nozīme klimata regulēšanas ciklā; atkārtoti uzsver, ka iekšējā tirgus noteikumi ir jāpiemēro ūdens jomas atšķirīgajām īpatnībām, un aicina dalībvalstis, ievērojot subsidiaritātes principu, apsaimniekot ūdens un ūdensapgādes uzņēmumus atbilstīgi Ūdens pamatdirektīvas 9. pantam; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ūdens ir visai cilvēcei kopīgs resurss un sabiedrisks labums un ka nodrošinājums ar ūdeni ir uzskatāms par vispārējām cilvēka pamattiesībām; uzsver, ka ūdens ilgtspējīga izmantošana ir vides un veselības nepieciešamība, kam ir būtiska nozīme klimata regulēšanas ciklā; atkārtoti uzsver, ka iekšējā tirgus noteikumi ir jāpiemēro ūdens jomas atšķirīgajām īpatnībām, un aicina dalībvalstis, ievērojot subsidiaritātes principu, apsaimniekot ūdens un ūdensapgādes uzņēmumus atbilstīgi Ūdens pamatdirektīvas 9. pantam;

| 3. | norāda — lai gan ar panākumiem tiek īstenota Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva, joprojām nav pilnībā noteikti kanalizācijas un/vai attīrīšanas sistēmu atbilstības rādītāji; |
| --- | --- |

3.

norāda — lai gan ar panākumiem tiek īstenota Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīva, joprojām nav pilnībā noteikti kanalizācijas un/vai attīrīšanas sistēmu atbilstības rādītāji;

| 4. | uzsver — lai gan uzmanības centrā jāpatur pašreizējā tiesiskā regulējuma ūdens jomā īstenošana, ir konkrētas nepilnības, kuras jānovērš, gan spēkā esošos tiesību aktus pielāgojot ūdens prioritātēm, gan sagatavojot jaunus tiesību aktus, ar kuriem risina īpašu jomu un pasākumu ietekmi, un to, ka jāņem vērā sadarbības nozīme starp dažādiem uzņēmējiem un citām iesaistītajām personām ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas jomā; |
| --- | --- |

4.

uzsver — lai gan uzmanības centrā jāpatur pašreizējā tiesiskā regulējuma ūdens jomā īstenošana, ir konkrētas nepilnības, kuras jānovērš, gan spēkā esošos tiesību aktus pielāgojot ūdens prioritātēm, gan sagatavojot jaunus tiesību aktus, ar kuriem risina īpašu jomu un pasākumu ietekmi, un to, ka jāņem vērā sadarbības nozīme starp dažādiem uzņēmējiem un citām iesaistītajām personām ilgtspējīgas ūdens apsaimniekošanas jomā;

| 5. | atkārto savu nostāju, ka Komisijai jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, līdzīgs Plūdu direktīvai, kas veicina ES politikas pielāgošanu attiecībā uz ūdens trūkumu un sausumu, kā arī pielāgošanos klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

5.

atkārto savu nostāju, ka Komisijai jāiesniedz tiesību akta priekšlikums, līdzīgs Plūdu direktīvai, kas veicina ES politikas pielāgošanu attiecībā uz ūdens trūkumu un sausumu, kā arī pielāgošanos klimata pārmaiņām;

| 6. | uzskata Komisijas turpmāko „Konceptuālo plānu par Eiropas ūdens resursu aizsardzību” kā ES politikas atbildi pašreizējām un nākamajām problēmām ūdens resursu jomā ar mērķi nodrošināt labas kvalitātes ūdens pietiekamu pieejamību ilgtspējīgai un taisnīgai ūdens lietošanai līdz 2050. gadam, neskarot valstu suverēnās tiesības ūdens jomā; |
| --- | --- |

6.

uzskata Komisijas turpmāko „Konceptuālo plānu par Eiropas ūdens resursu aizsardzību” kā ES politikas atbildi pašreizējām un nākamajām problēmām ūdens resursu jomā ar mērķi nodrošināt labas kvalitātes ūdens pietiekamu pieejamību ilgtspējīgai un taisnīgai ūdens lietošanai līdz 2050. gadam, neskarot valstu suverēnās tiesības ūdens jomā;

| 7. | atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu tām ir pienākums līdz 2015. gadam panākt labu ūdens stāvokli; mudina Komisiju rīkoties izlēmīgi, lai pārtrauktu dalībvalstu pārkāpumus attiecībā uz ES tiesību aktiem ūdens resursu jomā; vienlaikus aicina sniegt lielāku palīdzību, piemēram, izstrādājot visaptverošas pamatnostādnes un efektīvus instrumentus un padarot tos pieejamus, lai palielinātu jo īpaši reģionālo iestāžu un par upju baseiniem atbildīgo aģentūru veiktspēju, nodrošinātu vienlīdzīgus darbības nosacījumus un palīdzētu dalībvalstīm turpmākajos posmos panākt labāku atbilstību ES politikai ūdens jomā, lai pildītu ūdens politikā noteiktās saistības; uzsver, ka daudzos gadījumos lūgumraksti ir atklājuši problēmas, kas saistītas ar ES ūdens apsaimniekošanas tiesību aktu transponēšanu un pareizu īstenošanu, un aicina Eiropas Komisiju, veicot izmeklēšanu, būt stingrākai, jo īpaši izskatot lūgumrakstus; |
| --- | --- |

7.

atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu tām ir pienākums līdz 2015. gadam panākt labu ūdens stāvokli; mudina Komisiju rīkoties izlēmīgi, lai pārtrauktu dalībvalstu pārkāpumus attiecībā uz ES tiesību aktiem ūdens resursu jomā; vienlaikus aicina sniegt lielāku palīdzību, piemēram, izstrādājot visaptverošas pamatnostādnes un efektīvus instrumentus un padarot tos pieejamus, lai palielinātu jo īpaši reģionālo iestāžu un par upju baseiniem atbildīgo aģentūru veiktspēju, nodrošinātu vienlīdzīgus darbības nosacījumus un palīdzētu dalībvalstīm turpmākajos posmos panākt labāku atbilstību ES politikai ūdens jomā, lai pildītu ūdens politikā noteiktās saistības; uzsver, ka daudzos gadījumos lūgumraksti ir atklājuši problēmas, kas saistītas ar ES ūdens apsaimniekošanas tiesību aktu transponēšanu un pareizu īstenošanu, un aicina Eiropas Komisiju, veicot izmeklēšanu, būt stingrākai, jo īpaši izskatot lūgumrakstus;

Ūdens izmantojuma efektivitāte un resursu apsaimniekošana

| 8. | uzsver, cik svarīga ir ūdens izmantojuma efektivitāte; prasa efektīvāk izmantot ūdeni jo īpaši tādās nozarēs kā enerģētika un lauksaimniecība, kas ir lielākās ūdens patērētājas; |
| --- | --- |

8.

uzsver, cik svarīga ir ūdens izmantojuma efektivitāte; prasa efektīvāk izmantot ūdeni jo īpaši tādās nozarēs kā enerģētika un lauksaimniecība, kas ir lielākās ūdens patērētājas;

| 9. | uzsver saikni starp enerģijas ražošanu, energoefektivitāti un ūdensapgādes drošību; norāda, ka Eiropas līmenī ir nepieciešamas papildu stratēģijas un koncepcijas, piemēram, ūdens izmantošanai kā enerģijas uzkrājējai, lai nodrošinātu, ka pieaugošais pieprasījums pēc enerģijas neapdraud ūdensapgādes drošību un ka ir ietverta iespēja samazināt enerģijas patēriņu, paaugstinot ūdens izmantojuma efektivitāti; uzsver, ka ūdens lietošana jāņem vērā, novērtējot tradicionālo, kā arī zema oglekļa satura energoresursu, tostarp jo īpaši bioenerģiju un hidroenerģiju, un norāda uz riskiem, kas saistīti ar dabasgāzes nekonvenciālu ieguvi; |
| --- | --- |

9.

uzsver saikni starp enerģijas ražošanu, energoefektivitāti un ūdensapgādes drošību; norāda, ka Eiropas līmenī ir nepieciešamas papildu stratēģijas un koncepcijas, piemēram, ūdens izmantošanai kā enerģijas uzkrājējai, lai nodrošinātu, ka pieaugošais pieprasījums pēc enerģijas neapdraud ūdensapgādes drošību un ka ir ietverta iespēja samazināt enerģijas patēriņu, paaugstinot ūdens izmantojuma efektivitāti; uzsver, ka ūdens lietošana jāņem vērā, novērtējot tradicionālo, kā arī zema oglekļa satura energoresursu, tostarp jo īpaši bioenerģiju un hidroenerģiju, un norāda uz riskiem, kas saistīti ar dabasgāzes nekonvenciālu ieguvi;

| 10. | uzsver, ka lauksaimniecības jomā ūdens lietošanas efektivitāti un ilgtspējību var uzlabot, ieviešot inovatīvas tehnoloģijas un praksi, kā arī uzlabojot informāciju un lauksaimnieku un tiešo lietotāju informētību; šajā saistībā uzsver, ka ļoti piemērota ir sadarbība starp zemes apsaimniekotājiem un citām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu pozitīvus rezultātus ūdens aizsardzības jomā; turklāt uzsver, ka attiecībā uz klimata pārmaiņu un pārtikas nodrošinājuma problēmām ir jāmobilizē pietiekami ūdens resursi lauksaimniecībai, piemēram, paredzot ūdens uzkrāšanu; norāda, ka lauksaimniecības nozare patērē lielāko daļu ūdens resursu, un uzsver, cik svarīga pašreizējā KLP reformā ir ūdens saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka lauksaimniecības jomā ūdens lietošanas efektivitāti un ilgtspējību var uzlabot, ieviešot inovatīvas tehnoloģijas un praksi, kā arī uzlabojot informāciju un lauksaimnieku un tiešo lietotāju informētību; šajā saistībā uzsver, ka ļoti piemērota ir sadarbība starp zemes apsaimniekotājiem un citām ieinteresētajām personām, lai sasniegtu pozitīvus rezultātus ūdens aizsardzības jomā; turklāt uzsver, ka attiecībā uz klimata pārmaiņu un pārtikas nodrošinājuma problēmām ir jāmobilizē pietiekami ūdens resursi lauksaimniecībai, piemēram, paredzot ūdens uzkrāšanu; norāda, ka lauksaimniecības nozare patērē lielāko daļu ūdens resursu, un uzsver, cik svarīga pašreizējā KLP reformā ir ūdens saglabāšana un ilgtspējīga izmantošana;

| 11. | uzskata, ka, aizvien pieaugot pieprasījumam pēc ūdens, steidzami nepieciešami ieguldījumi apūdeņošanas sistēmās, un aicina Komisiju veicināt to, lai būtu pieejami risinājumi ūdens trūkuma problēmai, piemēram, ūdeņu mākslīga ievadīšana gruntsūdens krātuvēs, ūdens atgūšana un alternatīvu apūdeņošanas paņēmienu izstrāde; vienlaikus uzsver, cik nozīmīga ir zināšanu un tehnoloģijas nodošana saistībā ar šīm metodēm, kā arī ūdens saglabāšanu, ūdens savākšanu, gruntsūdeņu apsaimniekošanu un notekūdeņu attīrīšanu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka, aizvien pieaugot pieprasījumam pēc ūdens, steidzami nepieciešami ieguldījumi apūdeņošanas sistēmās, un aicina Komisiju veicināt to, lai būtu pieejami risinājumi ūdens trūkuma problēmai, piemēram, ūdeņu mākslīga ievadīšana gruntsūdens krātuvēs, ūdens atgūšana un alternatīvu apūdeņošanas paņēmienu izstrāde; vienlaikus uzsver, cik nozīmīga ir zināšanu un tehnoloģijas nodošana saistībā ar šīm metodēm, kā arī ūdens saglabāšanu, ūdens savākšanu, gruntsūdeņu apsaimniekošanu un notekūdeņu attīrīšanu;

| 12. | uzsver, ka gruntsūdeņu veidošanās lauksaimniecības un mežsaimniecības teritorijās ir ļoti liela un ka lauksaimniecība un mežsaimniecība jau tagad ir īpaši atbildīga par kvalitatīvi augstvērtīgā gruntsūdens nepiesārņošanu; atzinīgi vērtē lauksaimnieku līdzšinējos centienus uzlabot ūdens kvalitāti; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka gruntsūdeņu veidošanās lauksaimniecības un mežsaimniecības teritorijās ir ļoti liela un ka lauksaimniecība un mežsaimniecība jau tagad ir īpaši atbildīga par kvalitatīvi augstvērtīgā gruntsūdens nepiesārņošanu; atzinīgi vērtē lauksaimnieku līdzšinējos centienus uzlabot ūdens kvalitāti;

| 13. | uzsver, ka ar videi un ekonomikai nekaitīgu ūdens sanitārijas un notekūdeņu apsaimniekošanas politiku piesārņojums jānovērš tā rašanās vietā, pirms visi piesārņotāji nonāk līdz dārgai attīrīšanai cauruļvadu galā, īpaši attiecībā uz ūdens plūšanu caur piesārņotu augsni; rosina izmantot notekūdeņus un blakusproduktus pēc galīgās attīrīšanas kā jaunu resursu, pamatojoties uz stingrām kvalitātes prasībām; norāda, ka notekūdeņus var izmantot kā enerģijas avotu, reģenerējot siltumenerģiju vai enerģiju no organiskajām vielām, ko tie satur, un ka šī iespēja būtu jāizmanto; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka ar videi un ekonomikai nekaitīgu ūdens sanitārijas un notekūdeņu apsaimniekošanas politiku piesārņojums jānovērš tā rašanās vietā, pirms visi piesārņotāji nonāk līdz dārgai attīrīšanai cauruļvadu galā, īpaši attiecībā uz ūdens plūšanu caur piesārņotu augsni; rosina izmantot notekūdeņus un blakusproduktus pēc galīgās attīrīšanas kā jaunu resursu, pamatojoties uz stingrām kvalitātes prasībām; norāda, ka notekūdeņus var izmantot kā enerģijas avotu, reģenerējot siltumenerģiju vai enerģiju no organiskajām vielām, ko tie satur, un ka šī iespēja būtu jāizmanto;

| 14. | prasa vajadzības gadījumā atjaunināt ES tiesību aktus ūdens jomā, lai pienācīgi ņemtu vērā tehnoloģijas attīstību saistībā ar ūdens atkārtotu izmantošanu un pārstrādi, lai būtu iespējama izmaksu un energoefektivitātes ziņā izdevīga attīrītu notekūdeņu atkārtota izmantošana irigācijai un rūpniecībai, kā arī saimniecības ūdeņu atkārtota izmantošana mājsaimniecības vajadzībām; pieprasa pasākumus otrreizēji izmantojamo ūdeņu ķīmiskās un bioloģiskās kvalitātes pienācīgai uzraudzīšanai; aicina Komisiju izskatīt formulas stimulu izveidei attiecībā uz attīrītu notekūdeņu, saimniecības ūdeņu un lietus ūdeņu vispārīgāku izmantošanu, lai veicinātu ūdens resursu noslodzes samazinājumu; |
| --- | --- |

14.

prasa vajadzības gadījumā atjaunināt ES tiesību aktus ūdens jomā, lai pienācīgi ņemtu vērā tehnoloģijas attīstību saistībā ar ūdens atkārtotu izmantošanu un pārstrādi, lai būtu iespējama izmaksu un energoefektivitātes ziņā izdevīga attīrītu notekūdeņu atkārtota izmantošana irigācijai un rūpniecībai, kā arī saimniecības ūdeņu atkārtota izmantošana mājsaimniecības vajadzībām; pieprasa pasākumus otrreizēji izmantojamo ūdeņu ķīmiskās un bioloģiskās kvalitātes pienācīgai uzraudzīšanai; aicina Komisiju izskatīt formulas stimulu izveidei attiecībā uz attīrītu notekūdeņu, saimniecības ūdeņu un lietus ūdeņu vispārīgāku izmantošanu, lai veicinātu ūdens resursu noslodzes samazinājumu;

| 15. | norāda, ka ūdens patēriņa samazināšana būtu jānosaka par prioritāti; uzsver ekodizaina un ūdens taupīšanas iekārtu nozīmi un prasa noteikt par obligātu ūdens mērierīču lietošanu visās nozarēs un visiem lietotājiem visās ES valstīs; turklāt aicina Komisiju regulēt lauksaimniecības iekārtu ūdens izmantošanas efektivitāti; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka ūdens patēriņa samazināšana būtu jānosaka par prioritāti; uzsver ekodizaina un ūdens taupīšanas iekārtu nozīmi un prasa noteikt par obligātu ūdens mērierīču lietošanu visās nozarēs un visiem lietotājiem visās ES valstīs; turklāt aicina Komisiju regulēt lauksaimniecības iekārtu ūdens izmantošanas efektivitāti;

| 16. | atgādina, ka neefektivitātes dēļ ES zudumā iet aptuveni 20 % ūdens, tādēļ efektivitātes uzlabošana ūdens resursu izmantošanas jomā ir galvenais faktors, lai sasniegtu ūdens apsaimniekošanas ilgtspējību, un jo īpaši risinot problēmas saistībā ar ūdens trūkumu un sausumu; uzstāj, ka steidzami jāveic Eiropas ūdens tīkla revīzija kvalitātes, nolietojuma un savienojamības ziņā, ņemot vērā, ka ūdens apgādes sistēmu noplūžu dēļ Eiropas pilsētās, iespējams, tiek zaudēts līdz pat 70 % tām piegādātā ūdens, un uzstāj, ka jāveicina ieguldījumi infrastruktūrā; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka neefektivitātes dēļ ES zudumā iet aptuveni 20 % ūdens, tādēļ efektivitātes uzlabošana ūdens resursu izmantošanas jomā ir galvenais faktors, lai sasniegtu ūdens apsaimniekošanas ilgtspējību, un jo īpaši risinot problēmas saistībā ar ūdens trūkumu un sausumu; uzstāj, ka steidzami jāveic Eiropas ūdens tīkla revīzija kvalitātes, nolietojuma un savienojamības ziņā, ņemot vērā, ka ūdens apgādes sistēmu noplūžu dēļ Eiropas pilsētās, iespējams, tiek zaudēts līdz pat 70 % tām piegādātā ūdens, un uzstāj, ka jāveicina ieguldījumi infrastruktūrā;

Ūdens un ekosistēmas

| 17. | norāda, ka ūdens ir ekosistēmas pakalpojumu lielākās daļas pamats, un uzsver pareizas ūdens apsaimniekošanas nozīmi bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanā; uzsver nepieciešamību veikt apmežošanas un mitrāju atjaunošanas pasākumus ūdens resursu apsaimniekošanā; prasa labāk pieskaņot Ūdens pamatdirektīvas mērķus Natura 2000 mērķiem; uzsver, ka pamatzināšanās jāintegrē jēdziens par „vides plūsmām” un jāņem vērā ūdens atbalstītie ekosistēmas pakalpojumi; uzsver nepieciešamību ņemt vērā to, ka ūdens cikla pārmaiņas ir atkarīgas no dzīvotnes un ka tas ietekmē pārstrādātā ūdens procentuālo daudzumu; ūdens cikls nav vienāds visur, un ir atšķirības starp tropu, Vidusjūras un vidējiem platuma grādiem vai polārajiem rajoniem; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka ūdens ir ekosistēmas pakalpojumu lielākās daļas pamats, un uzsver pareizas ūdens apsaimniekošanas nozīmi bioloģiskās daudzveidības mērķu sasniegšanā; uzsver nepieciešamību veikt apmežošanas un mitrāju atjaunošanas pasākumus ūdens resursu apsaimniekošanā; prasa labāk pieskaņot Ūdens pamatdirektīvas mērķus Natura 2000 mērķiem; uzsver, ka pamatzināšanās jāintegrē jēdziens par „vides plūsmām” un jāņem vērā ūdens atbalstītie ekosistēmas pakalpojumi; uzsver nepieciešamību ņemt vērā to, ka ūdens cikla pārmaiņas ir atkarīgas no dzīvotnes un ka tas ietekmē pārstrādātā ūdens procentuālo daudzumu; ūdens cikls nav vienāds visur, un ir atšķirības starp tropu, Vidusjūras un vidējiem platuma grādiem vai polārajiem rajoniem;

| 18. | uzsver, ka ūdens resursus un attiecīgās ekosistēmas īpaši spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas, kuru rezultātā varētu samazināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, daudzums, pasliktināties ūdens kvalitāte, kā arī biežāki kļūtu aizvien spēcīgāki plūdi un sausums; pieprasa, īstenojot politiku, kas vērsta uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, pienācīgi ņemt vērā ietekmi uz ūdens resursiem; uzsver riska novēršanas, seku mazināšanas un reaģēšanas stratēģijas nozīmi, cenšoties nepieļaut ar ūdeni saistītas ekstremālas dabas parādības; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ūdens resursus un attiecīgās ekosistēmas īpaši spēcīgi ietekmē klimata pārmaiņas, kuru rezultātā varētu samazināties pieejamā ūdens, jo īpaši dzeramā ūdens, daudzums, pasliktināties ūdens kvalitāte, kā arī biežāki kļūtu aizvien spēcīgāki plūdi un sausums; pieprasa, īstenojot politiku, kas vērsta uz pielāgošanos klimata pārmaiņām un to seku mazināšanu, pienācīgi ņemt vērā ietekmi uz ūdens resursiem; uzsver riska novēršanas, seku mazināšanas un reaģēšanas stratēģijas nozīmi, cenšoties nepieļaut ar ūdeni saistītas ekstremālas dabas parādības;

| 19. | uzsver ietekmi, kāda klimata pārmaiņām var būt uz ūdens ekosistēmām, un to, ka tādēļ ir vajadzīgi padziļināti un sistemātiski pasākumi, kuru mērķis ir dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ar kuriem jāievieš piesardzīgi noteikumi par pārveidotu ūdens masu apsaimniekošanu, jo īpaši par ūdenskrātuvju un pārveidotu ūdens sistēmu apsaimniekošanu, vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetenci attiecīgajā jautājumā; |
| --- | --- |

19.

uzsver ietekmi, kāda klimata pārmaiņām var būt uz ūdens ekosistēmām, un to, ka tādēļ ir vajadzīgi padziļināti un sistemātiski pasākumi, kuru mērķis ir dabas un bioloģiskās daudzveidības saglabāšana un ar kuriem jāievieš piesardzīgi noteikumi par pārveidotu ūdens masu apsaimniekošanu, jo īpaši par ūdenskrātuvju un pārveidotu ūdens sistēmu apsaimniekošanu, vienlaikus ievērojot dalībvalstu kompetenci attiecīgajā jautājumā;

| 20. | norāda, ka dažas valstis necieš no ūdens trūkuma, bet tām ir grūtības apsaimniekot lieko ūdeni, ko rada regulāras vai spēcīgas lietusgāzes, plūdi, upes erozija un piesārņojums, kas ietekmē upju baseinus un krastu zonas, kā arī ir grūtības novērst šo parādību ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem, kā to apstiprina daudzi saņemtie lūgumraksti; ņemot vērā dalībvalstu teritorijā pēdējos gados būtiski pieaugošos plūdu draudus, aicina Komisiju veikt pienācīgu analīzi attiecībā uz iespējām novērst plūdu ietekmi; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka dažas valstis necieš no ūdens trūkuma, bet tām ir grūtības apsaimniekot lieko ūdeni, ko rada regulāras vai spēcīgas lietusgāzes, plūdi, upes erozija un piesārņojums, kas ietekmē upju baseinus un krastu zonas, kā arī ir grūtības novērst šo parādību ietekmi uz vietējiem iedzīvotājiem, kā to apstiprina daudzi saņemtie lūgumraksti; ņemot vērā dalībvalstu teritorijā pēdējos gados būtiski pieaugošos plūdu draudus, aicina Komisiju veikt pienācīgu analīzi attiecībā uz iespējām novērst plūdu ietekmi;

| 21. | uzsver, cik nozīmīgs ir Komisijas aicinājums dalībvalstīm veicināt videi draudzīgas lauksaimnieciskās darbības atsākšanu kalnu reģionos, lai novērstu hidroloģisko sabrukumu un sekmētu ūdensteces regulēšanu, arī atkārtoti ieviešot labu praksi, piemēram, tādu grāvju, noteces kanālu un aizsprostu izveidi, kas stipra lietus gadījumā mazina negatīvo ietekmi uz ielejām un sausuma gadījumā nodrošina ūdens uzkrājumus, ko varētu izmantot arī cīņā pret mežu ugunsgrēkiem; |
| --- | --- |

21.

uzsver, cik nozīmīgs ir Komisijas aicinājums dalībvalstīm veicināt videi draudzīgas lauksaimnieciskās darbības atsākšanu kalnu reģionos, lai novērstu hidroloģisko sabrukumu un sekmētu ūdensteces regulēšanu, arī atkārtoti ieviešot labu praksi, piemēram, tādu grāvju, noteces kanālu un aizsprostu izveidi, kas stipra lietus gadījumā mazina negatīvo ietekmi uz ielejām un sausuma gadījumā nodrošina ūdens uzkrājumus, ko varētu izmantot arī cīņā pret mežu ugunsgrēkiem;

| 22. | atzīst svarīgo nozīmi, kāda ir pazemes ūdensnesējslāņiem ūdens ciklā un daudzos galvenajos jautājumos, ieskaitot ūdens piesārņošanu, plūdu mazināšanas shēmas, sāļu iekļūšanu gruntsūdenī un zemes iegruvumus gruntsūdeņu ilgstošas noplicināšanas dēļ; aicina Komisiju pietiekami uzsvērt pazemes ūdensnesējslāņu ilgtspējīgas apsaimniekošanas nozīmi; |
| --- | --- |

22.

atzīst svarīgo nozīmi, kāda ir pazemes ūdensnesējslāņiem ūdens ciklā un daudzos galvenajos jautājumos, ieskaitot ūdens piesārņošanu, plūdu mazināšanas shēmas, sāļu iekļūšanu gruntsūdenī un zemes iegruvumus gruntsūdeņu ilgstošas noplicināšanas dēļ; aicina Komisiju pietiekami uzsvērt pazemes ūdensnesējslāņu ilgtspējīgas apsaimniekošanas nozīmi;

| 23. | ņemot vērā ievērojamos riskus gan virszemes ūdeņiem, gan gruntsūdenim, ko rada slānekļa gāzes izpēte un ieguve; aicina Komisiju nodrošināt, ka uz šādām darbībām attiecina Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu; aicina Komisiju arī ātri izdot ieteikumus par ūdens monitoringa pamatdatu vākšanu, kas jāiegūst pirms jebkādas slāņa hidrauliskās laušanas darbības — gan izpētes, gan ieguves nolūkā —, un kritērijiem, ko izmanto, lai novērtētu hidrauliskās laušanas ietekmi uz dažādiem ģeoloģiskajiem veidojumiem, tostarp uz iespējamo noplūdi gruntsūdens krātuvēs; |
| --- | --- |

23.

ņemot vērā ievērojamos riskus gan virszemes ūdeņiem, gan gruntsūdenim, ko rada slānekļa gāzes izpēte un ieguve; aicina Komisiju nodrošināt, ka uz šādām darbībām attiecina Direktīvu par ietekmes uz vidi novērtējumu; aicina Komisiju arī ātri izdot ieteikumus par ūdens monitoringa pamatdatu vākšanu, kas jāiegūst pirms jebkādas slāņa hidrauliskās laušanas darbības — gan izpētes, gan ieguves nolūkā —, un kritērijiem, ko izmanto, lai novērtētu hidrauliskās laušanas ietekmi uz dažādiem ģeoloģiskajiem veidojumiem, tostarp uz iespējamo noplūdi gruntsūdens krātuvēs;

| 24. | atgādina, ka augsnes aizsardzība ir ūdens kvalitātes saglabāšanas galvenais elements; norāda, ka augsnes pasliktināšanās iemesliem un sekām galvenokārt ir vietējs un reģionāls pamatojums un tāpēc būtu jāpiemēro subsidiaritātes princips; aicina visas dalībvalstis izpildīt savas saistības attiecībā uz augsnes kvalitātes nodrošināšanu un uzturēt augsni veselu un vienlaikus arī mudina tās dalībvalstis, kurās nav augsnes aizsardzības noteikumu, uzņemties savus pienākumus; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka augsnes aizsardzība ir ūdens kvalitātes saglabāšanas galvenais elements; norāda, ka augsnes pasliktināšanās iemesliem un sekām galvenokārt ir vietējs un reģionāls pamatojums un tāpēc būtu jāpiemēro subsidiaritātes princips; aicina visas dalībvalstis izpildīt savas saistības attiecībā uz augsnes kvalitātes nodrošināšanu un uzturēt augsni veselu un vienlaikus arī mudina tās dalībvalstis, kurās nav augsnes aizsardzības noteikumu, uzņemties savus pienākumus;

| 25. | norāda, ka integrētā ūdens resursu apsaimniekošanā un zemes plānošanā upju baseinu līmenī jāņem vērā ekonomiskās darbības atkarība no ūdens un visu lietotāju vajadzības pēc ūdens, kā arī visaptverošas pieejas nepieciešamība ūdens nepietiekamības problēmai un jānodrošina cilvēku darbību ilgtspējība attiecībā uz ūdeni; |
| --- | --- |

25.

norāda, ka integrētā ūdens resursu apsaimniekošanā un zemes plānošanā upju baseinu līmenī jāņem vērā ekonomiskās darbības atkarība no ūdens un visu lietotāju vajadzības pēc ūdens, kā arī visaptverošas pieejas nepieciešamība ūdens nepietiekamības problēmai un jānodrošina cilvēku darbību ilgtspējība attiecībā uz ūdeni;

| 26. | uzskata, ka komunālie notekūdeņi ir viens no lielākajiem upju un piekrastes zonu ūdens vides piesārņotājiem un ka Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas veiksmīga īstenošana būtiski ietekmēs ūdens kvalitāti visās dalībvalstīs, tādējādi ietekmējot arī Ūdens pamatdirektīvas veiksmīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka komunālie notekūdeņi ir viens no lielākajiem upju un piekrastes zonu ūdens vides piesārņotājiem un ka Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas veiksmīga īstenošana būtiski ietekmēs ūdens kvalitāti visās dalībvalstīs, tādējādi ietekmējot arī Ūdens pamatdirektīvas veiksmīgu īstenošanu;

| 27. | vērš uzmanību uz to, ka šāds piesārņojums var nopietni ietekmēt cilvēku veselību, kā liecina no Īrijas (Galvejas), Francijas (Bretaņas) un citām dalībvalstīm saņemtie lūgumraksti; atgādina par 2012. gada 2. februāra rezolūciju par lūgumraksta iesniedzēja ierosinātiem jautājumiem saistībā ar Atkritumu apsaimniekošanas direktīvas un ar to saistīto direktīvu piemērošanu Eiropas Savienības dalībvalstīs, kurā tika vērsta uzmanība uz bīstami augsto ūdens piesārņojuma līmeni, ko rada nepareizi apsaimniekoti vai nelikumīgi atkritumu poligoni un karjeri, kuri veicinājuši gruntsūdeņu un ūdens horizontu (nappes phréatiques) piesārņojuma veidošanos; |
| --- | --- |

27.

vērš uzmanību uz to, ka šāds piesārņojums var nopietni ietekmēt cilvēku veselību, kā liecina no Īrijas (Galvejas), Francijas (Bretaņas) un citām dalībvalstīm saņemtie lūgumraksti; atgādina par 2012. gada 2. februāra rezolūciju par lūgumraksta iesniedzēja ierosinātiem jautājumiem saistībā ar Atkritumu apsaimniekošanas direktīvas un ar to saistīto direktīvu piemērošanu Eiropas Savienības dalībvalstīs, kurā tika vērsta uzmanība uz bīstami augsto ūdens piesārņojuma līmeni, ko rada nepareizi apsaimniekoti vai nelikumīgi atkritumu poligoni un karjeri, kuri veicinājuši gruntsūdeņu un ūdens horizontu (nappes phréatiques) piesārņojuma veidošanos;

| 28. | vērš uzmanību uz negatīvām parādībām, par kurām ziņojuši lūgumrakstu iesniedzēji, tostarp saistībā ar atkritumu izgāztuvēm, par kompetento iestāžu nespēju kontrolēt ūdens kvalitāti, nepareizām vai nelikumīgām lauksaimnieciskām un rūpnieciskām darbībām, pilsētvides un enerģētikas attīstības tendencēm, arī lauksaimniecības un rūpniecības jomā, kuras būtiski ietekmē vidi un cilvēku veselību un ir sliktas ūdens kvalitātes iemesls; tādēļ prasa mērķtiecīgāk stimulēt efektīvu ūdens apsaimniekošanu, jo īpaši trūcīgo un lauku iedzīvotāju vajadzībām, lai nodrošinātu visiem pieejamu piekļuvi ūdenim un tā sadali teritorijās, kur trūkst ūdens resursu, jo īpaši tajās, kas atrodas tālu no lielām, ar ūdens infrastruktūru aprīkotām pilsētu aglomerācijām; |
| --- | --- |

28.

vērš uzmanību uz negatīvām parādībām, par kurām ziņojuši lūgumrakstu iesniedzēji, tostarp saistībā ar atkritumu izgāztuvēm, par kompetento iestāžu nespēju kontrolēt ūdens kvalitāti, nepareizām vai nelikumīgām lauksaimnieciskām un rūpnieciskām darbībām, pilsētvides un enerģētikas attīstības tendencēm, arī lauksaimniecības un rūpniecības jomā, kuras būtiski ietekmē vidi un cilvēku veselību un ir sliktas ūdens kvalitātes iemesls; tādēļ prasa mērķtiecīgāk stimulēt efektīvu ūdens apsaimniekošanu, jo īpaši trūcīgo un lauku iedzīvotāju vajadzībām, lai nodrošinātu visiem pieejamu piekļuvi ūdenim un tā sadali teritorijās, kur trūkst ūdens resursu, jo īpaši tajās, kas atrodas tālu no lielām, ar ūdens infrastruktūru aprīkotām pilsētu aglomerācijām;

| 29. | uzskata, ka barības vielas ir viens no galvenajiem faktoriem, kas rada virszemes ūdenstilpju piesārņojumu, tādējādi apdraudot bioloģisko daudzveidību un ierobežojot ekosistēmas vērtīgos pakalpojumus; norāda, ka izpētītie ar barības vielām saistītie apstākļi varētu būt iemesls vairāk nekā pusei iespējamo neveiksmju, cenšoties līdz 2015. gadam panākt virszemes ūdenstilpju labu stāvokli; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka barības vielas ir viens no galvenajiem faktoriem, kas rada virszemes ūdenstilpju piesārņojumu, tādējādi apdraudot bioloģisko daudzveidību un ierobežojot ekosistēmas vērtīgos pakalpojumus; norāda, ka izpētītie ar barības vielām saistītie apstākļi varētu būt iemesls vairāk nekā pusei iespējamo neveiksmju, cenšoties līdz 2015. gadam panākt virszemes ūdenstilpju labu stāvokli;

| 30. | mudina Komisiju aktīvāk cīnīties pret piesārņotāju, piemēram, antibiotiku, zāļu, kā arī pretapaugļošanās tablešu hormonālo atlieku nonākšanu ūdenī aizvien lielākā apjomā, jo šīs atliekas nelabvēlīgi ietekmē cilvēku veselību un vidi; |
| --- | --- |

30.

mudina Komisiju aktīvāk cīnīties pret piesārņotāju, piemēram, antibiotiku, zāļu, kā arī pretapaugļošanās tablešu hormonālo atlieku nonākšanu ūdenī aizvien lielākā apjomā, jo šīs atliekas nelabvēlīgi ietekmē cilvēku veselību un vidi;

Zināšanas un inovācijas

| 31. | atzīst, ka ES politikas regulējums ir ļāvis iegūt mazāk fragmentētus datus par ūdeni, kā arī veikt labāku uzraudzību; norāda, ka tomēr trūkst ticamu datu par ūdens kvantitāti, piemēram, par ieguvi un noplūdi; norāda uz labākas datu pārvaldības iespējām, uzlabojot statistikas informāciju un izmantojot datu vākšanas stacijas, Eiropas ūdens informācijas sistēmas (WISE) un GMES uzraudzību attiecībā uz ūdens resursu stāvokli un saimnieciskās darbības radīto spiedienu uz tiem; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Vides aģentūru izstrādāt jaunu ticamu rādītāju kopumu ūdens resursu kontiem; uzsver, ka pamatzināšanās jāiekļauj jēdziens par „vides plūsmām” un jāņem vērā ūdens atbalstītie ekosistēmas pakalpojumi, kā arī saiknes starp klimatu, teritoriju un pazemes ūdens resursiem, kuras nodrošina ūdens cikls; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka ES politikas regulējums ir ļāvis iegūt mazāk fragmentētus datus par ūdeni, kā arī veikt labāku uzraudzību; norāda, ka tomēr trūkst ticamu datu par ūdens kvantitāti, piemēram, par ieguvi un noplūdi; norāda uz labākas datu pārvaldības iespējām, uzlabojot statistikas informāciju un izmantojot datu vākšanas stacijas, Eiropas ūdens informācijas sistēmas (WISE) un GMES uzraudzību attiecībā uz ūdens resursu stāvokli un saimnieciskās darbības radīto spiedienu uz tiem; aicina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Vides aģentūru izstrādāt jaunu ticamu rādītāju kopumu ūdens resursu kontiem; uzsver, ka pamatzināšanās jāiekļauj jēdziens par „vides plūsmām” un jāņem vērā ūdens atbalstītie ekosistēmas pakalpojumi, kā arī saiknes starp klimatu, teritoriju un pazemes ūdens resursiem, kuras nodrošina ūdens cikls;

| 32. | uzsver, ka jāpievēršas pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” īpašajiem mērķiem un pasākumiem saistībā ar ūdens resursu un ūdens vides labāku un ilgtspējīgāku apsaimniekošanu ES un tās kaimiņvalstīs; uzskata, ka ES pētniecības politikai būtu jārisina aizvien pieaugošās problēmas attiecībā uz ūdens apsaimniekošanu lauksaimniecībā, ēkās, rūpniecībā, mājsaimniecībās, kā arī attiecībā uz ūdens efektīvas izmantošanas mērķi; šajā sakarībā atzīmē programmu „BONUS” Baltijas jūrai kā piemēru citiem reģioniem; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka jāpievēršas pamatprogrammas „Apvārsnis 2020” īpašajiem mērķiem un pasākumiem saistībā ar ūdens resursu un ūdens vides labāku un ilgtspējīgāku apsaimniekošanu ES un tās kaimiņvalstīs; uzskata, ka ES pētniecības politikai būtu jārisina aizvien pieaugošās problēmas attiecībā uz ūdens apsaimniekošanu lauksaimniecībā, ēkās, rūpniecībā, mājsaimniecībās, kā arī attiecībā uz ūdens efektīvas izmantošanas mērķi; šajā sakarībā atzīmē programmu „BONUS” Baltijas jūrai kā piemēru citiem reģioniem;

| 33. | uzskata, ka ir svarīgi veicināt pētniecību un inovācijas ūdens jomā un ka jāatbalsta Eiropas mēroga apvienību izveide šajā jomā; aicina Komisiju, dalībvalstis un citas attiecīgās ieinteresētās puses atbalstīt Eiropas Inovāciju partnerību ūdensapgādes jomā kā efektīvu instrumentu, lai centieni tiktu koncentrēti uz pasaulē vadošiem pētījumiem un inovācijām un novērstu šķēršļus, kas traucē zināšanu, vislabāko pieejamo tehnisko paņēmienu un tehnoloģijas atklājumu straujai un integrētai ienākšanai tirgū; uzsver ekoloģisko inovāciju nozīmi, lai saglabātu ūdens resursus, bioloģisko daudzveidību un līdzsvarotas ekosistēmas; norāda uz iespējām, kādas sniedz „zaļo darba vietu” radīšana, uz inovācijām un zināšanām balstīta ūdens politika, labāka ūdens resursu apsaimniekošana un ūdens izmantošanas efektivitāte; aicina Komisiju novērtēt un izteikt skaitļos to pasākumu ietekmi uz nodarbinātību, kuru mērķis ir veicināt pētniecības un izstrādes uzlabošanu ūdens politikas jomā; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka ir svarīgi veicināt pētniecību un inovācijas ūdens jomā un ka jāatbalsta Eiropas mēroga apvienību izveide šajā jomā; aicina Komisiju, dalībvalstis un citas attiecīgās ieinteresētās puses atbalstīt Eiropas Inovāciju partnerību ūdensapgādes jomā kā efektīvu instrumentu, lai centieni tiktu koncentrēti uz pasaulē vadošiem pētījumiem un inovācijām un novērstu šķēršļus, kas traucē zināšanu, vislabāko pieejamo tehnisko paņēmienu un tehnoloģijas atklājumu straujai un integrētai ienākšanai tirgū; uzsver ekoloģisko inovāciju nozīmi, lai saglabātu ūdens resursus, bioloģisko daudzveidību un līdzsvarotas ekosistēmas; norāda uz iespējām, kādas sniedz „zaļo darba vietu” radīšana, uz inovācijām un zināšanām balstīta ūdens politika, labāka ūdens resursu apsaimniekošana un ūdens izmantošanas efektivitāte; aicina Komisiju novērtēt un izteikt skaitļos to pasākumu ietekmi uz nodarbinātību, kuru mērķis ir veicināt pētniecības un izstrādes uzlabošanu ūdens politikas jomā;

Integrēta pieeja ūdenim

| 34. | uzsver nepieciešamību nodrošināt lielāku konsekvenci un Eiropas Savienības, valstu, reģionāla un vietējā līmeņa tiesību aktos labāk integrēt ar ūdeni saistītus mērķus un resursu efektivitātes programmu, kas ietver būtiskus ūdens izmantojuma efektivitātes mērķus; pieprasa ņemt vērā pilnīgu izvērtējumu par ietekmi uz ūdens resursiem, plānojot tādu visaptverošu ekonomikas pārvaldības politiku kā „Eiropa 2020” un kopējās ES politikas jomas, piemēram, kopējo lauksaimniecības politiku un kohēzijas politikas pamatnostādnes, lai panāktu pieejamā finansējuma tematisku koncentrēšanu uz ūdens jomas jautājumiem un lai ūdens jautājumu integrētu visās politikas jomās, uzlabojot ūdens kvalitāti visos Eiropas reģionos; |
| --- | --- |

34.

uzsver nepieciešamību nodrošināt lielāku konsekvenci un Eiropas Savienības, valstu, reģionāla un vietējā līmeņa tiesību aktos labāk integrēt ar ūdeni saistītus mērķus un resursu efektivitātes programmu, kas ietver būtiskus ūdens izmantojuma efektivitātes mērķus; pieprasa ņemt vērā pilnīgu izvērtējumu par ietekmi uz ūdens resursiem, plānojot tādu visaptverošu ekonomikas pārvaldības politiku kā „Eiropa 2020” un kopējās ES politikas jomas, piemēram, kopējo lauksaimniecības politiku un kohēzijas politikas pamatnostādnes, lai panāktu pieejamā finansējuma tematisku koncentrēšanu uz ūdens jomas jautājumiem un lai ūdens jautājumu integrētu visās politikas jomās, uzlabojot ūdens kvalitāti visos Eiropas reģionos;

| 35. | norāda, ka jaunajā ES finanšu stratēģijā attiecībā uz kohēzijas fondiem nopietnāk nekā agrāk ir jāņem vērā ieguldījumi hidrotehniskajā infrastruktūrā; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka jaunajā ES finanšu stratēģijā attiecībā uz kohēzijas fondiem nopietnāk nekā agrāk ir jāņem vērā ieguldījumi hidrotehniskajā infrastruktūrā;

| 36. | norāda, ka standarti, kas tiek piemēroti lauksaimniekiem, jau ir augsti un tiek rūpīgi kontrolēti; pieprasa nostiprināt ekoloģiskos nosacījumus kopējai lauksaimniecības politikai, pamatojoties uz pašreizējām saistībām; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka standarti, kas tiek piemēroti lauksaimniekiem, jau ir augsti un tiek rūpīgi kontrolēti; pieprasa nostiprināt ekoloģiskos nosacījumus kopējai lauksaimniecības politikai, pamatojoties uz pašreizējām saistībām;

Ūdens un ekonomika

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt principu „piesārņotājs maksā” un „lietotājs maksā” piemērošanu, izmantojot pārredzamas un efektīvas cenu noteikšanas shēmas, ko īsteno visās nozarēs, kurās izmanto ūdeni, ar mērķi pilnībā atgūt izmaksas par pakalpojumiem, kas saistīti ar ūdeni, tostarp vides un resursu izmaksas, kā noteikts Ūdens pamatdirektīvā; tomēr uzsver, ka, nosakot ūdens tarifus, jāņem vērā sociālie aspekti un ka cilvēku vajadzībām vajadzētu būt pieejamam tīram ūdenim par pieņemamu cenu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt un pārskatīt subsīdijas, kas kaitīgi ietekmē ūdens jomu, kā arī izstrādāt un ieviest papildu ekonomiskos instrumentus, lai samazinātu videi kaitīgo darbību un stimulētu ūdens resursu ilgtspējīgāku izmantošanu; uzsver, ka ūdens izcenojumam būtu jāatspoguļo notekūdeņu attīrīšanas ietekme uz vidi; norāda, ka ekonomikas krīze un publisko izdevumu ierobežošana, neraugoties uz esošo politisko gribu, apgrūtina vietējo un reģionālo iestāžu iespējas piešķirt finansējumu saimniecības ūdeņu attīrīšanas iekārtu projektiem, un tādēļ aicina Komisiju nodrošināt notekūdeņu attīrīšanas iekārtu pienācīgu finansēšanu; aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju par ārējo izmaksu internalizāciju, kas rodas ūdens patēriņa, ūdens piesārņošanas un notekūdeņu attīrīšanas procesā; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt principu „piesārņotājs maksā” un „lietotājs maksā” piemērošanu, izmantojot pārredzamas un efektīvas cenu noteikšanas shēmas, ko īsteno visās nozarēs, kurās izmanto ūdeni, ar mērķi pilnībā atgūt izmaksas par pakalpojumiem, kas saistīti ar ūdeni, tostarp vides un resursu izmaksas, kā noteikts Ūdens pamatdirektīvā; tomēr uzsver, ka, nosakot ūdens tarifus, jāņem vērā sociālie aspekti un ka cilvēku vajadzībām vajadzētu būt pieejamam tīram ūdenim par pieņemamu cenu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt un pārskatīt subsīdijas, kas kaitīgi ietekmē ūdens jomu, kā arī izstrādāt un ieviest papildu ekonomiskos instrumentus, lai samazinātu videi kaitīgo darbību un stimulētu ūdens resursu ilgtspējīgāku izmantošanu; uzsver, ka ūdens izcenojumam būtu jāatspoguļo notekūdeņu attīrīšanas ietekme uz vidi; norāda, ka ekonomikas krīze un publisko izdevumu ierobežošana, neraugoties uz esošo politisko gribu, apgrūtina vietējo un reģionālo iestāžu iespējas piešķirt finansējumu saimniecības ūdeņu attīrīšanas iekārtu projektiem, un tādēļ aicina Komisiju nodrošināt notekūdeņu attīrīšanas iekārtu pienācīgu finansēšanu; aicina Komisiju izstrādāt stratēģiju par ārējo izmaksu internalizāciju, kas rodas ūdens patēriņa, ūdens piesārņošanas un notekūdeņu attīrīšanas procesā;

| 38. | uzskata, ka sistēmas finansēšanas vajadzībām noteiktā iemaksa pagaidu dzīvesvietai nedrīkst būt mazāka par to, kas noteikta pastāvīgajai dzīvesvietai, ja pagaidu dzīvesvietā resursi ir pieejami tieši tādā pašā apjomā, kādā tie pieejami pastāvīgajā dzīvesvietā. |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka sistēmas finansēšanas vajadzībām noteiktā iemaksa pagaidu dzīvesvietai nedrīkst būt mazāka par to, kas noteikta pastāvīgajai dzīvesvietai, ja pagaidu dzīvesvietā resursi ir pieejami tieši tādā pašā apjomā, kādā tie pieejami pastāvīgajā dzīvesvietā.

| 39. | iesaka dalībvalstīm izmantot iespējas, ko piedāvā struktūrfondi, Kohēzijas fonds un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, un ieguldīt esošo infrastruktūru un tehnoloģiju uzlabošanā un atjaunošanā, lai panāktu lielāku efektivitāti ūdens resursu izmantošanā; |
| --- | --- |

39.

iesaka dalībvalstīm izmantot iespējas, ko piedāvā struktūrfondi, Kohēzijas fonds un Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, un ieguldīt esošo infrastruktūru un tehnoloģiju uzlabošanā un atjaunošanā, lai panāktu lielāku efektivitāti ūdens resursu izmantošanā;

| 40. | uzskata pieprasījuma pārvaldību par galveno, lai novērstu ūdens trūkumu, un prasa, lai ūdens pieprasījuma pārvaldības plāni kopā ar piedāvājuma puses pasākumiem tiktu uzskatīti par svarīgiem kritērijiem ES struktūrfondu un Kohēzijas fonda atbalsta piešķiršanai ūdens nozarē vai darbībām, kurās patērē daudz ūdens, kā arī aicina dalībvalstis pieprasīt veikt ūdens ilgtspējas novērtējumus kā nosacījumu, lai atļautu ekonomiskās darbības, kurās patērē daudz ūdens, piemēram, masu tūrisms vai konkrēti lauksaimniecības veidi; |
| --- | --- |

40.

uzskata pieprasījuma pārvaldību par galveno, lai novērstu ūdens trūkumu, un prasa, lai ūdens pieprasījuma pārvaldības plāni kopā ar piedāvājuma puses pasākumiem tiktu uzskatīti par svarīgiem kritērijiem ES struktūrfondu un Kohēzijas fonda atbalsta piešķiršanai ūdens nozarē vai darbībām, kurās patērē daudz ūdens, kā arī aicina dalībvalstis pieprasīt veikt ūdens ilgtspējas novērtējumus kā nosacījumu, lai atļautu ekonomiskās darbības, kurās patērē daudz ūdens, piemēram, masu tūrisms vai konkrēti lauksaimniecības veidi;

| 41. | aicina Komisiju mudināt uzņēmumus izmantot ūdeni taupošākas iekārtas ar pētniecības un izstrādes jomas atbalstu, izmantojot struktūrfondus tajās teritorijās, kurās resursi ir vismazāk pieejami; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju mudināt uzņēmumus izmantot ūdeni taupošākas iekārtas ar pētniecības un izstrādes jomas atbalstu, izmantojot struktūrfondus tajās teritorijās, kurās resursi ir vismazāk pieejami;

| 42. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt administratīvos pasākumus un meklēt finanšu resursus, lai lauku iedzīvotājiem atvieglotu pieeju notekūdeņu sistēmām; |
| --- | --- |

42.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt administratīvos pasākumus un meklēt finanšu resursus, lai lauku iedzīvotājiem atvieglotu pieeju notekūdeņu sistēmām;

| 43. | mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties pieņemt konkrētus plānus attiecībā uz visu vides jomai kaitīgo subsīdiju pakāpenisku atcelšanu līdz 2020. gadam un ziņot par progresu ar valsts reformu programmu starpniecību; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties pieņemt konkrētus plānus attiecībā uz visu vides jomai kaitīgo subsīdiju pakāpenisku atcelšanu līdz 2020. gadam un ziņot par progresu ar valsts reformu programmu starpniecību;

Ūdens un sabiedrība

| 44. | mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās iestādes stimulēt dialogu nozaru starpā, kā arī dialogu starp dažādiem uzņēmējiem un pilsoņiem par ūdens jautājumiem un sadarboties gan savstarpēji, gan ar Lūgumrakstu komiteju situācijās, kad tiek risināti ar ūdeni saistīti problemātiski jautājumi, par kuriem nobažījušies Eiropas iedzīvotāji, un sekmēt vietējās sabiedrības un ieinteresēto personu pilnīgu un pārredzamu līdzdalību visos ūdens jomas politikas izstrādes līmeņos; uzsver efektīvas daudzlīmeņu sistēmas nozīmi ūdens problēmu novēršanā, kas ņem vērā integrētas ūdens apsaimniekošanas nepieciešamību dabiskos sateces baseinos un veicina paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

44.

mudina Komisiju, dalībvalstis un reģionālās iestādes stimulēt dialogu nozaru starpā, kā arī dialogu starp dažādiem uzņēmējiem un pilsoņiem par ūdens jautājumiem un sadarboties gan savstarpēji, gan ar Lūgumrakstu komiteju situācijās, kad tiek risināti ar ūdeni saistīti problemātiski jautājumi, par kuriem nobažījušies Eiropas iedzīvotāji, un sekmēt vietējās sabiedrības un ieinteresēto personu pilnīgu un pārredzamu līdzdalību visos ūdens jomas politikas izstrādes līmeņos; uzsver efektīvas daudzlīmeņu sistēmas nozīmi ūdens problēmu novēršanā, kas ņem vērā integrētas ūdens apsaimniekošanas nepieciešamību dabiskos sateces baseinos un veicina paraugprakses apmaiņu;

| 45. | uzstāj — lai ūdens apsaimniekošanas politika būtu efektīva, tā jāīsteno resursu tuvumā; aicina Komisiju ņemt vērā tādas teritorijas, kurās ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, kā kalnu teritorijas, salas un attālākie reģioni; |
| --- | --- |

45.

uzstāj — lai ūdens apsaimniekošanas politika būtu efektīva, tā jāīsteno resursu tuvumā; aicina Komisiju ņemt vērā tādas teritorijas, kurās ir nelabvēlīgi dabas apstākļi, kā kalnu teritorijas, salas un attālākie reģioni;

| 46. | aicina vairot sabiedrības izpratni un zināšanas par ūdens jautājumiem, lai nodrošinātu, ka patērētājiem, veselības pakalpojumu sniedzējiem un politikas veidotājiem, un lēmumu pieņēmējiem ir labāka izpratne par saikni starp ūdeni, ekosistēmām, sanitāriju, higiēnu, veselību, pārtikas nekaitīgumu, pārtikas nodrošinājumu un katastrofu novēršanu; uzsver, ka reģionālajām un vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir primārā nozīme izpratnes veidošanas kampaņu un izglītošanas pasākumu rīkošanā; uzstāj, ka šīm izpratnes veicināšanas programmām jāattiecas uz ikviena vecuma pilsoņiem, lai šo publisko un dzīvībai būtisko resursu varētu labāk un efektīvāk izmantot; |
| --- | --- |

46.

aicina vairot sabiedrības izpratni un zināšanas par ūdens jautājumiem, lai nodrošinātu, ka patērētājiem, veselības pakalpojumu sniedzējiem un politikas veidotājiem, un lēmumu pieņēmējiem ir labāka izpratne par saikni starp ūdeni, ekosistēmām, sanitāriju, higiēnu, veselību, pārtikas nekaitīgumu, pārtikas nodrošinājumu un katastrofu novēršanu; uzsver, ka reģionālajām un vietējām iestādēm un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir primārā nozīme izpratnes veidošanas kampaņu un izglītošanas pasākumu rīkošanā; uzstāj, ka šīm izpratnes veicināšanas programmām jāattiecas uz ikviena vecuma pilsoņiem, lai šo publisko un dzīvībai būtisko resursu varētu labāk un efektīvāk izmantot;

| 47. | uzsver, ka ūdeņiem un to ekosistēmām nav administratīvu robežu un ka līdz ar to visi pasākumi to aizsardzībai un vērtības saglabāšanai jāīsteno vienoti un saskaņoti, pēc iespējas tas jāveic kompetentajām iestādēm, kas pilnvarotas darboties visā sateces baseinā; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka ūdeņiem un to ekosistēmām nav administratīvu robežu un ka līdz ar to visi pasākumi to aizsardzībai un vērtības saglabāšanai jāīsteno vienoti un saskaņoti, pēc iespējas tas jāveic kompetentajām iestādēm, kas pilnvarotas darboties visā sateces baseinā;

| 48. | atkārtoti uzsver, ka Ūdens pamatdirektīvā ir paredzēta dalībvalstu savstarpēja koordinācija attiecībā uz kopīgiem upju baseiniem, ja ūdens izmantošanai var būt pārrobežu ietekme, un mudina attiecīgās dalībvalstis regulāri sazināties un sadarboties pārrobežu mērogā, lai atbalstītu Ūdens pamatdirektīvas īstenošanu attiecībā uz prioritāro vielu, prioritāro bīstamo vielu un barības vielu radīto piesārņojumu; |
| --- | --- |

48.

atkārtoti uzsver, ka Ūdens pamatdirektīvā ir paredzēta dalībvalstu savstarpēja koordinācija attiecībā uz kopīgiem upju baseiniem, ja ūdens izmantošanai var būt pārrobežu ietekme, un mudina attiecīgās dalībvalstis regulāri sazināties un sadarboties pārrobežu mērogā, lai atbalstītu Ūdens pamatdirektīvas īstenošanu attiecībā uz prioritāro vielu, prioritāro bīstamo vielu un barības vielu radīto piesārņojumu;

| 49. | norāda, ka peldvietu ūdens kvalitāte ietekmē tūrismu; prasa ieviest zilā karoga sistēmu visās peldvietās Eiropā, tostarp upēs, ezeros un dīķos; |
| --- | --- |

49.

norāda, ka peldvietu ūdens kvalitāte ietekmē tūrismu; prasa ieviest zilā karoga sistēmu visās peldvietās Eiropā, tostarp upēs, ezeros un dīķos;

| 50. | uzsver, ka ilgtspējīga tūrisma koncepcija nozīmē arī ūdens resursu saglabāšanu; prasa nodrošināt tūrisma speciālistu apmācību par ūdens taupīšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, īpaši piekrastes teritorijās un termālajās zonās; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka ilgtspējīga tūrisma koncepcija nozīmē arī ūdens resursu saglabāšanu; prasa nodrošināt tūrisma speciālistu apmācību par ūdens taupīšanu un ilgtspējīgu izmantošanu, īpaši piekrastes teritorijās un termālajās zonās;

| 51. | uzsver, cik svarīgi ir ieviest labas ūdensapgādes sistēmas ēkās un sabiedriskajās vietās, lai palīdzētu samazināt nepieciešamību pēc pudelēs pildīta ūdens; |
| --- | --- |

51.

uzsver, cik svarīgi ir ieviest labas ūdensapgādes sistēmas ēkās un sabiedriskajās vietās, lai palīdzētu samazināt nepieciešamību pēc pudelēs pildīta ūdens;

| 52. | norāda uz to, ka no lūgumrakstiem, kurus kopš 1988. gada Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi saistībā ar sūdzībām par vides stāvokli, 601 lūgumraksts (Spānija — 166, Apvienotā Karaliste — 129, Vācija — 97, Itālija — 60, Francija — 55, Grieķija — 34, Nīderlande — 16, Portugāle — 16, Īrija — 12, Polija — 4, Rumānija — 4, Somija — 3, Bulgārija — 2, Ungārija — 2 un Slovēnija — 1), ko dažkārt parakstījušas vairākas personas (skatīt Lūgumrakstu Nr. 0784/2007, kuram pievienoti 2036 paraksti), ir saistīts ar ūdens kvalitāti un kvantitāti dalībvalstīs; atzīst, ka šie lūgumraksti ir apliecinājums tam, ka ūdens Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir ļoti nopietna problēma; |
| --- | --- |

52.

norāda uz to, ka no lūgumrakstiem, kurus kopš 1988. gada Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi saistībā ar sūdzībām par vides stāvokli, 601 lūgumraksts (Spānija — 166, Apvienotā Karaliste — 129, Vācija — 97, Itālija — 60, Francija — 55, Grieķija — 34, Nīderlande — 16, Portugāle — 16, Īrija — 12, Polija — 4, Rumānija — 4, Somija — 3, Bulgārija — 2, Ungārija — 2 un Slovēnija — 1), ko dažkārt parakstījušas vairākas personas (skatīt Lūgumrakstu Nr. 0784/2007, kuram pievienoti 2036 paraksti), ir saistīts ar ūdens kvalitāti un kvantitāti dalībvalstīs; atzīst, ka šie lūgumraksti ir apliecinājums tam, ka ūdens Eiropas Savienības iedzīvotājiem ir ļoti nopietna problēma;

| 53. | norāda — saskaņā ar Eirobarometra 2012. marta aptauju 68 % Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka pastāv nopietnas ar ūdens daudzumu un kvalitāti saistītas problēmas, 80 % pauž viedokli, ka ķīmiskais piesārņojums apdraud ūdens vidi, 62 % uzskata, ka nav pietiekami informēti par problēmām saistībā ar savas valsts gruntsūdeņiem, ezeriem, upēm un piekrastes ūdeņiem, bet 67 % uzskata, ka efektīvākais veids, kā risināt ūdens problēmas, ir veicināt izpratni par šīm problēmām, un 73 % pauž viedokli, ka ES būtu jāierosina papildu pasākumi ūdens problēmu risināšanai Eiropā; |
| --- | --- |

53.

norāda — saskaņā ar Eirobarometra 2012. marta aptauju 68 % Eiropas iedzīvotāju uzskata, ka pastāv nopietnas ar ūdens daudzumu un kvalitāti saistītas problēmas, 80 % pauž viedokli, ka ķīmiskais piesārņojums apdraud ūdens vidi, 62 % uzskata, ka nav pietiekami informēti par problēmām saistībā ar savas valsts gruntsūdeņiem, ezeriem, upēm un piekrastes ūdeņiem, bet 67 % uzskata, ka efektīvākais veids, kā risināt ūdens problēmas, ir veicināt izpratni par šīm problēmām, un 73 % pauž viedokli, ka ES būtu jāierosina papildu pasākumi ūdens problēmu risināšanai Eiropā;

Ūdens un pasaule

| 54. | atzinīgi vērtē ātri panākto Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķi tīra dzeramā ūdens ilgtspējīgas pieejamības jomā; aicina Komisiju, dalībvalstis un visu līmeņu kompetentās iestādes pastiprināt savu apņēmību sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķi par sanitārijas pamatprasībām un ņemt vērā Rio+20 konferencē par ilgtspējīgu attīstību pieņemtos attiecīgos secinājumus, lai nodrošinātu ūdens pieejamību un piekļuvi sanitārajām iekārtām atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2010. gada lēmumam, kurā šīs tiesības ir atzītas kā būtiskas cilvēka pamattiesības uz piemērotu dzīves standartu; |
| --- | --- |

54.

atzinīgi vērtē ātri panākto Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķi tīra dzeramā ūdens ilgtspējīgas pieejamības jomā; aicina Komisiju, dalībvalstis un visu līmeņu kompetentās iestādes pastiprināt savu apņēmību sasniegt Tūkstošgades attīstības mērķi par sanitārijas pamatprasībām un ņemt vērā Rio+20 konferencē par ilgtspējīgu attīstību pieņemtos attiecīgos secinājumus, lai nodrošinātu ūdens pieejamību un piekļuvi sanitārajām iekārtām atbilstoši Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 2010. gada lēmumam, kurā šīs tiesības ir atzītas kā būtiskas cilvēka pamattiesības uz piemērotu dzīves standartu;

| 55. | atzinīgi vērtē aktīvo Eiropas Savienības līdzdalību sestajā Pasaules Ūdens forumā, kas norisinājās Marseļā no 2012. gada 12. līdz17. martam; aicina Eiropas Savienību arī turpmāk iestāties par ūdens pieejamības uzlabošanu pasaulē, īpaši saistībā ar septīto Pasaules Ūdens forumu, kas notiks Dienvidkorejā 2015. gadā; |
| --- | --- |

55.

atzinīgi vērtē aktīvo Eiropas Savienības līdzdalību sestajā Pasaules Ūdens forumā, kas norisinājās Marseļā no 2012. gada 12. līdz17. martam; aicina Eiropas Savienību arī turpmāk iestāties par ūdens pieejamības uzlabošanu pasaulē, īpaši saistībā ar septīto Pasaules Ūdens forumu, kas notiks Dienvidkorejā 2015. gadā;

| 56. | norāda, ka ES ir ļoti augsts speciālo zināšanu līmenis ūdens jomā, kas jāpiemēro praksē, lai sasniegtu TAM sanitāro pamatpakalpojumu jomā un citus ar ūdeni saistītus ilgtspējīgas attīstības mērķus; aicina Komisiju ievērot trešo valstu labo praksi, izmantojot savākto lietus ūdeni, daudzkārt atkārtoti izmantojot notekūdeņus un tādējādi novēršot ūdens trūkumu, īpaši sausuma laikā; aicina šajās jomās padziļināt sadarbību ar trešām valstīm, kas ūdens resursu izmantošanas ziņā ir sasniegušas tehnoloģisko progresu; |
| --- | --- |

56.

norāda, ka ES ir ļoti augsts speciālo zināšanu līmenis ūdens jomā, kas jāpiemēro praksē, lai sasniegtu TAM sanitāro pamatpakalpojumu jomā un citus ar ūdeni saistītus ilgtspējīgas attīstības mērķus; aicina Komisiju ievērot trešo valstu labo praksi, izmantojot savākto lietus ūdeni, daudzkārt atkārtoti izmantojot notekūdeņus un tādējādi novēršot ūdens trūkumu, īpaši sausuma laikā; aicina šajās jomās padziļināt sadarbību ar trešām valstīm, kas ūdens resursu izmantošanas ziņā ir sasniegušas tehnoloģisko progresu;

| 57. | uzskata, ka jāpalielina starptautiskie centieni, lai panāktu ilgtspējīgu ūdens izmantošanu, veicot integrētu ūdens resursu apsaimniekošanu un palielinot resursu efektivitāti; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka jāpalielina starptautiskie centieni, lai panāktu ilgtspējīgu ūdens izmantošanu, veicot integrētu ūdens resursu apsaimniekošanu un palielinot resursu efektivitāti;

| 58. | rosina vietējās iestādes un citas atbildīgās iestādes daļu tarifa maksājumu, kas ievākti no ūdens apgādes un sanitārijas pakalpojumu lietotājiem, veltīt decentralizētiem sadarbības pasākumiem; vērš uzmanību arī uz to, ka principu „1 % solidaritātes ūdensapgādei”, ko pieņēmušas dažas dalībvalstis, varētu popularizēt kā īstenojamu paraugu; |
| --- | --- |

58.

rosina vietējās iestādes un citas atbildīgās iestādes daļu tarifa maksājumu, kas ievākti no ūdens apgādes un sanitārijas pakalpojumu lietotājiem, veltīt decentralizētiem sadarbības pasākumiem; vērš uzmanību arī uz to, ka principu „1 % solidaritātes ūdensapgādei”, ko pieņēmušas dažas dalībvalstis, varētu popularizēt kā īstenojamu paraugu;

| 59. | aicina Eiropas Savienības vārdā Komisiju un dalībvalstis pievienoties Apvienoto Nāciju Organizācijas 1997. gada Konvencijai par Likumu par starptautisko ūdensteču izmantošanu ārpus navigācijas, kā arī veicināt grozījumu stāšanos spēkā Helsinku 1992. gada Konvencijā par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu, kas ļauj paplašināt šā instrumenta nozīmīgumu ārpus ANO/EEK valstīm, kā arī mudināt iespējami plaši ratificēt Helsinku 1992. gada Protokolu par ūdeni un veselību, lai veicinātu saskaņotu un taisnīgu ūdens apsaimniekošanu valsts un starptautiskajos sateces baseinos; |
| --- | --- |

59.

aicina Eiropas Savienības vārdā Komisiju un dalībvalstis pievienoties Apvienoto Nāciju Organizācijas 1997. gada Konvencijai par Likumu par starptautisko ūdensteču izmantošanu ārpus navigācijas, kā arī veicināt grozījumu stāšanos spēkā Helsinku 1992. gada Konvencijā par robežšķērsojošo ūdensteču un starptautisko ezeru aizsardzību un izmantošanu, kas ļauj paplašināt šā instrumenta nozīmīgumu ārpus ANO/EEK valstīm, kā arī mudināt iespējami plaši ratificēt Helsinku 1992. gada Protokolu par ūdeni un veselību, lai veicinātu saskaņotu un taisnīgu ūdens apsaimniekošanu valsts un starptautiskajos sateces baseinos;

*

* *

| 60. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

60.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.

(2)  OV L 372, 27.12.2006., 19. lpp.

(3)  OV L 348, 24.12.2008., 84. lpp.

(4)  OV L 135, 30.5.1991., 40. lpp.

(5)  OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.

(6)  OV L 288, 6.11.2007., 27. lpp.

(7)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(8)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(9)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(10)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

(11)  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp.

(12)  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0091.

(14)  OV C 9 E, 15.1.2010., 33. lpp.

(15)  OV C 81 E, 15.3.2011., 115. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/19

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijseCall - jauns "112" pakalpojums iedzīvotājiem

P7_TA(2012)0274

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par eCall — jaunu tālruņa līnijas 112 pakalpojumu iedzīvotājiem (2012/2056(INI))

2013/C 349 E/03

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. septembra ieteikumu par atbalstu visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem elektronisko sakaru tīklos neatliekamās palīdzības zvanu pārraidīšanai no transportlīdzekļa, pamatojoties uz 112 zvanu („eCall”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 8. septembra ieteikumu par atbalstu visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem elektronisko sakaru tīklos neatliekamās palīdzības zvanu pārraidīšanai no transportlīdzekļa, pamatojoties uz 112 zvanu („eCall”) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem (Universālā pakalpojuma direktīva) (3),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Ietekmes novērtējums”, kas pievienots Komisijas ieteikumam par atbalstu visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem elektronisko sakaru tīklos neatliekamās palīdzības zvanu pārraidīšanai no transportlīdzekļa, pamatojoties uz 112 zvanu („eCall”) (SEC(2011)1020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Ietekmes novērtējums”, kas pievienots Komisijas ieteikumam par atbalstu visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem elektronisko sakaru tīklos neatliekamās palīdzības zvanu pārraidīšanai no transportlīdzekļa, pamatojoties uz 112 zvanu („eCall”) (SEC(2011)1020),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Virzoties uz Eiropas ceļu satiksmes drošības telpu: satiksmes drošības politikas ievirzes 2011.–2020. gadam” (COM(2010)0389),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ilgtspējīga nākotne transportam — ceļā uz integrētu, uz tehnoloģijām balstītu un ērti izmantojamu sistēmu” (COM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ilgtspējīga nākotne transportam — ceļā uz integrētu, uz tehnoloģijām balstītu un ērti izmantojamu sistēmu” (COM(2009)0279),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „eCall: laiks ieviest” (COM(2009)0434), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „eCall: laiks ieviest” (COM(2009)0434),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem” (COM(2007)0541), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz drošāku, tīrāku un efektīvāku mobilitāti Eiropas mērogā: pirmais ziņojums par viedajiem automobiļiem” (COM(2007)0541),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par viedā automobiļa iniciatīvu „Izpratnes padziļināšana par IST gudrākiem, drošākiem un tīrākiem transportlīdzekļiem”(COM(2006)0059), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par viedā automobiļa iniciatīvu „Izpratnes padziļināšana par IST gudrākiem, drošākiem un tīrākiem transportlīdzekļiem”(COM(2006)0059),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „eCall darbības nodrošināšana — Rīcības plāns” (Trešais e-drošības paziņojums) (COM(2006)0723), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „eCall darbības nodrošināšana — Rīcības plāns” (Trešais e-drošības paziņojums) (COM(2006)0723),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „eCall nodrošināšana iedzīvotājiem” (Otrais e-drošības paziņojums) (COM(2005)0431), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „eCall nodrošināšana iedzīvotājiem” (Otrais e-drošības paziņojums) (COM(2005)0431),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas drošiem un inteliģentiem transportlīdzekļiem” (COM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Informācijas un komunikāciju tehnoloģijas drošiem un inteliģentiem transportlīdzekļiem” (COM(2003)0542),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programma — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu” (COM(2003)0311), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programma — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu” (COM(2003)0311),

| — | ņemot vērā Darba dokumentu par datu aizsardzības un privātuma aspektiem eCall iniciatīvā (29. panta darba grupa — 1609/06/EN, 125. darba grupa), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Darba dokumentu par datu aizsardzības un privātuma aspektiem eCall iniciatīvā (29. panta darba grupa — 1609/06/EN, 125. darba grupa),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam (4),

| — | ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par Eiropas ceļu satiksmes drošību no 2011. līdz 2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par Eiropas ceļu satiksmes drošību no 2011. līdz 2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. novembrī pieņemto deklarāciju par nepieciešamību nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus „112” (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. novembrī pieņemto deklarāciju par nepieciešamību nodrošināt visiem pieejamus neatliekamās palīdzības pakalpojumus „112” (6),

| — | ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par ilgtspējīgu nākotni transportam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 6. jūlija rezolūciju par ilgtspējīgu nākotni transportam (7),

| — | ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 5. jūlija rezolūciju par universālo pakalpojumu un ārkārtas palīdzības izsaukumu numuru 112 (8),

| — | ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par inteliģento transporta sistēmu rīcības plānu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par inteliģento transporta sistēmu rīcības plānu (9),

| — | ņemot vērā 2008. gada 19. jūnija rezolūciju (10) par pirmo ziņojumu par viedajiem automobiļiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 19. jūnija rezolūciju (10) par pirmo ziņojumu par viedajiem automobiļiem,

| — | ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par Trešo Eiropas rīcības plānu ceļu satiksmes drošībai — starpposma pārskats (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 18. janvāra rezolūciju par Trešo Eiropas rīcības plānu ceļu satiksmes drošībai — starpposma pārskats (11),

| — | ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ceļu satiksmes drošību: eCall nodrošināšana iedzīvotājiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 27. aprīļa rezolūciju par ceļu satiksmes drošību: eCall nodrošināšana iedzīvotājiem (12),

| — | ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 29. septembra rezolūciju par Eiropas Ceļu satiksmes drošības rīcības programmu — ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaita samazināšana Eiropas Savienībā uz pusi līdz 2010. gadam, īstenojot kopējas atbildības principu (13),

| — | ņemot vērā „Vispasaules ziņojumu par ceļu satiksmes negadījumu radītā traumatisma novēršanu”, kuru 2004. gadā kopīgi publicēja Pasaules Banka un PVO, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā „Vispasaules ziņojumu par ceļu satiksmes negadījumu radītā traumatisma novēršanu”, kuru 2004. gadā kopīgi publicēja Pasaules Banka un PVO,

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas kopīgās apspriedes atbilstīgi Reglamenta 51. pantam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas kopīgās apspriedes atbilstīgi Reglamenta 51. pantam,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0205/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0205/2012),

| A. | tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas un PVO prognozēm ir sagaidāms, ka ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaits palielināsies visās pasaules daļās (līdz 2020. gadam tas no devītā izplatītākā nāves cēloņa kļūs par trešo izplatītāko), un tā kā mirstības rādītāji vecuma grupā no 5 līdz 14 gadiem ir smags trieciens gan vecākiem, gan sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas un PVO prognozēm ir sagaidāms, ka ceļu satiksmes negadījumos cietušo skaits palielināsies visās pasaules daļās (līdz 2020. gadam tas no devītā izplatītākā nāves cēloņa kļūs par trešo izplatītāko), un tā kā mirstības rādītāji vecuma grupā no 5 līdz 14 gadiem ir smags trieciens gan vecākiem, gan sabiedrībai kopumā;

| B. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības 2004. gada datiem katru gadu ceļu satiksmes negadījumos iet bojā vairāk nekā 40 000 cilvēku un 150 000 cilvēku iegūst pastāvīgu invaliditāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības 2004. gada datiem katru gadu ceļu satiksmes negadījumos iet bojā vairāk nekā 40 000 cilvēku un 150 000 cilvēku iegūst pastāvīgu invaliditāti;

| C. | tā kā transportlīdzekļa eCall sistēmas mērķis ir nodrošināt automātisku paziņošanu neatliekamās palīdzības dienestam, ja noticis nopietns negadījums, nolūkā samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu un mazināt ceļu satiksmes negadījumos gūto ievainojumu nopietnību, agrāk ierodoties kvalificētai un aprīkotai palīdzībai („zelta stundas” princips); |
| --- | --- |

C.

tā kā transportlīdzekļa eCall sistēmas mērķis ir nodrošināt automātisku paziņošanu neatliekamās palīdzības dienestam, ja noticis nopietns negadījums, nolūkā samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu un mazināt ceļu satiksmes negadījumos gūto ievainojumu nopietnību, agrāk ierodoties kvalificētai un aprīkotai palīdzībai („zelta stundas” princips);

| D. | tā kā eCall neatliekamās palīdzības zvans tiek pārraidīts automātiski brīdī, kad tiek aktivizēti transportlīdzeklī uzstādītie sensori, kuri pēc to aktivizēšanas tiešā veidā izveido balss un datu savienojumu ar attiecīgajām ārkārtas izsaukumu centrālēm (ĀIC); |
| --- | --- |

D.

tā kā eCall neatliekamās palīdzības zvans tiek pārraidīts automātiski brīdī, kad tiek aktivizēti transportlīdzeklī uzstādītie sensori, kuri pēc to aktivizēšanas tiešā veidā izveido balss un datu savienojumu ar attiecīgajām ārkārtas izsaukumu centrālēm (ĀIC);

| E. | tā kā saskaņā ar oficiālajiem statistikas datiem par eCall tiek lēsts, ka pilnīga šīs sistēmas ieviešana transportlīdzekļos ES dalībvalstīs katru gadu palīdzēs glābt līdz pat 2 500 dzīvībām, vienlaikus arī par 10–15 % samazinot ceļu satiksmes negadījumos gūto ievainojumu smaguma pakāpi; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar oficiālajiem statistikas datiem par eCall tiek lēsts, ka pilnīga šīs sistēmas ieviešana transportlīdzekļos ES dalībvalstīs katru gadu palīdzēs glābt līdz pat 2 500 dzīvībām, vienlaikus arī par 10–15 % samazinot ceļu satiksmes negadījumos gūto ievainojumu smaguma pakāpi;

| F. | tā kā eCall sniedz labumu satiksmes dalībniekiem, kas ceļo savā valstī vai ārzemēs un var nepazīt vietējos ceļus un nespēt nosaukt precīzu atrašanās vietu, ja noticis satiksmes negadījums; |
| --- | --- |

F.

tā kā eCall sniedz labumu satiksmes dalībniekiem, kas ceļo savā valstī vai ārzemēs un var nepazīt vietējos ceļus un nespēt nosaukt precīzu atrašanās vietu, ja noticis satiksmes negadījums;

| G. | tā kā eCall dod iespēju aktivizēt neatliekamās palīdzības zvanus bez valodas barjeras, izmantojot ietvertos digitālos datus minimālā datu kopuma (MDK) ziņojuma formātā, kas varētu mazināt nesaprašanos un stresu, un palīdz novērst valodas barjeras starp transportlīdzeklī esošajiem cilvēkiem un ĀIC operatoru, kas Eiropas daudzvalodu vidē ir īpaši svarīgi; |
| --- | --- |

G.

tā kā eCall dod iespēju aktivizēt neatliekamās palīdzības zvanus bez valodas barjeras, izmantojot ietvertos digitālos datus minimālā datu kopuma (MDK) ziņojuma formātā, kas varētu mazināt nesaprašanos un stresu, un palīdz novērst valodas barjeras starp transportlīdzeklī esošajiem cilvēkiem un ĀIC operatoru, kas Eiropas daudzvalodu vidē ir īpaši svarīgi;

| H. | tā kā visu ES aptverošu visos transportlīdzekļos un visās valstīs pieejamu eCall pakalpojumu ieviešana ir bijusi galvenā prioritāte ceļu satiksmes drošības kontekstā kopš 2002. gada un tā ietverta Ceļu satiksmes drošības rīcības programmā 2011. līdz 2020. gadam, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību un sekmētu mērķa — un ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo un ievainoto skaita samazināšana — sasniegšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā visu ES aptverošu visos transportlīdzekļos un visās valstīs pieejamu eCall pakalpojumu ieviešana ir bijusi galvenā prioritāte ceļu satiksmes drošības kontekstā kopš 2002. gada un tā ietverta Ceļu satiksmes drošības rīcības programmā 2011. līdz 2020. gadam, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību un sekmētu mērķa — un ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo un ievainoto skaita samazināšana — sasniegšanu;

| I. | tā kā Direktīvas 2010/40/ES prioritāro darbību sarakstā ir paredzēts „saskaņoti nodrošināt visā ES piemērojamu, sadarbspējīgu eCall sistēmu” un Komisijai ir uzdots līdz 2012. gada beigām pieņemt vienotas specifikācijas attiecībā uz ĀIC uzlabošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Direktīvas 2010/40/ES prioritāro darbību sarakstā ir paredzēts „saskaņoti nodrošināt visā ES piemērojamu, sadarbspējīgu eCall sistēmu” un Komisijai ir uzdots līdz 2012. gada beigām pieņemt vienotas specifikācijas attiecībā uz ĀIC uzlabošanu;

| J. | tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par eCall saņemošo ĀIC darba organizācijas veidu neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts organizācijas vai privātas organizācijas, kas darbojas atbilstoši valsts deleģētām pilnvarām; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstis ir atbildīgas par eCall saņemošo ĀIC darba organizācijas veidu neatkarīgi no tā, vai tās ir valsts organizācijas vai privātas organizācijas, kas darbojas atbilstoši valsts deleģētām pilnvarām;

| K. | tā kā Saprašanās memorandu ceļā uz sadarbspējīgiem eCall pakalpojumiem Eiropā līdz šim ir parakstījušas 22 dalībvalstis, 5 asociētās valstis un vairāk nekā 100 organizācijas; tā kā vēl divas citas dalībvalstis ir paudušas atbalstu eCall obligātai ieviešanai; |
| --- | --- |

K.

tā kā Saprašanās memorandu ceļā uz sadarbspējīgiem eCall pakalpojumiem Eiropā līdz šim ir parakstījušas 22 dalībvalstis, 5 asociētās valstis un vairāk nekā 100 organizācijas; tā kā vēl divas citas dalībvalstis ir paudušas atbalstu eCall obligātai ieviešanai;

| L. | tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir paudis savu atbalstu eCall ieviešanai, arī atbalstu tā obligātai ieviešanai, kura uzskatāma par tādu iniciatīvu, kas iedzīvotājiem ceļojumu laikā radīs lielākas drošības sajūtu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir paudis savu atbalstu eCall ieviešanai, arī atbalstu tā obligātai ieviešanai, kura uzskatāma par tādu iniciatīvu, kas iedzīvotājiem ceļojumu laikā radīs lielākas drošības sajūtu;

| M. | tā kā brīvprātīga pieeja ieviešanai ES ir bijusi Komisijas politikas pamatā kopš 2003. gada, bet līdz šim nav gūtas ievērojamas sekmes; |
| --- | --- |

M.

tā kā brīvprātīga pieeja ieviešanai ES ir bijusi Komisijas politikas pamatā kopš 2003. gada, bet līdz šim nav gūtas ievērojamas sekmes;

| N. | tā kā Komisija 2009. gada paziņojumā „eCall: laiks ieviest” norādīja, ka, ja līdz 2009. gada beigām nebūs gūtas ievērojamas sekmes ne attiecībā uz eCall ierīču pieejamību transportlīdzekļos, ne uz vajadzīgo ieguldījumu ĀIC infrastruktūrā, tad tā ierosinās regulatīvus pasākumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisija 2009. gada paziņojumā „eCall: laiks ieviest” norādīja, ka, ja līdz 2009. gada beigām nebūs gūtas ievērojamas sekmes ne attiecībā uz eCall ierīču pieejamību transportlīdzekļos, ne uz vajadzīgo ieguldījumu ĀIC infrastruktūrā, tad tā ierosinās regulatīvus pasākumus;

| O. | tā kā saskaņā ar Komisijas 2010. gadā veiktās sabiedriskās apspriešanas par eCall ieviešanu rezultātiem vairāk nekā 80 % respondentu uzskata eCall sistēmu par noderīgu un vēlētos, lai viņu transportlīdzeklis būtu aprīkots ar šādu sistēmu; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar Komisijas 2010. gadā veiktās sabiedriskās apspriešanas par eCall ieviešanu rezultātiem vairāk nekā 80 % respondentu uzskata eCall sistēmu par noderīgu un vēlētos, lai viņu transportlīdzeklis būtu aprīkots ar šādu sistēmu;

| P. | tā kā motociklisti ir tā satiksmes dalībnieku grupa, kurai varētu būt visgrūtāk informēt neatliekamās palīdzības dienestus gadījumā, ja ir noticis ceļu satiksmes negadījums; |
| --- | --- |

P.

tā kā motociklisti ir tā satiksmes dalībnieku grupa, kurai varētu būt visgrūtāk informēt neatliekamās palīdzības dienestus gadījumā, ja ir noticis ceļu satiksmes negadījums;

| Q. | tā kā lauksaimniecības un rūpnieciskie transportlīdzekļi, jo īpaši lauksaimniecības traktori, parasti darbojas attālās un izolētās vietās un tādēļ bieži vien nevar informēt neatliekamās palīdzības dienestus, ja ir noticis nelaimes gadījums; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lauksaimniecības un rūpnieciskie transportlīdzekļi, jo īpaši lauksaimniecības traktori, parasti darbojas attālās un izolētās vietās un tādēļ bieži vien nevar informēt neatliekamās palīdzības dienestus, ja ir noticis nelaimes gadījums;

| R. | tā kā pašlaik pastāv privāti transportlīdzekļu neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumi un to ieviešana Eiropā pieaug, bet neviens no tiem nepiedāvā visas ES aptvērumu un to izplatība tirgū ir mazāka par 0,4 % no autoparka, tajā pašā laikā daži no ieviestajiem pakalpojumiem ir likvidēti tirgus nepilnību dēļ, lietotājus atstājot bez transportlīdzekļu neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumiem visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

R.

tā kā pašlaik pastāv privāti transportlīdzekļu neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumi un to ieviešana Eiropā pieaug, bet neviens no tiem nepiedāvā visas ES aptvērumu un to izplatība tirgū ir mazāka par 0,4 % no autoparka, tajā pašā laikā daži no ieviestajiem pakalpojumiem ir likvidēti tirgus nepilnību dēļ, lietotājus atstājot bez transportlīdzekļu neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumiem visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā;

| S. | tā kā tehnoloģija ir gatava un rūpniecības un valsts varas iestāžu pārstāvji ir noteikuši kopējus standartus visā ES, kurus izmēģinājumu projektu sistēmas ietvaros patlaban uzlabo un pārbauda; |
| --- | --- |

S.

tā kā tehnoloģija ir gatava un rūpniecības un valsts varas iestāžu pārstāvji ir noteikuši kopējus standartus visā ES, kurus izmēģinājumu projektu sistēmas ietvaros patlaban uzlabo un pārbauda;

| T. | tā kā Komisija 2011. gadā publiski pasludināja, ka tā 2012. gada pirmajā ceturksnī nāks klajā ar jaunu regulu, mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma tiesiskajā regulējumā ietverot eCall kā papildu prasību, |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisija 2011. gadā publiski pasludināja, ka tā 2012. gada pirmajā ceturksnī nāks klajā ar jaunu regulu, mehānisko transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma tiesiskajā regulējumā ietverot eCall kā papildu prasību,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 8. septembra ieteikumu un mudina dalībvalstis un mobilo sakaru tīkla operatorus (MSTO) vēlākais līdz 2014. gada beigām ieviest ieteikumā ietvertos vajadzīgos pasākumus un uzlabojumus; tomēr pauž nožēlu, ka savlaicīgi rīkojās tikai 18 dalībvalstis; aicina pārējās dalībvalstis to darīt pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada 8. septembra ieteikumu un mudina dalībvalstis un mobilo sakaru tīkla operatorus (MSTO) vēlākais līdz 2014. gada beigām ieviest ieteikumā ietvertos vajadzīgos pasākumus un uzlabojumus; tomēr pauž nožēlu, ka savlaicīgi rīkojās tikai 18 dalībvalstis; aicina pārējās dalībvalstis to darīt pēc iespējas ātrāk;

| 2. | pauž nožēlu par kavēšanos un sekmju trūkumu attiecībā uz brīvprātīgu eCall ieviešanu līdz šim un par to, ka 3 dalībvalstis nav parakstījušas eCall saprašanās memorandu vai paudušas atbalstu eCall izvēršanai; tādēļ aicina tās dalībvalstis, kas nav vēl parakstījušas Saprašanās memorandu par visu Eiropu aptverošu sadarbspējīgu eCall pakalpojumu attīstību Eiropā, to izdarīt, un aicina iesaistītās puses rīkoties vienlaicīgi, lai izveidotu šo pakalpojumu; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par kavēšanos un sekmju trūkumu attiecībā uz brīvprātīgu eCall ieviešanu līdz šim un par to, ka 3 dalībvalstis nav parakstījušas eCall saprašanās memorandu vai paudušas atbalstu eCall izvēršanai; tādēļ aicina tās dalībvalstis, kas nav vēl parakstījušas Saprašanās memorandu par visu Eiropu aptverošu sadarbspējīgu eCall pakalpojumu attīstību Eiropā, to izdarīt, un aicina iesaistītās puses rīkoties vienlaicīgi, lai izveidotu šo pakalpojumu;

| 3. | uzsver, ka Eiropas neatliekamās palīdzības dienestu numura 112, kurš būs eCall sistēmas pamatā, darbībā pastāv ievērojamas atšķirības; aicina dalībvalstis nekavējoties novērst šīs atšķirības un aicina Komisiju uzlabot uzraudzību šajā jomā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka Eiropas neatliekamās palīdzības dienestu numura 112, kurš būs eCall sistēmas pamatā, darbībā pastāv ievērojamas atšķirības; aicina dalībvalstis nekavējoties novērst šīs atšķirības un aicina Komisiju uzlabot uzraudzību šajā jomā;

| 4. | uzskata, ka eCall jābūt publiskai visu ES aptverošai neatliekamās palīdzības zvanu sistēmai, kura uzstādīta transportlīdzeklī, kuras pamatā ir zvans 112 un kopēji Eiropas mēroga standarti tehnoloģiju neitralitātes garantēšanai, lai nodrošinātu uzticamus, ļoti kvalitatīvus, cenas ziņā pieejamus un lietotājam draudzīgus pakalpojumus, kas visā Eiropas teritorijā visos automobiļos var darboties raiti un sadarbspējīgi, neatkarīgi no transportlīdzekļa modeļa, valsts vai faktiskās atrašanās vietas, tādējādi palielinot eCall sniegto labumu visiem, kas izmanto ceļu satiksmi, arī invalīdiem ar īpašām vajadzībām; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka eCall jābūt publiskai visu ES aptverošai neatliekamās palīdzības zvanu sistēmai, kura uzstādīta transportlīdzeklī, kuras pamatā ir zvans 112 un kopēji Eiropas mēroga standarti tehnoloģiju neitralitātes garantēšanai, lai nodrošinātu uzticamus, ļoti kvalitatīvus, cenas ziņā pieejamus un lietotājam draudzīgus pakalpojumus, kas visā Eiropas teritorijā visos automobiļos var darboties raiti un sadarbspējīgi, neatkarīgi no transportlīdzekļa modeļa, valsts vai faktiskās atrašanās vietas, tādējādi palielinot eCall sniegto labumu visiem, kas izmanto ceļu satiksmi, arī invalīdiem ar īpašām vajadzībām;

| 5. | uzsver eCall pozitīvo ietekmi, jo tas ne tikai uzlabos negadījumu pārvaldību, samazinās negadījumu radīto satiksmes sastrēgumu skaitu un palīdzēs izvairīties no turpmākiem negadījumiem, bet arī īpaši palīdzēs paātrināt neatliekamās palīdzības dienestu ierašanos un tādējādi samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu un gūto ievainojumu smaguma pakāpi, un līdz ar to uzlabos eiropiešu pārliecību par drošību, dodoties uz citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

5.

uzsver eCall pozitīvo ietekmi, jo tas ne tikai uzlabos negadījumu pārvaldību, samazinās negadījumu radīto satiksmes sastrēgumu skaitu un palīdzēs izvairīties no turpmākiem negadījumiem, bet arī īpaši palīdzēs paātrināt neatliekamās palīdzības dienestu ierašanos un tādējādi samazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu un gūto ievainojumu smaguma pakāpi, un līdz ar to uzlabos eiropiešu pārliecību par drošību, dodoties uz citām dalībvalstīm;

| 6. | uzskata, ka gadījumā, ja eCall ieviešanu atstāj tirgus ziņā, eCall sniegs labumu tikai tiem cilvēkiem, kuri var atļauties iegādāties augstākās klases automobiļus, savukārt visos transportlīdzekļos uzstādītas sistēmas obligāta ieviešana palīdzētu samazināt izmaksas un nodrošināt vispārēju ieviešanu visā ES teritorijā; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka gadījumā, ja eCall ieviešanu atstāj tirgus ziņā, eCall sniegs labumu tikai tiem cilvēkiem, kuri var atļauties iegādāties augstākās klases automobiļus, savukārt visos transportlīdzekļos uzstādītas sistēmas obligāta ieviešana palīdzētu samazināt izmaksas un nodrošināt vispārēju ieviešanu visā ES teritorijā;

| 7. | atgādina, ka Komisijas Ietekmes novērtējumā ir konstatēts, ka regulatīvu pasākumu pieņemšana nolūkā nodrošināt obligātu eCall ieviešanu patlaban ir vienīgais veids, kā sasniegt visus vēlamos rezultātus; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka Komisijas Ietekmes novērtējumā ir konstatēts, ka regulatīvu pasākumu pieņemšana nolūkā nodrošināt obligātu eCall ieviešanu patlaban ir vienīgais veids, kā sasniegt visus vēlamos rezultātus;

| 8. | mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu Direktīvas 2007/46/EK kontekstā, lai nodrošinātu publiskas eCall sistēmas, kuras pamatā ir zvans 112, obligātu uzstādīšanu līdz 2015. gadam visos jaunajos automobiļos, kam piešķirts tipa apstiprinājums, un visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu Direktīvas 2007/46/EK kontekstā, lai nodrošinātu publiskas eCall sistēmas, kuras pamatā ir zvans 112, obligātu uzstādīšanu līdz 2015. gadam visos jaunajos automobiļos, kam piešķirts tipa apstiprinājums, un visās dalībvalstīs;

| 9. | uzskata, ka eCall pakalpojumu sistēmai jābūt bez maksas, obligātai un uzstādītai visos jaunajos transportlīdzekļos, ko aptver šā priekšlikuma joma; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka eCall pakalpojumu sistēmai jābūt bez maksas, obligātai un uzstādītai visos jaunajos transportlīdzekļos, ko aptver šā priekšlikuma joma;

| 10. | uzskata, ka eCall pakalpojumiem jābūt vienkāršiem, cenas ziņā pieejamiem, darboties spējīgiem un pieejamiem ikvienam visā ES neatkarīgi no transportlīdzekļa un tā atrašanās vietas; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka eCall pakalpojumiem jābūt vienkāršiem, cenas ziņā pieejamiem, darboties spējīgiem un pieejamiem ikvienam visā ES neatkarīgi no transportlīdzekļa un tā atrašanās vietas;

| 11. | noraida ideju, ka eCall transportlīdzekļa komponentus varētu ieviest pakāpeniski ilgākā laika periodā; |
| --- | --- |

11.

noraida ideju, ka eCall transportlīdzekļa komponentus varētu ieviest pakāpeniski ilgākā laika periodā;

| 12. | aicina Komisiju ierosināt citus regulatīvus pasākumus, kas nepieciešami, lai izvairītos no papildu kavēšanās, kuras rezultātā iet bojā cilvēki, lai gan to varēja novērst; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju ierosināt citus regulatīvus pasākumus, kas nepieciešami, lai izvairītos no papildu kavēšanās, kuras rezultātā iet bojā cilvēki, lai gan to varēja novērst;

| 13. | uzskata, ka, lai gan izmaksu un ieguvumu analīze (IIA) ir svarīga metode, kas tiek izmantota, lai pieņemtu sarežģītus lēmumus par ieguldījumiem un tehnoloģiju ieviešanu, šī pieeja varētu arī būt apšaubāma situācijās, kad ievērojama analīzes daļa ir saistīta ar cilvēka dzīvības vērtības noteikšanu; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka, lai gan izmaksu un ieguvumu analīze (IIA) ir svarīga metode, kas tiek izmantota, lai pieņemtu sarežģītus lēmumus par ieguldījumiem un tehnoloģiju ieviešanu, šī pieeja varētu arī būt apšaubāma situācijās, kad ievērojama analīzes daļa ir saistīta ar cilvēka dzīvības vērtības noteikšanu;

| 14. | aicina Komisiju, izvērtējot eCall ieviešanas ES teritorijā ietekmi, ņemt vērā ne tikai ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas, bet arī eCall ieviešanas radītos sociālos ieguvumus; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju, izvērtējot eCall ieviešanas ES teritorijā ietekmi, ņemt vērā ne tikai ieguldījumu un ekspluatācijas izmaksas, bet arī eCall ieviešanas radītos sociālos ieguvumus;

| 15. | aicina Komisiju izstrādāt skaidrus noteikumus par eCall sistēmā iesaistīto pušu atbildību; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju izstrādāt skaidrus noteikumus par eCall sistēmā iesaistīto pušu atbildību;

| 16. | aicina Komisiju novērtēt iespēju, ka eCall sistēma varētu pārraidīt viltus trauksmes ziņojumus, to ietekmi uz neatliekamās palīdzības dienestu ikdienu, vajadzību nošķirt nopietnus negadījumus no mazāk nopietniem un nošķirt neatliekamās palīdzības zvanus un citu informāciju, kura sākotnēji jāsniedz neatliekamās palīdzības dienestiem, lai nodrošinātu to efektīvu darbību; aicina Komisiju vajadzības gadījumā ierosināt konkrētus šo problēmu risinājumus; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju novērtēt iespēju, ka eCall sistēma varētu pārraidīt viltus trauksmes ziņojumus, to ietekmi uz neatliekamās palīdzības dienestu ikdienu, vajadzību nošķirt nopietnus negadījumus no mazāk nopietniem un nošķirt neatliekamās palīdzības zvanus un citu informāciju, kura sākotnēji jāsniedz neatliekamās palīdzības dienestiem, lai nodrošinātu to efektīvu darbību; aicina Komisiju vajadzības gadījumā ierosināt konkrētus šo problēmu risinājumus;

| 17. | atzinīgi vērtē Eiropas eCall īstenošanas platformas izveidi un aicina attiecīgās ieinteresētās puses un dalībvalstu pārstāvjus līdzdarboties, lai nodrošinātu saskaņotu eCall ieviešanu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Eiropas eCall īstenošanas platformas izveidi un aicina attiecīgās ieinteresētās puses un dalībvalstu pārstāvjus līdzdarboties, lai nodrošinātu saskaņotu eCall ieviešanu;

| 18. | aicina Komisiju apsvērt iespēju tuvākajā nākotnē paplašināt eCall sistēmu, iekļaujot arī citus transportlīdzekļus, piemēram, smagos kravas automobiļus, autobusus un divriteņu transportlīdzekļus ar dzinēju, un izvērtēt, vai tajā vajadzētu arī iekļaut lauksaimniecības traktorus un rūpnieciskos transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju apsvērt iespēju tuvākajā nākotnē paplašināt eCall sistēmu, iekļaujot arī citus transportlīdzekļus, piemēram, smagos kravas automobiļus, autobusus un divriteņu transportlīdzekļus ar dzinēju, un izvērtēt, vai tajā vajadzētu arī iekļaut lauksaimniecības traktorus un rūpnieciskos transportlīdzekļus;

| 19. | uzskata, ka esošajos transportlīdzekļos jāļauj izmantot pēcpārdošanas eCall ierīces; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka esošajos transportlīdzekļos jāļauj izmantot pēcpārdošanas eCall ierīces;

ĀIC (ārkārtas izsaukumu centrāles) — ātrās reaģēšanas aspekti

| 20. | atzīmē, ka ir būtiski nodrošināt, ka visas ĀIC visās dalībvalstīs ir aprīkotas atbilstoši augstiem standartiem, lai panāktu vienādu iedzīvotāju aizsardzības līmeni visā Savienībā, un tādēļ aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, kas prasa dalībvalstīm uzlabot to ātrās reaģēšanas pakalpojumu infrastruktūras un nodrošināt operatoru pienācīgu apmācību — tādā veidā, kāds tām ir vispiemērotākais un kas dara tās pieejamas ikvienam, — lai līdz 2015. gadam tās varētu apstrādāt eCall; |
| --- | --- |

20.

atzīmē, ka ir būtiski nodrošināt, ka visas ĀIC visās dalībvalstīs ir aprīkotas atbilstoši augstiem standartiem, lai panāktu vienādu iedzīvotāju aizsardzības līmeni visā Savienībā, un tādēļ aicina Komisiju ierosināt tiesību aktus, kas prasa dalībvalstīm uzlabot to ātrās reaģēšanas pakalpojumu infrastruktūras un nodrošināt operatoru pienācīgu apmācību — tādā veidā, kāds tām ir vispiemērotākais un kas dara tās pieejamas ikvienam, — lai līdz 2015. gadam tās varētu apstrādāt eCall;

| 21. | mudina Komisiju līdz 2012. gada beigām ITS direktīvas ietvaros pieņemt kopējas ĀIC specifikācijas un iesniegt priekšlikumu direktīvai par eCall ieviešanu; |
| --- | --- |

21.

mudina Komisiju līdz 2012. gada beigām ITS direktīvas ietvaros pieņemt kopējas ĀIC specifikācijas un iesniegt priekšlikumu direktīvai par eCall ieviešanu;

| 22. | augstu vērtē mobilo sakaru tīkla operatoru (MSTO) gatavību apstrādāt eCall tāpat kā jebkurus citus zvanus 112 un ierosina, ka tiem un arī dalībvalstīm ik gadu jāziņo Komisijai par sasniegto progresu un pieredzētajiem sarežģījumiem, jo īpaši saistībā ar eCall karodziņu; |
| --- | --- |

22.

augstu vērtē mobilo sakaru tīkla operatoru (MSTO) gatavību apstrādāt eCall tāpat kā jebkurus citus zvanus 112 un ierosina, ka tiem un arī dalībvalstīm ik gadu jāziņo Komisijai par sasniegto progresu un pieredzētajiem sarežģījumiem, jo īpaši saistībā ar eCall karodziņu;

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka balss savienojuma izveidošana starp transportlīdzeklī esošajiem cilvēkiem un ĀIC operatoru neatliekamās palīdzības zvana gadījumā savstarpējās komunikācijas rezultātā samazina gan neatbilstošas reaģēšanas risku, gan nevajadzīgus neatliekamās palīdzības dienestu izbraukumus, piemēram, ja tas ir neliels satiksmes negadījums; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē to, ka balss savienojuma izveidošana starp transportlīdzeklī esošajiem cilvēkiem un ĀIC operatoru neatliekamās palīdzības zvana gadījumā savstarpējās komunikācijas rezultātā samazina gan neatbilstošas reaģēšanas risku, gan nevajadzīgus neatliekamās palīdzības dienestu izbraukumus, piemēram, ja tas ir neliels satiksmes negadījums;

| 24. | uzsver, ka aizvien pieaug vajadzība pēc kopēja datu pārraides protokola šādas informācijas pārraidīšanai ārkārtas izsaukumu centrālēm un ātrās reaģēšanas pakalpojumu sniedzējiem, lai izvairītos no neskaidrību vai pārraidīto datu nepareizas interpretācijas riska; uzsver, ka kārtība, kādā mobilo sakaru tīkla operatori nosūta informāciju ārkārtas izsaukumu centrālēm, ir jānosaka pārredzamā un nediskriminējošā veidā; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka aizvien pieaug vajadzība pēc kopēja datu pārraides protokola šādas informācijas pārraidīšanai ārkārtas izsaukumu centrālēm un ātrās reaģēšanas pakalpojumu sniedzējiem, lai izvairītos no neskaidrību vai pārraidīto datu nepareizas interpretācijas riska; uzsver, ka kārtība, kādā mobilo sakaru tīkla operatori nosūta informāciju ārkārtas izsaukumu centrālēm, ir jānosaka pārredzamā un nediskriminējošā veidā;

| 25. | atgādina, ka elektronisko datu pieejamība ĀIC var sniegt arī papildu priekšrocības, piemēram, labākas norādes, lai glābšanas dienestu darbinieki būtu pienācīgi informēti par jauniem apdraudējumiem, ar kuriem viņi var saskarties saistībā ar elektromobiļu un citu jauno dzinēju sistēmu izstrādi; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka elektronisko datu pieejamība ĀIC var sniegt arī papildu priekšrocības, piemēram, labākas norādes, lai glābšanas dienestu darbinieki būtu pienācīgi informēti par jauniem apdraudējumiem, ar kuriem viņi var saskarties saistībā ar elektromobiļu un citu jauno dzinēju sistēmu izstrādi;

| 26. | uzskata, ka jāsekmē sakari starp ĀIC un ceļu pārvaldītājiem, lai uzlabotu negadījumu pārvaldību, atbilstīgi Eiropas eCall īstenošanas platformas (EeĪP) ieteikumiem; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka jāsekmē sakari starp ĀIC un ceļu pārvaldītājiem, lai uzlabotu negadījumu pārvaldību, atbilstīgi Eiropas eCall īstenošanas platformas (EeĪP) ieteikumiem;

| 27. | atbalsta intensīvo darbu pie eCall pārrobežu autentificēšanas HeERO projekta (Saskaņota eCall Eiropas izmēģinājuma projekts) laikā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt sadarbību starp valstu ĀIC un ātrās reaģēšanas pakalpojumu dienestiem, jo īpaši robežšķērsošanas punktos Eiropā, un veicināt kopīgu mācību un labas prakses apmaiņas izvēršanu, lai celtu visas ārkārtas palīdzības dienestu piegādes ķēdes efektivitāti; |
| --- | --- |

27.

atbalsta intensīvo darbu pie eCall pārrobežu autentificēšanas HeERO projekta (Saskaņota eCall Eiropas izmēģinājuma projekts) laikā; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt sadarbību starp valstu ĀIC un ātrās reaģēšanas pakalpojumu dienestiem, jo īpaši robežšķērsošanas punktos Eiropā, un veicināt kopīgu mācību un labas prakses apmaiņas izvēršanu, lai celtu visas ārkārtas palīdzības dienestu piegādes ķēdes efektivitāti;

| 28. | aicina Komisiju nodrošināt, ka eCall sistēma un arī sakari ar ĀIC ir savienojami arī ar sistēmām, kuras mijiedarbojas ar infrastruktūru un ar viedām iebūvētām sistēmām (piemēram, viedās drošības barjeras, kas brīdina par negadījumu iespējamību, viedās iebūvētās ātruma kontroles sistēmas utt.); |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju nodrošināt, ka eCall sistēma un arī sakari ar ĀIC ir savienojami arī ar sistēmām, kuras mijiedarbojas ar infrastruktūru un ar viedām iebūvētām sistēmām (piemēram, viedās drošības barjeras, kas brīdina par negadījumu iespējamību, viedās iebūvētās ātruma kontroles sistēmas utt.);

Privāti neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumi

| 29. | uzskata, ka publiski visu ES aptveroši eCall pakalpojumi var pastāvēt līdzās privātiem neatliekamās palīdzības pakalpojumiem, ar noteikumu, ka gan publiskie, gan privātie pakalpojumi atbilst visiem darbības standartiem, un ja transportlīdzekļi ir nodrošināti ar publiskajiem eCall pakalpojumiem, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību visās dalībvalstīs un visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā neatkarīgi no tā, vai transportlīdzekļa pircējs izvēlas vai neizvēlas privātu risinājumu; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka publiski visu ES aptveroši eCall pakalpojumi var pastāvēt līdzās privātiem neatliekamās palīdzības pakalpojumiem, ar noteikumu, ka gan publiskie, gan privātie pakalpojumi atbilst visiem darbības standartiem, un ja transportlīdzekļi ir nodrošināti ar publiskajiem eCall pakalpojumiem, lai nodrošinātu pakalpojumu nepārtrauktību visās dalībvalstīs un visā transportlīdzekļa ekspluatācijas laikā neatkarīgi no tā, vai transportlīdzekļa pircējs izvēlas vai neizvēlas privātu risinājumu;

| 30. | uzsver, ka eCall sistēmai jābūt ērti izmantojamai, un uzsver, ka ir jāsniedz patērētājiem reālistisks pārskats un visaptveroša un ticama informācija par papildu funkcijām vai pakalpojumiem, kas saistīti ar piedāvāto privātu neatliekamās palīdzības zvanu transportlīdzekļa lietotni, un to, kāda līmeņa pakalpojums ir sagaidāms, iegādajoties šādas lietotnes, un par saistītajām izmaksām; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka eCall sistēmai jābūt ērti izmantojamai, un uzsver, ka ir jāsniedz patērētājiem reālistisks pārskats un visaptveroša un ticama informācija par papildu funkcijām vai pakalpojumiem, kas saistīti ar piedāvāto privātu neatliekamās palīdzības zvanu transportlīdzekļa lietotni, un to, kāda līmeņa pakalpojums ir sagaidāms, iegādajoties šādas lietotnes, un par saistītajām izmaksām;

| 31. | prasa, lai gadījumā, kad patērētājs, kas abonē privātus neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumus, nolemj atteikties no šiem pakalpojumiem vai dodas uz valsti, kurā šis pakalpojums netiek piedāvāts, viņam automātiski būtu pieejami publiskie 112 eCall pakalpojumi; |
| --- | --- |

31.

prasa, lai gadījumā, kad patērētājs, kas abonē privātus neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumus, nolemj atteikties no šiem pakalpojumiem vai dodas uz valsti, kurā šis pakalpojums netiek piedāvāts, viņam automātiski būtu pieejami publiskie 112 eCall pakalpojumi;

| 32. | uzskata, ka privāto eCall pakalpojumu sniedzējiem ir iespējams jebkurā laikā pāriet uz visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem, vienlaikus turpinot saņemt zvanus attiecībā uz citiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka privāto eCall pakalpojumu sniedzējiem ir iespējams jebkurā laikā pāriet uz visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem, vienlaikus turpinot saņemt zvanus attiecībā uz citiem pakalpojumiem;

| 33. | aicina ES uzņēmumus iesaistīties vajadzīgo eCall sistēmas lietotņu, pakalpojumu un infrastruktūras izstrādē, lai tādējādi sekmētu inovācijas visā ES teritorijā; |
| --- | --- |

33.

aicina ES uzņēmumus iesaistīties vajadzīgo eCall sistēmas lietotņu, pakalpojumu un infrastruktūras izstrādē, lai tādējādi sekmētu inovācijas visā ES teritorijā;

Datu aizsardzība

| 34. | uzsver faktu, ka eCall sistēma nedrīkst nekādā ziņā dot iespēju izsekot transportlīdzekli, norādot, ka tai jāpaliek neaktīvai līdz brīdim, kad tiks aktivizēts neatliekamās palīdzības zvans, atbilstīgi 29. panta datu aizsardzības jautājumu darba grupas ieteikumiem; atgādina, ka galvenais eCall pakalpojumu mērķis ir uzlabot negadījumu pārvaldību un ka eCall pakalpojumu sistēmas sniegtos datus nedrīkst izmantot, lai uzraudzītu un pētītu personas pārvietošanos vai lai noteiktu tās atrašanās vietu, ja vien šī persona nav nonākusi satiksmes negadījumā; |
| --- | --- |

34.

uzsver faktu, ka eCall sistēma nedrīkst nekādā ziņā dot iespēju izsekot transportlīdzekli, norādot, ka tai jāpaliek neaktīvai līdz brīdim, kad tiks aktivizēts neatliekamās palīdzības zvans, atbilstīgi 29. panta datu aizsardzības jautājumu darba grupas ieteikumiem; atgādina, ka galvenais eCall pakalpojumu mērķis ir uzlabot negadījumu pārvaldību un ka eCall pakalpojumu sistēmas sniegtos datus nedrīkst izmantot, lai uzraudzītu un pētītu personas pārvietošanos vai lai noteiktu tās atrašanās vietu, ja vien šī persona nav nonākusi satiksmes negadījumā;

| 35. | uzsver, ka jāiekļauj atbilstoši noteikumi, kuros tiek ievērots pārredzamības princips, par personas datu saistībā ar eCall apstrādi, ko veic ne tikai MSTO, bet arī visas pārējās iesaistītās puses, tai skaitā transportlīdzekļu ražotāji, ĀIC un neatliekamās palīdzības dienesti, un par privātuma un personas datu aizsardzības principu ievērošanas nodrošināšanu saskaņā ar Eiropas Direktīvām 95/46/EK un 2002/58/EK un valstu tiesību aktiem; uzsver, ka turpmākajos tiesību aktos ir jāpaskaidro dažādo eCall pakalpojumu sniegšanā iesaistīto pušu atbildība saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, kā arī informācijas sniegšanas kārtība datu subjektiem un viņu tiesību izmantošanas veicināšanas kārtība; |
| --- | --- |

35.

uzsver, ka jāiekļauj atbilstoši noteikumi, kuros tiek ievērots pārredzamības princips, par personas datu saistībā ar eCall apstrādi, ko veic ne tikai MSTO, bet arī visas pārējās iesaistītās puses, tai skaitā transportlīdzekļu ražotāji, ĀIC un neatliekamās palīdzības dienesti, un par privātuma un personas datu aizsardzības principu ievērošanas nodrošināšanu saskaņā ar Eiropas Direktīvām 95/46/EK un 2002/58/EK un valstu tiesību aktiem; uzsver, ka turpmākajos tiesību aktos ir jāpaskaidro dažādo eCall pakalpojumu sniegšanā iesaistīto pušu atbildība saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, kā arī informācijas sniegšanas kārtība datu subjektiem un viņu tiesību izmantošanas veicināšanas kārtība;

| 36. | uzsver, ka arī privātu eCall pakalpojumu kontekstā jāievēro privātuma un datu aizsardzības principi, jo īpaši, paredzot apzinātu piekrišanu un iespēju atteikties, saskaņā ar 29. panta darba grupas ieteikumiem; uzsver, ka apzinātai piekrišanai no patērētāju puses jāpamatojas uz pilnīgu informāciju par apkopoto datu apjomu un mērķi, kādam tie apkopoti, un ka patērētājiem jādod iespēja jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka arī privātu eCall pakalpojumu kontekstā jāievēro privātuma un datu aizsardzības principi, jo īpaši, paredzot apzinātu piekrišanu un iespēju atteikties, saskaņā ar 29. panta darba grupas ieteikumiem; uzsver, ka apzinātai piekrišanai no patērētāju puses jāpamatojas uz pilnīgu informāciju par apkopoto datu apjomu un mērķi, kādam tie apkopoti, un ka patērētājiem jādod iespēja jebkurā laikā atsaukt savu piekrišanu;

| 37. | uzsver, ka transportlīdzekļa īpašniekam vai nomniekam kā informētam patērētājam ir jāizlemj, kam ļaut piekļūt saviem datiem saistībā ar privātiem eCall pakalpojumiem, kas registrēti transportlīdzeklim; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka transportlīdzekļa īpašniekam vai nomniekam kā informētam patērētājam ir jāizlemj, kam ļaut piekļūt saviem datiem saistībā ar privātiem eCall pakalpojumiem, kas registrēti transportlīdzeklim;

Citas saistītās jomas

| 38. | uzsver, ka eCall sistēma izmanto tehniskus komponentus (satelītpozicionēšana, apstrāde un sakari), kas varētu būt pamatā arī vairākām citām transportlīdzekļa lietotnēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

38.

uzsver, ka eCall sistēma izmanto tehniskus komponentus (satelītpozicionēšana, apstrāde un sakari), kas varētu būt pamatā arī vairākām citām transportlīdzekļa lietotnēm un pakalpojumiem;

| 39. | uzskata, ka, lai patērētājiem nodrošinātu brīvas izvēles iespējas, transportlīdzekļa eCall sistēmai jābūt pieejamai bez maksas un bez diskriminācijas pret visām ieinteresētajām pusēm, piemēram, automobiļu pēcpārdošanas produktu un pakalpojumu sniedzējiem, pēcpārdošanas pakalpojumu sniegšanai vajadzīgā aprīkojuma piegādātājiem, remontdarbnīcām un neatkarīgajiem pakalpojumu sniedzējiem, palīdzības sniegšanai uz ceļa un saistītajiem pakalpojumiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka eCall sistēma pamatojas uz sadarbspējīgu un brīvas piekļuves platformu iepējamiem turpmākiem automobiļu pakalpojumiem vai lietotnēm, lai sekmētu Eiropas informācijas tehnoloģiju nozares inovācijas un veicinātu konkurētspēju pasaules tirgos; uzsver, ka šādām lietotnēm un šādiem pakalpojumiem jābūt fakultatīviem; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka, lai patērētājiem nodrošinātu brīvas izvēles iespējas, transportlīdzekļa eCall sistēmai jābūt pieejamai bez maksas un bez diskriminācijas pret visām ieinteresētajām pusēm, piemēram, automobiļu pēcpārdošanas produktu un pakalpojumu sniedzējiem, pēcpārdošanas pakalpojumu sniegšanai vajadzīgā aprīkojuma piegādātājiem, remontdarbnīcām un neatkarīgajiem pakalpojumu sniedzējiem, palīdzības sniegšanai uz ceļa un saistītajiem pakalpojumiem; aicina Komisiju nodrošināt, ka eCall sistēma pamatojas uz sadarbspējīgu un brīvas piekļuves platformu iepējamiem turpmākiem automobiļu pakalpojumiem vai lietotnēm, lai sekmētu Eiropas informācijas tehnoloģiju nozares inovācijas un veicinātu konkurētspēju pasaules tirgos; uzsver, ka šādām lietotnēm un šādiem pakalpojumiem jābūt fakultatīviem;

| 40. | uzskata, ka patērētāju brīvai izvēlei un pakalpojumu sniedzēju brīvai piekļuvei ir jābūt daļai no oriģinālā aprīkojuma ražotāju (OEM) transportlīdzekļa platformas izstrādes kritērijiem un ka transportlīdzekļos uzstādītajām saskarnēm jābūt standartizētām, lai garantētu godīgu konkurenci un sekmētu inovācijas Eiropas telemātikas tirgū; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka patērētāju brīvai izvēlei un pakalpojumu sniedzēju brīvai piekļuvei ir jābūt daļai no oriģinālā aprīkojuma ražotāju (OEM) transportlīdzekļa platformas izstrādes kritērijiem un ka transportlīdzekļos uzstādītajām saskarnēm jābūt standartizētām, lai garantētu godīgu konkurenci un sekmētu inovācijas Eiropas telemātikas tirgū;

| 41. | uzsver, ka jebkādiem papildu pakalpojumiem, ko lietos transportlīdzeklī, jo īpaši braukšanas laikā, būs jāatbilst skaidriem drošuma, drošības un datu aizsardzības privātuma standartiem un ka atbilstība šādiem standartiem būs jāvērtē un jākontrolē; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka jebkādiem papildu pakalpojumiem, ko lietos transportlīdzeklī, jo īpaši braukšanas laikā, būs jāatbilst skaidriem drošuma, drošības un datu aizsardzības privātuma standartiem un ka atbilstība šādiem standartiem būs jāvērtē un jākontrolē;

| 42. | atgādina, ka Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS) un Galileo var sniegt būtisku ieguldījumu ceļu satiksmes pārvaldībā un palīdzības sniegšanā ārkārtas gadījumos un ka ir vajadzīga informēšanas kampaņa, lai veicinātu lielāku to iespēju izmantošanu, ko šī sistēma piedāvā attiecībā uz eCall lietotni; |
| --- | --- |

42.

atgādina, ka Eiropas ģeostacionārās navigācijas pārklājuma dienests (EGNOS) un Galileo var sniegt būtisku ieguldījumu ceļu satiksmes pārvaldībā un palīdzības sniegšanā ārkārtas gadījumos un ka ir vajadzīga informēšanas kampaņa, lai veicinātu lielāku to iespēju izmantošanu, ko šī sistēma piedāvā attiecībā uz eCall lietotni;

| 43. | uzskata, ka dalībvalstīm jābūt iespējai izveidot eCall filtrēšanas sistēmas ĀIC vajadzībām, kas ļauj ātri identificēt steidzamus zvanus, tādējādi novēršot, ka zvanu centri tiek pārslogoti, vienlaikus ceļot neatliekamās palīdzības pakalpojumu efektivitāti; uzskata, ka Komisijai ir jāatbalsta šie centieni; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka dalībvalstīm jābūt iespējai izveidot eCall filtrēšanas sistēmas ĀIC vajadzībām, kas ļauj ātri identificēt steidzamus zvanus, tādējādi novēršot, ka zvanu centri tiek pārslogoti, vienlaikus ceļot neatliekamās palīdzības pakalpojumu efektivitāti; uzskata, ka Komisijai ir jāatbalsta šie centieni;

| 44. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izveidot un ekspluatēt valstu izmēģinājuma programmas transportlīdzekļu automātiskās ātrās reaģēšanas sistēmas (eCall) ieviešanai, lai konstatētu iespējamās problēmas un sagatavotos sistēmas obligātajai ieviešanai visās dalībvalstīs 2015. gadā; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis sadarbībā ar Komisiju izveidot un ekspluatēt valstu izmēģinājuma programmas transportlīdzekļu automātiskās ātrās reaģēšanas sistēmas (eCall) ieviešanai, lai konstatētu iespējamās problēmas un sagatavotos sistēmas obligātajai ieviešanai visās dalībvalstīs 2015. gadā;

| 45. | prasa visos transportlīdzekļos ieviest standarta eCall saskarni — tā saucamo „eCall pogu” —, kas būtu viegli atpazīstama arī invalīdiem, lai tādējādi izvairītos no pārpratumiem un sistēmas iespējamas nepareizas lietošanas; aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijas ierosināt šādas manuālas aktivizācijas mehānisma saskaņotu standartu; |
| --- | --- |

45.

prasa visos transportlīdzekļos ieviest standarta eCall saskarni — tā saucamo „eCall pogu” —, kas būtu viegli atpazīstama arī invalīdiem, lai tādējādi izvairītos no pārpratumiem un sistēmas iespējamas nepareizas lietošanas; aicina Komisiju un Eiropas standartizācijas organizācijas ierosināt šādas manuālas aktivizācijas mehānisma saskaņotu standartu;

| 46. | aicina Komisiju novērtēt eCall iespējamo ietekmi uz valstu veselības aizsardzības sistēmu izdevumiem; šajā sakarībā aicina dalībvalstis vienoties par saskaņotu jēdziena „nopietns ievainojums” definīciju; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju novērtēt eCall iespējamo ietekmi uz valstu veselības aizsardzības sistēmu izdevumiem; šajā sakarībā aicina dalībvalstis vienoties par saskaņotu jēdziena „nopietns ievainojums” definīciju;

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt to darbību attiecībā uz plašas praktiskās informācijas sniegšanu, izstrādājot mērķtiecīgu un vērienīgu saziņas stratēģiju un īstenojot saskaņotas informētības palielināšanas kampaņas rīkošanu par eCall sistēmu un tās priekšrocībām, izmantošanu un funkcionalitāti, arī attiecībā uz ES pilsoņu drošību, ar mērķi gan celt sabiedrības informētību, gan pieprasījumu pēc šiem neatliekamās palīdzības pakalpojumiem, un to, kā līdz minimumam samazināt risku, ka šie pakalpojumi tiek nepareizi lietoti vai pārprasti; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt to darbību attiecībā uz plašas praktiskās informācijas sniegšanu, izstrādājot mērķtiecīgu un vērienīgu saziņas stratēģiju un īstenojot saskaņotas informētības palielināšanas kampaņas rīkošanu par eCall sistēmu un tās priekšrocībām, izmantošanu un funkcionalitāti, arī attiecībā uz ES pilsoņu drošību, ar mērķi gan celt sabiedrības informētību, gan pieprasījumu pēc šiem neatliekamās palīdzības pakalpojumiem, un to, kā līdz minimumam samazināt risku, ka šie pakalpojumi tiek nepareizi lietoti vai pārprasti;

| 48. | iesaka Komisijai parūpēties par to, lai eCall pakalpojumi būtu sadarbspējīgi ar citiem līdzīgiem transportlīdzekļu neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumiem, kas darbojas kaimiņu reģionos, piemēram ar ERA-GLONASS sistēmu; |
| --- | --- |

48.

iesaka Komisijai parūpēties par to, lai eCall pakalpojumi būtu sadarbspējīgi ar citiem līdzīgiem transportlīdzekļu neatliekamās palīdzības zvanu pakalpojumiem, kas darbojas kaimiņu reģionos, piemēram ar ERA-GLONASS sistēmu;

*

* *

| 49. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

49.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 303, 22.11.2011., 46. lpp.

(2)  OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.

(3)  OV L 108, 24.4.2002., 51. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0453.

(5)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0408.

(6)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0519.

(7)  OV C 351 E, 2.12.2011., 13. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti P7_TA(2011)0306.

(9)  OV C 184 E, 8.7.2010., 50. lpp.

(10)  OV C 286 E, 27.11.2009., 45. lpp.

(11)  OV C 244 E, 18.10.2007., 220. lpp.

(12)  OV C 296 E, 6.12.2006., 268. lpp.

(13)  OV C 227 E, 21.9.2006., 609. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/27

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsEiropas pievilcības investīcijas

P7_TA(2012)0275

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par Eiropas pievilcību investīcijām (2011/2288(INI))

2013/C 349 E/04

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 3., 4., 49., 50., 119., 219. un 282. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 3., 4., 49., 50., 119., 219. un 282. pantu,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (COM(2011)0121),

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Deklarāciju par starptautiskām investīcijām un daudznacionāliem uzņēmumiem un Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (2011. gada 25. maija atjauninātā redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) Deklarāciju par starptautiskām investīcijām un daudznacionāliem uzņēmumiem un Vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (2011. gada 25. maija atjauninātā redakcija),

| — | ņemot vērā 2010. gada 9. maijā publicēto M. Monti ziņojumu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 9. maijā publicēto M. Monti ziņojumu „Jauna stratēģija vienotajam tirgum”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2011. gada ziņojumu par pasaules investīcijām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) 2011. gada ziņojumu par pasaules investīcijām,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku” (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Ceļā uz visaptverošu Eiropas starptautisko ieguldījumu politiku” (COM(2010)0343),

| — | ņemot vērā Komisijas darba programmu 2012. gadam (COM(2011)0777), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas darba programmu 2012. gadam (COM(2011)0777),

| — | ņemot vērā Padomes 3133. sanāksmes secinājumus par vienotā tirgus forumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 3133. sanāksmes secinājumus par vienotā tirgus forumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1175/2011 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1175/2011 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (4),

| — | ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2011 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Regulu (ES) Nr. 1177/2011 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1311/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1311/2011, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 attiecībā uz konkrētiem noteikumiem, kas saistīti ar finanšu pārvaldību konkrētām dalībvalstīm, kuras saskaras ar nopietnām grūtībām vai kurām draud šādas grūtības saistībā ar to finanšu stabilitāti (6),

| — | ņemot vērā Padomes Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (7),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas riska kapitāla fondiem (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas riska kapitāla fondiem (COM(2011)0860),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvo uzraudzību un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par piekļuvi kredītiestāžu darbībai un kredītiestāžu un ieguldījumu sabiedrību konsultatīvo uzraudzību un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2002/87/EK par papildu uzraudzību kredītiestādēm, apdrošināšanas uzņēmumiem un ieguldījumu sabiedrībām finanšu konglomerātos (COM(2011)0453),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Gada izaugsmes pētījums par 2012. gadu” (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Gada izaugsmes pētījums par 2012. gadu” (COM(2011)0815),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Akts par vienoto tirgu — Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos — Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Akts par vienoto tirgu — Divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos — Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par rīcības plānu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par rīcības plānu, lai uzlabotu MVU piekļuvi finansējumam (COM(2011)0870),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada ziņojumu Eiropadomei par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada ziņojumu Eiropadomei par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (COM(2011)0114),

| — | ņemot vērā savu 2011. gada 13. decembra rezolūciju par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2011. gada 13. decembra rezolūciju par šķēršļiem tirdzniecībai un ieguldījumiem (8),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījuma nodokļa sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK (CΟΜ(2011)0594), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Padomes direktīvai par kopīgu finanšu darījuma nodokļa sistēmu un grozījumiem Direktīvā 2008/7/EK (CΟΜ(2011)0594),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par stabilitātes obligāciju ieviešanas iespējamību (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par stabilitātes obligāciju ieviešanas iespējamību (COM(2011)0818),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par budžetu stratēģijai „Eiropa 2020” (COM(2011)0500, I un II daļa), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par budžetu stratēģijai „Eiropa 2020” (COM(2011)0500, I un II daļa),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par tādu valsts atbalsta pagaidu noteikumu ietekmi, kas pieņemti saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi (SEC(2011)1126), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu par tādu valsts atbalsta pagaidu noteikumu ietekmi, kas pieņemti saistībā ar finanšu un ekonomikas krīzi (SEC(2011)1126),

| — | ņemot vērā Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ziņojumu „Darba tirgus attīstības tendences Eiropā — 2011. gads”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Ekonomikas un finanšu lietu ģenerāldirektorāta ziņojumu „Darba tirgus attīstības tendences Eiropā — 2011. gads”,

| — | ņemot vērā ESAO, PTO un UNCTAD ziņojumus par G20 valstu pasākumiem tirdzniecības un investīciju jomā (no 2010. gada oktobra vidus līdz 2011. gada aprīlim), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO, PTO un UNCTAD ziņojumus par G20 valstu pasākumiem tirdzniecības un investīciju jomā (no 2010. gada oktobra vidus līdz 2011. gada aprīlim),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas pārskatu par eurozonas banku aizdevumiem (2012. gada janvāris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas pārskatu par eurozonas banku aizdevumiem (2012. gada janvāris),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas makroekonomikas prognozes eurozonai (2011. gada decembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas makroekonomikas prognozes eurozonai (2011. gada decembris),

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ziņojumu par finanšu integrāciju Eiropā (2011. gada maijs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas ziņojumu par finanšu integrāciju Eiropā (2011. gada maijs),

| — | ņemot vērā ESAO investīciju politikas programmu (IPP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO investīciju politikas programmu (IPP),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.–2020. gadam) (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu (2014.–2020. gadam) (COM(2011)0834),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (9),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Uzņēmējdarbības dinamika — uzņēmumu dibināšana, to īpašnieku maiņa un likvidācija” (2011. gada janvāris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Uzņēmējdarbības dinamika — uzņēmumu dibināšana, to īpašnieku maiņa un likvidācija” (2011. gada janvāris),

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu „Uzņēmējdarbība 2012. gadā — uzņēmējdarbība pārredzamākā vidē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas ziņojumu „Uzņēmējdarbība 2012. gadā — uzņēmējdarbība pārredzamākā vidē”,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „„Erasmus visiem” — ES programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā” (COM(2011)0787), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai „„Erasmus visiem” — ES programma izglītības, apmācības, jaunatnes un sporta jomā” (COM(2011)0787),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Izmēģinājuma projekta/sagatavošanās darbības „Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” starpposma novērtējums (2011)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu „Izmēģinājuma projekta/sagatavošanās darbības „Erasmus jaunajiem uzņēmējiem” starpposma novērtējums (2011)”,

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publisko iepirkumu (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par publisko iepirkumu (COM(2011)0896),

| — | ņemot vērā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0190/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A7-0190/2012),

| A. | tā kā ekonomikas, finanšu un fiskālā krīze Eiropas Savienībā ir ievērojami palielinājusi ekonomiskās un sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem, un šī iemesla dēļ visā Eiropas Savienībā ir nevienmērīgs iekšējo un ārējo ieguldījumu sadalījums; |
| --- | --- |

A.

tā kā ekonomikas, finanšu un fiskālā krīze Eiropas Savienībā ir ievērojami palielinājusi ekonomiskās un sociālās atšķirības starp dalībvalstīm un reģioniem, un šī iemesla dēļ visā Eiropas Savienībā ir nevienmērīgs iekšējo un ārējo ieguldījumu sadalījums;

| B. | tā kā ir jāizveido saskaņota stabilitātes nodrošināšanas sistēma monetārās, fiskālās un tirdzniecības politikas jomā, lai veicinātu tiešo ieguldījumu plūsmu visās dalībvalstīs un ES reģionos un tādējādi palīdzētu novērst makroekonomisko nelīdzsvarotību Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir jāizveido saskaņota stabilitātes nodrošināšanas sistēma monetārās, fiskālās un tirdzniecības politikas jomā, lai veicinātu tiešo ieguldījumu plūsmu visās dalībvalstīs un ES reģionos un tādējādi palīdzētu novērst makroekonomisko nelīdzsvarotību Eiropas Savienībā;

| C. | tā kā neformālā Eiropadomes locekļu sanāksmē 2012. gada 23. maijā tika uzsvērts, ka ir jāmobilizē ES politikas nostādnes, lai pilnībā atbalstītu izaugsmi, jāpastiprina centieni finansēt ekonomiku, izmantojot ieguldījumus, un jāveicina jaunu darba vietu veidošana; |
| --- | --- |

C.

tā kā neformālā Eiropadomes locekļu sanāksmē 2012. gada 23. maijā tika uzsvērts, ka ir jāmobilizē ES politikas nostādnes, lai pilnībā atbalstītu izaugsmi, jāpastiprina centieni finansēt ekonomiku, izmantojot ieguldījumus, un jāveicina jaunu darba vietu veidošana;

| D. | tā kā saskaņā ar jaunāko Komisijas pagaidu prognozi Eiropas Savienībai grūtības rada vājā izaugsme un tā kā gaidāmie izaugsmes tempi visā Eiropas Savienībā ievērojami atšķirsies, jo uz tiem postoši iedarbojas ilgstošā nenoteiktība, kā arī tas, ka trūkst patērētāju uzticēšanās un uzticēšanās tirgum; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar jaunāko Komisijas pagaidu prognozi Eiropas Savienībai grūtības rada vājā izaugsme un tā kā gaidāmie izaugsmes tempi visā Eiropas Savienībā ievērojami atšķirsies, jo uz tiem postoši iedarbojas ilgstošā nenoteiktība, kā arī tas, ka trūkst patērētāju uzticēšanās un uzticēšanās tirgum;

| E. | tā kā fiskālās krīzes pārvarēšanas un izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas nolūkā Eiropas Savienībai arī turpmāk būtu jāizmanto savas stiprās puses, piemēram, augsts patēriņa, izglītības un dzīves kvalitātes līmenis, pētniecības un jaunrades spējas, augsta darba efektivitāte un ražīgums, kā arī draudzīga un motivējoša uzņēmējdarbības vide; |
| --- | --- |

E.

tā kā fiskālās krīzes pārvarēšanas un izaugsmes un nodarbinātības veicināšanas nolūkā Eiropas Savienībai arī turpmāk būtu jāizmanto savas stiprās puses, piemēram, augsts patēriņa, izglītības un dzīves kvalitātes līmenis, pētniecības un jaunrades spējas, augsta darba efektivitāte un ražīgums, kā arī draudzīga un motivējoša uzņēmējdarbības vide;

| F. | tā kā dalībvalstu valsts parāda finansēšanai tiek izmantoti ieguldījumiem, izaugsmei un nodarbinātībai paredzētie līdzekļi, bet kapitāla aizplūde no dažām dalībvalstīm uz dažām citām dalībvalstīm un dažām trešām valstīm var pasliktināt situāciju ES maksājumu bilancē; |
| --- | --- |

F.

tā kā dalībvalstu valsts parāda finansēšanai tiek izmantoti ieguldījumiem, izaugsmei un nodarbinātībai paredzētie līdzekļi, bet kapitāla aizplūde no dažām dalībvalstīm uz dažām citām dalībvalstīm un dažām trešām valstīm var pasliktināt situāciju ES maksājumu bilancē;

| G. | tā kā nesenie notikumi ir būtiski ietekmējuši banku aizdevumus — eurozonā vissvarīgāko finanšu avotu, kurš pēc apjoma ir lielāks nekā kapitāla un obligāciju finansējums kopā, turpretim ASV un citu pasaules reģionu banku kredīti veido mazāku procentuālo daļu no kopējiem finanšu līdzekļiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā nesenie notikumi ir būtiski ietekmējuši banku aizdevumus — eurozonā vissvarīgāko finanšu avotu, kurš pēc apjoma ir lielāks nekā kapitāla un obligāciju finansējums kopā, turpretim ASV un citu pasaules reģionu banku kredīti veido mazāku procentuālo daļu no kopējiem finanšu līdzekļiem;

| H. | tā kā tādu nozaru izaugsmes potenciāls kā videi saudzīgas tehnoloģijas, veselība un aprūpe, izglītība un sociālā ekonomika var rosināt un virzīt ieguldījumus, palielinot savstarpējo pieprasījumu, un tādējādi nodrošinot ieguldījumu pieaugumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā tādu nozaru izaugsmes potenciāls kā videi saudzīgas tehnoloģijas, veselība un aprūpe, izglītība un sociālā ekonomika var rosināt un virzīt ieguldījumus, palielinot savstarpējo pieprasījumu, un tādējādi nodrošinot ieguldījumu pieaugumu;

| I. | tā kā ir jāuzrauga un jāpārskata ES finanšu regulējuma ietekme un īstenošana, lai nepieļautu, ka tas rada nevajadzīgu administratīvo slogu un kavē ārvalstu tiešos ieguldījumus Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir jāuzrauga un jāpārskata ES finanšu regulējuma ietekme un īstenošana, lai nepieļautu, ka tas rada nevajadzīgu administratīvo slogu un kavē ārvalstu tiešos ieguldījumus Eiropas Savienībā;

| J. | tā kā jaunākais UNCTAD ziņojums liecina, ka Eiropas Savienībai joprojām ir lielas spējas piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus; |
| --- | --- |

J.

tā kā jaunākais UNCTAD ziņojums liecina, ka Eiropas Savienībai joprojām ir lielas spējas piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus;

| K. | tā kā ES iekšējie ieguldījumi var būtiski paplašināt ārvalstu tiešo ieguldījumu tirgus, pilnveidojot ilgtspējīgu infrastruktūru uzņēmējdarbības, izglītības, pētniecības un izstrādes jomā; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES iekšējie ieguldījumi var būtiski paplašināt ārvalstu tiešo ieguldījumu tirgus, pilnveidojot ilgtspējīgu infrastruktūru uzņēmējdarbības, izglītības, pētniecības un izstrādes jomā;

| L. | tā kā ir divu veidu ieguldījumi — valsts ieguldījumi un privātie ieguldījumi — un tā kā privātos ieguldījumus veido vietējie un ārvalstu ieguldījumi; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir divu veidu ieguldījumi — valsts ieguldījumi un privātie ieguldījumi — un tā kā privātos ieguldījumus veido vietējie un ārvalstu ieguldījumi;

| M. | tā kā, lai pārtrauktu pārmērīgi lielo atkarību no naftas, gāzes un citu neatjaunojamu resursu importa, ir jāveic būtiski ieguldījumi atjaunojamās enerģijas, energoefektivitātes un efektīva resursu patēriņa jomā; |
| --- | --- |

M.

tā kā, lai pārtrauktu pārmērīgi lielo atkarību no naftas, gāzes un citu neatjaunojamu resursu importa, ir jāveic būtiski ieguldījumi atjaunojamās enerģijas, energoefektivitātes un efektīva resursu patēriņa jomā;

| N. | tā kā ar Eiropas valstu parādu un pārfinansēšanu saistītie riski, tirgus trūkumi un tirdzniecības šķēršļi, kā arī ar iekšējā tirgus izveidi saistīti šķēršļi, tostarp beztarifu barjeras un datu ierobežojumi, var mazināt ES reģiona spēju piesaistīt gan Eiropas, gan starptautiskos ieguldītājus; |
| --- | --- |

N.

tā kā ar Eiropas valstu parādu un pārfinansēšanu saistītie riski, tirgus trūkumi un tirdzniecības šķēršļi, kā arī ar iekšējā tirgus izveidi saistīti šķēršļi, tostarp beztarifu barjeras un datu ierobežojumi, var mazināt ES reģiona spēju piesaistīt gan Eiropas, gan starptautiskos ieguldītājus;

| O. | tā kā saistībā ar konkurētspēju un uzņēmējdarbību ES uzņēmumu galvenās problēmas joprojām ir: MVU grūti pieejams finansējums; uzņēmības trūkums (tikai 45 % Eiropas iedzīvotāju vēlētos būt pašnodarbināti salīdzinājumā, piemēram, ar 55 % Amerikas Savienotajās Valstīs); uzņēmējdarbības vide, kas neveicina uzņēmējdarbības sākšanu un izaugsmi un kam raksturīga pastāvīga normatīvā regulējuma sadrumstalotība un birokrātija; ierobežota MVU spēja pielāgoties darbībai efektīva enerģijas un resursu patēriņa ekonomikā un izvērst darbību tirgos aiz savas izcelsmes valsts robežām — gan vienotajā tirgū, gan ārpus tā; |
| --- | --- |

O.

tā kā saistībā ar konkurētspēju un uzņēmējdarbību ES uzņēmumu galvenās problēmas joprojām ir: MVU grūti pieejams finansējums; uzņēmības trūkums (tikai 45 % Eiropas iedzīvotāju vēlētos būt pašnodarbināti salīdzinājumā, piemēram, ar 55 % Amerikas Savienotajās Valstīs); uzņēmējdarbības vide, kas neveicina uzņēmējdarbības sākšanu un izaugsmi un kam raksturīga pastāvīga normatīvā regulējuma sadrumstalotība un birokrātija; ierobežota MVU spēja pielāgoties darbībai efektīva enerģijas un resursu patēriņa ekonomikā un izvērst darbību tirgos aiz savas izcelsmes valsts robežām — gan vienotajā tirgū, gan ārpus tā;

| P. | tā kā saskaņā ar jaunāko Pasaules Bankas uzņēmējdarbības indeksu no valstīm, kas, ņemot vērā uzņēmējdarbību pasaules līmenī, ierindojas pirmajās 35 vietās, tikai 40 % ir ES dalībvalstis (un tikai 26 % ir eurozonas dalībvalstis); |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar jaunāko Pasaules Bankas uzņēmējdarbības indeksu no valstīm, kas, ņemot vērā uzņēmējdarbību pasaules līmenī, ierindojas pirmajās 35 vietās, tikai 40 % ir ES dalībvalstis (un tikai 26 % ir eurozonas dalībvalstis);

| Q. | tā kā Komisijas Brīdināšanas mehānisma ziņojumā (COM(2012)0068) ir norādīts, ka valstu budžeta ierobežojumu un augstā bezdarba līmeņa dēļ — jo īpaši saistībā ar pašreizējām norēķina kontu bilancēm, eksporta tirgus daļām un privātā un valsts sektora parādiem — ir jāīsteno efektīvas strukturālās reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, vienlaikus samazinot birokrātiju un optimizējot struktūrfondu un Eiropas Investīciju bankas darbības pievienoto vērtību, tostarp valstīs, kas izmanto Eiropas kaimiņattiecību politikas piedāvātās iespējas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisijas Brīdināšanas mehānisma ziņojumā (COM(2012)0068) ir norādīts, ka valstu budžeta ierobežojumu un augstā bezdarba līmeņa dēļ — jo īpaši saistībā ar pašreizējām norēķina kontu bilancēm, eksporta tirgus daļām un privātā un valsts sektora parādiem — ir jāīsteno efektīvas strukturālās reformas, lai uzlabotu uzņēmējdarbības vidi, vienlaikus samazinot birokrātiju un optimizējot struktūrfondu un Eiropas Investīciju bankas darbības pievienoto vērtību, tostarp valstīs, kas izmanto Eiropas kaimiņattiecību politikas piedāvātās iespējas;

| R. | tā kā mērķtiecīgi sociālie ieguldījumi ir būtiski, lai ilgtermiņā nodrošinātu augstu nodarbinātības līmeni, stabilizētu ekonomiku, attīstītu cilvēkkapitālu un uzlabotu ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

R.

tā kā mērķtiecīgi sociālie ieguldījumi ir būtiski, lai ilgtermiņā nodrošinātu augstu nodarbinātības līmeni, stabilizētu ekonomiku, attīstītu cilvēkkapitālu un uzlabotu ES konkurētspēju;

| S. | tā kā ārvalstu tiešo ieguldījumu tendences ir viens no galvenajiem rādītājiem, ko Komisija izmanto makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzības rezultātu apkopojumā; |
| --- | --- |

S.

tā kā ārvalstu tiešo ieguldījumu tendences ir viens no galvenajiem rādītājiem, ko Komisija izmanto makroekonomiskās nelīdzsvarotības uzraudzības rezultātu apkopojumā;

| T. | tā kā UNEP un Starptautiskās Darba organizācijas veiktie pētījumi liecina, ka ieguldījumi cilvēkkapitāla veidošanā ir būtiski, lai piesaistītu ieguldījumus videi saudzīgās ekonomikas nozarēs un izmantotu to augsto izaugsmes potenciālu; |
| --- | --- |

T.

tā kā UNEP un Starptautiskās Darba organizācijas veiktie pētījumi liecina, ka ieguldījumi cilvēkkapitāla veidošanā ir būtiski, lai piesaistītu ieguldījumus videi saudzīgās ekonomikas nozarēs un izmantotu to augsto izaugsmes potenciālu;

| U. | tā kā ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsma Eiropas Savienībā, jo īpaši, ja tā vērsta uz atšķirību mazināšanu starp dalībvalstīm, pozitīvi ietekmē ne tikai reālo ekonomiku un maksājumu bilanci, konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo kohēziju, bet arī dod pozitīvu stimulu, veicinot tehnoloģiju izstrādi, jaunradi, prasmes un darbaspēka mobilitāti; |
| --- | --- |

U.

tā kā ārvalstu tiešo ieguldījumu plūsma Eiropas Savienībā, jo īpaši, ja tā vērsta uz atšķirību mazināšanu starp dalībvalstīm, pozitīvi ietekmē ne tikai reālo ekonomiku un maksājumu bilanci, konkurētspēju, nodarbinātību un sociālo kohēziju, bet arī dod pozitīvu stimulu, veicinot tehnoloģiju izstrādi, jaunradi, prasmes un darbaspēka mobilitāti;

| V. | tā kā valstu gada apakšmērķu definīcija, kurā ietvertas jomas, kas saskaņā ar ESAO parametriem veido pamatu starptautiskiem ieguldītājiem pievilcīgai un konkurētspējīgai videi, palīdzēs atklāt dalībvalstu vājās un stiprās puses, kā arī iespējas mērķtiecīgi veikt intervences pasākumus; |
| --- | --- |

V.

tā kā valstu gada apakšmērķu definīcija, kurā ietvertas jomas, kas saskaņā ar ESAO parametriem veido pamatu starptautiskiem ieguldītājiem pievilcīgai un konkurētspējīgai videi, palīdzēs atklāt dalībvalstu vājās un stiprās puses, kā arī iespējas mērķtiecīgi veikt intervences pasākumus;

| W. | tā kā eurozonas un ECB mērķis ir nodrošināt, lai inflācijas līmenis eurozonā nepārsniegtu 2 %, un tas sekmē tādus stabilitātes pamatnosacījumus, kas veicina ieguldījumu piesaisti; |
| --- | --- |

W.

tā kā eurozonas un ECB mērķis ir nodrošināt, lai inflācijas līmenis eurozonā nepārsniegtu 2 %, un tas sekmē tādus stabilitātes pamatnosacījumus, kas veicina ieguldījumu piesaisti;

| X. | tā kā Eiropas obligāciju tirgu attīstība lielā mērā ir atkarīga no ieguldījumu bāzes paplašināšanas; |
| --- | --- |

X.

tā kā Eiropas obligāciju tirgu attīstība lielā mērā ir atkarīga no ieguldījumu bāzes paplašināšanas;

| Y. | tā kā Komisija savā priekšlikumā par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) neietvēra uzņēmumu nodokļa likmju saskaņošanu, ko plānots atstāt dalībvalstu kompetencē, un tā kā ir jāveic turpmāki pasākumi, kas ļautu nodrošināt, ka ES nodokļu sistēma kļūst pārredzamāka un vienkāršāka ārvalstu ieguldītājiem, vienlaikus saskaņojot nodokļu sistēmas visā Eiropā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Komisija savā priekšlikumā par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) neietvēra uzņēmumu nodokļa likmju saskaņošanu, ko plānots atstāt dalībvalstu kompetencē, un tā kā ir jāveic turpmāki pasākumi, kas ļautu nodrošināt, ka ES nodokļu sistēma kļūst pārredzamāka un vienkāršāka ārvalstu ieguldītājiem, vienlaikus saskaņojot nodokļu sistēmas visā Eiropā;

| Z. | tā kā tirdzniecības protekcionisms izplatās visā pasaulē, tādēļ ES, kurai ir vadošā loma ienākošo ārvalstu ieguldījumu tirgū, būtu jāturpina sarunas par tādu brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu, ar kuriem veicina brīvu un godīgu tirdzniecību, kā arī starptautisko standartu ievērošanu sociālās un vides aizsardzības jomā, aizsargājot ES tirdzniecības konkurētspējas priekšrocības; |
| --- | --- |

Z.

tā kā tirdzniecības protekcionisms izplatās visā pasaulē, tādēļ ES, kurai ir vadošā loma ienākošo ārvalstu ieguldījumu tirgū, būtu jāturpina sarunas par tādu brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanu, ar kuriem veicina brīvu un godīgu tirdzniecību, kā arī starptautisko standartu ievērošanu sociālās un vides aizsardzības jomā, aizsargājot ES tirdzniecības konkurētspējas priekšrocības;

| AA. | tā kā Eiropas Savienībā joprojām pastāv būtiski šķēršļi pārrobežu pakalpojumu sniegšanai un šie šķēršļi kavē brīvā tirgus darbību; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Savienībā joprojām pastāv būtiski šķēršļi pārrobežu pakalpojumu sniegšanai un šie šķēršļi kavē brīvā tirgus darbību;

| AB. | tā kā saskaņā ar ES līgumiem kopējā tirdzniecības politika, tostarp ārvalstu tiešie ieguldījumi, ir ES ekskluzīvā kompetencē un tā kā šajā jomā Eiropas Parlamentam un Padomei ir vienādas tiesības, jo tiek piemērota parastā likumdošanas procedūra, |
| --- | --- |

AB.

tā kā saskaņā ar ES līgumiem kopējā tirdzniecības politika, tostarp ārvalstu tiešie ieguldījumi, ir ES ekskluzīvā kompetencē un tā kā šajā jomā Eiropas Parlamentam un Padomei ir vienādas tiesības, jo tiek piemērota parastā likumdošanas procedūra,

| 1. | uzsver, ka ES joprojām ir ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) pirmais galamērķis pasaulē un ka tai arī turpmāk būtu jāattaisno ieguldītāju un saņēmējvalstu cerības, vienlaikus ievērojot ES vispārējos mērķus ekonomikas, sociālās un vides politikas jomā un tādējādi saglabājot to vadošo nozīmi Eiropas un valstu līmenī; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka ES joprojām ir ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) pirmais galamērķis pasaulē un ka tai arī turpmāk būtu jāattaisno ieguldītāju un saņēmējvalstu cerības, vienlaikus ievērojot ES vispārējos mērķus ekonomikas, sociālās un vides politikas jomā un tādējādi saglabājot to vadošo nozīmi Eiropas un valstu līmenī;

| 2. | uzskata, ka kohēzijas politika ir galvenais instruments makroekonomiskās un reģionālās nelīdzsvarotības novēršanai ES līmenī un tai jābūt galvenajai iekšējā tirgus politikai, lai sekmētu konkurētspēju, ražīgumu, izaugsmi un darba vietu radīšanu, kas savukārt var palielināt Eiropas pievilcību investīcijām; uzsver, ka infrastruktūrai un darba tirgū vajadzīgo prasmju attīstīšanai paredzētie kohēzijas politikas ieguldījumi var būtiski palielināt potenciālo ieguldītāju ieinteresētību; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka kohēzijas politika ir galvenais instruments makroekonomiskās un reģionālās nelīdzsvarotības novēršanai ES līmenī un tai jābūt galvenajai iekšējā tirgus politikai, lai sekmētu konkurētspēju, ražīgumu, izaugsmi un darba vietu radīšanu, kas savukārt var palielināt Eiropas pievilcību investīcijām; uzsver, ka infrastruktūrai un darba tirgū vajadzīgo prasmju attīstīšanai paredzētie kohēzijas politikas ieguldījumi var būtiski palielināt potenciālo ieguldītāju ieinteresētību;

| 3. | mudina Komisiju uzlabot starptautisko sadarbību regulējuma jomā, tostarp daudzpusējos forumos, un normatīvo prasību konverģenci, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem, un, ja iespējams, īstenot dialogu par regulējumu, lai novērstu esošos vai potenciālos šķēršļus tirdzniecībai un tādējādi mazinātu strīdus un ar tiem saistītās tirdzniecības izmaksas; |
| --- | --- |

3.

mudina Komisiju uzlabot starptautisko sadarbību regulējuma jomā, tostarp daudzpusējos forumos, un normatīvo prasību konverģenci, pamatojoties uz starptautiskajiem standartiem, un, ja iespējams, īstenot dialogu par regulējumu, lai novērstu esošos vai potenciālos šķēršļus tirdzniecībai un tādējādi mazinātu strīdus un ar tiem saistītās tirdzniecības izmaksas;

| 4. | uzskata, ka fiskālā konsolidācija un stabilizācija un iekšējā tirgus izveide būtu jāīsteno, novērtējot pievienoto vērtību, ko tās var piedāvāt; uzskata, ka spēcīga sadarbība starp ekonomikas institūcijām, kā arī ES dalībvalstu ekonomikas lielāka savstarpējā papildināmība palīdzētu samazināt ārvalstu tiešo ieguldījumu reģionālās atšķirības, lai stiprinātu Eiropas rūpniecības bāzi un veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas ilgtermiņa attīstību, turklāt pēdējais minētais aspekts ir būtisks priekšnosacījums veiksmīgai un efektīvai fiskālajai konsolidācijai; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka fiskālā konsolidācija un stabilizācija un iekšējā tirgus izveide būtu jāīsteno, novērtējot pievienoto vērtību, ko tās var piedāvāt; uzskata, ka spēcīga sadarbība starp ekonomikas institūcijām, kā arī ES dalībvalstu ekonomikas lielāka savstarpējā papildināmība palīdzētu samazināt ārvalstu tiešo ieguldījumu reģionālās atšķirības, lai stiprinātu Eiropas rūpniecības bāzi un veicinātu ilgtspējīgu ekonomikas ilgtermiņa attīstību, turklāt pēdējais minētais aspekts ir būtisks priekšnosacījums veiksmīgai un efektīvai fiskālajai konsolidācijai;

| 5. | uzsver, ka ir būtiski saglabāt Eiropas stratēģisko ieguldītāju interesi par darbību Eiropas Savienībā, ņemot vērā, ka negatīvās sajūtas un nenoteiktība, ko plašākās pasaules finanšu un ekonomikas krīzes kontekstā radījusi parādu krīze un ātras atbildes reakcijas trūkums, liek ieguldītājiem pašlaik samazināt savu klātbūtni reģionā; uzsver, ka saskaņotu ilgtermiņa vietējo ieguldījumu trūkums nākotnē būtiski mazinās šādu ieguldītāju interesi par ES kā ieguldījumiem pievilcīgu reģionu; atzīst, ka daudzlīmeņu pieeja pārvaldībai, atbilstošos posmos paredzot vietējās sabiedrības iesaistīšanu, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir vērsti uz katra reģiona un katras dalībvalsts īpašajām vajadzībām; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir būtiski saglabāt Eiropas stratēģisko ieguldītāju interesi par darbību Eiropas Savienībā, ņemot vērā, ka negatīvās sajūtas un nenoteiktība, ko plašākās pasaules finanšu un ekonomikas krīzes kontekstā radījusi parādu krīze un ātras atbildes reakcijas trūkums, liek ieguldītājiem pašlaik samazināt savu klātbūtni reģionā; uzsver, ka saskaņotu ilgtermiņa vietējo ieguldījumu trūkums nākotnē būtiski mazinās šādu ieguldītāju interesi par ES kā ieguldījumiem pievilcīgu reģionu; atzīst, ka daudzlīmeņu pieeja pārvaldībai, atbilstošos posmos paredzot vietējās sabiedrības iesaistīšanu, ir būtiska, lai nodrošinātu, ka ieguldījumi ir vērsti uz katra reģiona un katras dalībvalsts īpašajām vajadzībām;

| 6. | aicina Komisiju iesniegt paziņojumu par Eiropas pievilcību ieguldījumiem salīdzinājumā ar tās galvenajiem partneriem un konkurentiem, konkretizējot ES ieguldījumu vides galvenās priekšrocības un trūkumus, un piedāvāt integrētu stratēģiju, tostarp īpašus politikas aspektus un ieteikumus, kā arī tiesību aktu priekšlikumus, ja tādi vajadzīgi, lai uzlabotu ES ieguldījumu vidi; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju iesniegt paziņojumu par Eiropas pievilcību ieguldījumiem salīdzinājumā ar tās galvenajiem partneriem un konkurentiem, konkretizējot ES ieguldījumu vides galvenās priekšrocības un trūkumus, un piedāvāt integrētu stratēģiju, tostarp īpašus politikas aspektus un ieteikumus, kā arī tiesību aktu priekšlikumus, ja tādi vajadzīgi, lai uzlabotu ES ieguldījumu vidi;

| 7. | uzskata, ka, īstenojot centienus pārvarēt parādu krīzi, ES ir pilnībā jāizmanto savs pasaulē lielākā kopējā tirgus stāvoklis (tostarp augstais dzīves līmenis, augstais darba ražīgums, tiesiskā noteiktība un pētniecības un jaunrades potenciāls), kā arī ārvalstu ieguldītāja un tirgotāja statuss, un uzsver, ka ir nepieciešami efektīvāki instrumenti un metodes, jauni finansēšanas mehānismi un ieguldījumu shēmas, piemēram, ES projektu obligācijas, ar kuru palīdzību varētu izmantot Eiropas konkurētspējas priekšrocības un tās dalībvalstu savstarpējo papildināmību un sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” izaugsmes mērķus, lai risinātu lejupslīdes un lēnas izaugsmes problēmas; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka, īstenojot centienus pārvarēt parādu krīzi, ES ir pilnībā jāizmanto savs pasaulē lielākā kopējā tirgus stāvoklis (tostarp augstais dzīves līmenis, augstais darba ražīgums, tiesiskā noteiktība un pētniecības un jaunrades potenciāls), kā arī ārvalstu ieguldītāja un tirgotāja statuss, un uzsver, ka ir nepieciešami efektīvāki instrumenti un metodes, jauni finansēšanas mehānismi un ieguldījumu shēmas, piemēram, ES projektu obligācijas, ar kuru palīdzību varētu izmantot Eiropas konkurētspējas priekšrocības un tās dalībvalstu savstarpējo papildināmību un sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” izaugsmes mērķus, lai risinātu lejupslīdes un lēnas izaugsmes problēmas;

| 8. | mudina ES kā svarīgu elementu visās stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvās ieviest ieguldījumus, lai apmierinātu lielo vajadzību pēc izaugsmes un nodarbinātības un izmantotu to lielo devumu fiskālās krīzes pārvarēšanā; jo īpaši aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt vērienīgu, ekoloģiski efektīvu un ilgtspējīgu ES rūpniecības stratēģiju, lai visā ES atjaunotu ražošanas spējas un tajā radītu ļoti kvalitatīvas darba vietas; |
| --- | --- |

8.

mudina ES kā svarīgu elementu visās stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvās ieviest ieguldījumus, lai apmierinātu lielo vajadzību pēc izaugsmes un nodarbinātības un izmantotu to lielo devumu fiskālās krīzes pārvarēšanā; jo īpaši aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt vērienīgu, ekoloģiski efektīvu un ilgtspējīgu ES rūpniecības stratēģiju, lai visā ES atjaunotu ražošanas spējas un tajā radītu ļoti kvalitatīvas darba vietas;

| 9. | jo īpaši uzsver, ka iespējas piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus var būtiski palielināt, veicinot izglītību, pētniecību un izstrādi, kā arī darba vietu radīšanu jomās, kas vērstas uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, atjaunojamu energoresursu avotu izstrādi un energoefektivitātes palielināšanu, lai sasniegtu 2020. gada mērķus un nodrošinātu ES vadošo lomu pasaulē videi saudzīgu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

9.

jo īpaši uzsver, ka iespējas piesaistīt ārvalstu tiešos ieguldījumus var būtiski palielināt, veicinot izglītību, pētniecību un izstrādi, kā arī darba vietu radīšanu jomās, kas vērstas uz siltumnīcefekta gāzu emisiju samazināšanu, atjaunojamu energoresursu avotu izstrādi un energoefektivitātes palielināšanu, lai sasniegtu 2020. gada mērķus un nodrošinātu ES vadošo lomu pasaulē videi saudzīgu tehnoloģiju jomā;

| 10. | atgādina — ja ar ilgtspējīgu finansējumu netiek palielināts valsts ieguldījums tādās izšķirīgās nozarēs kā veselība, izglītība, pētniecība un infrastruktūras vai ja fiskālās krīzes dēļ valsts ieguldījums pat tiek samazināts, tas varētu negatīvi ietekmēt konkurētspēju un ieguldītāju ieinteresētību, jo īpaši tad, ja šāds rīcības modelis kļūst par ilgtermiņa praksi; tādēļ ir noturīgi jāpalielina valsts ieguldījumi; |
| --- | --- |

10.

atgādina — ja ar ilgtspējīgu finansējumu netiek palielināts valsts ieguldījums tādās izšķirīgās nozarēs kā veselība, izglītība, pētniecība un infrastruktūras vai ja fiskālās krīzes dēļ valsts ieguldījums pat tiek samazināts, tas varētu negatīvi ietekmēt konkurētspēju un ieguldītāju ieinteresētību, jo īpaši tad, ja šāds rīcības modelis kļūst par ilgtermiņa praksi; tādēļ ir noturīgi jāpalielina valsts ieguldījumi;

| 11. | atbalsta jaunierosināto programmu „Erasmus visiem”, kura var būtiski palielināt mobilitātei, kā arī zināšanu, apmācības un prasmju veicināšanai piešķirto finansējumu, lai sekmētu jauniešu personisko attīstību un izredzes atrast darbu un tādējādi palīdzētu uzlabot cilvēkkapitālu un risināt jauniešu augstā bezdarba līmeņa problēmu Eiropā; atbalsta programmu „Erasmus uzņēmumiem” un jo īpaši apmaiņas programmu „Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kas veicinās uzņēmumu dibināšanu, pārrobežu zināšanu apmaiņu, sadarbību starp maziem uzņēmumiem, jaunradi un darba vietu radīšanu; |
| --- | --- |

11.

atbalsta jaunierosināto programmu „Erasmus visiem”, kura var būtiski palielināt mobilitātei, kā arī zināšanu, apmācības un prasmju veicināšanai piešķirto finansējumu, lai sekmētu jauniešu personisko attīstību un izredzes atrast darbu un tādējādi palīdzētu uzlabot cilvēkkapitālu un risināt jauniešu augstā bezdarba līmeņa problēmu Eiropā; atbalsta programmu „Erasmus uzņēmumiem” un jo īpaši apmaiņas programmu „Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kas veicinās uzņēmumu dibināšanu, pārrobežu zināšanu apmaiņu, sadarbību starp maziem uzņēmumiem, jaunradi un darba vietu radīšanu;

| 12. | ierosina uzlabot un paplašināt tiešo ieguldījumu statistikas datubāzi, par pamatu ņemot ESAO un Pasaules Bankas starptautiskos modeļus, un valsts līmenī noteikt papildu mērķus un rādītājus ieguldījumu jomā (pilsētvide, sociālā infrastruktūra), lai varētu akcentēt progresu, kas ir panākts attiecībā uz centieniem radīt ieguldījumiem pievilcīgu vidi, vienlaikus novērtējot arī ieguldījumu politikas stratēģijas un to labvēlīgo ietekmi uz reālo ekonomiku un nodarbinātību dažādās valstīs un reģionos; |
| --- | --- |

12.

ierosina uzlabot un paplašināt tiešo ieguldījumu statistikas datubāzi, par pamatu ņemot ESAO un Pasaules Bankas starptautiskos modeļus, un valsts līmenī noteikt papildu mērķus un rādītājus ieguldījumu jomā (pilsētvide, sociālā infrastruktūra), lai varētu akcentēt progresu, kas ir panākts attiecībā uz centieniem radīt ieguldījumiem pievilcīgu vidi, vienlaikus novērtējot arī ieguldījumu politikas stratēģijas un to labvēlīgo ietekmi uz reālo ekonomiku un nodarbinātību dažādās valstīs un reģionos;

| 13. | uzskata, ka jebkura stratēģija, kuras nolūks ir piesaistīt ārvalstu un vietējos ieguldījumus, ir jāsaista ar iekšējā tirgus izveides pabeigšanu, ar pārrobežu ieguldījumiem un to plūsmām, atvērtiem tirgiem, tirgu labāku pieejamību un godīgu konkurenci brīvajām profesijām, ņemot vērā jauno iespēju daudzumu un dažādību; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina Eiropas komunikācijas tīklu attīstība, kā arī darbinieku, studentu un pētnieku mobilitāte un jānostiprina ES dalībvalstu ekonomiskā sadarbība un savstarpējā papildināmība; |
| --- | --- |

13.

uzskata, ka jebkura stratēģija, kuras nolūks ir piesaistīt ārvalstu un vietējos ieguldījumus, ir jāsaista ar iekšējā tirgus izveides pabeigšanu, ar pārrobežu ieguldījumiem un to plūsmām, atvērtiem tirgiem, tirgu labāku pieejamību un godīgu konkurenci brīvajām profesijām, ņemot vērā jauno iespēju daudzumu un dažādību; tādēļ uzskata, ka Eiropas Savienībai jāveicina Eiropas komunikācijas tīklu attīstība, kā arī darbinieku, studentu un pētnieku mobilitāte un jānostiprina ES dalībvalstu ekonomiskā sadarbība un savstarpējā papildināmība;

| 14. | uzsver, ka steidzami ir jāsamazina nodokļu šķēršļi, kas skar pārrobežu darba ņēmējus un darba devējus, lai veicinātu iedzīvotāju mobilitāti un sekmētu pārrobežu ieguldījumus; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka steidzami ir jāsamazina nodokļu šķēršļi, kas skar pārrobežu darba ņēmējus un darba devējus, lai veicinātu iedzīvotāju mobilitāti un sekmētu pārrobežu ieguldījumus;

| 15. | aicina ES pasaules līmenī, kā arī PTO, G20 un G8 forumos risināt sarunas par tādu kopīgu noteikumu izveidi, kas ar finanšu regulējumu un nodokļu sistēmu saistītas starptautiskas makroekonomiskās nelīdzsvarotības apstākļos nodrošina godīgu konkurenci un līdzvērtīgus konkurences apstākļus, lai aizsargātu ES konkurētspēju un nodrošinātu ES sociālo un vides mērķu sasniegšanu; aicina ES ar nozīmīgākajiem partneriem izlēmīgi risināt sarunas par plašiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN) un tos noslēgt, jo tam ir būtiska nozīme, lai atvērtu jaunus tirgus preču un pakalpojumu noietam, paplašinātu ieguldījumu iespējas, veicinātu brīvu un godīgu tirdzniecību un uzlabotu politiskās vides paredzamību; uzsver turpmākas virzības nozīmi sarunās par finanšu darījumu nodokli pasaules līmenī; |
| --- | --- |

15.

aicina ES pasaules līmenī, kā arī PTO, G20 un G8 forumos risināt sarunas par tādu kopīgu noteikumu izveidi, kas ar finanšu regulējumu un nodokļu sistēmu saistītas starptautiskas makroekonomiskās nelīdzsvarotības apstākļos nodrošina godīgu konkurenci un līdzvērtīgus konkurences apstākļus, lai aizsargātu ES konkurētspēju un nodrošinātu ES sociālo un vides mērķu sasniegšanu; aicina ES ar nozīmīgākajiem partneriem izlēmīgi risināt sarunas par plašiem brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN) un tos noslēgt, jo tam ir būtiska nozīme, lai atvērtu jaunus tirgus preču un pakalpojumu noietam, paplašinātu ieguldījumu iespējas, veicinātu brīvu un godīgu tirdzniecību un uzlabotu politiskās vides paredzamību; uzsver turpmākas virzības nozīmi sarunās par finanšu darījumu nodokli pasaules līmenī;

| 16. | uzskata, ka Eiropas ārvalstu tiešo ieguldījumu ad hoc novērošanas centra izveide Eiropas Komisijā varētu uzlabot šajā jomā īstenotās dalībvalstu politikas saskaņošanu un vienlaikus nodrošināt īstenotās politikas, tostarp tās ietekmes uz makroekonomiku, labāku uzraudzību, lai veicinātu to, ka Eiropa kļūst par ieguldījumu galamērķi; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka Eiropas ārvalstu tiešo ieguldījumu ad hoc novērošanas centra izveide Eiropas Komisijā varētu uzlabot šajā jomā īstenotās dalībvalstu politikas saskaņošanu un vienlaikus nodrošināt īstenotās politikas, tostarp tās ietekmes uz makroekonomiku, labāku uzraudzību, lai veicinātu to, ka Eiropa kļūst par ieguldījumu galamērķi;

| 17. | aicina Komisiju paātrināt dalībvalstu ekonomikas, nodokļu un sociālās politikas saskaņošanu, lai piesaistītu ārvalstu ieguldījumus, vienlaikus ņemot vērā ekonomiskās un sociālās atšķirības, kas vērojamas starp eurozonas dalībniekiem un ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju paātrināt dalībvalstu ekonomikas, nodokļu un sociālās politikas saskaņošanu, lai piesaistītu ārvalstu ieguldījumus, vienlaikus ņemot vērā ekonomiskās un sociālās atšķirības, kas vērojamas starp eurozonas dalībniekiem un ES dalībvalstīm;

| 18. | uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jāveic konkrēti pasākumi, lai panāktu, ka vairāk tiek izmantoti struktūrfondi un Kohēzijas fonds kā katalizators papildu finansējuma piesaistei no EIB, ERAB, citām starptautiskām finanšu iestādēm un privātā sektora, rosinot iniciatīvas, kas pamatojas uz publiskā un privātā sektora partnerību (PPP), piemēram, ES projektu obligācijas; atzīmē, ka tieši MVU var gūt labumu no ieguldījumiem, kas stiprina veiktspēju, infrastruktūru un cilvēkkapitālu; atzīst, ka novatorisku finanšu instrumentu piemērošanas jomu varētu paplašināt tā, lai tie plašāk tiktu izmantoti kā finansējuma avots, kas papildina tradicionālās finansēšanas metodes; uzsver, ka finanšu instrumentu apgrozāmība un elastīga pieeja šādu instrumentu integrēšanai reģionālā līmenī ļautu panākt ES budžeta daudzkāršojošu ietekmi, veicināt publiskā un privātā sektora partnerības, piedāvāt alternatīvus finansējuma avotus un nodrošināt būtisku jauna finansējuma plūsmu stratēģiskiem ieguldījumiem, fiskālo ierobežojumu apstākļos atbalstot ilgtspējīgus ilgtermiņa ieguldījumus; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jāveic konkrēti pasākumi, lai panāktu, ka vairāk tiek izmantoti struktūrfondi un Kohēzijas fonds kā katalizators papildu finansējuma piesaistei no EIB, ERAB, citām starptautiskām finanšu iestādēm un privātā sektora, rosinot iniciatīvas, kas pamatojas uz publiskā un privātā sektora partnerību (PPP), piemēram, ES projektu obligācijas; atzīmē, ka tieši MVU var gūt labumu no ieguldījumiem, kas stiprina veiktspēju, infrastruktūru un cilvēkkapitālu; atzīst, ka novatorisku finanšu instrumentu piemērošanas jomu varētu paplašināt tā, lai tie plašāk tiktu izmantoti kā finansējuma avots, kas papildina tradicionālās finansēšanas metodes; uzsver, ka finanšu instrumentu apgrozāmība un elastīga pieeja šādu instrumentu integrēšanai reģionālā līmenī ļautu panākt ES budžeta daudzkāršojošu ietekmi, veicināt publiskā un privātā sektora partnerības, piedāvāt alternatīvus finansējuma avotus un nodrošināt būtisku jauna finansējuma plūsmu stratēģiskiem ieguldījumiem, fiskālo ierobežojumu apstākļos atbalstot ilgtspējīgus ilgtermiņa ieguldījumus;

| 19. | atzinīgi vērtē ECB ilgtermiņa refinansēšanas operācijas (ITRO); aicina ECB arī turpmāk enerģiski rīkoties, lai risinātu pašreizējo eurozonas parādu krīzi, saglabājot cenu stabilitāti, vienlaikus līdz minimumam samazinot plašāko ietekmi, ko uz reālo ekonomiku un ieguldījumiem atstāj banku nozares likviditātes problēmas; uzskata, ka banku nozarei ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu nozares strukturālās nepilnības saistībā ar ilgāka termiņa likviditātes riskiem, tā cenšoties atgūt ieguldītāju uzticību un nodrošinot, ka ECB turpmāk vairs nav jāveic tik vērienīgi intervences pasākumi; uzskata, ka banku sistēmas darbība būtu jāorganizē tā, lai daļa piešķīrumu būtu paredzēta attīstības mērķiem un mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē ECB ilgtermiņa refinansēšanas operācijas (ITRO); aicina ECB arī turpmāk enerģiski rīkoties, lai risinātu pašreizējo eurozonas parādu krīzi, saglabājot cenu stabilitāti, vienlaikus līdz minimumam samazinot plašāko ietekmi, ko uz reālo ekonomiku un ieguldījumiem atstāj banku nozares likviditātes problēmas; uzskata, ka banku nozarei ir jāveic pasākumi, kas nepieciešami, lai novērstu nozares strukturālās nepilnības saistībā ar ilgāka termiņa likviditātes riskiem, tā cenšoties atgūt ieguldītāju uzticību un nodrošinot, ka ECB turpmāk vairs nav jāveic tik vērienīgi intervences pasākumi; uzskata, ka banku sistēmas darbība būtu jāorganizē tā, lai daļa piešķīrumu būtu paredzēta attīstības mērķiem un mazo un vidējo uzņēmumu atbalstam;

| 20. | uzskata, ka ar nākamo Kapitāla prasību direktīvas reformu būtu jānodrošina, ka kapitāla rezervju palielināšana banku nozares ilgtermiņa stabilitātes veicināšanai neliedz bankām reālajā ekonomikā iepludināt skaidru naudu, kas ir ļoti svarīgi ieguldījumiem; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ar nākamo Kapitāla prasību direktīvas reformu būtu jānodrošina, ka kapitāla rezervju palielināšana banku nozares ilgtermiņa stabilitātes veicināšanai neliedz bankām reālajā ekonomikā iepludināt skaidru naudu, kas ir ļoti svarīgi ieguldījumiem;

| 21. | uzsver, ka ir jāpaplašina Eiropas kapitāla tirgi, lai finansējumu varētu iegūt arī no citiem avotiem, ne tikai no bankām; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka ir jāpaplašina Eiropas kapitāla tirgi, lai finansējumu varētu iegūt arī no citiem avotiem, ne tikai no bankām;

| 22. | ņem vērā Komisijas jaunos priekšlikumus uzlabot kredītreitingu aģentūru tirgus regulējumu, jo īpaši grozīt Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām un nodrošināt normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), kā arī grozīt Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem attiecībā uz pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem, un uzsver, ka ir jāveic turpmāki pasākumi veselīgas uzņēmējdarbības vides un godīgas konkurences nodrošināšanai; |
| --- | --- |

22.

ņem vērā Komisijas jaunos priekšlikumus uzlabot kredītreitingu aģentūru tirgus regulējumu, jo īpaši grozīt Regulu (EK) Nr. 1060/2009 par kredītreitingu aģentūrām un nodrošināt normatīvo un administratīvo aktu koordināciju attiecībā uz pārvedamu vērtspapīru kolektīvo ieguldījumu uzņēmumiem (PVKIU), kā arī grozīt Direktīvu 2011/61/ES par alternatīvo ieguldījumu fondu pārvaldniekiem attiecībā uz pārmērīgu paļaušanos uz kredītreitingiem, un uzsver, ka ir jāveic turpmāki pasākumi veselīgas uzņēmējdarbības vides un godīgas konkurences nodrošināšanai;

| 23. | aicina Komisiju izvērtēt daudzos šķēršļus, kuri joprojām traucē pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un saņemšanu atsevišķās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju izvērtēt daudzos šķēršļus, kuri joprojām traucē pārrobežu pakalpojumu sniegšanu un saņemšanu atsevišķās dalībvalstīs;

| 24. | norāda, ka svarīga nozīme ir Komisijas priekšlikumiem modernizēt Eiropas publiskā iepirkuma tirgu; uzsver, ka dinamisks Eiropas mēroga iepirkumu tirgus var nodrošināt nozīmīgas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas uzņēmumiem un var būtiski veicināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, kā arī ieguldījumu piesaistīšanu un ekonomisko izaugsmi; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka svarīga nozīme ir Komisijas priekšlikumiem modernizēt Eiropas publiskā iepirkuma tirgu; uzsver, ka dinamisks Eiropas mēroga iepirkumu tirgus var nodrošināt nozīmīgas uzņēmējdarbības iespējas Eiropas uzņēmumiem un var būtiski veicināt Eiropas rūpniecības konkurētspēju, kā arī ieguldījumu piesaistīšanu un ekonomisko izaugsmi;

| 25. | pauž bažas par eurozonas institucionālajiem investoriem raksturīgo tendenci pāriet no eurozonā emitētiem vērtspapīriem uz tādiem, kas emitēti citur pasaulē, ņemot vērā i) šādu investoru pieaugošo nozīmi eurozonas finanšu sektorā un ii) investīciju fondu kopējās līdzdalības daļas un citu eurozonas rezidentu emitēto kapitāla daļu samazināšanos no 26 % 2009. gadā līdz 23 % 2010. gadā; |
| --- | --- |

25.

pauž bažas par eurozonas institucionālajiem investoriem raksturīgo tendenci pāriet no eurozonā emitētiem vērtspapīriem uz tādiem, kas emitēti citur pasaulē, ņemot vērā i) šādu investoru pieaugošo nozīmi eurozonas finanšu sektorā un ii) investīciju fondu kopējās līdzdalības daļas un citu eurozonas rezidentu emitēto kapitāla daļu samazināšanos no 26 % 2009. gadā līdz 23 % 2010. gadā;

| 26. | uzsver trešo valstu ieguldījumu fondu nozīmi un kā būtisku faktoru uzsver nepieciešamību stiprināt pārredzamības un pārskatatbildības principus, lai veicinātu sinerģiju starp ES un valstu ieguldījumu fondiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver trešo valstu ieguldījumu fondu nozīmi un kā būtisku faktoru uzsver nepieciešamību stiprināt pārredzamības un pārskatatbildības principus, lai veicinātu sinerģiju starp ES un valstu ieguldījumu fondiem;

| 27. | aicina Komisiju un dalībvalstis rosināt institucionālos ieguldītājus piedalīties Eiropas riska kapitāla fondos un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondos un likvidēt ierobežojumus attiecībā uz riska kapitāla finansējuma pieejamību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju un dalībvalstis rosināt institucionālos ieguldītājus piedalīties Eiropas riska kapitāla fondos un Eiropas sociālās uzņēmējdarbības fondos un likvidēt ierobežojumus attiecībā uz riska kapitāla finansējuma pieejamību mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| 28. | uzskata, ka pārrobežu uzņēmējdarbība piedāvā būtiskus ieguvumus gan ES reģioniem, sekmējot to ekonomikas attīstību, gan atsevišķiem uzņēmumiem, nodrošinot tiem pieeju jauniem un lielākiem tirgiem un piegādes avotiem, kā arī kapitālam, darbaspēkam un tehnoloģijām; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka pārrobežu uzņēmējdarbība piedāvā būtiskus ieguvumus gan ES reģioniem, sekmējot to ekonomikas attīstību, gan atsevišķiem uzņēmumiem, nodrošinot tiem pieeju jauniem un lielākiem tirgiem un piegādes avotiem, kā arī kapitālam, darbaspēkam un tehnoloģijām;

| 29. | pauž bažas par augstajiem jauniešu bezdarba rādītājiem, kas novēroti vairākās dalībvalstīs, un negatīvajām nodarbinātības prognozēm; ar bažām konstatē, ka Eiropas Savienībai ir ierobežota spēja piesaistīt kvalitatīvu cilvēkkapitālu laikā, kad vērojama spēcīga cilvēkkapitāla aizplūšana no ES uz trešās pasaules valstīm; atzīst, ka Eiropas Savienībai ir vērienīgs augsti kvalificēta cilvēkkapitāla potenciāls, un aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt intensīvāk, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu, īstenojot programmas un konkrētus pasākumus Eiropas un dalībvalstu līmenī; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropadomes deklarāciju, kurā dalībvalstis tiek aicinātas ieviest jaunatnes garantiju sistēmai līdzīgas valsts sistēmas, un mudina dalībvalstis atbalstīt šo aicinājumu, tuvākajā laikā īstenojot konkrētus valsts līmeņa pasākumus, lai nodrošinātu, ka jaunieši vai nu atrod pienācīgas kvalitātes darbu, vai arī turpina izglītoties vai apgūst kādu arodu (pārkvalificējas); uzskata, ka ES būtu intensīvāk jāstrādā, lai sasniegtu gudras, integrējošas un ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus nodarbinātības jomā, tostarp samazinātu nodokļus darbaspēkam, cenšoties piesaistīt vairāk ieguldījumu darbietilpīgās ekonomikas nozarēs; |
| --- | --- |

29.

pauž bažas par augstajiem jauniešu bezdarba rādītājiem, kas novēroti vairākās dalībvalstīs, un negatīvajām nodarbinātības prognozēm; ar bažām konstatē, ka Eiropas Savienībai ir ierobežota spēja piesaistīt kvalitatīvu cilvēkkapitālu laikā, kad vērojama spēcīga cilvēkkapitāla aizplūšana no ES uz trešās pasaules valstīm; atzīst, ka Eiropas Savienībai ir vērienīgs augsti kvalificēta cilvēkkapitāla potenciāls, un aicina Komisiju un dalībvalstis strādāt intensīvāk, lai risinātu jauniešu bezdarba problēmu, īstenojot programmas un konkrētus pasākumus Eiropas un dalībvalstu līmenī; šajā sakarā atzinīgi vērtē Eiropadomes deklarāciju, kurā dalībvalstis tiek aicinātas ieviest jaunatnes garantiju sistēmai līdzīgas valsts sistēmas, un mudina dalībvalstis atbalstīt šo aicinājumu, tuvākajā laikā īstenojot konkrētus valsts līmeņa pasākumus, lai nodrošinātu, ka jaunieši vai nu atrod pienācīgas kvalitātes darbu, vai arī turpina izglītoties vai apgūst kādu arodu (pārkvalificējas); uzskata, ka ES būtu intensīvāk jāstrādā, lai sasniegtu gudras, integrējošas un ilgtspējīgas izaugsmes stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus nodarbinātības jomā, tostarp samazinātu nodokļus darbaspēkam, cenšoties piesaistīt vairāk ieguldījumu darbietilpīgās ekonomikas nozarēs;

| 30. | norāda uz problēmām, kas ES kopumā un atsevišķas dalībvalstis skar saistībā ar sabiedrības novecošanu; mudina dalībvalstis izstrādāt saskaņotas stratēģijas demogrāfisko problēmu risināšanai, lai kompensētu iespējamās negatīvās sekas; |
| --- | --- |

30.

norāda uz problēmām, kas ES kopumā un atsevišķas dalībvalstis skar saistībā ar sabiedrības novecošanu; mudina dalībvalstis izstrādāt saskaņotas stratēģijas demogrāfisko problēmu risināšanai, lai kompensētu iespējamās negatīvās sekas;

| 31. | atbalsta Inovāciju savienības mērķus; aicina dalībvalstis mērķtiecīgi ieguldīt izglītībā, pētniecībā un jaunradē, ņemot vērā šādas rīcības pozitīvo ietekmi uz izaugsmi un attīstību vidējā termiņā un ilgtermiņā; atbalsta gudru specializāciju, kas ir svarīgs politikas princips un jaunrades politikas koncepcija, un stingrāku saikni starp pētniecību un uzņēmējdarbību tādās jomās kā videi saudzīgas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

31.

atbalsta Inovāciju savienības mērķus; aicina dalībvalstis mērķtiecīgi ieguldīt izglītībā, pētniecībā un jaunradē, ņemot vērā šādas rīcības pozitīvo ietekmi uz izaugsmi un attīstību vidējā termiņā un ilgtermiņā; atbalsta gudru specializāciju, kas ir svarīgs politikas princips un jaunrades politikas koncepcija, un stingrāku saikni starp pētniecību un uzņēmējdarbību tādās jomās kā videi saudzīgas tehnoloģijas;

| 32. | uzsver, ka cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir jābūt ES galvenajai prioritātei, jo īpaši pašreizējās krīzes apstākļos, jo izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada lielus zaudējumus valstu budžetos un papildu ieņēmumus varētu izmantot valsts ieguldījumu palielināšanai; norāda, ka starp Komisiju un dalībvalstīm jānodrošina laba sadarbība un koordinācija, lai cīnītos pret dubultu aplikšanu ar nodokļiem, dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļiem un dempingu, kā arī pret nodokļu oāžu izmantošanu noziedzīgiem mērķiem; kopumā prasa lielāku fiskālo saskaņošanu gan attiecībā uz ienākumu, gan izdevumu daļu, tostarp sekmīgu sadarbību starp dalībvalstu nodokļu sistēmām un to koordinēšanu, lai samazinātu arī smago administratīvo slogu un augstās nodokļu prasību ievērošanas izmaksas, ar ko saskaras Eiropas uzņēmumi, jo tas rada šķēršļus ieguldījumiem Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē Parlamenta normatīvo rezolūciju par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), vienlaikus ar nepacietību gaidot, kad Padome pieņems attiecīgo direktīvu; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas ir jābūt ES galvenajai prioritātei, jo īpaši pašreizējās krīzes apstākļos, jo izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada lielus zaudējumus valstu budžetos un papildu ieņēmumus varētu izmantot valsts ieguldījumu palielināšanai; norāda, ka starp Komisiju un dalībvalstīm jānodrošina laba sadarbība un koordinācija, lai cīnītos pret dubultu aplikšanu ar nodokļiem, dubultu neaplikšanu ar nodokļiem, krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļiem un dempingu, kā arī pret nodokļu oāžu izmantošanu noziedzīgiem mērķiem; kopumā prasa lielāku fiskālo saskaņošanu gan attiecībā uz ienākumu, gan izdevumu daļu, tostarp sekmīgu sadarbību starp dalībvalstu nodokļu sistēmām un to koordinēšanu, lai samazinātu arī smago administratīvo slogu un augstās nodokļu prasību ievērošanas izmaksas, ar ko saskaras Eiropas uzņēmumi, jo tas rada šķēršļus ieguldījumiem Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē Parlamenta normatīvo rezolūciju par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), vienlaikus ar nepacietību gaidot, kad Padome pieņems attiecīgo direktīvu;

| 33. | norāda, ka ar finansējuma pieejamību saistītas grūtības joprojām ir viena no aktuālākajām MVU problēmām; ir sevišķi noraizējies par to, ka dzīvotspējīgi uzņēmumi nevar saņemt finansējumu savu plānu īstenošanai; aicina Komisiju un dalībvalstis nevilcinoties rīkoties un īstenot regulatīvus pasākumus, kas veicinātu MVU finansēšanu, kā tas ierosināts ES rīcības plānā, lai nodrošinātu MVU pieejamāku finansējumu; uzsver, ka MVU un sociālie uzņēmumi bieži vien veicina izaugsmi vietējā līmenī un ka kohēzijas politikas finansējums, kas piešķirts, izmantojot stingras daudzlīmeņu pārraudzības pieeju, var nodrošināt, ka MVU un sociālie uzņēmumi izmanto savu potenciālu un arī turpmāk būtiski veicina ES konkurētspēju; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka ar finansējuma pieejamību saistītas grūtības joprojām ir viena no aktuālākajām MVU problēmām; ir sevišķi noraizējies par to, ka dzīvotspējīgi uzņēmumi nevar saņemt finansējumu savu plānu īstenošanai; aicina Komisiju un dalībvalstis nevilcinoties rīkoties un īstenot regulatīvus pasākumus, kas veicinātu MVU finansēšanu, kā tas ierosināts ES rīcības plānā, lai nodrošinātu MVU pieejamāku finansējumu; uzsver, ka MVU un sociālie uzņēmumi bieži vien veicina izaugsmi vietējā līmenī un ka kohēzijas politikas finansējums, kas piešķirts, izmantojot stingras daudzlīmeņu pārraudzības pieeju, var nodrošināt, ka MVU un sociālie uzņēmumi izmanto savu potenciālu un arī turpmāk būtiski veicina ES konkurētspēju;

| 34. | uzsver, ka ir jāizstrādā visaptverošs pārskats par ES finanšu noteikumu ietekmi uz ekonomiku, lai nodrošinātu, ka šie noteikumi tiek īstenoti samērīgi un ka tie nekavē ieguldījumus; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka ir jāizstrādā visaptverošs pārskats par ES finanšu noteikumu ietekmi uz ekonomiku, lai nodrošinātu, ka šie noteikumi tiek īstenoti samērīgi un ka tie nekavē ieguldījumus;

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu 2014.–2020. gadam, kas rosina veidot uzņēmējdarbības kultūru un sekmē MVU dibināšanu galvenokārt tādās jaunās nozarēs kā sociālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi, videi saudzīga ekonomika un tūrisms; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto Uzņēmumu konkurētspējas un mazo un vidējo uzņēmumu programmu 2014.–2020. gadam, kas rosina veidot uzņēmējdarbības kultūru un sekmē MVU dibināšanu galvenokārt tādās jaunās nozarēs kā sociālo plašsaziņas līdzekļu pakalpojumi, videi saudzīga ekonomika un tūrisms;

| 36. | prasa izstrādāt jaunus un efektīvus tiesību aktus uzņēmumu maksātnespējas jomā, tostarp agrīnās brīdināšanas instrumentus, lai popularizētu „otras iespējas” politiku, kas veicinātu uzņēmējdarbību un uzņēmumu darbības atsākšanu, jo šāda politika dalībvalstu tiesību aktos nav pietiekami atzīta; uzsver, ka „otras iespējas” politikas popularizēšanas nolūkā ir svarīgi paplašināt saziņu starp uzņēmējiem un uzņēmējdarbību atjaunojošiem uzņēmējiem un ka ir jārisina problēmas, kas saistītas ar finansējuma nodrošināšanu šādiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

36.

prasa izstrādāt jaunus un efektīvus tiesību aktus uzņēmumu maksātnespējas jomā, tostarp agrīnās brīdināšanas instrumentus, lai popularizētu „otras iespējas” politiku, kas veicinātu uzņēmējdarbību un uzņēmumu darbības atsākšanu, jo šāda politika dalībvalstu tiesību aktos nav pietiekami atzīta; uzsver, ka „otras iespējas” politikas popularizēšanas nolūkā ir svarīgi paplašināt saziņu starp uzņēmējiem un uzņēmējdarbību atjaunojošiem uzņēmējiem un ka ir jārisina problēmas, kas saistītas ar finansējuma nodrošināšanu šādiem uzņēmumiem;

| 37. | aicina ES pilnībā izmantot Eiropas kaimiņattiecību politikas un makroreģionālo stratēģiju piedāvātās ieguldījumu iespējas Eiropas Savienībā un ārpus tās; |
| --- | --- |

37.

aicina ES pilnībā izmantot Eiropas kaimiņattiecību politikas un makroreģionālo stratēģiju piedāvātās ieguldījumu iespējas Eiropas Savienībā un ārpus tās;

| 38. | aicina Komisiju rezultātu apkopojumā iekļaut visus attiecīgos rādītājus, pēc kuriem tiek vērtēta makroekonomiskā nelīdzsvarotība un tās ietekme uz ES reģioniem; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju rezultātu apkopojumā iekļaut visus attiecīgos rādītājus, pēc kuriem tiek vērtēta makroekonomiskā nelīdzsvarotība un tās ietekme uz ES reģioniem;

| 39. | atgādina, ka ir svarīgi turpmāk attīstīt uz vides nozarēm vērstas partnerības, kas izraisa arvien lielāku ieguldītāju interesi, ņemot vērā ES resursus un veiktspēju; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka ir svarīgi turpmāk attīstīt uz vides nozarēm vērstas partnerības, kas izraisa arvien lielāku ieguldītāju interesi, ņemot vērā ES resursus un veiktspēju;

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka 2011. gadā par 5 % palielinājās to uzņēmumu skaits, kas vēlējās ieguldīt Eiropas Savienībā; tomēr pauž nožēlu, ka katra ieguldījumu projekta radītais jaunu darba vietu vidējais skaits saglabājās nemainīgs; |
| --- | --- |

40.

atzinīgi vērtē to, ka 2011. gadā par 5 % palielinājās to uzņēmumu skaits, kas vēlējās ieguldīt Eiropas Savienībā; tomēr pauž nožēlu, ka katra ieguldījumu projekta radītais jaunu darba vietu vidējais skaits saglabājās nemainīgs;

| 41. | aicina Komisija un dalībvalstis vietējā un pārrobežu līmenī piemērot Eiropas e-pārvaldes rīcības plānu, lai efektīvāk un ar zemākām izmaksām sniegtu e-pārvaldes pakalpojumus, tostarp uzņēmumiem; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisija un dalībvalstis vietējā un pārrobežu līmenī piemērot Eiropas e-pārvaldes rīcības plānu, lai efektīvāk un ar zemākām izmaksām sniegtu e-pārvaldes pakalpojumus, tostarp uzņēmumiem;

| 42. | uzstāj — lai piesaistītu vairāk ieguldījumu, ES un tās dalībvalstīm:






  a) | jāizmanto ES vēsturiskais mantojums, kā augošus un pievilcīgus tirgus attīstot kultūras nozares, sportu un tūrismu; |
| --- | --- | --- |

42.

uzstāj — lai piesaistītu vairāk ieguldījumu, ES un tās dalībvalstīm:

a)

jāizmanto ES vēsturiskais mantojums, kā augošus un pievilcīgus tirgus attīstot kultūras nozares, sportu un tūrismu;

| b) | jāveicina transatlantiskā ekonomika, rēķinoties ar pašlaik galveno tirdzniecības un ārvalstu tiešo ieguldījumu darījumu partneri un šai nolūkā vairāk izmantojot kvalificēta darbaspēka plūsmas starp abiem kontinentiem, kā arī paplašinot iespējas stiprināt uz jaunradi balstītu ekonomiku; |
| --- | --- |

b)

jāveicina transatlantiskā ekonomika, rēķinoties ar pašlaik galveno tirdzniecības un ārvalstu tiešo ieguldījumu darījumu partneri un šai nolūkā vairāk izmantojot kvalificēta darbaspēka plūsmas starp abiem kontinentiem, kā arī paplašinot iespējas stiprināt uz jaunradi balstītu ekonomiku;

| 43. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu programmai, kas vērsta uz uzņēmumu un MVU konkurētspēju; atzinīgi vērtē neseno riska un „biznesa eņģeļu” kapitāla pieaugumu daudzās ES dalībvalstīs, tomēr vēlreiz norāda, ka ES ir jāturpina vienkāršot noteikumus un nodrošināt MVU un citiem uzņēmumiem pieejamāku finansējumu, veicinot efektīvu riska kapitāla un „biznesa eņģeļu” kapitāla sistēmu izveidi visā ES un palielinot privātā un valsts kapitāla ieguldījumu lomu ilgtermiņa korporatīvās izaugsmes finansēšanā; aicina Komisiju aktīvāk sadarboties ar starptautiskām finanšu iestādēm, radot novatoriskus mehānismus MVU finansēšanai; |
| --- | --- |

43.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu programmai, kas vērsta uz uzņēmumu un MVU konkurētspēju; atzinīgi vērtē neseno riska un „biznesa eņģeļu” kapitāla pieaugumu daudzās ES dalībvalstīs, tomēr vēlreiz norāda, ka ES ir jāturpina vienkāršot noteikumus un nodrošināt MVU un citiem uzņēmumiem pieejamāku finansējumu, veicinot efektīvu riska kapitāla un „biznesa eņģeļu” kapitāla sistēmu izveidi visā ES un palielinot privātā un valsts kapitāla ieguldījumu lomu ilgtermiņa korporatīvās izaugsmes finansēšanā; aicina Komisiju aktīvāk sadarboties ar starptautiskām finanšu iestādēm, radot novatoriskus mehānismus MVU finansēšanai;

| 44. | īpaši akcentē to, ka ir svarīgi popularizēt standartus, kas jaunrades rezultātā palīdz tapt jauniem produktiem un pakalpojumiem, kas ļauj pilnībā izveidot iekšējo tirgu un piesaistīt ieguldījumus ES, un ka ir svarīgi Eiropas standartus saskaņot ar starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

44.

īpaši akcentē to, ka ir svarīgi popularizēt standartus, kas jaunrades rezultātā palīdz tapt jauniem produktiem un pakalpojumiem, kas ļauj pilnībā izveidot iekšējo tirgu un piesaistīt ieguldījumus ES, un ka ir svarīgi Eiropas standartus saskaņot ar starptautiskajiem standartiem;

| 45. | atgādina jau reiz ierosināto, proti, lai Komisija sadarbībā ar EIB (ņemot vērā tās cilvēkresursu kvalitāti un pieredzi lielu infrastruktūru finansēšanā) iesaistītos ieguldīto līdzekļu stratēģiskās analīzes procesā, neizslēdzot nevienu iespējamo scenāriju, tostarp subsīdijas, maksājumu summas, ko dalībvalstis parakstījušas EIB kapitālam un ko ES ir parakstījusi EIB kapitālam, aizdevumus, novatoriskus instrumentus, ilgtermiņa projektiem piemērotas finanšu inženierijas produktus, kas nedod tūlītēju peļņu, garantiju sistēmu izveidi, ieguldījumu sadaļas izveidošanu Eiropas Savienības budžetā, finanšu konsorciju starp Eiropas, dalībvalstu un vietējām iestādēm, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

45.

atgādina jau reiz ierosināto, proti, lai Komisija sadarbībā ar EIB (ņemot vērā tās cilvēkresursu kvalitāti un pieredzi lielu infrastruktūru finansēšanā) iesaistītos ieguldīto līdzekļu stratēģiskās analīzes procesā, neizslēdzot nevienu iespējamo scenāriju, tostarp subsīdijas, maksājumu summas, ko dalībvalstis parakstījušas EIB kapitālam un ko ES ir parakstījusi EIB kapitālam, aizdevumus, novatoriskus instrumentus, ilgtermiņa projektiem piemērotas finanšu inženierijas produktus, kas nedod tūlītēju peļņu, garantiju sistēmu izveidi, ieguldījumu sadaļas izveidošanu Eiropas Savienības budžetā, finanšu konsorciju starp Eiropas, dalībvalstu un vietējām iestādēm, kā arī publiskā un privātā sektora partnerības;

| 46. | atzinīgi vērtē stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvas „Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”, „Inovācijas Savienība” un „Resursu ziņā efektīva Eiropa” un atzīmē, ka stratēģija „Eiropa 2020” padarīs ES pievilcīgāku ieguldījumiem, radīs darba vietas ES teritorijā un saglabās tās konkurētspēju starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

46.

atzinīgi vērtē stratēģijas „Eiropa 2020” pamatiniciatīvas „Integrēta rūpniecības politika globalizācijas laikmetā”, „Inovācijas Savienība” un „Resursu ziņā efektīva Eiropa” un atzīmē, ka stratēģija „Eiropa 2020” padarīs ES pievilcīgāku ieguldījumiem, radīs darba vietas ES teritorijā un saglabās tās konkurētspēju starptautiskā līmenī;

| 47. | uzsver — ņemot vērā pašreizējos zemos izaugsmes rādītājus un augsto bezdarba līmeni, ES kohēzijas politika sniedz nozīmīgu ieguldījumu Eiropas ekonomikā un Eiropas pētniecības un jaunrades jomā un ir lielākā ES budžeta izdevumu pozīcija, kas nodrošina ieguldījumus reālajā ekonomikā, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mazinot reģionālās atšķirības un īstenojot Savienības stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, un tas dod iespēju būtiski sekmēt publisko un privāto ieguldījumu apmēru ES, dalībvalstu, reģionālā un vietējā mērogā; |
| --- | --- |

47.

uzsver — ņemot vērā pašreizējos zemos izaugsmes rādītājus un augsto bezdarba līmeni, ES kohēzijas politika sniedz nozīmīgu ieguldījumu Eiropas ekonomikā un Eiropas pētniecības un jaunrades jomā un ir lielākā ES budžeta izdevumu pozīcija, kas nodrošina ieguldījumus reālajā ekonomikā, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mazinot reģionālās atšķirības un īstenojot Savienības stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, un tas dod iespēju būtiski sekmēt publisko un privāto ieguldījumu apmēru ES, dalībvalstu, reģionālā un vietējā mērogā;

| 48. | uzsver, ka diskriminējoša pieeja lielajiem uzņēmumiem var kavēt jaunradi un mazināt citu ES uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju, liedzot tiem iespēju veidot svarīgas starptautiskas partnerības kopīgas jaunrades jomā un mazinot tiem progresīvo tehnoloģiju pieejamību; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka diskriminējoša pieeja lielajiem uzņēmumiem var kavēt jaunradi un mazināt citu ES uzņēmumu, jo īpaši MVU, konkurētspēju, liedzot tiem iespēju veidot svarīgas starptautiskas partnerības kopīgas jaunrades jomā un mazinot tiem progresīvo tehnoloģiju pieejamību;

| 49. | atbalsta tādas vietējās un reģionālās attīstības politikas ekonomisko pamatojumu, kura piesaistīta konkrētai vietai un kuras pamatā ir princips, ka interese par Savienības mazāk attīstītajiem reģioniem visdrīzāk pieaugs, ja tie spēs piedāvāt konkurences salīdzināmās priekšrocības (atbilstīgu infrastruktūru, kvalificētus cilvēkresursus utt.), kā arī noteiktu stimulu kopumu; šajā sakarībā aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu un reģionu centienus īstenot ieguldījumu veicināšanas politiku, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumiem, tostarp pārrobežu līmenī, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras projektiem; ar nožēlu konstatē, ka mazāk attīstītie ES reģioni aizvien vairāk zaudē savu pievilcību salīdzinājumā ar trešām valstīm; aicina kompetentās iestādes izstrādāt steidzami veicamus pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt pašreizējos ieguldījumus un piesaistīt jaunus; |
| --- | --- |

49.

atbalsta tādas vietējās un reģionālās attīstības politikas ekonomisko pamatojumu, kura piesaistīta konkrētai vietai un kuras pamatā ir princips, ka interese par Savienības mazāk attīstītajiem reģioniem visdrīzāk pieaugs, ja tie spēs piedāvāt konkurences salīdzināmās priekšrocības (atbilstīgu infrastruktūru, kvalificētus cilvēkresursus utt.), kā arī noteiktu stimulu kopumu; šajā sakarībā aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstu un reģionu centienus īstenot ieguldījumu veicināšanas politiku, jo īpaši attiecībā uz ilgtermiņa ieguldījumiem, tostarp pārrobežu līmenī, īpašu uzmanību pievēršot infrastruktūras projektiem; ar nožēlu konstatē, ka mazāk attīstītie ES reģioni aizvien vairāk zaudē savu pievilcību salīdzinājumā ar trešām valstīm; aicina kompetentās iestādes izstrādāt steidzami veicamus pasākumus, kuru mērķis ir saglabāt pašreizējos ieguldījumus un piesaistīt jaunus;

| 50. | uzsver, ka Eiropas Savienībā ir ļoti spēcīgi attīstītas pilsētas un ka lielākie pilsētu infrastruktūru projekti un novatoriski uzņēmējdarbības parki ir svarīgākais faktors, kas piesaista ieguldījumus; mudina dalībvalstis veikt apjomīgus ieguldījumus infrastruktūrā, jaunajās tehnoloģijās, kā arī pētniecībā un izstrādē, tostarp vairākveidu pārvadājumu sistēmās, lai uzlabotu dzīves apstākļus Eiropas pilsētās un sekmētu to konkurētspēju, izmantojot pilsētu tradicionālās priekšrocības un vienlaikus nodrošinot, ka šādi ieguldījumi neapdraud patiesu teritoriālo kohēziju un līdzsvarotu lauku attīstību; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka Eiropas Savienībā ir ļoti spēcīgi attīstītas pilsētas un ka lielākie pilsētu infrastruktūru projekti un novatoriski uzņēmējdarbības parki ir svarīgākais faktors, kas piesaista ieguldījumus; mudina dalībvalstis veikt apjomīgus ieguldījumus infrastruktūrā, jaunajās tehnoloģijās, kā arī pētniecībā un izstrādē, tostarp vairākveidu pārvadājumu sistēmās, lai uzlabotu dzīves apstākļus Eiropas pilsētās un sekmētu to konkurētspēju, izmantojot pilsētu tradicionālās priekšrocības un vienlaikus nodrošinot, ka šādi ieguldījumi neapdraud patiesu teritoriālo kohēziju un līdzsvarotu lauku attīstību;

| 51. | īpaši akcentē to, ka ir svarīgi vietējā līmenī ne vien popularizēt un īstenot pētniecības un izglītības pasākumus, bet arī ieguldīt tajos; tas nozīmē — lai piesaistītu gan vietējos, gan ārvalstu tiešos ieguldījumus, ir pilnā mērā jāizmanto pieejamais cilvēkkapitāls, t. i., vietējie pētnieki un akadēmiskās aprindas; šajā sakarībā ir svarīga arī cilvēku — skolotāju, pētnieku un studentu — mobilitāte; |
| --- | --- |

51.

īpaši akcentē to, ka ir svarīgi vietējā līmenī ne vien popularizēt un īstenot pētniecības un izglītības pasākumus, bet arī ieguldīt tajos; tas nozīmē — lai piesaistītu gan vietējos, gan ārvalstu tiešos ieguldījumus, ir pilnā mērā jāizmanto pieejamais cilvēkkapitāls, t. i., vietējie pētnieki un akadēmiskās aprindas; šajā sakarībā ir svarīga arī cilvēku — skolotāju, pētnieku un studentu — mobilitāte;

| 52. | uzskata, ka mazāk attīstītajiem reģioniem arī turpmāk jāsaņem ievērojams Savienības finansējums, lai līdz ar zemākām darbaspēka izmaksām nodrošinātu ieguldītājiem arī citas vietēja mēroga konkurences priekšrocības; |
| --- | --- |

52.

uzskata, ka mazāk attīstītajiem reģioniem arī turpmāk jāsaņem ievērojams Savienības finansējums, lai līdz ar zemākām darbaspēka izmaksām nodrošinātu ieguldītājiem arī citas vietēja mēroga konkurences priekšrocības;

| 53. | norāda, ka ir jāstiprina infrastruktūras, lai sekmētu reģionālo kohēziju un reģionu konkurētspēju; šajā sakarībā kā svarīgu faktoru akcentē Eiropas transporta tīklu nozīmi un to, ka ir jāizmanto papildu finanšu instrumenti, tādi kā projektu obligācijas un publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka ir jāstiprina infrastruktūras, lai sekmētu reģionālo kohēziju un reģionu konkurētspēju; šajā sakarībā kā svarīgu faktoru akcentē Eiropas transporta tīklu nozīmi un to, ka ir jāizmanto papildu finanšu instrumenti, tādi kā projektu obligācijas un publiskā un privātā sektora partnerības;

| 54. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

54.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.

(3)  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

(5)  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

(6)  OV L 337, 20.12.2011., 5. lpp.

(7)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0565.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0135.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/38

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsTirdzniecības aspekti Austrumu partnerībā

P7_TA(2012)0276

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija rezolūcija par tirdzniecības aspektiem Austrumu partnerībā (2011/2306(INI))

2013/C 349 E/05

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pašlaik notiekošās sarunas par ES un Ukrainas, ES un Moldovas, ES un Gruzijas, ES un Armēnijas un ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumiem, kuros būs iekļauti būtiski tirdzniecības aspekti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašlaik notiekošās sarunas par ES un Ukrainas, ES un Moldovas, ES un Gruzijas, ES un Armēnijas un ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumiem, kuros būs iekļauti būtiski tirdzniecības aspekti,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. janvāra secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādes sarunām par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu, ietverot padziļinātu un vispārēju brīvās tirdzniecības zonu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 22. janvāra secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādes sarunām par ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu, ietverot padziļinātu un vispārēju brīvās tirdzniecības zonu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. maija secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādes sarunām par ES un Armēnijas, kā arī ES un Gruzijas asociācijas nolīgumiem, kuros ietverta padziļināta un vispārēja brīvās tirdzniecības zona, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. maija secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādes sarunām par ES un Armēnijas, kā arī ES un Gruzijas asociācijas nolīgumiem, kuros ietverta padziļināta un vispārēja brīvās tirdzniecības zona,

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 15. jūnija secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādes sarunām par ES un Moldovas asociācijas nolīgumu un Padomes 2011. gada 20. jūnijā pieņemtās papildu detalizētās sarunu norādes par padziļinātu un vispārēju brīvās tirdzniecības zonu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 15. jūnija secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādes sarunām par ES un Moldovas asociācijas nolīgumu un Padomes 2011. gada 20. jūnijā pieņemtās papildu detalizētās sarunu norādes par padziļinātu un vispārēju brīvās tirdzniecības zonu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. maija secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādījumus sarunām par ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 10. maija secinājumus, ar kuriem tā pieņēma norādījumus sarunām par ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumu,

| — | ņemot vērā 1989. gadā noslēgto Eiropas Kopienas un toreizējās Padomju Savienības Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, ko vēlāk apstiprināja Baltkrievija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gadā noslēgto Eiropas Kopienas un toreizējās Padomju Savienības Tirdzniecības un sadarbības nolīgumu, ko vēlāk apstiprināja Baltkrievija,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2011. gada 25. maija kopīgo paziņojumu „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” (COM(2011)0303),

| — | ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un jo īpaši Komisijas Progresa ziņojumus par tās īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) attīstību kopš 2004. gada un jo īpaši Komisijas Progresa ziņojumus par tās īstenošanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta ieteikumus sarunām par ES asociācijas nolīgumiem ar Moldovu, Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta ieteikumus sarunām par ES asociācijas nolīgumiem ar Moldovu, Gruziju, Armēniju un Azerbaidžānu,

| — | ņemot vērā rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu, kā arī ES un Ukrainas asociācijas programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rīcības plānus, kas pieņemti kopīgi ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju un Moldovu, kā arī ES un Ukrainas asociācijas programmu,

| — | ņemot vērā kopīgās deklarācijas, ko parakstīja 2009. gada 7. maijā Austrumu partnerības valstu samitā Prāgā un 2011. gada 29.–30. septembrī — Austrumu Partnerības valstu samitā Varšavā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgās deklarācijas, ko parakstīja 2009. gada 7. maijā Austrumu partnerības valstu samitā Prāgā un 2011. gada 29.–30. septembrī — Austrumu Partnerības valstu samitā Varšavā,

| — | ņemot vērā EURONEST parlamentārās asamblejas izveidošanu ar tās dibināšanas aktu 2011. gada 3. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EURONEST parlamentārās asamblejas izveidošanu ar tās dibināšanas aktu 2011. gada 3. maijā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 8. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. pantu,

| — | ņemot vērā tā Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0183/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu (A7-0183/2012),

| A. | tā kā Eiropas kaimiņattiecību pārskatītās politikas prioritāte un mērķis attiecībā uz Austrumu partnervalstīm ir asociācijas nolīgumu noslēgšana un īstenošana, šajos nolīgumos iekļaujot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA), |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas kaimiņattiecību pārskatītās politikas prioritāte un mērķis attiecībā uz Austrumu partnervalstīm ir asociācijas nolīgumu noslēgšana un īstenošana, šajos nolīgumos iekļaujot padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonas (DCFTA),

| B. | tā kā četras no sešām Austrumu partnerības valstīm jau ir PTO dalībvalstis, bet Azerbaidžānas un Baltkrievijas valdībai tajā ir tikai novērotāja statuss; |
| --- | --- |

B.

tā kā četras no sešām Austrumu partnerības valstīm jau ir PTO dalībvalstis, bet Azerbaidžānas un Baltkrievijas valdībai tajā ir tikai novērotāja statuss;

| C. | tā kā pēc 2011. gadā ES dienvidu kaimiņvalstīs notikušajām revolucionārajām pārmaiņām, ko tagad dēvē par Arābu pavasari, ES uzmanība ir pievērsta tās dienvidu kaimiņvalstīm; tā kā ES uzmanība ir jāvelta Austrumu partnerībā iesaistītajām valstīm un ES tirdzniecības attiecībām ar tām; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēc 2011. gadā ES dienvidu kaimiņvalstīs notikušajām revolucionārajām pārmaiņām, ko tagad dēvē par Arābu pavasari, ES uzmanība ir pievērsta tās dienvidu kaimiņvalstīm; tā kā ES uzmanība ir jāvelta Austrumu partnerībā iesaistītajām valstīm un ES tirdzniecības attiecībām ar tām;

| D. | tā kā Ķīnas ekonomiskā klātbūtne austrumu partnervalstīs turpina pieaugt; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ķīnas ekonomiskā klātbūtne austrumu partnervalstīs turpina pieaugt;

| E. | tā kā 2011. gada oktobrī tika pabeigtas sarunas ar Ukrainu par DCFTA; tā kā DCFTA stāsies spēkā tikai pēc ES un Ukrainas asociācijas nolīguma parakstīšanas, kas šobrīd ir apturēta, jo ES nav apmierināta ar Ukrainas iekšpolitikas attīstības tendencēm un tās tiesu sistēmas darbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2011. gada oktobrī tika pabeigtas sarunas ar Ukrainu par DCFTA; tā kā DCFTA stāsies spēkā tikai pēc ES un Ukrainas asociācijas nolīguma parakstīšanas, kas šobrīd ir apturēta, jo ES nav apmierināta ar Ukrainas iekšpolitikas attīstības tendencēm un tās tiesu sistēmas darbību;

| F. | tā kā 2011. gada decembrī Padome apstiprināja sarunu sākšanu ar Gruziju un Moldovu par DCFTA un sarunu pirmajām kārtām bija jāsākas 2012. gada pavasarī; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2011. gada decembrī Padome apstiprināja sarunu sākšanu ar Gruziju un Moldovu par DCFTA un sarunu pirmajām kārtām bija jāsākas 2012. gada pavasarī;

| G. | tā kā 2011. gadā Armēnijai bija ievērojami panākumi galveno ieteikumu izpildē un 2012. gada februārī tika pieņemts lēmums sākt ES un Armēnijas sarunas par DCFTA, kas tika sāktas 2012. gada 6. martā; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2011. gadā Armēnijai bija ievērojami panākumi galveno ieteikumu izpildē un 2012. gada februārī tika pieņemts lēmums sākt ES un Armēnijas sarunas par DCFTA, kas tika sāktas 2012. gada 6. martā;

| H. | tā kā kopš 1997. gada Azerbaidžāna mēģina pievienoties PTO, tomēr tās panākumi šajā jomā ir bijuši visai ierobežoti, kas ir viens no galvenajiem šķēršļiem, lai ES sāktu sarunas par DCFTA; |
| --- | --- |

H.

tā kā kopš 1997. gada Azerbaidžāna mēģina pievienoties PTO, tomēr tās panākumi šajā jomā ir bijuši visai ierobežoti, kas ir viens no galvenajiem šķēršļiem, lai ES sāktu sarunas par DCFTA;

| I. | tā kā Baltkrievija līdz šim neaktīvi iesaistījusies dažādās Austrumu partnerības platformās; tā kā tas neļauj īstenot Austrumu partnerības galveno mērķi — stiprināt demokrātiju ES Austrumu partnerības valstīs un tajās panākt attīstību, stabilitāti un labklājību; atzīmē ekonomisko dinamiku, kas raksturīga jaunajai ekonomiskajai telpai, ko veido Krievija, Kazahstāna un Baltkrievija, un mudina šīs valstis īstenot tirdzniecības darbības saskaņā ar starptautiski pieņemtiem tirdzniecības noteikumiem un standartiem, proti, tiem, ko pieņēmusi PTO; |
| --- | --- |

I.

tā kā Baltkrievija līdz šim neaktīvi iesaistījusies dažādās Austrumu partnerības platformās; tā kā tas neļauj īstenot Austrumu partnerības galveno mērķi — stiprināt demokrātiju ES Austrumu partnerības valstīs un tajās panākt attīstību, stabilitāti un labklājību; atzīmē ekonomisko dinamiku, kas raksturīga jaunajai ekonomiskajai telpai, ko veido Krievija, Kazahstāna un Baltkrievija, un mudina šīs valstis īstenot tirdzniecības darbības saskaņā ar starptautiski pieņemtiem tirdzniecības noteikumiem un standartiem, proti, tiem, ko pieņēmusi PTO;

| J. | tā kā visām Austrumu partnerībā iesaistītajām valstīm — bijušajām PSRS valstīm — ir kopīgs vēsturiskais un institucionālais konteksts un visas šīs valstis pēdējās divās desmitgadēs notikušo politisko un sociālekonomisko pārmaiņu laikā ir sastapušās ar līdzīgām problēmām, |
| --- | --- |

J.

tā kā visām Austrumu partnerībā iesaistītajām valstīm — bijušajām PSRS valstīm — ir kopīgs vēsturiskais un institucionālais konteksts un visas šīs valstis pēdējās divās desmitgadēs notikušo politisko un sociālekonomisko pārmaiņu laikā ir sastapušās ar līdzīgām problēmām,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzsver, ka partnervalstīm iespēja noslēgt DCFTA ar ES ir viens no galvenajiem stimuliem, lai turpinātu reformu pasākumus; uzskata, ka DCFTA izveide ir viens no vērienīgākajiem ES divpusējās tirdzniecības politikas instrumentiem, lai panāktu stabilu, pārredzamu un paredzamu ekonomisko vidi, kurā tiek ievērota demokrātija, pamattiesības un tiesiskums, kas, pakāpeniski likvidējot šķēršļus tirdzniecībai, nodrošinās ne vien labāku ekonomisko integrāciju, bet arī regulējuma konverģenci preču un pakalpojumu tirdzniecību ietekmējošās jomās, jo īpaši uzlabojot ieguldījumu aizsardzību, racionalizējot muitas un robežu procedūras, samazinot tehniskos un citus beztarifu šķēršļus tirdzniecībai, stiprinot sanitāros un fitosanitāros noteikumus, uzlabojot dzīvnieku labturību, sekmējot konkurences un publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu darbību un nodrošinot ilgtspējīgu attīstību; uzskata, ka DCFTA noslēgšanai ir galvenā nozīme cīņā pret protekcionisma izpausmēm pasaulē; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka partnervalstīm iespēja noslēgt DCFTA ar ES ir viens no galvenajiem stimuliem, lai turpinātu reformu pasākumus; uzskata, ka DCFTA izveide ir viens no vērienīgākajiem ES divpusējās tirdzniecības politikas instrumentiem, lai panāktu stabilu, pārredzamu un paredzamu ekonomisko vidi, kurā tiek ievērota demokrātija, pamattiesības un tiesiskums, kas, pakāpeniski likvidējot šķēršļus tirdzniecībai, nodrošinās ne vien labāku ekonomisko integrāciju, bet arī regulējuma konverģenci preču un pakalpojumu tirdzniecību ietekmējošās jomās, jo īpaši uzlabojot ieguldījumu aizsardzību, racionalizējot muitas un robežu procedūras, samazinot tehniskos un citus beztarifu šķēršļus tirdzniecībai, stiprinot sanitāros un fitosanitāros noteikumus, uzlabojot dzīvnieku labturību, sekmējot konkurences un publiskā iepirkuma tiesisko regulējumu darbību un nodrošinot ilgtspējīgu attīstību; uzskata, ka DCFTA noslēgšanai ir galvenā nozīme cīņā pret protekcionisma izpausmēm pasaulē;

| 2. | atzīst, ka DCFTA ir būtiski svarīgs ES tirdzniecības instruments ilgtermiņa ekonomisko attiecību veidošanai ar trešām valstīm; atzīst DCFTA ietekmi uz ES tirdzniecības partnervalstu darbību kopumā, kas sniedzas daudz tālāk par tirdzniecības jautājumiem un skar arī demokrātijas, tiesiskuma un citus vispārpieņemtos standartus. |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka DCFTA ir būtiski svarīgs ES tirdzniecības instruments ilgtermiņa ekonomisko attiecību veidošanai ar trešām valstīm; atzīst DCFTA ietekmi uz ES tirdzniecības partnervalstu darbību kopumā, kas sniedzas daudz tālāk par tirdzniecības jautājumiem un skar arī demokrātijas, tiesiskuma un citus vispārpieņemtos standartus.

| 3. | uzsver, ka lēmumu pieņemšanas procesā, novērtējot potenciālo ES partnervalstu gatavība tirdzniecības sarunu uzsākšanai, nedrīkst pieļaut politiskus aizspriedumus, un lēmumiem lielākā mērā ir jābūt atkarīgiem no tirdzniecības partnera patiesajām spējām efektīvi pildīt DCFTA nosacījumus; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka lēmumu pieņemšanas procesā, novērtējot potenciālo ES partnervalstu gatavība tirdzniecības sarunu uzsākšanai, nedrīkst pieļaut politiskus aizspriedumus, un lēmumiem lielākā mērā ir jābūt atkarīgiem no tirdzniecības partnera patiesajām spējām efektīvi pildīt DCFTA nosacījumus;

| 4. | atzīst to, ka DCFTA var kalpot kā plašākas politiskas vienošanās (asociācijas nolīguma) pamatelements; tomēr uzsver, ka gadījumos, kuros nav ne iespējams, ne ieteicams slēgt asociācijas nolīgumu ar konkrētu valsti, ir jāapsver citas stratēģijas, lai efektīvi īstenotu Savienības ekonomikas un tirdzniecības mērķus ar attiecīgo valsti; |
| --- | --- |

4.

atzīst to, ka DCFTA var kalpot kā plašākas politiskas vienošanās (asociācijas nolīguma) pamatelements; tomēr uzsver, ka gadījumos, kuros nav ne iespējams, ne ieteicams slēgt asociācijas nolīgumu ar konkrētu valsti, ir jāapsver citas stratēģijas, lai efektīvi īstenotu Savienības ekonomikas un tirdzniecības mērķus ar attiecīgo valsti;

| 5. | uzsver, ka vispusīgas iestāžu izveides programmas demokrātiskai pārveidei, tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments (TAIEX) un mērķsadarbības programmas ir svarīgas, lai palīdzētu austrumu partnervalstīm pildīt galvenos ieteikumus, kā arī uzlabotu to īstenošanas spēju; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka vispusīgas iestāžu izveides programmas demokrātiskai pārveidei, tehniskās palīdzības un informācijas apmaiņas instruments (TAIEX) un mērķsadarbības programmas ir svarīgas, lai palīdzētu austrumu partnervalstīm pildīt galvenos ieteikumus, kā arī uzlabotu to īstenošanas spēju;

| 6. | atzīst, ka, lielāka tirdzniecības integrācija, īstenojot padziļinātas nepieciešamās pārmaiņas ekonomikas struktūrās, no austrumu partnervalstīm prasa būtisku līdzdalību īstermiņā un vidējā termiņā, tomēr uzskata, ka ilgtermiņā ieguvumi no šādas integrācijas kompensēs ieguldītās pūles; uzsver, ka vietējās pilsoniskās sabiedrības un starptautisko NVO atbalsts un līdzdalība ilgtermiņa ieguvumu veicināšanā ir galvenais šo valstu reformu procesu veiksmes faktors; |
| --- | --- |

6.

atzīst, ka, lielāka tirdzniecības integrācija, īstenojot padziļinātas nepieciešamās pārmaiņas ekonomikas struktūrās, no austrumu partnervalstīm prasa būtisku līdzdalību īstermiņā un vidējā termiņā, tomēr uzskata, ka ilgtermiņā ieguvumi no šādas integrācijas kompensēs ieguldītās pūles; uzsver, ka vietējās pilsoniskās sabiedrības un starptautisko NVO atbalsts un līdzdalība ilgtermiņa ieguvumu veicināšanā ir galvenais šo valstu reformu procesu veiksmes faktors;

| 7. | atbalsta ES sadarbību ar austrumu partnervalstīm vairākās nozarēs, jo īpaši rūpniecības, MVU, pētniecības, izstrādes un inovācijas, IKT un tūrisma jomā; |
| --- | --- |

7.

atbalsta ES sadarbību ar austrumu partnervalstīm vairākās nozarēs, jo īpaši rūpniecības, MVU, pētniecības, izstrādes un inovācijas, IKT un tūrisma jomā;

| 8. | uzskata, ka jau minētajā kopīgajā paziņojumā „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” uzsvērtā diferenciācija, ko papildina princips „vairāk par vairāk”, atzinīgi novērtējot to valstu ieguldījumu, kuras panākušas vislielāko virzību, un motivējot pārējās aktīvākai līdzdalībai, ir pareizais virziens tirdzniecības attiecībās ar austrumu partnervalstīm; uzskata, ka tirdzniecībai jāveicina pārmaiņas, un uzsver nosacījumu izpildes noteikumu un to turpmākās īstenošanas nozīmi; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka jau minētajā kopīgajā paziņojumā „Jauna reakcija uz pārmaiņām kaimiņvalstīs” uzsvērtā diferenciācija, ko papildina princips „vairāk par vairāk”, atzinīgi novērtējot to valstu ieguldījumu, kuras panākušas vislielāko virzību, un motivējot pārējās aktīvākai līdzdalībai, ir pareizais virziens tirdzniecības attiecībās ar austrumu partnervalstīm; uzskata, ka tirdzniecībai jāveicina pārmaiņas, un uzsver nosacījumu izpildes noteikumu un to turpmākās īstenošanas nozīmi;

| 9. | ir pārliecināts, ka efektīvu austrumu partnervalstu ekonomisko integrāciju ES nevar īstenot bez politiskām un sociālām reformām, pilsoniskās sabiedrības līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesā un austrumu partnervalstu savstarpējās ekonomiskās integrācijas; uzsver, ka šo valstu savstarpējai ekonomiskai integrācijai jābūt atvērtai, lai tās ieguvumus valstis varētu izmantot; tāpēc pauž nožēlu par to, ka ieilgušie reģionālie konflikti jau daudzus gadus ir kaitējuši pārrobežu tirdzniecības efektivitātei un attīstībai un turpina radīt milzīgus zaudējumus dažu austrumu partnervalstu ekonomikai un izraisīt šo valstu ekonomisko izolāciju; |
| --- | --- |

9.

ir pārliecināts, ka efektīvu austrumu partnervalstu ekonomisko integrāciju ES nevar īstenot bez politiskām un sociālām reformām, pilsoniskās sabiedrības līdzdalības lēmumu pieņemšanas procesā un austrumu partnervalstu savstarpējās ekonomiskās integrācijas; uzsver, ka šo valstu savstarpējai ekonomiskai integrācijai jābūt atvērtai, lai tās ieguvumus valstis varētu izmantot; tāpēc pauž nožēlu par to, ka ieilgušie reģionālie konflikti jau daudzus gadus ir kaitējuši pārrobežu tirdzniecības efektivitātei un attīstībai un turpina radīt milzīgus zaudējumus dažu austrumu partnervalstu ekonomikai un izraisīt šo valstu ekonomisko izolāciju;

| 10. | uzskata, ka ir svarīgi, lai ES visām DCFTA partnervalstīm piedāvātu elastīgus mehānismus, kas tām pienākas atbilstīgi PTO noteikumiem; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka ir svarīgi, lai ES visām DCFTA partnervalstīm piedāvātu elastīgus mehānismus, kas tām pienākas atbilstīgi PTO noteikumiem;

| 11. | uzsver konfliktu novēršanas nozīmi, īstenojot ekonomisko un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

11.

uzsver konfliktu novēršanas nozīmi, īstenojot ekonomisko un sociālo kohēziju;

| 12. | īpaši aicina Komisiju piešķirt tādus elastības mehānismus, kas veicina jaunu nozaru attīstību DCFTA partnervalstīs; |
| --- | --- |

12.

īpaši aicina Komisiju piešķirt tādus elastības mehānismus, kas veicina jaunu nozaru attīstību DCFTA partnervalstīs;

| 13. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam, kurā ierosināts par 40 % palielināt Eiropas kaimiņattiecību politikai paredzēto finansējumu; uzsver savu pārliecību par to, ka austrumu partnervalstis vienas nespēj finansēt ar tiesību aktu tuvināšanu un vajadzīgajām institucionālajām un strukturālajām reformām saistītās izmaksas un ka ES finansiālais atbalsts, kas papildinātu šo valstu reformu centienus, ir arī būtisks veiksmes faktors; tādēļ aicina Padomi saglabāt finansējuma Komisijas ierosinātajā apjomā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu daudzgadu finanšu shēmai 2014.–2020. gadam, kurā ierosināts par 40 % palielināt Eiropas kaimiņattiecību politikai paredzēto finansējumu; uzsver savu pārliecību par to, ka austrumu partnervalstis vienas nespēj finansēt ar tiesību aktu tuvināšanu un vajadzīgajām institucionālajām un strukturālajām reformām saistītās izmaksas un ka ES finansiālais atbalsts, kas papildinātu šo valstu reformu centienus, ir arī būtisks veiksmes faktors; tādēļ aicina Padomi saglabāt finansējuma Komisijas ierosinātajā apjomā;

| 14. | uzsver ES austrumu partnervalstu parlamentu lomu tirdzniecības tiesību aktu tuvināšanā ES acquis, jo tas ir priekšnoteikums vēlākai DCFTA noslēgšanai un tā pienācīgai īstenošanai; tādēļ aicina ES un tās dalībvalstis sniegt lielāku tehnisko palīdzību un īpaši aicina jaunās ES dalībvalstis dalīties ar zināšanām un paraugpraksi, ko tās ieguvušas savas valsts tiesību aktu saskaņošanas procesā ar tirdzniecības acquis communautaire; |
| --- | --- |

14.

uzsver ES austrumu partnervalstu parlamentu lomu tirdzniecības tiesību aktu tuvināšanā ES acquis, jo tas ir priekšnoteikums vēlākai DCFTA noslēgšanai un tā pienācīgai īstenošanai; tādēļ aicina ES un tās dalībvalstis sniegt lielāku tehnisko palīdzību un īpaši aicina jaunās ES dalībvalstis dalīties ar zināšanām un paraugpraksi, ko tās ieguvušas savas valsts tiesību aktu saskaņošanas procesā ar tirdzniecības acquis communautaire;

| 15. | atzinīgi vērtē Ukrainas un Moldovas pievienošanos Enerģētikas kopienas dibināšanas līgumam, ņemot vērā tā būtisko nozīmi ES energoapgādes drošības mērķu sasniegšanā un šo valstu drošības veicināšanā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē Ukrainas un Moldovas pievienošanos Enerģētikas kopienas dibināšanas līgumam, ņemot vērā tā būtisko nozīmi ES energoapgādes drošības mērķu sasniegšanā un šo valstu drošības veicināšanā;

| 16. | atzinīgi vērtē Austrumu partnerības stiprināšanā ieguldīto darbu, jo īpaši Komisijas pamatiniciatīvas attiecībā uz MVU, tostarp Austrumu partnerības MVU atbalsta instrumentu, un reģionālajiem enerģētikas tirgiem un energoefektivitāti; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē Austrumu partnerības stiprināšanā ieguldīto darbu, jo īpaši Komisijas pamatiniciatīvas attiecībā uz MVU, tostarp Austrumu partnerības MVU atbalsta instrumentu, un reģionālajiem enerģētikas tirgiem un energoefektivitāti;

| 17. | aicina Komisiju turpināt ES Melnās jūras reģiona stratēģijas izstrādi, jo reģiona ģeostratēģiskā stāvokļa dēļ šī stratēģija ir ES ārējās enerģētikas stratēģijas svarīga daļa, kurai ir būtisks potenciāls energoapgādes drošības un piegādes dažādošanas ziņā; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju turpināt ES Melnās jūras reģiona stratēģijas izstrādi, jo reģiona ģeostratēģiskā stāvokļa dēļ šī stratēģija ir ES ārējās enerģētikas stratēģijas svarīga daļa, kurai ir būtisks potenciāls energoapgādes drošības un piegādes dažādošanas ziņā;

| 18. | atzīst lielo nozīmi, kas piemīt EURONEST parlamentārajai asamblejai, jo īpaši tās Komitejai darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem un Energoapgādes drošības komitejai Eiropas Parlamenta deputātu un austrumu partnervalstu parlamentāriešu diskusijās par tirdzniecības jautājumiem; pauž cerību, ka Baltkrievijas parlamenta deputāti tuvākajā nākotnē izpildīs vajadzīgos nosacījumus, lai pievienotos EURONEST parlamentārajai asamblejai; |
| --- | --- |

18.

atzīst lielo nozīmi, kas piemīt EURONEST parlamentārajai asamblejai, jo īpaši tās Komitejai darbam saistībā ar ekonomisko integrāciju, tiesību aktu tuvināšanu un konverģenci ar ES politikas virzieniem un Energoapgādes drošības komitejai Eiropas Parlamenta deputātu un austrumu partnervalstu parlamentāriešu diskusijās par tirdzniecības jautājumiem; pauž cerību, ka Baltkrievijas parlamenta deputāti tuvākajā nākotnē izpildīs vajadzīgos nosacījumus, lai pievienotos EURONEST parlamentārajai asamblejai;

| 19. | uzsver, ka DCFTA nav atbalsts, ko sniedz austrumu partnervalstīm, bet gan abpusēji izdevīgs un saistošs tirdzniecības darījums; pauž nožēlu, ka EKP pārskatā joprojām nav detalizēti parādīts, kā šādas tirdzniecības politikas veidošana var stiprināt ES ekonomiskās intereses, nodrošinot būtiskus ieguvumus ES patērētājiem, uzņēmumiem un strādājošiem; uzsver, ka DCFTA austrumu partnervalstīm būs izdevīgas ne tikai ekonomiskā ziņā, bet tās var paātrināt arī iestāžu reformas, modernizāciju un attīstību; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka DCFTA nav atbalsts, ko sniedz austrumu partnervalstīm, bet gan abpusēji izdevīgs un saistošs tirdzniecības darījums; pauž nožēlu, ka EKP pārskatā joprojām nav detalizēti parādīts, kā šādas tirdzniecības politikas veidošana var stiprināt ES ekonomiskās intereses, nodrošinot būtiskus ieguvumus ES patērētājiem, uzņēmumiem un strādājošiem; uzsver, ka DCFTA austrumu partnervalstīm būs izdevīgas ne tikai ekonomiskā ziņā, bet tās var paātrināt arī iestāžu reformas, modernizāciju un attīstību;

| 20. | ņem vērā brīvās tirdzniecības zonu, ko 2011. gada 18. oktobrī izveidoja vairākums Neatkarīgo Valstu Sadraudzības dalībvalstu, tostarp ES austrumu partnervalstis, izņemot Gruziju un pašlaik arī Azerbaidžānu; uzskata, ka brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanai ar citām valstīm nevajadzētu traucēt austrumu partnervalstīm noslēgt DCFTA nolīgumus ar ES, tāpēc uzsver, ka ir svarīgi, lai ES piedāvātu austrumu partnervalstīm pievilcīgu un dzīvotspējīgu alternatīvu; |
| --- | --- |

20.

ņem vērā brīvās tirdzniecības zonu, ko 2011. gada 18. oktobrī izveidoja vairākums Neatkarīgo Valstu Sadraudzības dalībvalstu, tostarp ES austrumu partnervalstis, izņemot Gruziju un pašlaik arī Azerbaidžānu; uzskata, ka brīvās tirdzniecības nolīgumu noslēgšanai ar citām valstīm nevajadzētu traucēt austrumu partnervalstīm noslēgt DCFTA nolīgumus ar ES, tāpēc uzsver, ka ir svarīgi, lai ES piedāvātu austrumu partnervalstīm pievilcīgu un dzīvotspējīgu alternatīvu;

| 21. | uzstāj, lai ES stratēģijā attiecībām ar Krieviju pienācīgi tiktu ņemta vērā tās ietekme uz austrumu partnervalstīm; atzīmē, ka Krievija ir izveidojusi muitas savienību ar Kazahstānu un ar vienu no austrumu partnervalstīm — Baltkrieviju; pauž nožēlu, ka Krievija, iespējams, ir traucējusi ES tirdzniecības sarunas ar vairākām austrumu partnervalstīm, jo īpaši Ukrainu, piedāvājot tām uz īstermiņa risinājumiem balstītas alternatīvas, piemēram, zemākus gāzes tarifus; uzskata, ka šīm alternatīvām ilgākā laika periodā būs nelabvēlīga ietekme uz austrumu partnervalstīm; |
| --- | --- |

21.

uzstāj, lai ES stratēģijā attiecībām ar Krieviju pienācīgi tiktu ņemta vērā tās ietekme uz austrumu partnervalstīm; atzīmē, ka Krievija ir izveidojusi muitas savienību ar Kazahstānu un ar vienu no austrumu partnervalstīm — Baltkrieviju; pauž nožēlu, ka Krievija, iespējams, ir traucējusi ES tirdzniecības sarunas ar vairākām austrumu partnervalstīm, jo īpaši Ukrainu, piedāvājot tām uz īstermiņa risinājumiem balstītas alternatīvas, piemēram, zemākus gāzes tarifus; uzskata, ka šīm alternatīvām ilgākā laika periodā būs nelabvēlīga ietekme uz austrumu partnervalstīm;

| 22. | uzstāj, ka DCFTA veiksme būs lielā mērā atkarīga no iestāžu veidošanas un pienācīgas saistību pildīšanas, ko iespējams nodrošināt tikai atklātā, pārredzamā un nekorumpētā uzņēmējdarbības vidē, kas ir veiksmīgas DCFTA īstenošanas priekšnoteikums; |
| --- | --- |

22.

uzstāj, ka DCFTA veiksme būs lielā mērā atkarīga no iestāžu veidošanas un pienācīgas saistību pildīšanas, ko iespējams nodrošināt tikai atklātā, pārredzamā un nekorumpētā uzņēmējdarbības vidē, kas ir veiksmīgas DCFTA īstenošanas priekšnoteikums;

| 23. | atzīmē, ka ES galvenokārt ir ieinteresēta austrumu partnervalstu labklājības un stabilitātes veicināšanā, turklāt stabilas un paredzamas ES un tās austrumu partnervalstu attiecības neapšaubāmi palielinās abu pušu tirdzniecības apjomus; |
| --- | --- |

23.

atzīmē, ka ES galvenokārt ir ieinteresēta austrumu partnervalstu labklājības un stabilitātes veicināšanā, turklāt stabilas un paredzamas ES un tās austrumu partnervalstu attiecības neapšaubāmi palielinās abu pušu tirdzniecības apjomus;

| 24. | vienlaicīgi atzīmē, ka ES ir galvenā eksporta partnere lielākajai daļai austrumu partnervalstu; |
| --- | --- |

24.

vienlaicīgi atzīmē, ka ES ir galvenā eksporta partnere lielākajai daļai austrumu partnervalstu;

| 25. | uzsver, ka, lai gan galvenie ieteikumi — nosacījumi DCFTA sarunu sākšanai — tiek pildīti pietiekami ātri, Gruzijai un Moldovai joprojām ir jāpierāda sava apņemšanās veikt ilgtermiņa reformas, kā arī apņemšanās visā sarunu laikā īstenot ilgstošu reformu procesu; uzsver, ka abām valstīm joprojām jāīsteno būtiskas regulatīvās reformas, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības tehniskajiem šķēršļiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, intelektuālā īpašuma tiesībām un konkurences noteikumiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka, lai gan galvenie ieteikumi — nosacījumi DCFTA sarunu sākšanai — tiek pildīti pietiekami ātri, Gruzijai un Moldovai joprojām ir jāpierāda sava apņemšanās veikt ilgtermiņa reformas, kā arī apņemšanās visā sarunu laikā īstenot ilgstošu reformu procesu; uzsver, ka abām valstīm joprojām jāīsteno būtiskas regulatīvās reformas, jo īpaši attiecībā uz tirdzniecības tehniskajiem šķēršļiem, sanitārajiem un fitosanitārajiem pasākumiem, intelektuālā īpašuma tiesībām un konkurences noteikumiem;

| 26. | pauž bažas par austrumu partnervalstu administratīvo spēju faktiski īstenot DCFTA; uzsver, ka DCFTA nolīguma noslēgšana pati par sevi negarantē panākumus, ja vien to neīsteno efektīvi un nepapildina ar efektīviem pasākumiem konkurences un korupcijas novēršanas jomā; |
| --- | --- |

26.

pauž bažas par austrumu partnervalstu administratīvo spēju faktiski īstenot DCFTA; uzsver, ka DCFTA nolīguma noslēgšana pati par sevi negarantē panākumus, ja vien to neīsteno efektīvi un nepapildina ar efektīviem pasākumiem konkurences un korupcijas novēršanas jomā;

| 27. | atzīmē, ka DCFTA nolīgumu noslēgšanā jāievēro starptautiski pieņemtie darba standarti; atzīmē, ka Starptautiskās Darba organizācijas apstiprināto darba pamattiesību ievērošana ir noteicošais elements cilvēktiesību ievērošanā; |
| --- | --- |

27.

atzīmē, ka DCFTA nolīgumu noslēgšanā jāievēro starptautiski pieņemtie darba standarti; atzīmē, ka Starptautiskās Darba organizācijas apstiprināto darba pamattiesību ievērošana ir noteicošais elements cilvēktiesību ievērošanā;

| 28. | aicina izmantot vērienīgu pieeju ES un austrumu partnervalstu ekonomikas integrēšanā, izmantojot DCFTA, kurā tiek iekļauti arī citi brīvas un godīgas tirdzniecības aspekti; iesaka iekļaut visās DCFTA nolīgumos saistošu ilgtspējīgas attīstības nodaļu, paredzot vides aizsardzības un starptautisko darba tiesību noteikumus; |
| --- | --- |

28.

aicina izmantot vērienīgu pieeju ES un austrumu partnervalstu ekonomikas integrēšanā, izmantojot DCFTA, kurā tiek iekļauti arī citi brīvas un godīgas tirdzniecības aspekti; iesaka iekļaut visās DCFTA nolīgumos saistošu ilgtspējīgas attīstības nodaļu, paredzot vides aizsardzības un starptautisko darba tiesību noteikumus;

Armēnija

| 29. | uzteic Armēnijas valdības centienus pastiprināt pūles, lai 2011. gadā izpildītu galvenos ieteikumus, tādējādi radot iespēju 2012. gada februārī sākt sarunas par DCFTA; |
| --- | --- |

29.

uzteic Armēnijas valdības centienus pastiprināt pūles, lai 2011. gadā izpildītu galvenos ieteikumus, tādējādi radot iespēju 2012. gada februārī sākt sarunas par DCFTA;

| 30. | atzinīgi vērtē 2012. gada februārī pieņemto lēmumu sākt Armēnijas un ES sarunas par DCFTA izveidi un to sākšanos 2012. gada 6. martā; mudina Armēniju izmantot DCFTA iespējas, lai uzlabotu valsts ekonomiku, eksporta iespējas un piekļuvi ES tirgum, paātrinātu vajadzīgās reformas un vispārīgi paaugstinātu Armēnijas standartus līdz Eiropas līmenim; uzsver, ka ciešāka ekonomiskā integrācijas ar ES veicinās politisko stabilitāti un drošību reģionā; cer, ka Armēnijas un ES sarunas par DCFTA drīzumā tiks noslēgtas; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē 2012. gada februārī pieņemto lēmumu sākt Armēnijas un ES sarunas par DCFTA izveidi un to sākšanos 2012. gada 6. martā; mudina Armēniju izmantot DCFTA iespējas, lai uzlabotu valsts ekonomiku, eksporta iespējas un piekļuvi ES tirgum, paātrinātu vajadzīgās reformas un vispārīgi paaugstinātu Armēnijas standartus līdz Eiropas līmenim; uzsver, ka ciešāka ekonomiskā integrācijas ar ES veicinās politisko stabilitāti un drošību reģionā; cer, ka Armēnijas un ES sarunas par DCFTA drīzumā tiks noslēgtas;

| 31. | atzinīgi vērtē DCFTA sarunu sākšanu, kas dos iespējas uzlabot abpusējās ekonomiskās attiecības; uzskata, ka ir jāturpina reformas, lai izveidotu stabilu un pārredzamu ekonomisko vidi, kas piesaistīs ārvalstu ieguldījumus, stimulēs izaugsmi un radīs darba vietas; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē DCFTA sarunu sākšanu, kas dos iespējas uzlabot abpusējās ekonomiskās attiecības; uzskata, ka ir jāturpina reformas, lai izveidotu stabilu un pārredzamu ekonomisko vidi, kas piesaistīs ārvalstu ieguldījumus, stimulēs izaugsmi un radīs darba vietas;

| 32. | uzskata, ka DCFTA noslēgšana stimulēs Armēnijas ekonomiku, tostarp arī uzlabojot konkurenci; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka DCFTA noslēgšana stimulēs Armēnijas ekonomiku, tostarp arī uzlabojot konkurenci;

| 33. | pauž nožēlu par to, ka Kalnu Karabahas konflikta dēļ vēl joprojām ir slēgtas Armēnijas robežas ar Azerbaidžānu un Turciju un ka trūkstošo pievedceļu dēļ valsts atrodas ekonomiskajā izolācijā; uzsver, ka robežu atvēršana cita starpā ir svarīgs nosacījums ārvalstu investīciju piesaistei; |
| --- | --- |

33.

pauž nožēlu par to, ka Kalnu Karabahas konflikta dēļ vēl joprojām ir slēgtas Armēnijas robežas ar Azerbaidžānu un Turciju un ka trūkstošo pievedceļu dēļ valsts atrodas ekonomiskajā izolācijā; uzsver, ka robežu atvēršana cita starpā ir svarīgs nosacījums ārvalstu investīciju piesaistei;

| 34. | pauž bažas par norādēm uz politisko aprindu pārstāvju un uzņēmēju ciešo saikni un būtiskiem uzņēmējdarbības ierobežojumiem, tostarp nepārredzamu nodokļu sistēmu un vāju investīciju aizsardzību; atzīst vajadzību veidot spēcīgu iestāžu sistēmu publiskā iepirkuma un konkurences politikas īstenošanai, tajā paredzot efektīvu izpildes mehānismu; |
| --- | --- |

34.

pauž bažas par norādēm uz politisko aprindu pārstāvju un uzņēmēju ciešo saikni un būtiskiem uzņēmējdarbības ierobežojumiem, tostarp nepārredzamu nodokļu sistēmu un vāju investīciju aizsardzību; atzīst vajadzību veidot spēcīgu iestāžu sistēmu publiskā iepirkuma un konkurences politikas īstenošanai, tajā paredzot efektīvu izpildes mehānismu;

| 35. | atzinīgi vērtē Armēnijas 2011. gada decembra lēmumu no jauna pievienoties PTO Daudzpusējam nolīgumam par valsts iepirkumu; ir pārliecināts, ka šis solis labvēlīgi ietekmē Armēnijas kā uzticama tirdzniecības partnera tēlu; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Armēnijas 2011. gada decembra lēmumu no jauna pievienoties PTO Daudzpusējam nolīgumam par valsts iepirkumu; ir pārliecināts, ka šis solis labvēlīgi ietekmē Armēnijas kā uzticama tirdzniecības partnera tēlu;

| 36. | uzsver, ka DCFTA būtu jāiekļauj nopietna Armēnijas apņemšanās veikt regulējuma reformu, lai panāktu atbilstību ES standartiem, papildinot šo reformu ar efektīviem korupcijas novēršanas pasākumiem; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka DCFTA būtu jāiekļauj nopietna Armēnijas apņemšanās veikt regulējuma reformu, lai panāktu atbilstību ES standartiem, papildinot šo reformu ar efektīviem korupcijas novēršanas pasākumiem;

| 37. | ierosina arī, ka DCFTA būtu jāiekļauj pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt konkurences noteikumu īstenošanu, tādā veidā jo īpaši veicinot ārvalstu investoru un uzņēmumu līdzdalību Armēnijas celtniecības un enerģētikas nozarēs; |
| --- | --- |

37.

ierosina arī, ka DCFTA būtu jāiekļauj pasākumi, kuru mērķis ir stiprināt konkurences noteikumu īstenošanu, tādā veidā jo īpaši veicinot ārvalstu investoru un uzņēmumu līdzdalību Armēnijas celtniecības un enerģētikas nozarēs;

| 38. | mudina Armēniju ātrāk panākt atbilstību ES sanitārajiem un fitosanitārajiem noteikumiem, tādā veidā ļaujot dažādot Armēnijas eksportu, tajā iekļaujot arī lauksaimniecības produktus; |
| --- | --- |

38.

mudina Armēniju ātrāk panākt atbilstību ES sanitārajiem un fitosanitārajiem noteikumiem, tādā veidā ļaujot dažādot Armēnijas eksportu, tajā iekļaujot arī lauksaimniecības produktus;

| 39. | uzskata, ka tas, ka Armēnija ir atvērusi robežas un stiprinājusi starptautisko sadarbību, tā mazinot atkarību no Krievijas komerciālā un valdības atbalsta, veicina valsts ekonomikas izaugsmi; uzskata, ka tādēļ DCFTA noslēgšana ar ES būtu īpaši izdevīga; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka tas, ka Armēnija ir atvērusi robežas un stiprinājusi starptautisko sadarbību, tā mazinot atkarību no Krievijas komerciālā un valdības atbalsta, veicina valsts ekonomikas izaugsmi; uzskata, ka tādēļ DCFTA noslēgšana ar ES būtu īpaši izdevīga;

Azerbaidžāna

| 40. | atzīst Azerbaidžānas centienus un sasniegumus valsts tiesību aktu tuvināšanā ES acquis; šajā sakarībā atzinīgi vērtē nesen pieņemto jauno Muitas kodeksu un Celtniecības kodeksu; |
| --- | --- |

40.

atzīst Azerbaidžānas centienus un sasniegumus valsts tiesību aktu tuvināšanā ES acquis; šajā sakarībā atzinīgi vērtē nesen pieņemto jauno Muitas kodeksu un Celtniecības kodeksu;

| 41. | uzsver, ka Azerbaidžānas pievienošanās PTO ir galvenais priekšnoteikums, lai sāktu sarunas par DCFTA un līdz ar to uzlabotu ES un Azerbaidžānas tirdzniecības attiecības; atzīmē, ka Azerbaidžānas ekonomikas struktūras dēļ tās valdība nav pietiekami motivēta pievienoties PTO un noslēgt DCFTA nolīgumu ar ES; tomēr uzsver, ka DCFTA nesniedz tikai ekonomiskas priekšrocības, tas var attīstīt arī vietējo ekonomiku, pārvarot pārmērīgu atkarību no enerģijas eksporta; tāpēc mudina Azerbaidžānas valdību pastiprināt centienus, lai iestātos PTO; šajā saistībā aicina ES sniegt Azerbaidžānai vajadzīgo atbalstu; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka Azerbaidžānas pievienošanās PTO ir galvenais priekšnoteikums, lai sāktu sarunas par DCFTA un līdz ar to uzlabotu ES un Azerbaidžānas tirdzniecības attiecības; atzīmē, ka Azerbaidžānas ekonomikas struktūras dēļ tās valdība nav pietiekami motivēta pievienoties PTO un noslēgt DCFTA nolīgumu ar ES; tomēr uzsver, ka DCFTA nesniedz tikai ekonomiskas priekšrocības, tas var attīstīt arī vietējo ekonomiku, pārvarot pārmērīgu atkarību no enerģijas eksporta; tāpēc mudina Azerbaidžānas valdību pastiprināt centienus, lai iestātos PTO; šajā saistībā aicina ES sniegt Azerbaidžānai vajadzīgo atbalstu;

| 42. | atzinīgi vērtē Azerbaidžānas ievērojamo ekonomisko izaugsmi pēdējos gados; tomēr uzsver, ka naftas ieguves nozare nodrošina 50 % no Azerbaidžānas IKP, 95 % valsts eksporta un 60 % budžeta ieņēmumu, tādējādi Azerbaidžānas ekonomiku padarot atkarīgu no naftas cenu svārstībām un visām izmaiņām globālajā pieprasījumā; tādēļ aicina Azerbaidžānas valdību apsvērt iespējas pieņemt efektīvus un konsekventus pasākumus, kas vērsti uz valsts ekonomikas dažādošanu; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Azerbaidžānas ievērojamo ekonomisko izaugsmi pēdējos gados; tomēr uzsver, ka naftas ieguves nozare nodrošina 50 % no Azerbaidžānas IKP, 95 % valsts eksporta un 60 % budžeta ieņēmumu, tādējādi Azerbaidžānas ekonomiku padarot atkarīgu no naftas cenu svārstībām un visām izmaiņām globālajā pieprasījumā; tādēļ aicina Azerbaidžānas valdību apsvērt iespējas pieņemt efektīvus un konsekventus pasākumus, kas vērsti uz valsts ekonomikas dažādošanu;

| 43. | atgādina, ka Azerbaidžānai ir konkurētspējīgas lauksaimnieciskās ražošanas iespējas, un ierosina Azerbaidžānas valdībai uzskatīt šo nozari par svarīgu nozari ekonomikas dažādošanai un eksporta veicināšanai gan uz ES, ievērojot ES sanitārās un fitosanitārās prasības, gan uz citām valstīm; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka Azerbaidžānai ir konkurētspējīgas lauksaimnieciskās ražošanas iespējas, un ierosina Azerbaidžānas valdībai uzskatīt šo nozari par svarīgu nozari ekonomikas dažādošanai un eksporta veicināšanai gan uz ES, ievērojot ES sanitārās un fitosanitārās prasības, gan uz citām valstīm;

| 44. | aicina Azerbaidžānas valdību patiesi iesaistīties cīņā pret korupciju un sociālo nevienlīdzību, kas var radīt sociālos nemierus, uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam, tā uzlabojot valsts konkurētspēju un padarot to pievilcīgu ārvalstu ieguldītājiem; |
| --- | --- |

44.

aicina Azerbaidžānas valdību patiesi iesaistīties cīņā pret korupciju un sociālo nevienlīdzību, kas var radīt sociālos nemierus, uzlabot uzņēmumu piekļuvi finansējumam, tā uzlabojot valsts konkurētspēju un padarot to pievilcīgu ārvalstu ieguldītājiem;

| 45. | stingri atbalsta nākamajā ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumā iekļaut tirdzniecības aspektu, kas pēc visu nosacījumu izpildes būs līdzvērtīgs DCFTA noteikumiem; |
| --- | --- |

45.

stingri atbalsta nākamajā ES un Azerbaidžānas asociācijas nolīgumā iekļaut tirdzniecības aspektu, kas pēc visu nosacījumu izpildes būs līdzvērtīgs DCFTA noteikumiem;

Baltkrievija

| 46. | pauž nožēlu, ka Baltkrievija, neraugoties uz tās neapstrīdamo potenciālu, arvien vairāk attālinās no ES vispārējo politisko un ekonomisko standartu, kā arī ekonomikas modeļa ziņā; |
| --- | --- |

46.

pauž nožēlu, ka Baltkrievija, neraugoties uz tās neapstrīdamo potenciālu, arvien vairāk attālinās no ES vispārējo politisko un ekonomisko standartu, kā arī ekonomikas modeļa ziņā;

| 47. | uzsver Baltkrievijas kā energoproduktu tranzītvalsts stratēģiskā stāvokļa nozīmi, kas jo īpaši attiecas uz dabasgāzes piegādi Eiropas Savienībai; tādēļ aicina Baltkrieviju nekavējoties ratificēt un pienācīgi īstenot Enerģētikas hartu; |
| --- | --- |

47.

uzsver Baltkrievijas kā energoproduktu tranzītvalsts stratēģiskā stāvokļa nozīmi, kas jo īpaši attiecas uz dabasgāzes piegādi Eiropas Savienībai; tādēļ aicina Baltkrieviju nekavējoties ratificēt un pienācīgi īstenot Enerģētikas hartu;

| 48. | atgādina, ka ES ir Baltkrievijas otrā lielākā tirdzniecības partnere aiz Krievijas; |
| --- | --- |

48.

atgādina, ka ES ir Baltkrievijas otrā lielākā tirdzniecības partnere aiz Krievijas;

| 49. | uzsver, ka ir jāpalielina ES atbalsts, lai uzlabotu administratīvo struktūru veiktspēju, jo īpaši korupcijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka ir jāpalielina ES atbalsts, lai uzlabotu administratīvo struktūru veiktspēju, jo īpaši korupcijas apkarošanas jomā;

| 50. | uzsver, ka nav iespējams gūt priekšstatu par Baltkrievijas patieso ekonomisko situāciju, jo, kā apgalvo neatkarīgie novērotāji, oficiālā statistika slēpj reālo situāciju — ziņojumi liecina, ka 20 % Baltkrievijas iedzīvotāju izjūt pārtikas trūkumu; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka nav iespējams gūt priekšstatu par Baltkrievijas patieso ekonomisko situāciju, jo, kā apgalvo neatkarīgie novērotāji, oficiālā statistika slēpj reālo situāciju — ziņojumi liecina, ka 20 % Baltkrievijas iedzīvotāju izjūt pārtikas trūkumu;

| 51. | atzīmē, ka 80 % uzņēmumu pieder valstij un privātā sektora attīstību kavē diskriminējoši un patvaļīgi pasākumi, tiesību aktu grozījumi un smags nodokļu slogs, tādējādi mudinot privātos uzņēmumus daļēji iesaistīties ēnu ekonomikā; |
| --- | --- |

51.

atzīmē, ka 80 % uzņēmumu pieder valstij un privātā sektora attīstību kavē diskriminējoši un patvaļīgi pasākumi, tiesību aktu grozījumi un smags nodokļu slogs, tādējādi mudinot privātos uzņēmumus daļēji iesaistīties ēnu ekonomikā;

| 52. | atgādina, ka Baltkrievijas negatīvā politiskā un ekonomiskā klimata dēļ Starptautiskais Valūtas fonds un Pasaules Banka 1996. gadā pārtrauca piešķirt kredītus Baltkrievijai un ES to pašu izdarīja 1997. gadā; uzsver, ka šāda situācija ir atbaidījusi un turpina atbaidīt ārvalstu ieguldītājus — ārvalstu tiešie ieguldījumi šobrīd veido tikai 1 % no valsts IKP; |
| --- | --- |

52.

atgādina, ka Baltkrievijas negatīvā politiskā un ekonomiskā klimata dēļ Starptautiskais Valūtas fonds un Pasaules Banka 1996. gadā pārtrauca piešķirt kredītus Baltkrievijai un ES to pašu izdarīja 1997. gadā; uzsver, ka šāda situācija ir atbaidījusi un turpina atbaidīt ārvalstu ieguldītājus — ārvalstu tiešie ieguldījumi šobrīd veido tikai 1 % no valsts IKP;

| 53. | uzskata, ka ES ir jāpalīdz stiprināt Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību, atbilstoši pārdalot ES līdzekļus; |
| --- | --- |

53.

uzskata, ka ES ir jāpalīdz stiprināt Baltkrievijas pilsonisko sabiedrību, atbilstoši pārdalot ES līdzekļus;

| 54. | pauž pārliecību — lai sāktu veidot darboties spējīgu, pārredzamu un atvērtu tirgus ekonomiku, valstī ir jāīsteno padziļinātas institucionālās un strukturālās reformas; |
| --- | --- |

54.

pauž pārliecību — lai sāktu veidot darboties spējīgu, pārredzamu un atvērtu tirgus ekonomiku, valstī ir jāīsteno padziļinātas institucionālās un strukturālās reformas;

| 55. | uzsver, ka valsts pievienošanās PTO ir nosacījums, lai sāktu sarunas par jebkāda veida brīvās tirdzniecības nolīgumu ar ES; tādēļ aicina Baltkrieviju pilnībā iesaistīties PTO pievienošanās procesā; atzīmē, ka Baltkrievija, kas ir Krievijas un Kazahstānas Muitas savienības dalībvalsts, varētu gūt labumu no Krievijas PTO pievienošanās procesā gūtās pieredzes; |
| --- | --- |

55.

uzsver, ka valsts pievienošanās PTO ir nosacījums, lai sāktu sarunas par jebkāda veida brīvās tirdzniecības nolīgumu ar ES; tādēļ aicina Baltkrieviju pilnībā iesaistīties PTO pievienošanās procesā; atzīmē, ka Baltkrievija, kas ir Krievijas un Kazahstānas Muitas savienības dalībvalsts, varētu gūt labumu no Krievijas PTO pievienošanās procesā gūtās pieredzes;

| 56. | ir pārliecināts, ka ES jādara viss iespējamais, lai iesaistītu Baltkrieviju patiesā politiskā un ekonomiskā dialogā un mudinātu veikt Baltkrievijas iedzīvotājiem ļoti vajadzīgās un ārkārtīgi svarīgās reformas; šajā sakarībā atzīmē ES pašreizējos mērķtiecīgos un ierobežojošos pasākumus, kas vērsti pret Baltkrieviju; uzskata, ka ES būtu jāturpina atsevišķi mērķtiecīgi ierobežojošie pasākumi, vienlaikus turpinot atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un uzņēmējiem, lai ne tikai uzlabotu ekonomiskos apstākļus, bet arī uzlabotu tiesiskuma ievērošanu, pārredzamību un korupcijas apkarošanu; |
| --- | --- |

56.

ir pārliecināts, ka ES jādara viss iespējamais, lai iesaistītu Baltkrieviju patiesā politiskā un ekonomiskā dialogā un mudinātu veikt Baltkrievijas iedzīvotājiem ļoti vajadzīgās un ārkārtīgi svarīgās reformas; šajā sakarībā atzīmē ES pašreizējos mērķtiecīgos un ierobežojošos pasākumus, kas vērsti pret Baltkrieviju; uzskata, ka ES būtu jāturpina atsevišķi mērķtiecīgi ierobežojošie pasākumi, vienlaikus turpinot atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai un uzņēmējiem, lai ne tikai uzlabotu ekonomiskos apstākļus, bet arī uzlabotu tiesiskuma ievērošanu, pārredzamību un korupcijas apkarošanu;

Gruzija

| 57. | uzsver, ka saskaņā ar Pasaules Bankas vērtējumu Gruzijas ekonomikas reforma ir viena no visstraujākajām pasaulē un ka Pasaules Banka šo valsti ierindojusi 16. vietā pasaulē komercdarījumiem piemērotāko vietu sarakstā; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka saskaņā ar Pasaules Bankas vērtējumu Gruzijas ekonomikas reforma ir viena no visstraujākajām pasaulē un ka Pasaules Banka šo valsti ierindojusi 16. vietā pasaulē komercdarījumiem piemērotāko vietu sarakstā;

| 58. | atzīst Gruzijas atjaunošanas darbus pēc 2008. gadā notikušā kara, kā arī jaunu tirgu atvēršanu valstī; |
| --- | --- |

58.

atzīst Gruzijas atjaunošanas darbus pēc 2008. gadā notikušā kara, kā arī jaunu tirgu atvēršanu valstī;

| 59. | atzīst, ka Gruzijas valdība mēģina uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, tomēr uzsver, ka Gruzijā, salīdzinot ar citām valstīm, joprojām ir, iespējams, vislielākais pirātisko programmatūru pārsvars; tāpēc aicina Gruzijas valdību izstrādāt likumus intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanai, tomēr pienācīgi ņemot vērā cilvēktiesības un samērīguma principu; |
| --- | --- |

59.

atzīst, ka Gruzijas valdība mēģina uzlabot intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību, tomēr uzsver, ka Gruzijā, salīdzinot ar citām valstīm, joprojām ir, iespējams, vislielākais pirātisko programmatūru pārsvars; tāpēc aicina Gruzijas valdību izstrādāt likumus intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanai, tomēr pienācīgi ņemot vērā cilvēktiesības un samērīguma principu;

| 60. | ņem vērā, ka Gruzija parādījusi ievērojamu ekonomikas izaugsmi un ieguldījumu līmeņus, un uzsver, ka DCFTA būtu papildu faktors plašas izaugsmes atbalstam un ārvalstu ieguldījumu piesaistīšanai; |
| --- | --- |

60.

ņem vērā, ka Gruzija parādījusi ievērojamu ekonomikas izaugsmi un ieguldījumu līmeņus, un uzsver, ka DCFTA būtu papildu faktors plašas izaugsmes atbalstam un ārvalstu ieguldījumu piesaistīšanai;

| 61. | mudina Gruziju pilnveidot tiesību aktus, uzlabot tās iestāžu efektivitāti un nodrošināt augstu kvalitātes standartu ievērošanu preču ražošanā, lai tās atbilstu Eiropas Komisijas noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

61.

mudina Gruziju pilnveidot tiesību aktus, uzlabot tās iestāžu efektivitāti un nodrošināt augstu kvalitātes standartu ievērošanu preču ražošanā, lai tās atbilstu Eiropas Komisijas noteiktajām prasībām;

| 62. | atzinīgi vērtē Gruzijas jauno publiskā iepirkuma sistēmu, kas ļauj rīkot e-izsoles visiem līgumu veidiem, neatkarīgi no to apjoma vai rakstura; norāda, ka šajā jomā Gruzija varētu būt arī paraugs ES dalībvalstīm; |
| --- | --- |

62.

atzinīgi vērtē Gruzijas jauno publiskā iepirkuma sistēmu, kas ļauj rīkot e-izsoles visiem līgumu veidiem, neatkarīgi no to apjoma vai rakstura; norāda, ka šajā jomā Gruzija varētu būt arī paraugs ES dalībvalstīm;

| 63. | aicina Gruziju nodrošināt, lai pēc DCFTA sarunu pabeigšanas tirdzniecības preferences piešķir tikai to reģionu produktiem, kuri formāli atzīst savu piederību Gruzijas valstij; |
| --- | --- |

63.

aicina Gruziju nodrošināt, lai pēc DCFTA sarunu pabeigšanas tirdzniecības preferences piešķir tikai to reģionu produktiem, kuri formāli atzīst savu piederību Gruzijas valstij;

Moldova

| 64. | ar gandarījumu atzīst, ka Moldova, neskatoties uz tās ekonomisko nestabilitāti, pēdējos gados veikusi ievērojamas reformas un ļoti uzlabojusi ekonomikas veiktspēju; tāpēc uzsver, ka Starptautiskā Valūtas fonda finansiālais un ES makrofinansiālais atbalsts ir būtiski svarīgs; |
| --- | --- |

64.

ar gandarījumu atzīst, ka Moldova, neskatoties uz tās ekonomisko nestabilitāti, pēdējos gados veikusi ievērojamas reformas un ļoti uzlabojusi ekonomikas veiktspēju; tāpēc uzsver, ka Starptautiskā Valūtas fonda finansiālais un ES makrofinansiālais atbalsts ir būtiski svarīgs;

| 65. | uzskata, ka nākotnes DCFTA būtu jāpiemēro visā Moldovas teritorijā, kas formāli atzīst savu piederību Moldovas valstij; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka nākotnes DCFTA būtu jāpiemēro visā Moldovas teritorijā, kas formāli atzīst savu piederību Moldovas valstij;

| 66. | atzīmē, ka šobrīd Moldova galvenokārt eksportē lauksaimniecības produktus un tādēļ tie ES tirgū saskaras ar nežēlīgu konkurenci un stingrām prasībām; uzskata, ka DCFTA palīdzētu dažādot Moldovas eksportu un uzlabot valsts konkurētspēju un ka tā ļautu Moldovai piesaistīt ārvalstu ieguldījumus, lai izbeigtu atkarību no naudas pārskaitījumiem un īstenotu pāreju uz eksporta ziņā konkurētspējīgu tirgus ekonomiku; |
| --- | --- |

66.

atzīmē, ka šobrīd Moldova galvenokārt eksportē lauksaimniecības produktus un tādēļ tie ES tirgū saskaras ar nežēlīgu konkurenci un stingrām prasībām; uzskata, ka DCFTA palīdzētu dažādot Moldovas eksportu un uzlabot valsts konkurētspēju un ka tā ļautu Moldovai piesaistīt ārvalstu ieguldījumus, lai izbeigtu atkarību no naudas pārskaitījumiem un īstenotu pāreju uz eksporta ziņā konkurētspējīgu tirgus ekonomiku;

| 67. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Moldova turpinātu ES standartiem pielīdzināt savu infrastruktūru un tehnisko noteikumu, standartizācijas, atbilstības novērtēšanas, pārbaužu, tirgus uzraudzības un metroloģijas sistēmas; |
| --- | --- |

67.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Moldova turpinātu ES standartiem pielīdzināt savu infrastruktūru un tehnisko noteikumu, standartizācijas, atbilstības novērtēšanas, pārbaužu, tirgus uzraudzības un metroloģijas sistēmas;

| 68. | uzsver, ka vēl joprojām ir vajadzīgas ievērojamas pārmaiņas pakalpojumu un investīciju aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka vēl joprojām ir vajadzīgas ievērojamas pārmaiņas pakalpojumu un investīciju aizsardzības jomā;

| 69. | aicina ES iestādes aktīvāk iesaistīties, lai rastu miermīlīgu risinājumu Moldovas teritoriālās reintegrācijas problēmu risināšanai; |
| --- | --- |

69.

aicina ES iestādes aktīvāk iesaistīties, lai rastu miermīlīgu risinājumu Moldovas teritoriālās reintegrācijas problēmu risināšanai;

Ukraina

| 70. | atzinīgi vērtē ES un Ukrainas DCFTA nolīguma noslēgšanu kā vēsturē pirmo brīvās tirdzniecības nolīgumu ar austrumu partnervalsti; uzskata, ka šis nolīgums ir pirmreizējs un ka sarunu laikā gūtā pieredze nenoliedzami būs lietderīga sarunās par turpmākajām DCFTA; |
| --- | --- |

70.

atzinīgi vērtē ES un Ukrainas DCFTA nolīguma noslēgšanu kā vēsturē pirmo brīvās tirdzniecības nolīgumu ar austrumu partnervalsti; uzskata, ka šis nolīgums ir pirmreizējs un ka sarunu laikā gūtā pieredze nenoliedzami būs lietderīga sarunās par turpmākajām DCFTA;

| 71. | uzsver, ka Ukraina ir lielākā ES austrumu partnervalsts un ka DCFTA atvērs ES jaunu tirgu ar 46 miljoniem patērētāju; uzskata, ka lielākās priekšrocības, ko ES iegūs, īstenojot DCFTA, būs stabilāks un paredzamāks tirdzniecības un investīciju režīms Ukrainā; |
| --- | --- |

71.

uzsver, ka Ukraina ir lielākā ES austrumu partnervalsts un ka DCFTA atvērs ES jaunu tirgu ar 46 miljoniem patērētāju; uzskata, ka lielākās priekšrocības, ko ES iegūs, īstenojot DCFTA, būs stabilāks un paredzamāks tirdzniecības un investīciju režīms Ukrainā;

| 72. | atzinīgi vērtē Ukrainas iestāžu centienus pārvarēt sociālo un ģeogrāfisko nevienlīdzību, jo īpaši starp galvaspilsētu un reģioniem; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē Ukrainas iestāžu centienus pārvarēt sociālo un ģeogrāfisko nevienlīdzību, jo īpaši starp galvaspilsētu un reģioniem;

| 73. | pauž nožēlu par to, ka vēl nav parakstīts asociācijas nolīgums, kas vajadzīgs, lai DCTFA nolīgums stātos spēkā; pauž cerību, ka drīz tiks pārvarēti šķēršļi, kas traucē parakstīt nolīgumu; |
| --- | --- |

73.

pauž nožēlu par to, ka vēl nav parakstīts asociācijas nolīgums, kas vajadzīgs, lai DCTFA nolīgums stātos spēkā; pauž cerību, ka drīz tiks pārvarēti šķēršļi, kas traucē parakstīt nolīgumu;

| 74. | atzīmē, ka Komisija izslēdza iespēju DCFTA piemērot pagaidu režīmā pirms asociācijas nolīguma parakstīšanas un Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas; uzsver, ka asociācijas nolīguma un DCFTA piemērošana ietvers arī strukturālas un politiskas reformas, tādēļ vēlas, lai tie abi tiktu drīz īstenoti; |
| --- | --- |

74.

atzīmē, ka Komisija izslēdza iespēju DCFTA piemērot pagaidu režīmā pirms asociācijas nolīguma parakstīšanas un Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas; uzsver, ka asociācijas nolīguma un DCFTA piemērošana ietvers arī strukturālas un politiskas reformas, tādēļ vēlas, lai tie abi tiktu drīz īstenoti;

| 75. | atzīst, ka attiecībā uz integrāciju Eiropas struktūrās Ukraina ir panākusi zināmu progresu un ir sākusi pielīdzināt savu tiesisko sistēmu ES un starptautiskajiem standartiem, kā arī ir panākusi strauju virzību ESAO standartu un normu pieņemšanā; tomēr atzīmē, ka, ņemot vērā pārrobežu tirdzniecības problēmu saasināšanos, saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojumā uzņēmējdarbības indeksu Ukraina uzņēmējdarbības vides ziņā joprojām atrodas 152. vietā pasaulē; |
| --- | --- |

75.

atzīst, ka attiecībā uz integrāciju Eiropas struktūrās Ukraina ir panākusi zināmu progresu un ir sākusi pielīdzināt savu tiesisko sistēmu ES un starptautiskajiem standartiem, kā arī ir panākusi strauju virzību ESAO standartu un normu pieņemšanā; tomēr atzīmē, ka, ņemot vērā pārrobežu tirdzniecības problēmu saasināšanos, saskaņā ar Pasaules Bankas ziņojumā uzņēmējdarbības indeksu Ukraina uzņēmējdarbības vides ziņā joprojām atrodas 152. vietā pasaulē;

| 76. | uzsver, ka veiksmīga DCFTA īstenošana būs ļoti atkarīga no politiskās gribas un administratīvās spējas laikā un pareizi īstenot visus tā noteikumus; uzskata, ka tas ir nopietns uzdevums Ukrainai, kas valstī un ekonomikā īsteno dažādas reformas un kas joprojām cenšas izpildīt visas PTO pievienošanās procesa saistības, kā arī saistības, ko uzliek Pasaules Banka un Starptautiskais Valūtas fonds; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka veiksmīga DCFTA īstenošana būs ļoti atkarīga no politiskās gribas un administratīvās spējas laikā un pareizi īstenot visus tā noteikumus; uzskata, ka tas ir nopietns uzdevums Ukrainai, kas valstī un ekonomikā īsteno dažādas reformas un kas joprojām cenšas izpildīt visas PTO pievienošanās procesa saistības, kā arī saistības, ko uzliek Pasaules Banka un Starptautiskais Valūtas fonds;

| 77. | atkārtoti uzsver, ka, lai nodrošinātu DCFTA pienācīgu īstenošanu un ieguvumus no tās, ir jāpaātrina būtisku ekonomisko, politisko un institucionālo reformu īstenošana, plaši un pastāvīgi iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un tīklus, un tā jāveic plašāk un konsekventāk; jo īpaši aicina turpināt ekonomiskās reformas lauksaimniecības, enerģētikas un transporta jomā; |
| --- | --- |

77.

atkārtoti uzsver, ka, lai nodrošinātu DCFTA pienācīgu īstenošanu un ieguvumus no tās, ir jāpaātrina būtisku ekonomisko, politisko un institucionālo reformu īstenošana, plaši un pastāvīgi iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas un tīklus, un tā jāveic plašāk un konsekventāk; jo īpaši aicina turpināt ekonomiskās reformas lauksaimniecības, enerģētikas un transporta jomā;

| 78. | pauž bažas saistībā ar negatīvajiem signāliem par Ukrainas uzņēmējdarbības un investīciju jomas stāvokli, ko radījušas dažādas institucionālas un strukturālas nepilnības, piemēram, šķēršļi ienākšanai tirgū, administratīvās atļaujas, pārmērīgais administratīvo pārbaužu skaits, nepārredzama nodokļu un muitas sistēma un slikta pārvaldība, nestabila un nepārredzama tiesu sistēma un slikta tās darbība, vāja un korumpēta valsts pārvalde un tiesu iestādes, vāja līgumu izpilde un nepietiekama īpašumtiesību aizsardzība, mazattīstīta un monopolizēta infrastruktūra; mudina Ukrainas valdību paātrināt reformu gaitu, lai ierobežotu minētos šķēršļus brīvai un godīgai uzņēmējdarbībai un tirdzniecībai; |
| --- | --- |

78.

pauž bažas saistībā ar negatīvajiem signāliem par Ukrainas uzņēmējdarbības un investīciju jomas stāvokli, ko radījušas dažādas institucionālas un strukturālas nepilnības, piemēram, šķēršļi ienākšanai tirgū, administratīvās atļaujas, pārmērīgais administratīvo pārbaužu skaits, nepārredzama nodokļu un muitas sistēma un slikta pārvaldība, nestabila un nepārredzama tiesu sistēma un slikta tās darbība, vāja un korumpēta valsts pārvalde un tiesu iestādes, vāja līgumu izpilde un nepietiekama īpašumtiesību aizsardzība, mazattīstīta un monopolizēta infrastruktūra; mudina Ukrainas valdību paātrināt reformu gaitu, lai ierobežotu minētos šķēršļus brīvai un godīgai uzņēmējdarbībai un tirdzniecībai;

| 79. | aicina Ukrainas valdību aktīvāk risināt problēmas uzņēmējdarbības nozarē, jo īpaši nodrošināt pieeju kredītiem un zemei, hipotekārajiem kredītiem, atvieglotajiem kredītiem, kas paredzēti mazo lauksaimniecības uzņēmumu attīstībai; vienkāršāku un pārredzamāku nodokļu iekasēšanas sistēmu, pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanu eksportētājiem, muitošanas un importa apstiprināšanas procedūras, attīstības veicināšanu MVU sektorā, tiesību aktu izpildes pilnveidošanu mantiskā un intelektuālā īpašuma jomā, jo visiem šiem faktoriem ir nekavējoša un tieša ietekme uz tirdzniecības attiecību kvantitāti un kvalitāti ar ES un uz tās ārvalstu ieguldījumu plūsmu uz Ukrainu; |
| --- | --- |

79.

aicina Ukrainas valdību aktīvāk risināt problēmas uzņēmējdarbības nozarē, jo īpaši nodrošināt pieeju kredītiem un zemei, hipotekārajiem kredītiem, atvieglotajiem kredītiem, kas paredzēti mazo lauksaimniecības uzņēmumu attīstībai; vienkāršāku un pārredzamāku nodokļu iekasēšanas sistēmu, pievienotās vērtības nodokļa atmaksāšanu eksportētājiem, muitošanas un importa apstiprināšanas procedūras, attīstības veicināšanu MVU sektorā, tiesību aktu izpildes pilnveidošanu mantiskā un intelektuālā īpašuma jomā, jo visiem šiem faktoriem ir nekavējoša un tieša ietekme uz tirdzniecības attiecību kvantitāti un kvalitāti ar ES un uz tās ārvalstu ieguldījumu plūsmu uz Ukrainu;

| 80. | aicina Ukrainu pieņemt valsts tiesību aktus, lai atvieglotu brīvu un nepārtrauktu gāzes tranzītu ES dalībvalstīm; atzīmē, ka šajā procesā jāiekļauj gāzes nozares pārstrukturēšana un godīga enerģētikas infrastruktūras regulējuma izveide, lai nodrošinātu vienlīdzīgus noteikumus ārvalstu piegādātājiem, ārvalstu patērētājiem un vietējam enerģijas patēriņam; aicina uzlabot ES un Ukrainas sadarbību enerģētikas jomā, lai Ukrainas enerģētikas nozari integrētu Eiropas enerģētikas telpā, kā arī lai uzsāktu kopējos enerģētikas infrastruktūras modernizācijas un attīstības projektus; aicina valdību īstenot trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

80.

aicina Ukrainu pieņemt valsts tiesību aktus, lai atvieglotu brīvu un nepārtrauktu gāzes tranzītu ES dalībvalstīm; atzīmē, ka šajā procesā jāiekļauj gāzes nozares pārstrukturēšana un godīga enerģētikas infrastruktūras regulējuma izveide, lai nodrošinātu vienlīdzīgus noteikumus ārvalstu piegādātājiem, ārvalstu patērētājiem un vietējam enerģijas patēriņam; aicina uzlabot ES un Ukrainas sadarbību enerģētikas jomā, lai Ukrainas enerģētikas nozari integrētu Eiropas enerģētikas telpā, kā arī lai uzsāktu kopējos enerģētikas infrastruktūras modernizācijas un attīstības projektus; aicina valdību īstenot trešo tiesību aktu paketi enerģētikas jomā;

| 81. | pauž cerību, ka Ukrainai būs pietiekama politiskā griba un drosme, lai radītu politiskos un tiesiskos apstākļus pilnīgai un savlaicīgai DCFTA īstenošanai, kas dod lielu ieguvumu tās iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

81.

pauž cerību, ka Ukrainai būs pietiekama politiskā griba un drosme, lai radītu politiskos un tiesiskos apstākļus pilnīgai un savlaicīgai DCFTA īstenošanai, kas dod lielu ieguvumu tās iedzīvotājiem;

| 82. | aicina ES varas iestādes vairāk atbalstīt Ukrainas administratīvo struktūru veiktspēju un veicināt ES standartu ieviešanu pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

82.

aicina ES varas iestādes vairāk atbalstīt Ukrainas administratīvo struktūru veiktspēju un veicināt ES standartu ieviešanu pārvaldības jomā;

*

* *

| 83. | aicina Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu pienācīgi ņemt vērā minētos apsvērumus un ieteikumus, risinot sarunas un īstenojot tirdzniecības daļas asociācijas nolīgumos ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī veidojot ES tirdzniecības attiecības ar Baltkrieviju; |
| --- | --- |

83.

aicina Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu pienācīgi ņemt vērā minētos apsvērumus un ieteikumus, risinot sarunas un īstenojot tirdzniecības daļas asociācijas nolīgumos ar Armēniju, Azerbaidžānu, Gruziju, Moldovu un Ukrainu, kā arī veidojot ES tirdzniecības attiecības ar Baltkrieviju;

| 84. | aicina Komisiju regulāri un izsmeļoši ziņot Eiropas Parlamentam par sarunu virzību un — pēc stāšanās spēkā — par katra DCFTA nolīguma īstenošanas gaitu; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju regulāri un izsmeļoši ziņot Eiropas Parlamentam par sarunu virzību un — pēc stāšanās spēkā — par katra DCFTA nolīguma īstenošanas gaitu;

| 85. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, EĀDD un Austrumu partnerībā iesaistīto valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

85.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, EĀDD un Austrumu partnerībā iesaistīto valstu valdībām un parlamentiem.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijs

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/48

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijs2013. gada budžets — pilnvarojums trialogam

P7_TA(2012)0289

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par pilnvarojumu trialogam par 2013. finanšu gada budžeta projektu (2012/2016(BUD))

2013/C 349 E/06

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2013. finanšu gada budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2012. gada 25. aprīlī (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. finanšu gada budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2012. gada 25. aprīlī (COM(2012)0300),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (Iestāžu nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (1) (Iestāžu nolīgums),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 14. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2013. finanšu gada budžeta izstrādi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 14. marta rezolūciju par vispārējām pamatnostādnēm attiecībā uz 2013. finanšu gada budžeta izstrādi (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra secinājumus par 2013. gada budžeta pamatnostādnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 21. februāra secinājumus par 2013. gada budžeta pamatnostādnēm,

| — | ņemot vērā secinājumus, kas pieņemti iestāžu 2012. gada 30. maija sanāksmē par maksājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā secinājumus, kas pieņemti iestāžu 2012. gada 30. maija sanāksmē par maksājumiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta II sadaļas 7. nodaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta II sadaļas 7. nodaļu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Reģionālās attīstības komitejas, Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A7-0215/2012),

2013. gada budžeta projekts — vispārējs novērtējums

| 1. | atgādina, ka 2012. gada 14. marta rezolūcijā Eiropas Parlaments saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020” noteica izaugsmes un darbavietu izveides veicināšanu par vienu no galvenajām prioritātēm, sevišķi argumentējot nepieciešamību budžeta līdzekļus novirzīt politikas virzieniem un programmām, kas izrādījušās lietderīgas šo mērķu sasniegšanā, jo īpaši tādām, ar kurām tiek atbalstīti MVU un jaunieši; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas izstrādātajā 2013. gada budžeta projektā ir ieņemta līdzīga nostāja attiecībā uz noteikto prioritāšu stiprināšanu; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka 2012. gada 14. marta rezolūcijā Eiropas Parlaments saskaņā ar stratēģiju „Eiropa 2020” noteica izaugsmes un darbavietu izveides veicināšanu par vienu no galvenajām prioritātēm, sevišķi argumentējot nepieciešamību budžeta līdzekļus novirzīt politikas virzieniem un programmām, kas izrādījušās lietderīgas šo mērķu sasniegšanā, jo īpaši tādām, ar kurām tiek atbalstīti MVU un jaunieši; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas izstrādātajā 2013. gada budžeta projektā ir ieņemta līdzīga nostāja attiecībā uz noteikto prioritāšu stiprināšanu;

| 2. | atzīst, ka valstu līmenī joprojām pastāv ekonomiski un budžeta ierobežojumi, kā arī ir jāveic fiskāla konsolidācija; tomēr atkārtoti pauž pārliecību par to, ka ES budžets ir kopīgs un efektīvs instruments investīciju veikšanai un solidaritātes izrādīšanai, ar kuru īpaši šobrīd būtu jārada ekonomiska izaugsme, konkurētspēja un darbavietu izveide 27 ES dalībvalstīs; uzsver, ka ES budžetam ir reāla ietekme uz ekonomiku un tas līdz šim ir veiksmīgi papildinājis dalībvalstu atveseļošanās politiku, lai gan tā apmērs ir ierobežots un nepārsniedz 2 % no kopējā publisko izdevumu apmēra Savienībā; |
| --- | --- |

2.

atzīst, ka valstu līmenī joprojām pastāv ekonomiski un budžeta ierobežojumi, kā arī ir jāveic fiskāla konsolidācija; tomēr atkārtoti pauž pārliecību par to, ka ES budžets ir kopīgs un efektīvs instruments investīciju veikšanai un solidaritātes izrādīšanai, ar kuru īpaši šobrīd būtu jārada ekonomiska izaugsme, konkurētspēja un darbavietu izveide 27 ES dalībvalstīs; uzsver, ka ES budžetam ir reāla ietekme uz ekonomiku un tas līdz šim ir veiksmīgi papildinājis dalībvalstu atveseļošanās politiku, lai gan tā apmērs ir ierobežots un nepārsniedz 2 % no kopējā publisko izdevumu apmēra Savienībā;

| 3. | tādēļ apņemas stingri aizstāvēt to, ka nākamā gada budžetā ir vajadzīgs atbilstīgs līdzekļu apmērs, kā noteikts budžeta projektā, un vērsīsies pret jebkādiem mēģinājumiem samazināt līdzekļus, jo īpaši politikas virzieniem, kurus īstenojot, tiktu nodrošināta izaugsme un nodarbinātība; uzskata, ka ES budžets, kam jābūt bez deficīta, nedrīkst ciest valstu līmenī īstenotas neveiksmīgas ekonomikas politikas dēļ; norāda, ka 2012. gadā vairākas dalībvalstis palielināja valsts budžeta apmēru; |
| --- | --- |

3.

tādēļ apņemas stingri aizstāvēt to, ka nākamā gada budžetā ir vajadzīgs atbilstīgs līdzekļu apmērs, kā noteikts budžeta projektā, un vērsīsies pret jebkādiem mēģinājumiem samazināt līdzekļus, jo īpaši politikas virzieniem, kurus īstenojot, tiktu nodrošināta izaugsme un nodarbinātība; uzskata, ka ES budžets, kam jābūt bez deficīta, nedrīkst ciest valstu līmenī īstenotas neveiksmīgas ekonomikas politikas dēļ; norāda, ka 2012. gadā vairākas dalībvalstis palielināja valsts budžeta apmēru;

| 4. | pauž pārliecību, ka atbildība finanšu jomā ir īpaši svarīga krīzes periodā; tādēļ uzskata, ka resursi jākoncentrē tajās jomās, kurās ES budžets var sniegt pievienotu vērtību, bet tajās jomās, kurās ir vērojama nepamatota kavēšanās, zema izmantošanas spēja un vāja īstenošanas norise līdzekļus varētu samazināt, lai veidotu ietaupījumus uz to budžeta pozīciju rēķina, kurās radušās problēmas ar budžeta izpildi; uzskata, ka, konstatējot dažādām budžeta pozīcijām piešķirto līdzekļu pārklāšanos un neefektīvu izlietošanu, var reāli ietaupīt līdzekļus; pamatojoties uz to, kopā ar specializētajām komitejām plāno noteikt gan pozitīvas, gan negatīvas prioritātes 2013. gadam; tālab prasa Komisijai laicīgi un regulāri sniegt abām budžeta lēmējiestādēm pilnīgu informāciju par dažādu programmu un iniciatīvu īstenošanu, pamatojoties uz darbības mērķu izpildes rādītājiem, un izvērtēt šīs programmas un iniciatīvas, ņemot vērā ES politiskās saistības; |
| --- | --- |

4.

pauž pārliecību, ka atbildība finanšu jomā ir īpaši svarīga krīzes periodā; tādēļ uzskata, ka resursi jākoncentrē tajās jomās, kurās ES budžets var sniegt pievienotu vērtību, bet tajās jomās, kurās ir vērojama nepamatota kavēšanās, zema izmantošanas spēja un vāja īstenošanas norise līdzekļus varētu samazināt, lai veidotu ietaupījumus uz to budžeta pozīciju rēķina, kurās radušās problēmas ar budžeta izpildi; uzskata, ka, konstatējot dažādām budžeta pozīcijām piešķirto līdzekļu pārklāšanos un neefektīvu izlietošanu, var reāli ietaupīt līdzekļus; pamatojoties uz to, kopā ar specializētajām komitejām plāno noteikt gan pozitīvas, gan negatīvas prioritātes 2013. gadam; tālab prasa Komisijai laicīgi un regulāri sniegt abām budžeta lēmējiestādēm pilnīgu informāciju par dažādu programmu un iniciatīvu īstenošanu, pamatojoties uz darbības mērķu izpildes rādītājiem, un izvērtēt šīs programmas un iniciatīvas, ņemot vērā ES politiskās saistības;

| 5. | uzskata, ka ES, jo īpaši ņemot vērā dalībvalstīs īstenoto taupības politiku, ir jāizrāda atbildīga attieksme un jāveic tūlītēji konkrēti pasākumi, lai panāktu, ka Parlamentam ir tikai viena mītnes vieta; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ES, jo īpaši ņemot vērā dalībvalstīs īstenoto taupības politiku, ir jāizrāda atbildīga attieksme un jāveic tūlītēji konkrēti pasākumi, lai panāktu, ka Parlamentam ir tikai viena mītnes vieta;

| 6. | ņem vērā, ka Komisijas iesniegtajā ES 2013. finanšu gada budžeta projektā ierosinātais budžeta apmērs ir EUR 150 931,7 miljoni saistību apropriācijās (t. i., + 2 % salīdzinājumā ar 2012. gadu) un EUR 137 924,4 miljoni maksājumu apropriācijās (t. i., + 6,8 % salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu); norāda, ka šīs summas veido attiecīgi 1,13 % un 1,03 % no prognozētā ES NKI 2013. gadā; atgādina, ka daudzgadu finanšu shēmā (DFS) saistību apropriācijām noteiktais maksimālais apjoms ir EUR 152 502 miljoni un maksājumu apropriācijām – EUR 143 911 miljoni pašreizējās cenās; norāda, ka aizvien pieaug saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju apmēru atšķirības, kuru dēļ vēl vairāk palielināsies nesamaksāto saistību atlikums; |
| --- | --- |

6.

ņem vērā, ka Komisijas iesniegtajā ES 2013. finanšu gada budžeta projektā ierosinātais budžeta apmērs ir EUR 150 931,7 miljoni saistību apropriācijās (t. i., + 2 % salīdzinājumā ar 2012. gadu) un EUR 137 924,4 miljoni maksājumu apropriācijās (t. i., + 6,8 % salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu); norāda, ka šīs summas veido attiecīgi 1,13 % un 1,03 % no prognozētā ES NKI 2013. gadā; atgādina, ka daudzgadu finanšu shēmā (DFS) saistību apropriācijām noteiktais maksimālais apjoms ir EUR 152 502 miljoni un maksājumu apropriācijām – EUR 143 911 miljoni pašreizējās cenās; norāda, ka aizvien pieaug saistību apropriāciju un maksājumu apropriāciju apmēru atšķirības, kuru dēļ vēl vairāk palielināsies nesamaksāto saistību atlikums;

| 7. | saprot, ka Komisija plānošanas perioda beigās lielāku uzmanību pievērš maksājumiem, jo tā arī plāno rast risinājumu attiecībā uz nesamaksāto saistību atlikuma aizvien pieaugošo līmeni; atbalstot šo nostāju, tomēr ir īpaši nobažījies par ierosināto saistību maksājumu iesaldēšanu tādā līmenī, kas atbilst nākamajā gadā prognozētajam inflācijas līmenim; uzsver to, ka saistību apropriācijas ir svarīgas politisko prioritāšu noteikšanā, nodrošinot to, ka tiek veikts izaugsmes un nodarbinātības sekmēšanai nepieciešamais ieguldījums; plāno rūpīgi analizēt to, vai ar šādu saistību apropriāciju apmēru būs iespējams pienācīgi īstenot ES galvenās politikas pamatnostādnes; uzskata — pat ja Komisija un dalībvalstis var ierosināt saistību apropriāciju iesaldēšanu kā daļēju risinājumu nesamaksāto saistību atlikuma problēmai, to nevar uzskatīt par piemērotu stratēģiju nesamaksāto saistību atlikuma līmeņa kontrolēšanai; |
| --- | --- |

7.

saprot, ka Komisija plānošanas perioda beigās lielāku uzmanību pievērš maksājumiem, jo tā arī plāno rast risinājumu attiecībā uz nesamaksāto saistību atlikuma aizvien pieaugošo līmeni; atbalstot šo nostāju, tomēr ir īpaši nobažījies par ierosināto saistību maksājumu iesaldēšanu tādā līmenī, kas atbilst nākamajā gadā prognozētajam inflācijas līmenim; uzsver to, ka saistību apropriācijas ir svarīgas politisko prioritāšu noteikšanā, nodrošinot to, ka tiek veikts izaugsmes un nodarbinātības sekmēšanai nepieciešamais ieguldījums; plāno rūpīgi analizēt to, vai ar šādu saistību apropriāciju apmēru būs iespējams pienācīgi īstenot ES galvenās politikas pamatnostādnes; uzskata — pat ja Komisija un dalībvalstis var ierosināt saistību apropriāciju iesaldēšanu kā daļēju risinājumu nesamaksāto saistību atlikuma problēmai, to nevar uzskatīt par piemērotu stratēģiju nesamaksāto saistību atlikuma līmeņa kontrolēšanai;

| 8. | uzskata priekšlikumu palielināt maksājumu apropriāciju apmēru par 6,8 % salīdzinājumā ar 2012. gadu par sākotnēju atbildi uz Parlamenta prasību veidot atbildīgu un realitātei pietuvinātu budžetu; norāda, ka maksājumu apropriāciju palielinājums ir koncentrēts konkurences un kohēzijas jomās, jo tiek sagaidīts, ka palielināsies pieprasījumi šajās jomās iesākto projektu īstenošanai; pilnībā atbalsta šo palielinājumu, kas veikts, ne tikai izpildot iepriekšējās saistības, kuras ir jāievēro, bet arī faktiski īstenojot programmas, kuru izpilde pašreizējās DFS pēdējā gadā, sagaidāms, sasniegs paredzēto tempu; aicina Komisiju, pieprasot informāciju no dalībvalstīm, pārliecināties, ka to prasības par maksājumu apropriāciju palielinājumu ir precīzas un reālistiskas; |
| --- | --- |

8.

uzskata priekšlikumu palielināt maksājumu apropriāciju apmēru par 6,8 % salīdzinājumā ar 2012. gadu par sākotnēju atbildi uz Parlamenta prasību veidot atbildīgu un realitātei pietuvinātu budžetu; norāda, ka maksājumu apropriāciju palielinājums ir koncentrēts konkurences un kohēzijas jomās, jo tiek sagaidīts, ka palielināsies pieprasījumi šajās jomās iesākto projektu īstenošanai; pilnībā atbalsta šo palielinājumu, kas veikts, ne tikai izpildot iepriekšējās saistības, kuras ir jāievēro, bet arī faktiski īstenojot programmas, kuru izpilde pašreizējās DFS pēdējā gadā, sagaidāms, sasniegs paredzēto tempu; aicina Komisiju, pieprasot informāciju no dalībvalstīm, pārliecināties, ka to prasības par maksājumu apropriāciju palielinājumu ir precīzas un reālistiskas;

| 9. | tomēr ir skeptiski noskaņots attiecībā uz to, vai priekšlikumā paredzētais maksājumu apropriāciju apmērs 2013. gada budžetā būs pietiekams, lai nākamajā gadā segtu visas faktiskās vajadzības, jo īpaši 1.b un 2. izdevumu kategorijā; rūpīgi uzraudzīs maksājumu stāvokli 2012. gadā, īpašu uzmanību pievēršot visiem ierosinātajiem pārvietojumiem un līdzekļu pārdalēm; brīdina arī par to, ka nepietiekams maksājumu apropriāciju apmērs 2012. gadā kopā ar Komisijas ierosināto apmēru 2013. gadam var nebūt pietiekams, lai segtu pret Komisiju vērstās prasības, un tas kohēzijas politikas jomā vien varētu radīt miljardiem euro lielus saistību atcēlumus; uzsver, ka saskaņā ar pašreizējo priekšlikumu vispārējais maksājumu apropriāciju apmērs 2007.-2013. gada periodam sasniegs EUR 859,4 miljardus, proti, par EUR 66 miljardiem mazāk nekā pieņemtā DFS maksimālā robeža; ņemot vērā neseno pārvietojuma pieprasījumu (DEC 9/2012), aicina Komisiju 2012. gada budžeta grozījuma kontekstā iesniegt precīzu informāciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna programmu pašreizējās īstenošanas rezultātiem; |
| --- | --- |

9.

tomēr ir skeptiski noskaņots attiecībā uz to, vai priekšlikumā paredzētais maksājumu apropriāciju apmērs 2013. gada budžetā būs pietiekams, lai nākamajā gadā segtu visas faktiskās vajadzības, jo īpaši 1.b un 2. izdevumu kategorijā; rūpīgi uzraudzīs maksājumu stāvokli 2012. gadā, īpašu uzmanību pievēršot visiem ierosinātajiem pārvietojumiem un līdzekļu pārdalēm; brīdina arī par to, ka nepietiekams maksājumu apropriāciju apmērs 2012. gadā kopā ar Komisijas ierosināto apmēru 2013. gadam var nebūt pietiekams, lai segtu pret Komisiju vērstās prasības, un tas kohēzijas politikas jomā vien varētu radīt miljardiem euro lielus saistību atcēlumus; uzsver, ka saskaņā ar pašreizējo priekšlikumu vispārējais maksājumu apropriāciju apmērs 2007.-2013. gada periodam sasniegs EUR 859,4 miljardus, proti, par EUR 66 miljardiem mazāk nekā pieņemtā DFS maksimālā robeža; ņemot vērā neseno pārvietojuma pieprasījumu (DEC 9/2012), aicina Komisiju 2012. gada budžeta grozījuma kontekstā iesniegt precīzu informāciju par Eiropas ekonomikas atveseļošanas plāna programmu pašreizējās īstenošanas rezultātiem;

| 10. | atgādina, ka Komisija jau 2011. gadā nevarēja apmaksāt ievērojami lielu skaitu pamatotu pieprasījumu, jo īpaši kohēzijas politikas jomā; norāda, ka arī šos pieprasījumus būs jāsedz no 2012. gada budžeta, kurā jau ir vērojams līdzekļu trūkums, jo saistībā ar Padomes nostāju pagājušā gada budžeta procedūras laikā maksājumu apropriācijas tika palielinātas ierobežotā apmērā; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk izstrādāt budžeta grozījuma projektu, lai labotu šo stāvokli un izvairītos no 2012. gada maksājumu pārcelšanu uz nākamo gadu, jo tas radītu nenoturīgu maksājumu līmeni 2013. gadā; turklāt aicina Komisiju un Padomi kopā ar Parlamentu konstruktīvi strādāt pie tā, lai izvairītos no šādas situācijas atkārtošanās turpmākajos budžeta ciklos, uzlabojot prognožu precizitāti un vienojoties par reālistisku budžeta tāmi; |
| --- | --- |

10.

atgādina, ka Komisija jau 2011. gadā nevarēja apmaksāt ievērojami lielu skaitu pamatotu pieprasījumu, jo īpaši kohēzijas politikas jomā; norāda, ka arī šos pieprasījumus būs jāsedz no 2012. gada budžeta, kurā jau ir vērojams līdzekļu trūkums, jo saistībā ar Padomes nostāju pagājušā gada budžeta procedūras laikā maksājumu apropriācijas tika palielinātas ierobežotā apmērā; tādēļ aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk izstrādāt budžeta grozījuma projektu, lai labotu šo stāvokli un izvairītos no 2012. gada maksājumu pārcelšanu uz nākamo gadu, jo tas radītu nenoturīgu maksājumu līmeni 2013. gadā; turklāt aicina Komisiju un Padomi kopā ar Parlamentu konstruktīvi strādāt pie tā, lai izvairītos no šādas situācijas atkārtošanās turpmākajos budžeta ciklos, uzlabojot prognožu precizitāti un vienojoties par reālistisku budžeta tāmi;

| 11. | pauž nožēlu par Padomes prezidentvalsts nevēlēšanos piedalīties iestāžu politiskajā sanāksmē par maksājumiem, kuru Parlaments bija ierosinājis sarīkot, lai veiktu pagājušā gada budžeta procedūras saskaņošanas pēcpārbaudi; uzskata šādu izturēšanos par bezatbildīgu mēģinājumu ignorēt maksājumu apropriāciju trūkuma un nesamaksāto saistību atlikuma problēmu; uzskata, ka šāda sanāksme ir ideāls formāts, kas ļautu abām budžeta lēmējiestādēm, pirms tās pieņem savu nostāju par budžeta projektu, nonākt pie vienotas izpratnes par pieejamajiem datiem saistībā ar budžeta izpildi un līdzekļu absorbcijas spēju un pareizi noteikt maksājumu vajadzības 2012. un 2013. gadā; atgādina, ka Komisija ir iekļāvusi budžeta projektā maksājumu apropriācijas, pamatojoties uz pašu dalībvalstu veiktajiem aprēķiniem; tādēļ stingri tic tam, ka ir pēc iespējas drīzāk jāziņo par jebkādām šaubām vai mainītiem viedokļiem, ko paudušas dažas Padomes delegācijas, attiecībā uz Komisijas iesniegtajiem skaitļiem un aprēķiniem, šo šaubu vai viedokļu maiņas iemesls ir jāizvērtē un jāsaņem paskaidrojumi tā, lai tas šā gada budžeta saskaņošanas procedūrā nekavē panākt vienošanos; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par Padomes prezidentvalsts nevēlēšanos piedalīties iestāžu politiskajā sanāksmē par maksājumiem, kuru Parlaments bija ierosinājis sarīkot, lai veiktu pagājušā gada budžeta procedūras saskaņošanas pēcpārbaudi; uzskata šādu izturēšanos par bezatbildīgu mēģinājumu ignorēt maksājumu apropriāciju trūkuma un nesamaksāto saistību atlikuma problēmu; uzskata, ka šāda sanāksme ir ideāls formāts, kas ļautu abām budžeta lēmējiestādēm, pirms tās pieņem savu nostāju par budžeta projektu, nonākt pie vienotas izpratnes par pieejamajiem datiem saistībā ar budžeta izpildi un līdzekļu absorbcijas spēju un pareizi noteikt maksājumu vajadzības 2012. un 2013. gadā; atgādina, ka Komisija ir iekļāvusi budžeta projektā maksājumu apropriācijas, pamatojoties uz pašu dalībvalstu veiktajiem aprēķiniem; tādēļ stingri tic tam, ka ir pēc iespējas drīzāk jāziņo par jebkādām šaubām vai mainītiem viedokļiem, ko paudušas dažas Padomes delegācijas, attiecībā uz Komisijas iesniegtajiem skaitļiem un aprēķiniem, šo šaubu vai viedokļu maiņas iemesls ir jāizvērtē un jāsaņem paskaidrojumi tā, lai tas šā gada budžeta saskaņošanas procedūrā nekavē panākt vienošanos;

| 12. | uzsver, ka saskaņā ar Komisijas datiem, ko tā nesen sniedza 2012. gada 30. maija iestāžu sanāksmē par maksājumiem, jebkāda maksājumu apropriāciju samazināšana līdz apmēram, kas ir mazāks par Komisijas priekšlikumā minēto apmēru, liktu vēl vairāk palielināties nesamaksāto saistību apmēram, kas 2011. gada beigās jau bija sasniedzis nepieredzētu apmēru – EUR 207 miljardus; tādēļ atkārtoti aicina Padomi rīkoties atbildīgi un atturēties no mākslīgas līdzekļu samazināšanas, iepriekš izlemjot par maksājumu kopējo apmēru un neņemot vērā faktisko līdzekļu apmēru, kas vajadzīgs, lai sasniegtu ES pieņemtos mērķus un pildītu saistības; prasa, lai Padome — gadījumā, ja šāda līdzekļu samazināšana notiktu — skaidri un publiski norādītu un pamatotu, kuru ES programmu un projektu īstenošana būtu jāatliek vai pilnībā jāpārtrauc; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka saskaņā ar Komisijas datiem, ko tā nesen sniedza 2012. gada 30. maija iestāžu sanāksmē par maksājumiem, jebkāda maksājumu apropriāciju samazināšana līdz apmēram, kas ir mazāks par Komisijas priekšlikumā minēto apmēru, liktu vēl vairāk palielināties nesamaksāto saistību apmēram, kas 2011. gada beigās jau bija sasniedzis nepieredzētu apmēru – EUR 207 miljardus; tādēļ atkārtoti aicina Padomi rīkoties atbildīgi un atturēties no mākslīgas līdzekļu samazināšanas, iepriekš izlemjot par maksājumu kopējo apmēru un neņemot vērā faktisko līdzekļu apmēru, kas vajadzīgs, lai sasniegtu ES pieņemtos mērķus un pildītu saistības; prasa, lai Padome — gadījumā, ja šāda līdzekļu samazināšana notiktu — skaidri un publiski norādītu un pamatotu, kuru ES programmu un projektu īstenošana būtu jāatliek vai pilnībā jāpārtrauc;

| 13. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm kopumā 43,7 % no 2013. gada budžeta projekta apmēra (proti, EUR 64,5 miljardi) ir piešķirti stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai, un tas ir 0,2 % pieaugums salīdzinājumā ar apmēru, kas paredzēts pieņemtajā 2012. gada budžetā; atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi budžeta projektā ir precīzi nosakāmas budžeta pozīcijas un programmas, kas palīdz sasniegt šos mērķus; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka saskaņā ar Komisijas aplēsēm kopumā 43,7 % no 2013. gada budžeta projekta apmēra (proti, EUR 64,5 miljardi) ir piešķirti stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanai, un tas ir 0,2 % pieaugums salīdzinājumā ar apmēru, kas paredzēts pieņemtajā 2012. gada budžetā; atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi budžeta projektā ir precīzi nosakāmas budžeta pozīcijas un programmas, kas palīdz sasniegt šos mērķus;

| 14. | ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā paredzētā saistību apropriāciju kopējā rezerve ir EUR 2,4 miljardi, un ir apņēmies pilnībā izmantot gan šo rezervi, gan citus Iestāžu nolīgumā paredzētos elastīguma mehānismus, kad vien tas var būt nepieciešams, lai finansētu mērķus un prioritātes, kas izriet no kopīgām politiskajām saistībām un lēmumiem, proti, tos, kas iekļauti stratēģijā „Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

14.

ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā paredzētā saistību apropriāciju kopējā rezerve ir EUR 2,4 miljardi, un ir apņēmies pilnībā izmantot gan šo rezervi, gan citus Iestāžu nolīgumā paredzētos elastīguma mehānismus, kad vien tas var būt nepieciešams, lai finansētu mērķus un prioritātes, kas izriet no kopīgām politiskajām saistībām un lēmumiem, proti, tos, kas iekļauti stratēģijā „Eiropa 2020”;

| 15. | norāda, ka, izņemot administratīvos izdevumus, budžeta projektā nav paredzētas nekādas apropriācijas saistībā ar Horvātijas pievienošanos 2013. gada jūlijā; sagaida, ka Iestāžu nolīguma 29. punktā paredzētā DFS koriģētā versija tiks pieņemta ātri, un prasa Komisijai nākt klajā ar priekšlikumu par attiecīgajām papildu apropriācijām, iesniedzot budžeta grozījumu, tiklīdz visas dalībvalstis būs ratificējušas Pievienošanās aktu; atgādina, ka jebkādām jaunām prasībām pēc finansējuma jāpiešķir jauni līdzekļi, nevis 2013. gada otrajā pusē jāveic līdzekļu pārdalīšana; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka, izņemot administratīvos izdevumus, budžeta projektā nav paredzētas nekādas apropriācijas saistībā ar Horvātijas pievienošanos 2013. gada jūlijā; sagaida, ka Iestāžu nolīguma 29. punktā paredzētā DFS koriģētā versija tiks pieņemta ātri, un prasa Komisijai nākt klajā ar priekšlikumu par attiecīgajām papildu apropriācijām, iesniedzot budžeta grozījumu, tiklīdz visas dalībvalstis būs ratificējušas Pievienošanās aktu; atgādina, ka jebkādām jaunām prasībām pēc finansējuma jāpiešķir jauni līdzekļi, nevis 2013. gada otrajā pusē jāveic līdzekļu pārdalīšana;

| 16. | atgādina, ka 2013. gada budžets būs pēdējais budžets pašreizējā DFS, bet atkārtoti norāda, ka saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā panākto vienošanos DFS 2013. gada maksimālais apmērs kalpos kā atsauce, nosakot vismaz 2014. gada finansējuma maksimālo apmēru, gadījumā, ja netiks panākta vienošanās saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 30. punkta noteikumiem; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka 2013. gada budžets būs pēdējais budžets pašreizējā DFS, bet atkārtoti norāda, ka saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā panākto vienošanos DFS 2013. gada maksimālais apmērs kalpos kā atsauce, nosakot vismaz 2014. gada finansējuma maksimālo apmēru, gadījumā, ja netiks panākta vienošanās saskaņā ar 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīguma 30. punkta noteikumiem;

1.a
     
  izdevumu apakškategorija

| 17. | ņem vērā Komisijas priekšlikumu palielināt šajā izdevumu kategorijā saistību apropriācijas par 4,1 % (līdz EUR 16 032 miljoniem) salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu; norāda, ka priekšlikums par saistību apropriāciju apmēru, kas nesasniedz finanšu plānojuma iespējas (t. i. TEN-T, ETI, Progress), rada EUR 90,9 miljonu lielu rezervi, un tā ir daudz lielāka nekā finanšu plānojumā paredzētie EUR 47,7 miljoni; pauž gandarījumu par to, ka saistību apropriāciju apmērs visvairāk palielināts 1.a izdevumu kategorijā, kurā ir iekļauta lielākā daļa politikas nostādņu un programmu izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības sekmēšanai, un ka tās atspoguļo 2013. gada prioritātes, ko Parlaments izvirzījis priekšplānā; |
| --- | --- |

17.

ņem vērā Komisijas priekšlikumu palielināt šajā izdevumu kategorijā saistību apropriācijas par 4,1 % (līdz EUR 16 032 miljoniem) salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu; norāda, ka priekšlikums par saistību apropriāciju apmēru, kas nesasniedz finanšu plānojuma iespējas (t. i. TEN-T, ETI, Progress), rada EUR 90,9 miljonu lielu rezervi, un tā ir daudz lielāka nekā finanšu plānojumā paredzētie EUR 47,7 miljoni; pauž gandarījumu par to, ka saistību apropriāciju apmērs visvairāk palielināts 1.a izdevumu kategorijā, kurā ir iekļauta lielākā daļa politikas nostādņu un programmu izaugsmes, konkurētspējas un nodarbinātības sekmēšanai, un ka tās atspoguļo 2013. gada prioritātes, ko Parlaments izvirzījis priekšplānā;

| 18. | īpaši atzinīgi vērtē apropriāciju palielinājumu FP7-EK (+ 6,1 %), Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai (+ 7,3 %) un TEN-T (+ 6,4 %), kas sniedz lielāko ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; tomēr pauž nožēlu, ka ar Komisijas ierosināto līdzekļu apmēru tādām divām pamatprogrammām kā FP7 un TEN-T pašreizējās DFS pēdējā gadā faktiski tiks piešķirtas mazākas saistību apropriācijas nekā paredzēts to juridiskajā pamatā (FP – par EUR 258,8 miljoniem mazāk un TEN-T – par 122,5 miljoniem mazāk); pauž nožēlu arī par to, ka Komisijas priekšlikumā nav paredzēta iespēja pilnībā īstenot programmu „Saprātīga enerģija Eiropai”; |
| --- | --- |

18.

īpaši atzinīgi vērtē apropriāciju palielinājumu FP7-EK (+ 6,1 %), Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammai (+ 7,3 %) un TEN-T (+ 6,4 %), kas sniedz lielāko ieguldījumu stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; tomēr pauž nožēlu, ka ar Komisijas ierosināto līdzekļu apmēru tādām divām pamatprogrammām kā FP7 un TEN-T pašreizējās DFS pēdējā gadā faktiski tiks piešķirtas mazākas saistību apropriācijas nekā paredzēts to juridiskajā pamatā (FP – par EUR 258,8 miljoniem mazāk un TEN-T – par 122,5 miljoniem mazāk); pauž nožēlu arī par to, ka Komisijas priekšlikumā nav paredzēta iespēja pilnībā īstenot programmu „Saprātīga enerģija Eiropai”;

| 19. | uzskata, ka maksājumu apropriāciju ievērojamais palielinājums par 17,8 % (līdz EUR 13 552 miljoniem) atbilst realitātei atbilstošām aplēsēm par maksājumiem, kas būs nepieciešami šajā izdevumu kategorijā, jo īpaši, lai segtu pētniecības projektiem paredzētās nākamā gada finansējuma pieprasījumus, kas izriet no Savienības līgumsaistībām; uzskata, ka Komisijas ierosinātais maksājumu apropriāciju apmērs ir minimālais apmērs, kas vajadzīgs 1.a izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka maksājumu apropriāciju ievērojamais palielinājums par 17,8 % (līdz EUR 13 552 miljoniem) atbilst realitātei atbilstošām aplēsēm par maksājumiem, kas būs nepieciešami šajā izdevumu kategorijā, jo īpaši, lai segtu pētniecības projektiem paredzētās nākamā gada finansējuma pieprasījumus, kas izriet no Savienības līgumsaistībām; uzskata, ka Komisijas ierosinātais maksājumu apropriāciju apmērs ir minimālais apmērs, kas vajadzīgs 1.a izdevumu kategorijā;

| 20. | ņem vērā Komisijas apsvērumus, ierosinot samazināt summas, kas paredzētas finanšu plānojumā, kurš pēc Komisijas domām ļāvis konstatēt iespējamus ietaupījumus cita starpā FP7, TEN-T, Marco Polo, Progress, statistikas programmas, Customs un Fiscalis budžeta pozīcijās, kurās budžeta izpilde ir nepietiekama; pauž apņēmību rūpīgi analizēt šo programmu īstenošanā sasniegtos rezultātus, lai pārbaudītu ierosinātās līdzekļu samazināšanas atbilstību un nepieļautu, ka šis samazinājums negatīvi ietekmē attiecīgās programmas; |
| --- | --- |

20.

ņem vērā Komisijas apsvērumus, ierosinot samazināt summas, kas paredzētas finanšu plānojumā, kurš pēc Komisijas domām ļāvis konstatēt iespējamus ietaupījumus cita starpā FP7, TEN-T, Marco Polo, Progress, statistikas programmas, Customs un Fiscalis budžeta pozīcijās, kurās budžeta izpilde ir nepietiekama; pauž apņēmību rūpīgi analizēt šo programmu īstenošanā sasniegtos rezultātus, lai pārbaudītu ierosinātās līdzekļu samazināšanas atbilstību un nepieļautu, ka šis samazinājums negatīvi ietekmē attiecīgās programmas;

| 21. | atgādina par 2011. gada 1. decembra kopīgo deklarāciju par ITER programmas papildu izdevumu segšanu 2012.-2013. gadā, kurā Parlaments, Padome un Komisija arī vienojās 2013. gada budžeta procedūrā piešķirt EUR 360 miljonus saistību apropriācijās, „pilnībā piemērojot Finanšu regulā un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā paredzētos noteikumus un izslēdzot turpmāku DFS pārskatīšanu saistībā ar ITER”; pauž bažas par to, ka Komisija pretēji nostājai, ko Parlaments jau sen ieņem šajā jautājumā, ierosinājusi piešķirt šo papildu summu, tikai pārvietojot līdzekļus no FP7 programmas budžeta pozīcijām; pilnībā ņem vērā Komisijas apgalvojumu, ka šī summa ir radusies, FP7 programmas īstenošanā ietaupot līdzekļus, un ka līdzekļu samazinājums administratīvajām vajadzībām paredzētajās budžeta pozīcijās nekaitēs programmas darbībai; plāno turpmāk pārbaudīt šo apgalvojumu, kā arī izskatīt citus pieejamos līdzekļus, kas šim nolūkam paredzēti Iestāžu nolīgumā un Finanšu regulā; |
| --- | --- |

21.

atgādina par 2011. gada 1. decembra kopīgo deklarāciju par ITER programmas papildu izdevumu segšanu 2012.-2013. gadā, kurā Parlaments, Padome un Komisija arī vienojās 2013. gada budžeta procedūrā piešķirt EUR 360 miljonus saistību apropriācijās, „pilnībā piemērojot Finanšu regulā un 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumā paredzētos noteikumus un izslēdzot turpmāku DFS pārskatīšanu saistībā ar ITER”; pauž bažas par to, ka Komisija pretēji nostājai, ko Parlaments jau sen ieņem šajā jautājumā, ierosinājusi piešķirt šo papildu summu, tikai pārvietojot līdzekļus no FP7 programmas budžeta pozīcijām; pilnībā ņem vērā Komisijas apgalvojumu, ka šī summa ir radusies, FP7 programmas īstenošanā ietaupot līdzekļus, un ka līdzekļu samazinājums administratīvajām vajadzībām paredzētajās budžeta pozīcijās nekaitēs programmas darbībai; plāno turpmāk pārbaudīt šo apgalvojumu, kā arī izskatīt citus pieejamos līdzekļus, kas šim nolūkam paredzēti Iestāžu nolīgumā un Finanšu regulā;

| 22. | uzsver, ka Eiropas kopuzņēmumam ITER — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4F) ir vajadzīgs pietiekami liels personāls, lai nodrošinātu, ka ES ieguldījums ITER projektā tiek rūpīgi pārvaldīts un pareizi īstenots; pauž bažas pašreizējo personāla lielumu, ko ierosinājusi Komisija; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka Eiropas kopuzņēmumam ITER — Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4F) ir vajadzīgs pietiekami liels personāls, lai nodrošinātu, ka ES ieguldījums ITER projektā tiek rūpīgi pārvaldīts un pareizi īstenots; pauž bažas pašreizējo personāla lielumu, ko ierosinājusi Komisija;

| 23. | atzīst mazo un vidējo uzņēmumu pamatnozīmi ES ekonomikas stimulēšanā, ņemot vērā to, ka MVU pēdējos desmit gados ir nodrošinājuši 85 % no darbavietām; uzsver, ka MVU parasti ir grūtības piekļūt kapitāla tirgum, lai īstenotu pētniecības un jauninājumu projektus, un pašreizējā finanšu krīze šo situāciju ir saasinājusi; ir stingri pārliecināts, ka ES budžets būtu jāizmanto, lai palīdzētu pārvarēt šo tirgus trūkumu, veicinot parādu un kapitāla finansējuma pieejamību MVU, kas darbojas jauninājumu jomā, un atzinīgi vērtē Komisijas neseno priekšlikumu attiecībā uz īpašu iespēju radīšanu MVU saskaņā ar pašreizējo riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF); turklāt atbalsta arī priekšlikumu palielināt finansējumu Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā iekļautajiem finanšu instrumentiem (par EUR 14,7 miljoniem), ņemot vērā to līdzšinējo pozitīvo darbību un to, ka šos instrumentus aizvien vairāk pieprasa MVU; |
| --- | --- |

23.

atzīst mazo un vidējo uzņēmumu pamatnozīmi ES ekonomikas stimulēšanā, ņemot vērā to, ka MVU pēdējos desmit gados ir nodrošinājuši 85 % no darbavietām; uzsver, ka MVU parasti ir grūtības piekļūt kapitāla tirgum, lai īstenotu pētniecības un jauninājumu projektus, un pašreizējā finanšu krīze šo situāciju ir saasinājusi; ir stingri pārliecināts, ka ES budžets būtu jāizmanto, lai palīdzētu pārvarēt šo tirgus trūkumu, veicinot parādu un kapitāla finansējuma pieejamību MVU, kas darbojas jauninājumu jomā, un atzinīgi vērtē Komisijas neseno priekšlikumu attiecībā uz īpašu iespēju radīšanu MVU saskaņā ar pašreizējo riska dalīšanas finanšu mehānismu (RSFF); turklāt atbalsta arī priekšlikumu palielināt finansējumu Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas Uzņēmējdarbības un inovāciju programmā iekļautajiem finanšu instrumentiem (par EUR 14,7 miljoniem), ņemot vērā to līdzšinējo pozitīvo darbību un to, ka šos instrumentus aizvien vairāk pieprasa MVU;

| 24. | pauž patiesu nožēlu par to, ka laikā, kad valda ekonomikas krīze un īpaši jauniešu vidū vērojams augsts bezdarba līmenis, apropriācijas programmai Progress salīdzinājumā ar finanšu plānojumā paredzēto summu ir samazinātas par EUR 5,3 miljoniem un to apmērs praktiski ir tāds pats kā 2012. gadā, lai gan programmas darbības rezultāti līdz šim ir bijuši labi, tai skaitā ar dzimumu līdztiesību un diskriminācijas novēršanu saistītajās jomās; atkārtoti pauž viedokli, ka ES sociālās programmas ir būtiski svarīgas stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto sociālo un nodarbinātības mērķu sasniegšanā; pauž nožēlu par to, ka Komisija pat ne pēdējā DFS gadā nav izmantojusi iespēju, lai atdotu programmai EUR 60 miljonus, kas tika pārvietoti mikrofinansēšanas instrumenta Progress vajadzībām, saskaņā ar 2010. gada saistībām; |
| --- | --- |

24.

pauž patiesu nožēlu par to, ka laikā, kad valda ekonomikas krīze un īpaši jauniešu vidū vērojams augsts bezdarba līmenis, apropriācijas programmai Progress salīdzinājumā ar finanšu plānojumā paredzēto summu ir samazinātas par EUR 5,3 miljoniem un to apmērs praktiski ir tāds pats kā 2012. gadā, lai gan programmas darbības rezultāti līdz šim ir bijuši labi, tai skaitā ar dzimumu līdztiesību un diskriminācijas novēršanu saistītajās jomās; atkārtoti pauž viedokli, ka ES sociālās programmas ir būtiski svarīgas stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto sociālo un nodarbinātības mērķu sasniegšanā; pauž nožēlu par to, ka Komisija pat ne pēdējā DFS gadā nav izmantojusi iespēju, lai atdotu programmai EUR 60 miljonus, kas tika pārvietoti mikrofinansēšanas instrumenta Progress vajadzībām, saskaņā ar 2010. gada saistībām;

| 25. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu trešo gadu pēc kārtas iekļaut budžeta projektā maksājumu apropriācijas (EUR 50 miljonu apmērā) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF); uzsver to, ka tādējādi ne tikai tiek padarīta redzamāka fonda darbība, bet arī novērsta līdzekļu pārdale no citām budžeta pozīcijām, kas paredzētas citu mērķu sasniegšanai un citu vajadzību segšanai; turklāt uzsver nepieciešamību vēl vairāk vienkāršot šā fonda līdzekļu izmantošanas procedūras praktisko kārtību, jo īpaši ņemot vērā pašlaik notiekošās sarunas par jaunu EGF regulu; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu trešo gadu pēc kārtas iekļaut budžeta projektā maksājumu apropriācijas (EUR 50 miljonu apmērā) Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam (EGF); uzsver to, ka tādējādi ne tikai tiek padarīta redzamāka fonda darbība, bet arī novērsta līdzekļu pārdale no citām budžeta pozīcijām, kas paredzētas citu mērķu sasniegšanai un citu vajadzību segšanai; turklāt uzsver nepieciešamību vēl vairāk vienkāršot šā fonda līdzekļu izmantošanas procedūras praktisko kārtību, jo īpaši ņemot vērā pašlaik notiekošās sarunas par jaunu EGF regulu;

| 26. | pauž nožēlu par to, ka salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir nedaudz samazināts finansējuma apmērs pamatiniciatīvai „Jaunatne kustībā”; šajā sakarībā uzsver pievienoto vērtību, ko rada Mūžizglītības, Erasmus un Erasmus Mundus programmas, kas, saņemot pieticīgu finansējumu, sniegušas lieliskus rezultātus attiecībā uz efektīvu īstenošanu un pozitīva Savienības tēla veidošanu pilsoņu vidū; atgādina, ka daudzās dalībvalstīs jauniešus ievērojami skar ekonomikas un finanšu krīze un šajā sakarībā izglītības, mobilitātes un mūžizglītības programmām ir vajadzīgs pietiekams finansējums un mērķu noteikšana, lai modernizētu izglītības un apmācības sistēmu, paaugstinātu jauniešu prasmju, mobilitātes un piemērošanās spējas līmeni, tādējādi veidojot novatorisku, uz zināšanām balstītu, viedu un iekļaujošu Eiropu; tālab stingri atbalsta vienlīdzīgu iespēju veicināšanu, lai radītu jauniešiem iespējas neatkarīgi no izglītības līmeņa gūt priekšrocības no ES dažādajām jauniešiem domātajām programmām un politikas nostādnēm; tādēļ iebilst pret ierosinājumu samazināt finansējumu Mūžizglītības programmai par EUR 10,2 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gadu un saskaņā ar iepriekšējo budžetu procedūru laikā ieņemto nostāju un ņemot vērā lieliskos programmas darbības rezultātus plāno stiprināt saistību apropriāciju apmēru attiecīgajai budžeta pozīcijai; |
| --- | --- |

26.

pauž nožēlu par to, ka salīdzinājumā ar pagājušo gadu ir nedaudz samazināts finansējuma apmērs pamatiniciatīvai „Jaunatne kustībā”; šajā sakarībā uzsver pievienoto vērtību, ko rada Mūžizglītības, Erasmus un Erasmus Mundus programmas, kas, saņemot pieticīgu finansējumu, sniegušas lieliskus rezultātus attiecībā uz efektīvu īstenošanu un pozitīva Savienības tēla veidošanu pilsoņu vidū; atgādina, ka daudzās dalībvalstīs jauniešus ievērojami skar ekonomikas un finanšu krīze un šajā sakarībā izglītības, mobilitātes un mūžizglītības programmām ir vajadzīgs pietiekams finansējums un mērķu noteikšana, lai modernizētu izglītības un apmācības sistēmu, paaugstinātu jauniešu prasmju, mobilitātes un piemērošanās spējas līmeni, tādējādi veidojot novatorisku, uz zināšanām balstītu, viedu un iekļaujošu Eiropu; tālab stingri atbalsta vienlīdzīgu iespēju veicināšanu, lai radītu jauniešiem iespējas neatkarīgi no izglītības līmeņa gūt priekšrocības no ES dažādajām jauniešiem domātajām programmām un politikas nostādnēm; tādēļ iebilst pret ierosinājumu samazināt finansējumu Mūžizglītības programmai par EUR 10,2 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gadu un saskaņā ar iepriekšējo budžetu procedūru laikā ieņemto nostāju un ņemot vērā lieliskos programmas darbības rezultātus plāno stiprināt saistību apropriāciju apmēru attiecīgajai budžeta pozīcijai;

| 27. | uzsver, ka TEN-T programma, proti, ieguldījumi Eiropas infrastruktūrās ar augstu pievienoto vērtību, ir būtiska stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanai; uzskata, ka šī programma ir būtiska, lai sekmētu konkurētspēju visā ES, novēršot infrastruktūras trūkumus un mazinot sastrēgumus iekšējā tirgū; uzsver, ka infrastruktūras projekti arī tieši sekmē izaugsmi, būvniecības posmā veicinot nodarbinātību; uzsver TEN-T programmas nozīmi, lai sasniegtu mērķus, kas ir saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, nodrošinot ES transporta tīklu turpmāku ilgtspējību; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu palielināt šīs programmas finansējumu par apmēram EUR 85 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gada budžetā noteikto apmēru, bet prasa sniegt turpmākus paskaidrojumus saistībā ar ierosinājumu samazināt līdzekļus par EUR 118 miljoniem salīdzinājumā ar finanšu plānojumā paredzēto summu; atgādina, ka galvenās TEN-T programmas īstenošanu pilnībā pabeidza 2011. gadā, un norāda, ka galīgo vērtējumu par to, kā 2007.-2013. gada finanšu shēmā izlietotas saistību apropriācijas un segti projektu izdevumi, varēs pieņemt tikai 2017. gadā; |
| --- | --- |

27.

uzsver, ka TEN-T programma, proti, ieguldījumi Eiropas infrastruktūrās ar augstu pievienoto vērtību, ir būtiska stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanai; uzskata, ka šī programma ir būtiska, lai sekmētu konkurētspēju visā ES, novēršot infrastruktūras trūkumus un mazinot sastrēgumus iekšējā tirgū; uzsver, ka infrastruktūras projekti arī tieši sekmē izaugsmi, būvniecības posmā veicinot nodarbinātību; uzsver TEN-T programmas nozīmi, lai sasniegtu mērķus, kas ir saistīti ar pielāgošanos klimata pārmaiņām, nodrošinot ES transporta tīklu turpmāku ilgtspējību; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu palielināt šīs programmas finansējumu par apmēram EUR 85 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gada budžetā noteikto apmēru, bet prasa sniegt turpmākus paskaidrojumus saistībā ar ierosinājumu samazināt līdzekļus par EUR 118 miljoniem salīdzinājumā ar finanšu plānojumā paredzēto summu; atgādina, ka galvenās TEN-T programmas īstenošanu pilnībā pabeidza 2011. gadā, un norāda, ka galīgo vērtējumu par to, kā 2007.-2013. gada finanšu shēmā izlietotas saistību apropriācijas un segti projektu izdevumi, varēs pieņemt tikai 2017. gadā;

| 28. | uzskata, ka 2013. gadā atbilstīgs finansējums ir nepieciešams programmai integrētas jūrlietu politikas turpmākas izstrādes atbalstam; uzsver savu sarūgtinājumu par to, ka nav izveidota budžeta pozīcija tūrismam, un pauž nožēlu par to, ka pastāvīgi tiek samazināts ceļu satiksmes drošībai paredzētais budžeta piešķīrums; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka 2013. gadā atbilstīgs finansējums ir nepieciešams programmai integrētas jūrlietu politikas turpmākas izstrādes atbalstam; uzsver savu sarūgtinājumu par to, ka nav izveidota budžeta pozīcija tūrismam, un pauž nožēlu par to, ka pastāvīgi tiek samazināts ceļu satiksmes drošībai paredzētais budžeta piešķīrums;

| 29. | uzsver, ka steidzami nepieciešami novatoriski risinājumi, lai lielākā mērā izmantotu privātu vai publisku finansējumu un paplašinātu to finanšu instrumentu klāstu, kas pieejami infrastruktūras projektu īstenošanai; pilnīgi atbalsta projektu obligāciju iniciatīvu, kas pašlaik ir izmēģinājuma stadijā un kas ir paredzēta, lai veicinātu spēju ieguldīt līdzekļus ES transporta, enerģijas un IKT tīklu jomā; atzinīgi vērtē to, ka budžeta projektā ir iekļautas apropriācijas izmēģinājuma stadijai, pat ja tās faktiski tiek sadalītas pa attiecīgajām budžeta pozīcijām (CIP, TEN-T, TEN -E), kā tam piekritusi likumdevēja iestāde; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka steidzami nepieciešami novatoriski risinājumi, lai lielākā mērā izmantotu privātu vai publisku finansējumu un paplašinātu to finanšu instrumentu klāstu, kas pieejami infrastruktūras projektu īstenošanai; pilnīgi atbalsta projektu obligāciju iniciatīvu, kas pašlaik ir izmēģinājuma stadijā un kas ir paredzēta, lai veicinātu spēju ieguldīt līdzekļus ES transporta, enerģijas un IKT tīklu jomā; atzinīgi vērtē to, ka budžeta projektā ir iekļautas apropriācijas izmēģinājuma stadijai, pat ja tās faktiski tiek sadalītas pa attiecīgajām budžeta pozīcijām (CIP, TEN-T, TEN -E), kā tam piekritusi likumdevēja iestāde;

| 30. | pauž dziļu nožēlu par Komisijas ierosinājumu salīdzinājumā ar finanšu plānojumā sākotnēji paredzēto summu samazināt finansējumu Eiropas uzraudzības iestādēm, jo tas ir pretrunā Eiropas Parlamenta atkārtotām prasībām tām nodrošināt pienācīgu finansējumu; uzskata, ka pašreizējais apropriāciju līmenis nav pietiekami liels, lai ļautu šīm aģentūrām efektīvi pildīt savus pienākumus, jo īpaši pieņemt darbā augsti kvalificētus speciālistus; uzskata, ka, paredzot Eiropas uzraudzības iestādēm papildu uzdevumus, ir jāveic izmaksu novērtējums; tādēļ pauž stingru nodomu atjaunot Eiropas Banku iestādei (EBA) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādei (EIOPA) paredzētās apropriācijas vismaz 2012. gada budžeta līmenī un pastiprināt finansējumu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (ESMA), ņemot vērā tai uzticētos jaunos pienākumus; |
| --- | --- |

30.

pauž dziļu nožēlu par Komisijas ierosinājumu salīdzinājumā ar finanšu plānojumā sākotnēji paredzēto summu samazināt finansējumu Eiropas uzraudzības iestādēm, jo tas ir pretrunā Eiropas Parlamenta atkārtotām prasībām tām nodrošināt pienācīgu finansējumu; uzskata, ka pašreizējais apropriāciju līmenis nav pietiekami liels, lai ļautu šīm aģentūrām efektīvi pildīt savus pienākumus, jo īpaši pieņemt darbā augsti kvalificētus speciālistus; uzskata, ka, paredzot Eiropas uzraudzības iestādēm papildu uzdevumus, ir jāveic izmaksu novērtējums; tādēļ pauž stingru nodomu atjaunot Eiropas Banku iestādei (EBA) un Eiropas Apdrošināšanas un fondēto pensiju iestādei (EIOPA) paredzētās apropriācijas vismaz 2012. gada budžeta līmenī un pastiprināt finansējumu Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādei (ESMA), ņemot vērā tai uzticētos jaunos pienākumus;

1.b
     
  izdevumu kategorija

| 31. | ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir paredzēts 3,3 % liels saistību apropriāciju palielinājums (līdz EUR 54 498 miljoniem), un no tā EUR 42 144 miljoni ir paredzēti struktūrfondiem (ERAF un ESF) un EUR 12 354 miljoni — Kohēzijas fondam; uzsver, ka, samazinot budžeta projektā paredzēto saistību apropriāciju apmēru tehniskajai palīdzībai salīdzinājumā ar apmēru, kas sākotnēji bija paredzēts finanšu plānojumā, par EUR 25 miljoniem tiek palielināta rezerve, kas sākotnēji bija paredzēta EUR 0,4 miljonu apmērā; |
| --- | --- |

31.

ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir paredzēts 3,3 % liels saistību apropriāciju palielinājums (līdz EUR 54 498 miljoniem), un no tā EUR 42 144 miljoni ir paredzēti struktūrfondiem (ERAF un ESF) un EUR 12 354 miljoni — Kohēzijas fondam; uzsver, ka, samazinot budžeta projektā paredzēto saistību apropriāciju apmēru tehniskajai palīdzībai salīdzinājumā ar apmēru, kas sākotnēji bija paredzēts finanšu plānojumā, par EUR 25 miljoniem tiek palielināta rezerve, kas sākotnēji bija paredzēta EUR 0,4 miljonu apmērā;

| 32. | pauž nožēlu par ierosinājumu samazināt līdzekļus makroreģionālo stratēģiju tehniskajai palīdzībai; atkārtoti norāda uz to, ka stratēģiju īstenošanā ir pastāvīgi nepieciešama tehnisks un administratīvs atbalsts, kā arī ir vajadzīgs starta kapitāls jauniem projektiem, par ko liecina augstais izpildes līmenis 2011. gadā; |
| --- | --- |

32.

pauž nožēlu par ierosinājumu samazināt līdzekļus makroreģionālo stratēģiju tehniskajai palīdzībai; atkārtoti norāda uz to, ka stratēģiju īstenošanā ir pastāvīgi nepieciešama tehnisks un administratīvs atbalsts, kā arī ir vajadzīgs starta kapitāls jauniem projektiem, par ko liecina augstais izpildes līmenis 2011. gadā;

| 33. | uzsver, ka kohēzijas politika jau sen ir apliecinājusi savu pievienoto vērtību kā investīciju instruments, kas nepieciešams, lai efektīvi veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu, jo tā ļauj nodrošināt tieši konkrētiem reģioniem vajadzīgās investīcijas, tā palīdzot ne vien mazināt reģionu savstarpējās atšķirības, bet arī veicinot ekonomikas atveseļošanos un visas Savienības attīstību; uzskata arī, ka gan finansējuma apmēra, gan noteikto mērķu dēļ struktūrfondi ir būtisks instruments, lai paātrinātu ekonomikas atlabšanu Eiropas Savienībā un sasniegtu stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētos mērķus ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības jomā; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veikt pārplānošanu, kad tas ir iespējams, saskaņā ar Parlamenta 2013. gada prioritātēm novirzot dažās dalībvalstīs nepiešķirtos struktūrfonda līdzekļus EUR 82 miljardu apmērā MVU vajadzībām un jaunatnes nodarbinātības veicināšanai; ņem vērā, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju EUR 7,3 miljardu liels ES finansējums šajā sakarībā ir paredzēts paātrinātai izlietošanai vai līdzekļu pārdalei; prasa, lai to pienācīgi informētu par šīs iniciatīvas īstenošanu valstu līmenī, tās gaidāmo ietekmi uz izaugsmi un nodarbinātību un iespējamo ietekmi uz 2013. gada budžetu; |
| --- | --- |

33.

uzsver, ka kohēzijas politika jau sen ir apliecinājusi savu pievienoto vērtību kā investīciju instruments, kas nepieciešams, lai efektīvi veicinātu izaugsmi un darba vietu radīšanu, jo tā ļauj nodrošināt tieši konkrētiem reģioniem vajadzīgās investīcijas, tā palīdzot ne vien mazināt reģionu savstarpējās atšķirības, bet arī veicinot ekonomikas atveseļošanos un visas Savienības attīstību; uzskata arī, ka gan finansējuma apmēra, gan noteikto mērķu dēļ struktūrfondi ir būtisks instruments, lai paātrinātu ekonomikas atlabšanu Eiropas Savienībā un sasniegtu stratēģijā „Eiropa 2020” paredzētos mērķus ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības jomā; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu veikt pārplānošanu, kad tas ir iespējams, saskaņā ar Parlamenta 2013. gada prioritātēm novirzot dažās dalībvalstīs nepiešķirtos struktūrfonda līdzekļus EUR 82 miljardu apmērā MVU vajadzībām un jaunatnes nodarbinātības veicināšanai; ņem vērā, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju EUR 7,3 miljardu liels ES finansējums šajā sakarībā ir paredzēts paātrinātai izlietošanai vai līdzekļu pārdalei; prasa, lai to pienācīgi informētu par šīs iniciatīvas īstenošanu valstu līmenī, tās gaidāmo ietekmi uz izaugsmi un nodarbinātību un iespējamo ietekmi uz 2013. gada budžetu;

| 34. | pauž nopietnas bažas par maksājumu stāvokli saistībā ar šajā izdevumu kategorijā iekļautajiem kohēzijas jomas projektiem un norāda, ka divas trešdaļas no kopējā 2011. gada beigās nesamaksāto saistību apmēra (t. i., EUR 135,8 miljardi) attiecas uz kohēzijas politikas jomas projektiem, kuriem vēl nav izmaksāts finansējums; atgādina, ka 2011. gada beigās Komisija nevarēja apmaksāt aptuveni EUR 11 miljardus lielus pamatotus finansējuma pieprasījumus, ko bija iesnieguši projektā iesaistītie līdzekļu saņēmēji tādēļ, ka budžetā nebija paredzēts pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs; norāda, ka tādēļ būtiski aizkavējās maksājumu izpilde, un šis jautājums būs jārisina, nodrošinot pietiekami daudz maksājumu apropriāciju 2012. gadā; stingri norāda, ka nepieļaus šādas situācijas atkārtošanos 2013. gadā; |
| --- | --- |

34.

pauž nopietnas bažas par maksājumu stāvokli saistībā ar šajā izdevumu kategorijā iekļautajiem kohēzijas jomas projektiem un norāda, ka divas trešdaļas no kopējā 2011. gada beigās nesamaksāto saistību apmēra (t. i., EUR 135,8 miljardi) attiecas uz kohēzijas politikas jomas projektiem, kuriem vēl nav izmaksāts finansējums; atgādina, ka 2011. gada beigās Komisija nevarēja apmaksāt aptuveni EUR 11 miljardus lielus pamatotus finansējuma pieprasījumus, ko bija iesnieguši projektā iesaistītie līdzekļu saņēmēji tādēļ, ka budžetā nebija paredzēts pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs; norāda, ka tādēļ būtiski aizkavējās maksājumu izpilde, un šis jautājums būs jārisina, nodrošinot pietiekami daudz maksājumu apropriāciju 2012. gadā; stingri norāda, ka nepieļaus šādas situācijas atkārtošanos 2013. gadā;

| 35. | šajā sakarībā atgādina, ka 2013. gads ir pašreizējās DFS pēdējais gads, kad pilnā sparā tiek īstenoti līdzfinansētie projekti un to īstenošanas ātrums, visticamāk, vēl pieaugs, un ir sagaidāms, ka gada otrajā pusē Komisijai tiks iesniegta liela daļa maksājumu pieprasījumu; aicina Padomi un Komisiju kopīgi ar Parlamentu nekavējoties analizēt un izvērtēt attiecīgās summas un prasības, lai nepieļautu, ka 2013. gadā tiek apdraudēta programmu īstenošana; norāda, ka maksājumu apropriāciju trūkums varētu apdraudēt patlaban labi funkcionējošu programmu turpmāko darbību; turklāt uzsver, ka 2013. gadā, kad pārtrauks piemērot N+3 noteikumu, 12 dalībvalstu iesniegtos maksājumu pieprasījumus vajadzēs iesniegt kā saistību daļas par diviem gadiem (2010. gada daļu atbilstīgi N+3 noteikumam un 2011. gada daļu atbilstīgi N+2 noteikumam); tādēļ uzskata ierosināto maksājumu apropriāciju palielinājumu par 11,7 % (līdz EUR 48 975 miljoniem) salīdzinājumā ar iepriekšējā gada budžetu par minimālo apmēru, jo, kā Komisija ir minējusi, tas stingri attiecas tikai uz 2013. gadu, un pieņem, ka iepriekšējo gadu maksājumu vajadzības būs segtas; |
| --- | --- |

35.

šajā sakarībā atgādina, ka 2013. gads ir pašreizējās DFS pēdējais gads, kad pilnā sparā tiek īstenoti līdzfinansētie projekti un to īstenošanas ātrums, visticamāk, vēl pieaugs, un ir sagaidāms, ka gada otrajā pusē Komisijai tiks iesniegta liela daļa maksājumu pieprasījumu; aicina Padomi un Komisiju kopīgi ar Parlamentu nekavējoties analizēt un izvērtēt attiecīgās summas un prasības, lai nepieļautu, ka 2013. gadā tiek apdraudēta programmu īstenošana; norāda, ka maksājumu apropriāciju trūkums varētu apdraudēt patlaban labi funkcionējošu programmu turpmāko darbību; turklāt uzsver, ka 2013. gadā, kad pārtrauks piemērot N+3 noteikumu, 12 dalībvalstu iesniegtos maksājumu pieprasījumus vajadzēs iesniegt kā saistību daļas par diviem gadiem (2010. gada daļu atbilstīgi N+3 noteikumam un 2011. gada daļu atbilstīgi N+2 noteikumam); tādēļ uzskata ierosināto maksājumu apropriāciju palielinājumu par 11,7 % (līdz EUR 48 975 miljoniem) salīdzinājumā ar iepriekšējā gada budžetu par minimālo apmēru, jo, kā Komisija ir minējusi, tas stingri attiecas tikai uz 2013. gadu, un pieņem, ka iepriekšējo gadu maksājumu vajadzības būs segtas;

| 36. | uzskata, ka šis maksājumu apropriāciju palielinājums ir tikai pirmais solis, lai segtu pašlaik īstenoto projektu faktiskās vajadzības, un atkārtoti pauž bažas par iespējamo līdzekļu trūkumu kohēzijas politikas jomā; aicina Padomi un Komisiju rūpīgi izvērtēt reālās vajadzības pēc maksājumiem 1.b izdevumu kategorijā 2013. gadā, nesamazināt līdzekļu apjomu, ja tas nav reāli iespējams un nepieņemt lēmumus, kas ir pretrunā pašu dalībvalstu iesniegtajām prognozēm, uz kuru pamata Komisija sagatavo budžeta projektu; tādēļ iebildīs pret jebkādu iespējamu 2013. gada budžeta projektā iekļauto maksājumu apropriāciju apmēra samazinājumu; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka šis maksājumu apropriāciju palielinājums ir tikai pirmais solis, lai segtu pašlaik īstenoto projektu faktiskās vajadzības, un atkārtoti pauž bažas par iespējamo līdzekļu trūkumu kohēzijas politikas jomā; aicina Padomi un Komisiju rūpīgi izvērtēt reālās vajadzības pēc maksājumiem 1.b izdevumu kategorijā 2013. gadā, nesamazināt līdzekļu apjomu, ja tas nav reāli iespējams un nepieņemt lēmumus, kas ir pretrunā pašu dalībvalstu iesniegtajām prognozēm, uz kuru pamata Komisija sagatavo budžeta projektu; tādēļ iebildīs pret jebkādu iespējamu 2013. gada budžeta projektā iekļauto maksājumu apropriāciju apmēra samazinājumu;

| 37. | turklāt aicina Komisiju un Padomi, pildot kopīgo apņemšanos, kas tika iekļauta iestāžu 2011. gada decembra deklarācijā, laikus iesniegt un pieņemt budžeta grozījumus, ja maksājumu apropriāciju apmērs izrādīsies nepietiekams faktisko vajadzību segšanai šā gada laikā; |
| --- | --- |

37.

turklāt aicina Komisiju un Padomi, pildot kopīgo apņemšanos, kas tika iekļauta iestāžu 2011. gada decembra deklarācijā, laikus iesniegt un pieņemt budžeta grozījumus, ja maksājumu apropriāciju apmērs izrādīsies nepietiekams faktisko vajadzību segšanai šā gada laikā;

2.
     
  izdevumu kategorija

| 38. | ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir ierosināts par 0,6 % (līdz EUR 60 307 miljoniem) palielināt saistību apropriācijas un par 1,6 % (līdz EUR 57 964 miljoniem) — maksājumu apropriācijas; uzsver, ka minēto palielinājumu apmērs nesasniedz Komisijas ierosināto palielinājumu attiecībā uz kopējo budžeta apjomu; norāda, ka daļēji šo palielinājumu iemesls ir jaunajām dalībvalstīm paredzēto tiešo maksājumu pakāpeniska ieviešana un papildu vajadzības lauku attīstības projektiem; uzsver, ka 2013. gada budžetā paredzētais tirgus intervenču finansējums ir par EUR 419 miljoniem mazāks nekā 2012. gada budžetā; |
| --- | --- |

38.

ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir ierosināts par 0,6 % (līdz EUR 60 307 miljoniem) palielināt saistību apropriācijas un par 1,6 % (līdz EUR 57 964 miljoniem) — maksājumu apropriācijas; uzsver, ka minēto palielinājumu apmērs nesasniedz Komisijas ierosināto palielinājumu attiecībā uz kopējo budžeta apjomu; norāda, ka daļēji šo palielinājumu iemesls ir jaunajām dalībvalstīm paredzēto tiešo maksājumu pakāpeniska ieviešana un papildu vajadzības lauku attīstības projektiem; uzsver, ka 2013. gada budžetā paredzētais tirgus intervenču finansējums ir par EUR 419 miljoniem mazāks nekā 2012. gada budžetā;

| 39. | ņem vērā, ka prognozētā EUR 809 miljonu lielā rezerve, kas 2. izdevumu kategorijā paredzēta ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajam atbalstam pakārtotā maksimālā apjoma ietvaros, salīdzinājumā ar 2012. gadu ir ievērojami lielāka summa un ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju tas ir vienreizējs pieaugums, kas radies, likvidējot cukura nozares restrukturizācijas fondu; pauž gandarījumu par to, ka šīs rezerves dēļ 2013. gadā nebūs jāpiemēro finanšu disciplīnas mehānisms; uzsver to, ka šajā izdevumu kategorijā ir nepieciešama pietiekama rezerve, lai atvieglotu jebkādas iespējamas krīzes, kas rastos lauksaimniecības nozarē, kā tas bija vērojams pēdējos gados saistībā ar EHEC baktērijas izraisīto krīzi; |
| --- | --- |

39.

ņem vērā, ka prognozētā EUR 809 miljonu lielā rezerve, kas 2. izdevumu kategorijā paredzēta ar tirgu saistītiem izdevumiem un tiešajam atbalstam pakārtotā maksimālā apjoma ietvaros, salīdzinājumā ar 2012. gadu ir ievērojami lielāka summa un ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju tas ir vienreizējs pieaugums, kas radies, likvidējot cukura nozares restrukturizācijas fondu; pauž gandarījumu par to, ka šīs rezerves dēļ 2013. gadā nebūs jāpiemēro finanšu disciplīnas mehānisms; uzsver to, ka šajā izdevumu kategorijā ir nepieciešama pietiekama rezerve, lai atvieglotu jebkādas iespējamas krīzes, kas rastos lauksaimniecības nozarē, kā tas bija vērojams pēdējos gados saistībā ar EHEC baktērijas izraisīto krīzi;

| 40. | uzskata, ka 2013. gads ir pašreizējā plānošanas perioda pēdējais gads un tādēļ 2. izdevumu kategorijā ir jānodrošina pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs, lai jo īpaši segtu pašreiz īstenoto lauku attīstības un LIFE+ projektu vajadzības; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka 2013. gads ir pašreizējā plānošanas perioda pēdējais gads un tādēļ 2. izdevumu kategorijā ir jānodrošina pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs, lai jo īpaši segtu pašreiz īstenoto lauku attīstības un LIFE+ projektu vajadzības;

| 41. | norāda, ka 2. izdevumu kategorija ir būtiska stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanai ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības jomā, jo īpaši īstenojot lauku attīstības programmas; uzsver nepieciešamību atbalstīt MVU lauku rajonos, jo tie ir galvenie darbavietu nodrošinātāji, īpaši radot darba iespējas jauniešiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ierosinājumu par 1,3 % (līdz EUR 14 808 miljoniem) palielināt saistību apropriācijas lauku attīstībai; |
| --- | --- |

41.

norāda, ka 2. izdevumu kategorija ir būtiska stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu īstenošanai ilgtspējīgas izaugsmes un nodarbinātības jomā, jo īpaši īstenojot lauku attīstības programmas; uzsver nepieciešamību atbalstīt MVU lauku rajonos, jo tie ir galvenie darbavietu nodrošinātāji, īpaši radot darba iespējas jauniešiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ierosinājumu par 1,3 % (līdz EUR 14 808 miljoniem) palielināt saistību apropriācijas lauku attīstībai;

| 42. | norāda, ka apropriācijas 2. izdevumu kategorijā ir mazākas nekā aprēķinātās vajadzības, jo saskaņā ar aplēsēm ELGF piešķirtie ieņēmumi 2013. gadā būs lielāki (EUR 1 332,8 miljoni) nekā 2012. gadā (EUR 1 010 miljoni); norāda, ka šo atšķirību radījis līdzekļu pārpalikums no cukura nozares restrukturizācijas pagaidu fonda (EUR 647,8 miljoni), bet piešķirtie ieņēmumi no grāmatojumu noskaidrošanas, sagaidāms, būs mazāki nekā 2012. gadā (EUR 400 miljoni 2013. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar EUR 600 miljoniem 2012. gada budžetā); atgādina, ka pašreizējos aprēķinus pielāgos faktiskajām vajadzībām rudenī, izstrādājot budžeta grozījumu vēstuli lauksaimniecības jomā; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka apropriācijas 2. izdevumu kategorijā ir mazākas nekā aprēķinātās vajadzības, jo saskaņā ar aplēsēm ELGF piešķirtie ieņēmumi 2013. gadā būs lielāki (EUR 1 332,8 miljoni) nekā 2012. gadā (EUR 1 010 miljoni); norāda, ka šo atšķirību radījis līdzekļu pārpalikums no cukura nozares restrukturizācijas pagaidu fonda (EUR 647,8 miljoni), bet piešķirtie ieņēmumi no grāmatojumu noskaidrošanas, sagaidāms, būs mazāki nekā 2012. gadā (EUR 400 miljoni 2013. gada budžeta projektā salīdzinājumā ar EUR 600 miljoniem 2012. gada budžetā); atgādina, ka pašreizējos aprēķinus pielāgos faktiskajām vajadzībām rudenī, izstrādājot budžeta grozījumu vēstuli lauksaimniecības jomā;

| 43. | atgādina, ka cenu nestabilitāte šajā nozarē ir nozīmīgs rūpju iemesls, un atbalsta pasākumus, lai apkarotu spekulāciju ar lauksaimniecības precēm; mudina Komisiju un Padomi cieši uzraudzīt notikumu attīstību lauksaimniecības tirgos; šajā sakarībā atgādina Komisijai par Parlamenta aicinājumu — līdz šim brīdim gan vēl nekas nav darīts saistībā ar to — izveidot „cenu un rezervju observatoriju”, ar kuras palīdzību varētu labāk salīdzināt cenas un nodrošināt lielāku pārredzamību cenu noteikšanā; |
| --- | --- |

43.

atgādina, ka cenu nestabilitāte šajā nozarē ir nozīmīgs rūpju iemesls, un atbalsta pasākumus, lai apkarotu spekulāciju ar lauksaimniecības precēm; mudina Komisiju un Padomi cieši uzraudzīt notikumu attīstību lauksaimniecības tirgos; šajā sakarībā atgādina Komisijai par Parlamenta aicinājumu — līdz šim brīdim gan vēl nekas nav darīts saistībā ar to — izveidot „cenu un rezervju observatoriju”, ar kuras palīdzību varētu labāk salīdzināt cenas un nodrošināt lielāku pārredzamību cenu noteikšanā;

| 44. | ņem vērā, ka priekšlikums palielināt ar tirgu saistītos izdevumus un tiešo atbalstu ir izteikts galvenokārt tādēļ, ka pakāpeniski sāk ieviest tiešos maksājumus 12 ES dalībvalstīm, un tā dēļ 2013. gadā budžetā būs vajadzīgi papildu EUR 860 miljoni, un ir gaidāms, ka izdevumi saistībā ar tirgus intervenci samazināsies, jo ir paredzēti lielāki piešķirtie ieņēmumi un lielākajā daļā nozaru ir vērojama labvēlīga tirgus situācija; |
| --- | --- |

44.

ņem vērā, ka priekšlikums palielināt ar tirgu saistītos izdevumus un tiešo atbalstu ir izteikts galvenokārt tādēļ, ka pakāpeniski sāk ieviest tiešos maksājumus 12 ES dalībvalstīm, un tā dēļ 2013. gadā budžetā būs vajadzīgi papildu EUR 860 miljoni, un ir gaidāms, ka izdevumi saistībā ar tirgus intervenci samazināsies, jo ir paredzēti lielāki piešķirtie ieņēmumi un lielākajā daļā nozaru ir vērojama labvēlīga tirgus situācija;

| 45. | ņem vērā, ka ir ievērojami samazināti līdzekļi atsevišķām budžeta pozīcijām, tai skaitā skolām paredzētā piena programmai, un prasa Komisijai sniegt pamatojumu par šādu samazinājumu; |
| --- | --- |

45.

ņem vērā, ka ir ievērojami samazināti līdzekļi atsevišķām budžeta pozīcijām, tai skaitā skolām paredzētā piena programmai, un prasa Komisijai sniegt pamatojumu par šādu samazinājumu;

| 46. | uzsver to, ka ES politikas nostādnes un ES budžets ir galvenie elementi stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanai; šajā sakarībā uzskata, ka darbībai klimata jomā un mērķiem vides jomā ir pārnozaru nozīme un tos jāpārvērš konkrētos pasākumos, kurus īstenošanu paredz dažādās ES programmās un politikas nostādnēs, lai nodrošinātu stabilu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un efektīvi risinātu tādas lielas problēmas kā resursu nepietiekamība un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

46.

uzsver to, ka ES politikas nostādnes un ES budžets ir galvenie elementi stratēģijā „Eiropa 2020” noteikto mērķu sasniegšanai; šajā sakarībā uzskata, ka darbībai klimata jomā un mērķiem vides jomā ir pārnozaru nozīme un tos jāpārvērš konkrētos pasākumos, kurus īstenošanu paredz dažādās ES programmās un politikas nostādnēs, lai nodrošinātu stabilu ieguldījumu ilgtspējīgā attīstībā un efektīvi risinātu tādas lielas problēmas kā resursu nepietiekamība un klimata pārmaiņas;

| 47. | ņem vērā priekšlikumu nedaudz — par 3,3 % līdz EUR 366,6 miljoniem — palielināt saistību apropriācijas LIFE+, bet pauž nožēlu, ka apropriāciju apmērs ir par EUR 10,55 miljoniem mazāks, nekā paredzēts 2012. gada janvāra finanšu plānojumā; šajā sakarībā izskatīs visus Iestāžu nolīguma 37. punktā minētos noteikumus; |
| --- | --- |

47.

ņem vērā priekšlikumu nedaudz — par 3,3 % līdz EUR 366,6 miljoniem — palielināt saistību apropriācijas LIFE+, bet pauž nožēlu, ka apropriāciju apmērs ir par EUR 10,55 miljoniem mazāks, nekā paredzēts 2012. gada janvāra finanšu plānojumā; šajā sakarībā izskatīs visus Iestāžu nolīguma 37. punktā minētos noteikumus;

| 48. | atzinīgi vērtē līdzekļu apmēru, ko Komisija ierosinājusi piešķirt vistrūcīgākajām personām paredzētajai pārtikas piegādes programmai; aicina Padomi ievērot 2011. gada beigās pieņemto kopīgo lēmumu par finansējuma saglabāšanu šai programmai 2012. un 2013. gadā; |
| --- | --- |

48.

atzinīgi vērtē līdzekļu apmēru, ko Komisija ierosinājusi piešķirt vistrūcīgākajām personām paredzētajai pārtikas piegādes programmai; aicina Padomi ievērot 2011. gada beigās pieņemto kopīgo lēmumu par finansējuma saglabāšanu šai programmai 2012. un 2013. gadā;

| 49. | pauž nožēlu par to, ka ES turpina subsidēt tabakas ražošanu, kas ir pretrunā Savienības veselības politikas mērķiem; |
| --- | --- |

49.

pauž nožēlu par to, ka ES turpina subsidēt tabakas ražošanu, kas ir pretrunā Savienības veselības politikas mērķiem;

| 50. | uzskata, ka ir svarīgi saglabāt finansiālu atbalstu kopējai zivsaimniecības politikai (KZP), ņemot vērā to, ka drīzumā ir gaidāma tās reforma; īpaši uzsver nepieciešamību atbalstīt zivsaimniecības nozares MVU un veicināt jauniešu iespējas atrast darbavietas šajā nozarē, vienlaikus nodrošinot KZP ilgtspējību un ievērojot vajadzību veicināt pasākumus, ar kuriem garantētu nozares dzīvotspēju no sociālā, ekonomikas un vides aspekta; šajā sakarībā atzinīgi vērtē priekšlikumu palielināt Eiropas Zivsaimniecības fonda saistību apropriācijas par 2,2 % (līdz EUR 687,2 miljoniem) un maksājumu apropriācijas par 7,3 % (līdz EUR 523,5 miljoniem) salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu; tomēr pauž nožēlu par ierosināto līdzekļu samazinājumu KZP vadības, resursu saglabāšanas, pārvaldības un izmantošanas jomā, kā arī KZP kontroles un īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

50.

uzskata, ka ir svarīgi saglabāt finansiālu atbalstu kopējai zivsaimniecības politikai (KZP), ņemot vērā to, ka drīzumā ir gaidāma tās reforma; īpaši uzsver nepieciešamību atbalstīt zivsaimniecības nozares MVU un veicināt jauniešu iespējas atrast darbavietas šajā nozarē, vienlaikus nodrošinot KZP ilgtspējību un ievērojot vajadzību veicināt pasākumus, ar kuriem garantētu nozares dzīvotspēju no sociālā, ekonomikas un vides aspekta; šajā sakarībā atzinīgi vērtē priekšlikumu palielināt Eiropas Zivsaimniecības fonda saistību apropriācijas par 2,2 % (līdz EUR 687,2 miljoniem) un maksājumu apropriācijas par 7,3 % (līdz EUR 523,5 miljoniem) salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu; tomēr pauž nožēlu par ierosināto līdzekļu samazinājumu KZP vadības, resursu saglabāšanas, pārvaldības un izmantošanas jomā, kā arī KZP kontroles un īstenošanas jomā;

3.a
     
  izdevumu kategorija

| 51. | ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā ir ierosināts šajā izdevumu kategorijā iekļautajām darbībām palielināt kopējo finansējuma apmēru salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu, paredzot EUR 1 392,2 miljonus saistību apropriācijām (pieaugums par 1,8 % jeb EUR 24,42 miljoniem) un EUR 928,3 miljonus maksājumu apropriācijās (pieaugums par 11,1 %); uzskata, ka tas atbilst ES aizvien tālejošākajiem plāniem saistībā ar brīvības, drošības un taisnīguma telpu; |
| --- | --- |

51.

ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā ir ierosināts šajā izdevumu kategorijā iekļautajām darbībām palielināt kopējo finansējuma apmēru salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu, paredzot EUR 1 392,2 miljonus saistību apropriācijām (pieaugums par 1,8 % jeb EUR 24,42 miljoniem) un EUR 928,3 miljonus maksājumu apropriācijās (pieaugums par 11,1 %); uzskata, ka tas atbilst ES aizvien tālejošākajiem plāniem saistībā ar brīvības, drošības un taisnīguma telpu;

| 52. | uzsver nepieciešamību palielināt kiberdrošībai paredzētās apropriācijas IT nozarē, jo aizvien biežākas noziedzīgas darbības šajā jomā rada milzīgus zaudējumus dalībvalstu ekonomikai; pastāv uz to, ka pastiprinātai kibernoziegumu apkarošanai Savienības mērogā, izvēršot plānotā Eiropas Kibernoziegumu centra darbību, ir vajadzīgs atbilstošs finansējums, un tādēļ pauž nosodījumu attiecībā uz Komisijas ierosinātajiem Eiropola budžeta samazinājumiem, jo Komisijas noteiktos šā centra uzdevumus nevar izpildīt ar pašreizējiem Eiropola cilvēkresursiem un finanšu resursiem; norāda, ka pretēji finanšu plānojumā noteiktajam ir paredzēts par EUR 64,4 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu samazināt finansējumu Noziedzības novēršanas un cīņas pret noziedzību programmai, lai gan, izveidojot šo programmu, tika paredzēts, ka tās ietvaros risinās arī kibernoziedzības un interneta nelikumīgas izmantošanas problēmas; |
| --- | --- |

52.

uzsver nepieciešamību palielināt kiberdrošībai paredzētās apropriācijas IT nozarē, jo aizvien biežākas noziedzīgas darbības šajā jomā rada milzīgus zaudējumus dalībvalstu ekonomikai; pastāv uz to, ka pastiprinātai kibernoziegumu apkarošanai Savienības mērogā, izvēršot plānotā Eiropas Kibernoziegumu centra darbību, ir vajadzīgs atbilstošs finansējums, un tādēļ pauž nosodījumu attiecībā uz Komisijas ierosinātajiem Eiropola budžeta samazinājumiem, jo Komisijas noteiktos šā centra uzdevumus nevar izpildīt ar pašreizējiem Eiropola cilvēkresursiem un finanšu resursiem; norāda, ka pretēji finanšu plānojumā noteiktajam ir paredzēts par EUR 64,4 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu samazināt finansējumu Noziedzības novēršanas un cīņas pret noziedzību programmai, lai gan, izveidojot šo programmu, tika paredzēts, ka tās ietvaros risinās arī kibernoziedzības un interneta nelikumīgas izmantošanas problēmas;

| 53. | prasa turpināt atbalsta sniegšanu aģentūrai Frontex, kā arī vairākām nesen izveidotām šajā izdevumu kategorijā iekļautām aģentūrām (īpaši Eiropas Patvēruma atbalsta birojam un plaša mēroga IT sistēmu aģentūrai); norāda, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu par 8,9 % (EUR 7,3 miljoniem) ir samazināts finansējums Eiropas Policijas birojam (Eiropolam), un sagaida, ka Komisija sniegs detalizētāku paskaidrojumu par šā finansējuma samazināšanu; |
| --- | --- |

53.

prasa turpināt atbalsta sniegšanu aģentūrai Frontex, kā arī vairākām nesen izveidotām šajā izdevumu kategorijā iekļautām aģentūrām (īpaši Eiropas Patvēruma atbalsta birojam un plaša mēroga IT sistēmu aģentūrai); norāda, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu par 8,9 % (EUR 7,3 miljoniem) ir samazināts finansējums Eiropas Policijas birojam (Eiropolam), un sagaida, ka Komisija sniegs detalizētāku paskaidrojumu par šā finansējuma samazināšanu;

| 54. | ņem vērā, ka EUR 30 miljonu lielo samazinājumu VIS programmas finansējumā un Eurodac programmas darbības pārtraukšanu (-EUR 0,5 miljoni) kompensēs šo programmu uzdevumu un attiecīgo budžeta apropriāciju nodošana jaunajai aģentūrai, kurai uzticēta plaša mēroga IT sistēmu darbības pārvaldība; |
| --- | --- |

54.

ņem vērā, ka EUR 30 miljonu lielo samazinājumu VIS programmas finansējumā un Eurodac programmas darbības pārtraukšanu (-EUR 0,5 miljoni) kompensēs šo programmu uzdevumu un attiecīgo budžeta apropriāciju nodošana jaunajai aģentūrai, kurai uzticēta plaša mēroga IT sistēmu darbības pārvaldība;

| 55. | ņem vērā SIS II paredzēto būtisko saistību apropriāciju palielinājumu un salīdzinoši zemo maksājumu līmeni; norāda, ka saskaņā ar vispārējo SIS II grafiku 2013. gadā tās izstrādei un migrācijai vajadzētu būt pabeigtai un IT aģentūra pārņems sistēmas pārvaldību; tādēļ apšauba to, ka ir lietderīgi tieši pirms plānotās SIS II ieviešanas palielināt budžeta apropriāciju apmēru, kas tik lielā mērā pārsniedz sākotnējā finanšu plānojumā paredzēto summu; iesaka ievērojamu SIS II budžeta daļu iekļaut rezervē, līdz ir konstatēti darbības panākumi un atbilstība finanšu plānam; |
| --- | --- |

55.

ņem vērā SIS II paredzēto būtisko saistību apropriāciju palielinājumu un salīdzinoši zemo maksājumu līmeni; norāda, ka saskaņā ar vispārējo SIS II grafiku 2013. gadā tās izstrādei un migrācijai vajadzētu būt pabeigtai un IT aģentūra pārņems sistēmas pārvaldību; tādēļ apšauba to, ka ir lietderīgi tieši pirms plānotās SIS II ieviešanas palielināt budžeta apropriāciju apmēru, kas tik lielā mērā pārsniedz sākotnējā finanšu plānojumā paredzēto summu; iesaka ievērojamu SIS II budžeta daļu iekļaut rezervē, līdz ir konstatēti darbības panākumi un atbilstība finanšu plānam;

| 56. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ierosinājusi palielināt finansējumu Eiropas Bēgļu centram par EUR 9,8 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu, jo tas atbilst iepriekšējos gados ieņemtajai nostājai un pašreiz notiekošajai kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanai; ņem vērā, ka par Ārējo robežu fonda budžeta apropriācijas ir palielinātas par 19 % līdz EUR 415,5 miljoniem, kas ir puse no finanšu plānojumā paredzētās summas; atgādina par savu stingro prasību pienācīgi un līdzsvaroti reaģēt uz šiem izaicinājumiem, lai uzlabotu legālās migrācijas pārvaldību un palēninātu nelegālo migrāciju; |
| --- | --- |

56.

atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir ierosinājusi palielināt finansējumu Eiropas Bēgļu centram par EUR 9,8 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu, jo tas atbilst iepriekšējos gados ieņemtajai nostājai un pašreiz notiekošajai kopējās Eiropas patvēruma sistēmas ieviešanai; ņem vērā, ka par Ārējo robežu fonda budžeta apropriācijas ir palielinātas par 19 % līdz EUR 415,5 miljoniem, kas ir puse no finanšu plānojumā paredzētās summas; atgādina par savu stingro prasību pienācīgi un līdzsvaroti reaģēt uz šiem izaicinājumiem, lai uzlabotu legālās migrācijas pārvaldību un palēninātu nelegālo migrāciju;

| 57. | uzsver, ka jāpiešķir pietiekams finansējums pasākumiem, kuru mērķis ir apkarot vardarbību dzimumu dēļ; uzsver, ka programma profilaksei un cīņai pret visiem vardarbības veidiem („Daphne”) ir bijusi nozīmīga, izskaužot vardarbību pret sievietēm un meitenēm Eiropas Savienībā, un uzsver, ka 2013. gadā ir svarīgi palielināt šīs programmas finansējumu; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka jāpiešķir pietiekams finansējums pasākumiem, kuru mērķis ir apkarot vardarbību dzimumu dēļ; uzsver, ka programma profilaksei un cīņai pret visiem vardarbības veidiem („Daphne”) ir bijusi nozīmīga, izskaužot vardarbību pret sievietēm un meitenēm Eiropas Savienībā, un uzsver, ka 2013. gadā ir svarīgi palielināt šīs programmas finansējumu;

3.b
     
  izdevumu kategorija

| 58. | atgādina — lai gan 3.b izdevumu kategorija ir vismazākā DFS kategorija pēc piešķirtā finansējuma, tā aptver Eiropas iedzīvotājiem ļoti svarīgas jomas, piemēram, jaunatnes, izglītības un kultūras programmas, sabiedrības veselību, patērētāju tiesību aizsardzību, civilās aizsardzības instrumentu un komunikācijas politiku; tādēļ pauž nožēlu, ka kopējo apropriāciju apmēru šajā izdevumu kategorijā arī 2013. gadā plāno samazināt salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu, saistību apropriācijas samazinot par 1,2 % (EUR 26,08 miljoni) un maksājumu apropriācijas — par 0,4 %, neietverot Solidaritātes fondu; |
| --- | --- |

58.

atgādina — lai gan 3.b izdevumu kategorija ir vismazākā DFS kategorija pēc piešķirtā finansējuma, tā aptver Eiropas iedzīvotājiem ļoti svarīgas jomas, piemēram, jaunatnes, izglītības un kultūras programmas, sabiedrības veselību, patērētāju tiesību aizsardzību, civilās aizsardzības instrumentu un komunikācijas politiku; tādēļ pauž nožēlu, ka kopējo apropriāciju apmēru šajā izdevumu kategorijā arī 2013. gadā plāno samazināt salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu, saistību apropriācijas samazinot par 1,2 % (EUR 26,08 miljoni) un maksājumu apropriācijas — par 0,4 %, neietverot Solidaritātes fondu;

| 59. | ņemot vērā pareizo budžeta izpildi iepriekšējos gados, atzinīgi vērtē to, ka 2013. gadā līdz EUR 140,45 miljoniem palielināts finansējums programmai „Jaunatne kustībā” —salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu tas ir EUR 0,8 miljonu liels pieaugums un salīdzinājumā ar finanšu plānojumu EUR 16,5 miljonu liels pieaugums; |
| --- | --- |

59.

ņemot vērā pareizo budžeta izpildi iepriekšējos gados, atzinīgi vērtē to, ka 2013. gadā līdz EUR 140,45 miljoniem palielināts finansējums programmai „Jaunatne kustībā” —salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu tas ir EUR 0,8 miljonu liels pieaugums un salīdzinājumā ar finanšu plānojumu EUR 16,5 miljonu liels pieaugums;

| 60. | atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir palielinātas saistību apropriācijas Kultūras programmai (+ 1,4 %), programmai Media 2007 (+ 1,1 %) un Savienības rīcībai veselības jomā (+ 3,1 %), bet pauž nožēlu par to, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir samazinātas apropriācijas programmai „Eiropa pilsoņiem”, jo īpaši Eiropas Pilsoņu gadā, kā arī Savienības rīcībai patērētāju aizsardzības politikas jomā un programmai Media Mundus; |
| --- | --- |

60.

atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir palielinātas saistību apropriācijas Kultūras programmai (+ 1,4 %), programmai Media 2007 (+ 1,1 %) un Savienības rīcībai veselības jomā (+ 3,1 %), bet pauž nožēlu par to, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu ir samazinātas apropriācijas programmai „Eiropa pilsoņiem”, jo īpaši Eiropas Pilsoņu gadā, kā arī Savienības rīcībai patērētāju aizsardzības politikas jomā un programmai Media Mundus;

| 61. | pauž nožēlu par to, ka laikā, kad plaisa starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem ir dziļāka nekā jebkad, par ko liecina aizvien mazāks to pilsoņu skaits, kuri balso Eiropas Savienības Parlamenta vēlēšanās, salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu tiek samazināts saistību apropriāciju apmērs darbībām komunikācijas jomā; ir pārliecināts par to, ka jāpastiprina centieni komunikācijas jomā un tiem atbilstīgs finansējums, lai nodrošinātu Savienības iestāžu redzamību un parādītu to ieguldījumu ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanā; |
| --- | --- |

61.

pauž nožēlu par to, ka laikā, kad plaisa starp Eiropas Savienību un tās iedzīvotājiem ir dziļāka nekā jebkad, par ko liecina aizvien mazāks to pilsoņu skaits, kuri balso Eiropas Savienības Parlamenta vēlēšanās, salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu tiek samazināts saistību apropriāciju apmērs darbībām komunikācijas jomā; ir pārliecināts par to, ka jāpastiprina centieni komunikācijas jomā un tiem atbilstīgs finansējums, lai nodrošinātu Savienības iestāžu redzamību un parādītu to ieguldījumu ekonomikas un finanšu krīzes pārvarēšanā;

| 62. | uzsver to, ka šogad kārtējo reizi šajā izdevumu kategorijā ir atstāta ļoti neliela rezerve (EUR 25,6 miljoni), un tas ierobežo rīcības brīvību gadījumā, ja būs jāīsteno jaunas darbības vai jāpieņem jauni lēmumi par finansēšanas prioritātēm, kas būs tieši saistītas ar iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

62.

uzsver to, ka šogad kārtējo reizi šajā izdevumu kategorijā ir atstāta ļoti neliela rezerve (EUR 25,6 miljoni), un tas ierobežo rīcības brīvību gadījumā, ja būs jāīsteno jaunas darbības vai jāpieņem jauni lēmumi par finansēšanas prioritātēm, kas būs tieši saistītas ar iedzīvotājiem;

4.
     
  izdevumu kategorija

| 63. | ņem vērā to, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu 2013. gada budžeta projektā ir paredzēts saistību un maksājumu apropriāciju palielinājums par attiecīgi 0,7 % (līdz EUR 9 467,2 miljoniem) un 5,1 % (līdz EUR 7 311,6 miljoniem); norāda, ka šo palielinājumu apjoms nesasniedz Komisijas ierosināto budžeta palielinājuma apjomu kopumā; |
| --- | --- |

63.

ņem vērā to, ka salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu 2013. gada budžeta projektā ir paredzēts saistību un maksājumu apropriāciju palielinājums par attiecīgi 0,7 % (līdz EUR 9 467,2 miljoniem) un 5,1 % (līdz EUR 7 311,6 miljoniem); norāda, ka šo palielinājumu apjoms nesasniedz Komisijas ierosināto budžeta palielinājuma apjomu kopumā;

| 64. | atgādina, ka Savienības un dalībvalstu centieni ārējās darbības finansēšanā ir vairāk jākoordinē un jāsaskaņo, lai izvairītos no jau tā ierobežoto resursu pārklāšanās un dublēšanās; uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību un sinhronizēt darbību ar citiem starptautiskiem, vietējiem un reģionāliem līdzekļu devējiem, lai maksimāli uzlabotu līdzekļu izmantošanu un radītu sinerģiju; uzskata, ka ekonomikas lejupslīdes laikā ir svarīgi arī palielināt instrumentu plānošanas un īstenošanas elastīgumu un papildināt ierobežotos resursus ar instrumentiem, kuri rada sviras efektu, tādējādi ļaujot izmantot un atkārtoti izmantot ieguldītos un nopelnītos līdzekļus; |
| --- | --- |

64.

atgādina, ka Savienības un dalībvalstu centieni ārējās darbības finansēšanā ir vairāk jākoordinē un jāsaskaņo, lai izvairītos no jau tā ierobežoto resursu pārklāšanās un dublēšanās; uzsver nepieciešamību veicināt sadarbību un sinhronizēt darbību ar citiem starptautiskiem, vietējiem un reģionāliem līdzekļu devējiem, lai maksimāli uzlabotu līdzekļu izmantošanu un radītu sinerģiju; uzskata, ka ekonomikas lejupslīdes laikā ir svarīgi arī palielināt instrumentu plānošanas un īstenošanas elastīgumu un papildināt ierobežotos resursus ar instrumentiem, kuri rada sviras efektu, tādējādi ļaujot izmantot un atkārtoti izmantot ieguldītos un nopelnītos līdzekļus;

| 65. | ņem vērā priekšlikumu par EUR 272,3 miljoniem palielināt rezervi 4. izdevumu kategorijā, kas ir ievērojams palielinājums salīdzinājumā ar finanšu plānojumu 2013. gadam (no EUR 119,6 miljoniem līdz EUR 391,9 miljoniem) un ko rada turpmāk minētiem instrumentiem paredzētu saistību apropriāciju palielinājuma un pieauguma samazinājuma neto ietekme, proti, saistību apropriāciju palielinājums Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam (ENPI) (par EUR 51,7 miljoniem), ICI un ICI+ programmai (palielinājums par EUR 0,3 miljoniem salīdzinājumā ar finanšu plānojumu) un saistību apropriāciju pieauguma samazinājums Garantijas fondam (par EUR 104,5 miljoniem), pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (par EUR 99,3 miljoniem), makrofinansiālās palīdzības instrumentam (par EUR 37,4 miljoniem), attīstības sadarbības instrumentam (par EUR 28,6 miljoniem) un stabilitātes instrumentam (par EUR 41,4 miljoniem); aicina Komisiju sniegt pietiekamu paskaidrojumu par to, kāpēc vajadzēja tik ievērojami samazināt dažu programmu finansējumu salīdzinājumā ar finanšu plānojumu; uzsver — lai gan varētu atzinīgi vērtēt finansējuma samazinājumu programmām, kurās līdzekļu izlietojums ir nepietiekams, ja tas rada efektīvus ietaupījumus, apropriācijas nebūtu jāsamazina visās budžeta pozīcijās; brīdina, ka mākslīgi palielinātas rezerves kā sarunu instrumenta izmantošanu budžeta procedūras laikā nevar uzskatīt par pareizu budžeta veidošanas praksi; |
| --- | --- |

65.

ņem vērā priekšlikumu par EUR 272,3 miljoniem palielināt rezervi 4. izdevumu kategorijā, kas ir ievērojams palielinājums salīdzinājumā ar finanšu plānojumu 2013. gadam (no EUR 119,6 miljoniem līdz EUR 391,9 miljoniem) un ko rada turpmāk minētiem instrumentiem paredzētu saistību apropriāciju palielinājuma un pieauguma samazinājuma neto ietekme, proti, saistību apropriāciju palielinājums Eiropas kaimiņattiecību un partnerības instrumentam (ENPI) (par EUR 51,7 miljoniem), ICI un ICI+ programmai (palielinājums par EUR 0,3 miljoniem salīdzinājumā ar finanšu plānojumu) un saistību apropriāciju pieauguma samazinājums Garantijas fondam (par EUR 104,5 miljoniem), pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (par EUR 99,3 miljoniem), makrofinansiālās palīdzības instrumentam (par EUR 37,4 miljoniem), attīstības sadarbības instrumentam (par EUR 28,6 miljoniem) un stabilitātes instrumentam (par EUR 41,4 miljoniem); aicina Komisiju sniegt pietiekamu paskaidrojumu par to, kāpēc vajadzēja tik ievērojami samazināt dažu programmu finansējumu salīdzinājumā ar finanšu plānojumu; uzsver — lai gan varētu atzinīgi vērtēt finansējuma samazinājumu programmām, kurās līdzekļu izlietojums ir nepietiekams, ja tas rada efektīvus ietaupījumus, apropriācijas nebūtu jāsamazina visās budžeta pozīcijās; brīdina, ka mākslīgi palielinātas rezerves kā sarunu instrumenta izmantošanu budžeta procedūras laikā nevar uzskatīt par pareizu budžeta veidošanas praksi;

| 66. | īpaši pauž nožēlu par to, ka tiek pastāvīgi samazināts apropriāciju apmērs attīstības sadarbības jomā; pauž neizpratni par to, kā tas ir savienojams ar ES starptautiskajām saistībām līdz 2015. gadam piešķirt līdzekļus Tūkstošgades mērķu sasniegšanai 0,7 % apmērā no NKP; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar 2013. gada budžeta projektu kopējo saistību apmēru, kas paredzēts attīstības sadarbības instrumentam (DCI), plānots palielināt mazākā mērā nekā aprēķinātais inflācijas līmenis un ka ierosinātais kopējais DCI maksājumu apmērs ir mazāks nekā attiecīgā summa 2012. gadā; aicina Komisiju nodrošināt saskaņotāku, reālistiskāku un labāk plānotu pieeju DCI finansēšanai; |
| --- | --- |

66.

īpaši pauž nožēlu par to, ka tiek pastāvīgi samazināts apropriāciju apmērs attīstības sadarbības jomā; pauž neizpratni par to, kā tas ir savienojams ar ES starptautiskajām saistībām līdz 2015. gadam piešķirt līdzekļus Tūkstošgades mērķu sasniegšanai 0,7 % apmērā no NKP; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar 2013. gada budžeta projektu kopējo saistību apmēru, kas paredzēts attīstības sadarbības instrumentam (DCI), plānots palielināt mazākā mērā nekā aprēķinātais inflācijas līmenis un ka ierosinātais kopējais DCI maksājumu apmērs ir mazāks nekā attiecīgā summa 2012. gadā; aicina Komisiju nodrošināt saskaņotāku, reālistiskāku un labāk plānotu pieeju DCI finansēšanai;

| 67. | norāda uz priekšlikumu palielināt Eiropas kaimiņattiecību instrumentam piešķirtās apropriācijas, kas paredzētas, lai apmierinātu to valstu vajadzības, kuras saskaras ar būtiskām politiskām un ekonomiskām pārmaiņām; atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerībai ir pievērsta īpaša uzmanība, un no jauna apstiprina atbalstu tās dienvidu posma valstīm, jo pēc „arābu pavasara” tās saskaras ar patiesi vēsturiska mēroga izaicinājumiem; uzskata, ka Komisija nepietiekami ziņo par principa „lielāks atbalsts lielākām reformām” piemērošanu, un aicina to izstrādāt skaidrus kritērijus attiecībā uz šā principa īstenošanu; |
| --- | --- |

67.

norāda uz priekšlikumu palielināt Eiropas kaimiņattiecību instrumentam piešķirtās apropriācijas, kas paredzētas, lai apmierinātu to valstu vajadzības, kuras saskaras ar būtiskām politiskām un ekonomiskām pārmaiņām; atzinīgi vērtē to, ka Austrumu partnerībai ir pievērsta īpaša uzmanība, un no jauna apstiprina atbalstu tās dienvidu posma valstīm, jo pēc „arābu pavasara” tās saskaras ar patiesi vēsturiska mēroga izaicinājumiem; uzskata, ka Komisija nepietiekami ziņo par principa „lielāks atbalsts lielākām reformām” piemērošanu, un aicina to izstrādāt skaidrus kritērijus attiecībā uz šā principa īstenošanu;

| 68. | uzskata, ka vēl joprojām ir jānodrošina pietiekams ES finansiālās palīdzības apmērs Palestīniešu pašpārvaldei un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNWRA), lai atbilstīgi un vispusīgi reaģētu uz politisko un humanitāro stāvokli Tuvajos Austrumos un miera procesa norisi; uzsver īpaši smago situāciju, kurā pašlaik atrodas UNWRA, jo īpaši sekojot notikumu attīstībai Sīrijā; norāda, ka saistību palielinājuma tīrā ietekme ENPI rodas galvenokārt saistībā ar nepārtraukto atbalstu, kas atbilstīgi 2012. gada budžeta projektā norādītajam apmēram tiek sniegts okupētajai Palestīnas teritorijai; |
| --- | --- |

68.

uzskata, ka vēl joprojām ir jānodrošina pietiekams ES finansiālās palīdzības apmērs Palestīniešu pašpārvaldei un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNWRA), lai atbilstīgi un vispusīgi reaģētu uz politisko un humanitāro stāvokli Tuvajos Austrumos un miera procesa norisi; uzsver īpaši smago situāciju, kurā pašlaik atrodas UNWRA, jo īpaši sekojot notikumu attīstībai Sīrijā; norāda, ka saistību palielinājuma tīrā ietekme ENPI rodas galvenokārt saistībā ar nepārtraukto atbalstu, kas atbilstīgi 2012. gada budžeta projektā norādītajam apmēram tiek sniegts okupētajai Palestīnas teritorijai;

| 69. | uzsver, ka, pateicoties Parlamenta stingrajai nostājai, ES ikgadējais ieguldījums Palestīniešu pašpārvaldes, UNRWA un Tuvo Austrumu miera procesa atbalstam pēdējos gados sasniedzis EUR 300 miljonus, un atgādina, ka budžeta lēmējinstitūcija budžeta saskaņošanas laikā vienojās šim mērķim 2012. gadā piešķirt EUR 200 miljonus ar nosacījumu, ka 2011. gadā tiks noteikti piešķirts papildu finansējums EUR 100 miljonu apmērā, kuru iegūs no neizlietotajām apropriācijām; jau kopš budžeta gada paša sākuma prasa noteikt finansējuma saistības, kas atspoguļo faktiskās vajadzības, lai nodrošinātu efektīvu ES atbalstu ilgtspējīgam miera veidošanas procesam; uzstāj, ka ir jāievieš stingra finanšu kontrole un ka Eiropas Parlamentam ir jāsaņem detalizēts izdevumu sadalījums un izvērtējums; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka, pateicoties Parlamenta stingrajai nostājai, ES ikgadējais ieguldījums Palestīniešu pašpārvaldes, UNRWA un Tuvo Austrumu miera procesa atbalstam pēdējos gados sasniedzis EUR 300 miljonus, un atgādina, ka budžeta lēmējinstitūcija budžeta saskaņošanas laikā vienojās šim mērķim 2012. gadā piešķirt EUR 200 miljonus ar nosacījumu, ka 2011. gadā tiks noteikti piešķirts papildu finansējums EUR 100 miljonu apmērā, kuru iegūs no neizlietotajām apropriācijām; jau kopš budžeta gada paša sākuma prasa noteikt finansējuma saistības, kas atspoguļo faktiskās vajadzības, lai nodrošinātu efektīvu ES atbalstu ilgtspējīgam miera veidošanas procesam; uzstāj, ka ir jāievieš stingra finanšu kontrole un ka Eiropas Parlamentam ir jāsaņem detalizēts izdevumu sadalījums un izvērtējums;

| 70. | atzīst to, ka līdz ar Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai par EUR 67,6 miljoniem tiks samazināts pirmspievienošanās palīdzības instrumentam piešķirtais finansējums; tomēr pauž bažas par to, ka Komisija ierosina samazināt atbalstu kandidātvalstu iestāžu spēju veidošanai vairāk, nekā bija gaidāms, samazinot pirmspievienošanās palīdzības instrumenta līdzekļus Horvātijai (kopumā par EUR 29,14 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gadu), bet līdzekļu apmērs tiek palielināts tādā pašā budžeta pozīcijā attiecībā uz iespējamām kandidātvalstīm (par EUR + 10,5 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gadu); atgādina, ka institucionālās spējas ir ārkārtīgi svarīgs faktors Savienības finansējuma pareizā izmantošanā un ir vienlīdz svarīgas gan kandidātvalstīm, gan iespējamām kandidātvalstīm; atzinīgi vērtē to, ka ir ierosināts par 10,2 % salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu palielināt saistību apropriācijas pirmspievienošanās palīdzības instrumentam lauku attīstības jomā; |
| --- | --- |

70.

atzīst to, ka līdz ar Horvātijas pievienošanos Eiropas Savienībai par EUR 67,6 miljoniem tiks samazināts pirmspievienošanās palīdzības instrumentam piešķirtais finansējums; tomēr pauž bažas par to, ka Komisija ierosina samazināt atbalstu kandidātvalstu iestāžu spēju veidošanai vairāk, nekā bija gaidāms, samazinot pirmspievienošanās palīdzības instrumenta līdzekļus Horvātijai (kopumā par EUR 29,14 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gadu), bet līdzekļu apmērs tiek palielināts tādā pašā budžeta pozīcijā attiecībā uz iespējamām kandidātvalstīm (par EUR + 10,5 miljoniem salīdzinājumā ar 2012. gadu); atgādina, ka institucionālās spējas ir ārkārtīgi svarīgs faktors Savienības finansējuma pareizā izmantošanā un ir vienlīdz svarīgas gan kandidātvalstīm, gan iespējamām kandidātvalstīm; atzinīgi vērtē to, ka ir ierosināts par 10,2 % salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu palielināt saistību apropriācijas pirmspievienošanās palīdzības instrumentam lauku attīstības jomā;

| 71. | atkārtoti norāda, ka īpaši taupības pasākumu laikā būtu rūpīgi jāplāno saistību apropriācijas katrā KĀDP budžeta pozīcijā, lai garantētu to, ka ES līdzekļi tiek novirzīti visnepieciešamākajiem pasākumiem, pēc iespējas ņemot vērā KĀDP darbību elastīgumu un neparedzamību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē prasību veidot lielākas sinerģijas, cita starpā, apkopojot, daloties un integrējot spējas, kā arī uzlabojot misiju un darbību izpildi, plānošanu un īstenošanu; atzinīgi vērtē centienus sagatavot pārredzamus un pilnvērtīgus visu KĀDP misiju pārskatus; rūpīgi analizēs KĀDP saistību apropriāciju palielinājumu par 9,2 % 2013. gadā; |
| --- | --- |

71.

atkārtoti norāda, ka īpaši taupības pasākumu laikā būtu rūpīgi jāplāno saistību apropriācijas katrā KĀDP budžeta pozīcijā, lai garantētu to, ka ES līdzekļi tiek novirzīti visnepieciešamākajiem pasākumiem, pēc iespējas ņemot vērā KĀDP darbību elastīgumu un neparedzamību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē prasību veidot lielākas sinerģijas, cita starpā, apkopojot, daloties un integrējot spējas, kā arī uzlabojot misiju un darbību izpildi, plānošanu un īstenošanu; atzinīgi vērtē centienus sagatavot pārredzamus un pilnvērtīgus visu KĀDP misiju pārskatus; rūpīgi analizēs KĀDP saistību apropriāciju palielinājumu par 9,2 % 2013. gadā;

| 72. | atzīst nepieciešamību reaģēt uz transreģionāla mēroga draudiem, ko rada organizētā noziedzība un nelegāla tirdzniecība, aizsargāt kritiski svarīgu infrastruktūru, novērst sabiedrības veselības apdraudējumu un cīnīties pret terorismu; tomēr aicina Komisiju sniegt pierādījumus tam, kādēļ šiem pasākumiem 2013. gadā ir vajadzīgs par 50 % lielāks finansējums; |
| --- | --- |

72.

atzīst nepieciešamību reaģēt uz transreģionāla mēroga draudiem, ko rada organizētā noziedzība un nelegāla tirdzniecība, aizsargāt kritiski svarīgu infrastruktūru, novērst sabiedrības veselības apdraudējumu un cīnīties pret terorismu; tomēr aicina Komisiju sniegt pierādījumus tam, kādēļ šiem pasākumiem 2013. gadā ir vajadzīgs par 50 % lielāks finansējums;

5.
     
  izdevumu kategorija

| 73. | ņem vērā, ka visu iestāžu kopējais administratīvo izdevumu aprēķinātais apmērs ir EUR 8 544,4 miljoni, un tas ir par 3,2 % lielāks nekā 2012. gadā, kā arī tajā ir paredzēta EUR 636,6 miljonu liela rezerve, tai skaitā ar Horvātijas pievienošanos saistīti papildu izdevumi; |
| --- | --- |

73.

ņem vērā, ka visu iestāžu kopējais administratīvo izdevumu aprēķinātais apmērs ir EUR 8 544,4 miljoni, un tas ir par 3,2 % lielāks nekā 2012. gadā, kā arī tajā ir paredzēta EUR 636,6 miljonu liela rezerve, tai skaitā ar Horvātijas pievienošanos saistīti papildu izdevumi;

| 74. | atzīst, ka vairākums iestāžu, tostarp Eiropas Parlaments, ir centušās nepalielināt administratīvo budžetu vairāk kā prognozētās inflācijas apmērā, atskaitot Horvātijas pievienošanās izmaksas; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību ilgtermiņā racionalizēt administratīvos līdzekļus un uzstāj, ka ir jāstiprina iestāžu sadarbība tādās jomās kā cilvēkresursi, rakstiskā un mutiskā tulkošana, ēku apsaimniekošana un informācijas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

74.

atzīst, ka vairākums iestāžu, tostarp Eiropas Parlaments, ir centušās nepalielināt administratīvo budžetu vairāk kā prognozētās inflācijas apmērā, atskaitot Horvātijas pievienošanās izmaksas; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību ilgtermiņā racionalizēt administratīvos līdzekļus un uzstāj, ka ir jāstiprina iestāžu sadarbība tādās jomās kā cilvēkresursi, rakstiskā un mutiskā tulkošana, ēku apsaimniekošana un informācijas tehnoloģijas;

| 75. | uzsver, ka galvenais iemesls tam, kādēļ salīdzinājumā ar 2012. gadu finansējuma apmērs ir palielināts par 3,2 %, ir tiesību aktos vai līgumos noteiktās saistības, piemēram, pensiju vai atalgojuma korekcija; tomēr norāda, ka Komisija ir ņēmusi vērā un pat pārsniegusi savas saistības saglabāt 5. izdevumu kategorijā iekļauto Komisijas administratīvo apropriāciju apmēra nominālo palielinājumu salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu zem paredzētā inflācijas līmeņa 1,9 % apmērā, kā tika paskaidrots par budžeta un finanšu plānošanu atbildīgā komisāra 2012. gada 23. janvāra vēstulē; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka galvenais iemesls tam, kādēļ salīdzinājumā ar 2012. gadu finansējuma apmērs ir palielināts par 3,2 %, ir tiesību aktos vai līgumos noteiktās saistības, piemēram, pensiju vai atalgojuma korekcija; tomēr norāda, ka Komisija ir ņēmusi vērā un pat pārsniegusi savas saistības saglabāt 5. izdevumu kategorijā iekļauto Komisijas administratīvo apropriāciju apmēra nominālo palielinājumu salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu zem paredzētā inflācijas līmeņa 1,9 % apmērā, kā tika paskaidrots par budžeta un finanšu plānošanu atbildīgā komisāra 2012. gada 23. janvāra vēstulē;

| 76. | saprot, ka tas tika panākts, jau 2013. gadā par vairāk nekā 1 % samazinot štata vietu skaitu Komisijas štatu sarakstos, jo īpaši administratīvā atbalsta, budžeta pārvaldības un krāpšanas novēršanas jomā, kā arī vēl vairāk samazinot finansējumu citos administratīvo izdevumu budžeta posteņos; prasa sniegt turpmākus paskaidrojumus par faktiskajām vajadzībām veikt tādu štata vietu samazinājumu un tādējādi iesaldēt administratīvos izdevumus reālā izteiksmē, ņemot vērā to, ka 2012. gadā Komisijai izdevās iesaldēt administratīvos izdevumus nominālā izteiksmē, nesamazinot štata vietu skaitu; |
| --- | --- |

76.

saprot, ka tas tika panākts, jau 2013. gadā par vairāk nekā 1 % samazinot štata vietu skaitu Komisijas štatu sarakstos, jo īpaši administratīvā atbalsta, budžeta pārvaldības un krāpšanas novēršanas jomā, kā arī vēl vairāk samazinot finansējumu citos administratīvo izdevumu budžeta posteņos; prasa sniegt turpmākus paskaidrojumus par faktiskajām vajadzībām veikt tādu štata vietu samazinājumu un tādējādi iesaldēt administratīvos izdevumus reālā izteiksmē, ņemot vērā to, ka 2012. gadā Komisijai izdevās iesaldēt administratīvos izdevumus nominālā izteiksmē, nesamazinot štata vietu skaitu;

| 77. | atzinīgi vērtē šos centienus konsolidēt budžetu attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem laikā, kad valstu līmenī joprojām pastāv ekonomiski un budžeta ierobežojumi; atzīst to, ka visām ES iestādēm ir kopīgiem spēkiem jāveic šī konsolidācija; tomēr pauž bažas par negatīvajām sekām, ko šādi pasākumi var radīt attiecībā uz ES darbību un programmu ātru, regulāru un efektīvu īstenošanu, ko veic moderna pārvalde, īpaši ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt atalgojumu par sasniegtajiem darbības rezultātiem un sniegto pakalpojumu kvalitāti, ņemot vērā ģeogrāfisko līdzsvarojumu, sevišķi laikā, kad turpina pieaugt ES kompetences un Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis; atzinīgi vērtē informāciju par jomām, kurās ir palielināts darbinieku skaits, piemēram, Eiropas ekonomiskā pārvaldība, vienotais tirgus, kā arī drošība un taisnīgums, bet prasa sniegt līdzīgu informāciju par politikas jomām, kurās notika štata vietu samazināšana, un štata vietu veidiem, kuru skaits tika samazināts salīdzinājumā ar 2012. gadu; |
| --- | --- |

77.

atzinīgi vērtē šos centienus konsolidēt budžetu attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem laikā, kad valstu līmenī joprojām pastāv ekonomiski un budžeta ierobežojumi; atzīst to, ka visām ES iestādēm ir kopīgiem spēkiem jāveic šī konsolidācija; tomēr pauž bažas par negatīvajām sekām, ko šādi pasākumi var radīt attiecībā uz ES darbību un programmu ātru, regulāru un efektīvu īstenošanu, ko veic moderna pārvalde, īpaši ņemot vērā nepieciešamību nodrošināt atalgojumu par sasniegtajiem darbības rezultātiem un sniegto pakalpojumu kvalitāti, ņemot vērā ģeogrāfisko līdzsvarojumu, sevišķi laikā, kad turpina pieaugt ES kompetences un Savienībai pievienojas jaunas dalībvalstis; atzinīgi vērtē informāciju par jomām, kurās ir palielināts darbinieku skaits, piemēram, Eiropas ekonomiskā pārvaldība, vienotais tirgus, kā arī drošība un taisnīgums, bet prasa sniegt līdzīgu informāciju par politikas jomām, kurās notika štata vietu samazināšana, un štata vietu veidiem, kuru skaits tika samazināts salīdzinājumā ar 2012. gadu;

| 78. | pamatojoties uz iepriekšminēto, atkārtoti norāda, ka darbinieku skaita samazināšana ir jāveic, pamatojoties uz iepriekšēju ietekmes novērtējumu un cita starpā ņemot vērā visas Savienības juridiskās saistības, ES prioritātes un iestāžu jaunās pilnvaras un lielāku pienākumu apmēru, kas tām ir noteiktas Līgumos; uzsver, ka, veicot šādu novērtējumu, rūpīgi jānosaka, kādas sekas darbinieku skaita samazināšana radīs dažādos ģenerāldirektorātos un dienestos, jo īpaši ņemot vērā to lielumu un darba apjomu, kā arī to, kā tas ietekmēs dažādas štata vietas jomās, kas iekļautas Komisijas iesniegtajā ikgadējā cilvēkresursu pārbaudes ziņojumā (politikas veidošana, programmu pārvaldība, administratīvais atbalsts, budžeta pārvaldība un krāpšanas novēršana, valodu dienesti u. c.); |
| --- | --- |

78.

pamatojoties uz iepriekšminēto, atkārtoti norāda, ka darbinieku skaita samazināšana ir jāveic, pamatojoties uz iepriekšēju ietekmes novērtējumu un cita starpā ņemot vērā visas Savienības juridiskās saistības, ES prioritātes un iestāžu jaunās pilnvaras un lielāku pienākumu apmēru, kas tām ir noteiktas Līgumos; uzsver, ka, veicot šādu novērtējumu, rūpīgi jānosaka, kādas sekas darbinieku skaita samazināšana radīs dažādos ģenerāldirektorātos un dienestos, jo īpaši ņemot vērā to lielumu un darba apjomu, kā arī to, kā tas ietekmēs dažādas štata vietas jomās, kas iekļautas Komisijas iesniegtajā ikgadējā cilvēkresursu pārbaudes ziņojumā (politikas veidošana, programmu pārvaldība, administratīvais atbalsts, budžeta pārvaldība un krāpšanas novēršana, valodu dienesti u. c.);

| 79. | uzsver, ka daudzās ES rīcības jomās būtu jānodrošina pietiekams personāls, ņemot vērā programmas īstenošanas stadiju, jaunas prioritātes un citu notikumu attīstību; tādēļ rūpīgi pārbaudīs personāla vispārējās attīstības līmeni dažādos ģenerāldirektorātos un dienestos, arī ņemot vērā šajā ziņojumā minētās prioritātes; papildus detalizētākas informācijas sniegšanai šajā jautājumā prasa, lai Komisija turpinātu tikpat detalizēti izvērtēt ietekmi, ko radītu ierosinātā vispārējā personāla samazināšana, ņemot vērā arī jebkādu Komisijas personāla samazināšanu ilgākā laika periodā, un ziņot par to Parlamentam; uzstāj, ka atkarībā no šā novērtējuma rezultātiem budžeta lēmējinstitūcijai kā priekšnoteikums jānosaka iespēja apsvērt personāla samazināšanu 2013. gadā par 1 %; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka daudzās ES rīcības jomās būtu jānodrošina pietiekams personāls, ņemot vērā programmas īstenošanas stadiju, jaunas prioritātes un citu notikumu attīstību; tādēļ rūpīgi pārbaudīs personāla vispārējās attīstības līmeni dažādos ģenerāldirektorātos un dienestos, arī ņemot vērā šajā ziņojumā minētās prioritātes; papildus detalizētākas informācijas sniegšanai šajā jautājumā prasa, lai Komisija turpinātu tikpat detalizēti izvērtēt ietekmi, ko radītu ierosinātā vispārējā personāla samazināšana, ņemot vērā arī jebkādu Komisijas personāla samazināšanu ilgākā laika periodā, un ziņot par to Parlamentam; uzstāj, ka atkarībā no šā novērtējuma rezultātiem budžeta lēmējinstitūcijai kā priekšnoteikums jānosaka iespēja apsvērt personāla samazināšanu 2013. gadā par 1 %;

| 80. | uzskata, ka joprojām aktuāls ir jautājums par lielo vadošo amatu skaitu Ārējās darbības dienestā, kas palielina izmaksas; tādēļ prasa Eiropas Ārējās darbības dienestam sniegt papildu informāciju, jo īpaši par budžeta projektā ierosināto AD 14 pakāpes amata vietu skaita ievērojamo palielināšanu (+ 9,2 %); vienlaikus prasa sniegt sīkāku informāciju par priekšlikumu ievērojami palielināt apropriācijas ēku drošībai un apsardzei (+ 57,2 %); |
| --- | --- |

80.

uzskata, ka joprojām aktuāls ir jautājums par lielo vadošo amatu skaitu Ārējās darbības dienestā, kas palielina izmaksas; tādēļ prasa Eiropas Ārējās darbības dienestam sniegt papildu informāciju, jo īpaši par budžeta projektā ierosināto AD 14 pakāpes amata vietu skaita ievērojamo palielināšanu (+ 9,2 %); vienlaikus prasa sniegt sīkāku informāciju par priekšlikumu ievērojami palielināt apropriācijas ēku drošībai un apsardzei (+ 57,2 %);

| 81. | pauž pārliecību, ka novēršana un starpniecība ir izmaksu ziņā viens no visefektīvākajiem konfliktu atrisināšanas veidiem, kas neļauj tiem pāraugt vardarbībā; tādēļ atzinīgi vērtē priekšlikumu pēc Parlamenta ierosinātās sagatavošanas darbības veiksmīgās pabeigšanas šā gada beigās izveidot Eiropas Ārējās darbības dienesta budžetā atsevišķu pozīciju konfliktu novēršanai un starpniecības atbalstam EUR 500 000 apmērā; |
| --- | --- |

81.

pauž pārliecību, ka novēršana un starpniecība ir izmaksu ziņā viens no visefektīvākajiem konfliktu atrisināšanas veidiem, kas neļauj tiem pāraugt vardarbībā; tādēļ atzinīgi vērtē priekšlikumu pēc Parlamenta ierosinātās sagatavošanas darbības veiksmīgās pabeigšanas šā gada beigās izveidot Eiropas Ārējās darbības dienesta budžetā atsevišķu pozīciju konfliktu novēršanai un starpniecības atbalstam EUR 500 000 apmērā;

| 82. | uzskata, ka Eiropas skolām ir jāparedz pienācīgs finansējums, ņemot vērā ES iestāžu darbinieku bērnu īpašo situāciju; ņem vērā ierosināto vispārējo piešķīrumu 180,7 miljonu apmērā, kas salīdzinājumā ar 2012. gadu rada 6,8 % lielu finansējuma pieaugumu un pārsniedz finanšu plānojumā paredzētās summas; tomēr rūpīgi pārbaudīs katras Eiropas skolas budžeta pozīciju un budžeta lasījumā Parlamentā izdarīs jebkādus grozījumus, ko uzskatīs par atbilstīgiem šajā jomā; |
| --- | --- |

82.

uzskata, ka Eiropas skolām ir jāparedz pienācīgs finansējums, ņemot vērā ES iestāžu darbinieku bērnu īpašo situāciju; ņem vērā ierosināto vispārējo piešķīrumu 180,7 miljonu apmērā, kas salīdzinājumā ar 2012. gadu rada 6,8 % lielu finansējuma pieaugumu un pārsniedz finanšu plānojumā paredzētās summas; tomēr rūpīgi pārbaudīs katras Eiropas skolas budžeta pozīciju un budžeta lasījumā Parlamentā izdarīs jebkādus grozījumus, ko uzskatīs par atbilstīgiem šajā jomā;

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 83. | uzsver izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kā pamatinstrumentu nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un ceļa bruģēšanā jaunām ilgtermiņa iniciatīvām gan reģionālā, gan ES līmenī, kas var kļūt par ES darbībām un programmām, kuras uzlabo ES pilsoņu dzīvi; plāno, pamatojoties uz Komisijas novērtējumu un ieteikumiem un rūpīgi izvērtējot gaidāmo rezultātu radīto ilgtspējību un noturību, turpināt veidot izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu; |
| --- | --- |

83.

uzsver izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību kā pamatinstrumentu nozīmi politisko prioritāšu formulēšanā un ceļa bruģēšanā jaunām ilgtermiņa iniciatīvām gan reģionālā, gan ES līmenī, kas var kļūt par ES darbībām un programmām, kuras uzlabo ES pilsoņu dzīvi; plāno, pamatojoties uz Komisijas novērtējumu un ieteikumiem un rūpīgi izvērtējot gaidāmo rezultātu radīto ilgtspējību un noturību, turpināt veidot izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību līdzsvarotu kopumu;

| 84. | saskaņā ar Iestāžu nolīguma II pielikuma D daļu nosūtīs Komisijai 2013. gada budžetā iekļaujamo iespējamo izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pirmo provizorisko sarakstu; sagaida, ka Komisija sniegs labi pamatotu analīzi attiecībā uz Parlamenta indikatīvajiem priekšlikumiem; uzsver, ka šis provizoriskais saraksts neizslēdz iespēju budžeta lasījumā Parlamentā oficiāli iesniegt un pieņemt grozījumus attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

84.

saskaņā ar Iestāžu nolīguma II pielikuma D daļu nosūtīs Komisijai 2013. gada budžetā iekļaujamo iespējamo izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pirmo provizorisko sarakstu; sagaida, ka Komisija sniegs labi pamatotu analīzi attiecībā uz Parlamenta indikatīvajiem priekšlikumiem; uzsver, ka šis provizoriskais saraksts neizslēdz iespēju budžeta lasījumā Parlamentā oficiāli iesniegt un pieņemt grozījumus attiecībā uz izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

| 85. | atgādina, ka saistībā ar 2012. gada budžetu pieņemtajiem 70 izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām visās izdevumu kategorijās paredzēto saistību apropriāciju kopējā summa bija EUR 105,45 miljoni; norāda, ka gadījumā, ja budžeta lēmējinstitūcija attiecībā uz 2013. gadu pieņems izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības par līdzīgu summu un ar līdzīgu līdzekļu sadalījumu pa izdevumu kategorijām, jau būs izlietoti 54 % no 1.a izdevumu kategorijas rezerves, 27 % no 3.a izdevumu kategorijas rezerves un 37 % no 3.b izdevumu kategorijas rezerves; |
| --- | --- |

85.

atgādina, ka saistībā ar 2012. gada budžetu pieņemtajiem 70 izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām visās izdevumu kategorijās paredzēto saistību apropriāciju kopējā summa bija EUR 105,45 miljoni; norāda, ka gadījumā, ja budžeta lēmējinstitūcija attiecībā uz 2013. gadu pieņems izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības par līdzīgu summu un ar līdzīgu līdzekļu sadalījumu pa izdevumu kategorijām, jau būs izlietoti 54 % no 1.a izdevumu kategorijas rezerves, 27 % no 3.a izdevumu kategorijas rezerves un 37 % no 3.b izdevumu kategorijas rezerves;

| 86. | ņem vērā Komisijas priekšlikumus attiecībā uz četrām sagatavošanas darbībām un diviem izmēģinājuma projektiem, kuriem paredzētais saistību apropriāciju kopējais apmērs ir EUR 15,5 miljoni; plāno rūpīgi analizēt šo priekšlikumu mērķus un saturu un pārbaudīt pieprasītās summas; |
| --- | --- |

86.

ņem vērā Komisijas priekšlikumus attiecībā uz četrām sagatavošanas darbībām un diviem izmēģinājuma projektiem, kuriem paredzētais saistību apropriāciju kopējais apmērs ir EUR 15,5 miljoni; plāno rūpīgi analizēt šo priekšlikumu mērķus un saturu un pārbaudīt pieprasītās summas;

Aģentūras

| 87. | ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā ES decentralizētajām aģentūrām kopumā ir paredzēti EUR 748 miljoni (t. i. 0,5 % no kopējā ES budžeta), un tā dēļ kopējais ES finansējuma apmērs (tai skaitā piešķirtie ieņēmumi) salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu palielinās par EUR 24 miljoniem jeb + 3,2 %; apzinās to, ka šo pieaugumu galvenokārt rada līdzekļu paredzēšana astoņām aģentūrām, ņemot vērā to, ka tām ir jānodrošina pietiekams finansējums, un septiņām aģentūrām, kurām paplašināts pienākumu klāsts, tā, lai netiktu kavēta to darbība; ņem vērā, ka ES ieguldījums aģentūrās, kuru darbība ir izvērsta paredzētajā apjomā, nominālā izteiksmē samazinās, bet štata vietu skaits tomēr ir palielināts par 1,2 %; ņem vērā, ka pašlaik aģentūrās kopumā ir 5 115 vispārējas štata vietas, t. i. to skaits ir palielināts par 257 štata vietām galvenokārt aģentūrās, kurām ir noteikti jauni pienākumi vai kuras tikko sākušas darbību; |
| --- | --- |

87.

ņem vērā, ka 2013. gada budžeta projektā ES decentralizētajām aģentūrām kopumā ir paredzēti EUR 748 miljoni (t. i. 0,5 % no kopējā ES budžeta), un tā dēļ kopējais ES finansējuma apmērs (tai skaitā piešķirtie ieņēmumi) salīdzinājumā ar 2012. gada budžetu palielinās par EUR 24 miljoniem jeb + 3,2 %; apzinās to, ka šo pieaugumu galvenokārt rada līdzekļu paredzēšana astoņām aģentūrām, ņemot vērā to, ka tām ir jānodrošina pietiekams finansējums, un septiņām aģentūrām, kurām paplašināts pienākumu klāsts, tā, lai netiktu kavēta to darbība; ņem vērā, ka ES ieguldījums aģentūrās, kuru darbība ir izvērsta paredzētajā apjomā, nominālā izteiksmē samazinās, bet štata vietu skaits tomēr ir palielināts par 1,2 %; ņem vērā, ka pašlaik aģentūrās kopumā ir 5 115 vispārējas štata vietas, t. i. to skaits ir palielināts par 257 štata vietām galvenokārt aģentūrās, kurām ir noteikti jauni pienākumi vai kuras tikko sākušas darbību;

| 88. | ņem vērā, ka Komisija pirmo reizi ir samazinājusi gandrīz visu aģentūru pieprasīto līdzekļu apmēru, kas kopumā atbilda finanšu plānojumā iekļautajām summām; tas attiecas arī uz tām aģentūrām, kas atbilst Parlamenta prioritātēm, un kopējais samazinājuma apmērs ir aptuveni EUR 44 miljoni; atgādina, ka ir jāveic rūpīga šādu samazinājumu metodoloģiju, pamatojumu un iespējamo seku analīze saistībā ar dažādām rezolūcijām, no kurām jaunākā ir pieņemta par 2010. gada budžeta izpildi un kurās ir uzsvērts, ka Starptautiskās Darba grupas (IWG) veiktās aģentūru pārskatīšanas rezultātā būtu jāievieš strukturāli uzlabojumi gan aģentūru ietekmes, gan izmaksu lietderības ziņā, tostarp nosakot jomas, kurās notiek esošo aģentūru funkciju dublēšanās un pārklāšanās; vēlreiz uzsver to, ka budžeta līdzekļu piešķiršana ES aģentūrām nebūt neaprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem vien, bet gan drīzāk palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus un ES mērķus kopumā, vienlaikus cenšoties ietaupīt līdzekļus valstu līmenī, kā nolēmusi likumdevēja iestāde; |
| --- | --- |

88.

ņem vērā, ka Komisija pirmo reizi ir samazinājusi gandrīz visu aģentūru pieprasīto līdzekļu apmēru, kas kopumā atbilda finanšu plānojumā iekļautajām summām; tas attiecas arī uz tām aģentūrām, kas atbilst Parlamenta prioritātēm, un kopējais samazinājuma apmērs ir aptuveni EUR 44 miljoni; atgādina, ka ir jāveic rūpīga šādu samazinājumu metodoloģiju, pamatojumu un iespējamo seku analīze saistībā ar dažādām rezolūcijām, no kurām jaunākā ir pieņemta par 2010. gada budžeta izpildi un kurās ir uzsvērts, ka Starptautiskās Darba grupas (IWG) veiktās aģentūru pārskatīšanas rezultātā būtu jāievieš strukturāli uzlabojumi gan aģentūru ietekmes, gan izmaksu lietderības ziņā, tostarp nosakot jomas, kurās notiek esošo aģentūru funkciju dublēšanās un pārklāšanās; vēlreiz uzsver to, ka budžeta līdzekļu piešķiršana ES aģentūrām nebūt neaprobežojas tikai ar administratīvajiem izdevumiem vien, bet gan drīzāk palīdz sasniegt stratēģijas „Eiropa 2020” mērķus un ES mērķus kopumā, vienlaikus cenšoties ietaupīt līdzekļus valstu līmenī, kā nolēmusi likumdevēja iestāde;

*

* *

| 89. | uzskata, ka trialogā, kas notiks 2012. gada 9. jūlijā, galvenie interesējošie jautājumi būs šādi:






  — | pietiekams maksājumu līmenis, lai varētu nekavējoties un jau pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros īstenot Eiropadomes apņemšanos izmantot ES budžeta līdzekļus ātras iedarbības izaugsmes pasākumiem; |
| --- | --- | --- |

89.

uzskata, ka trialogā, kas notiks 2012. gada 9. jūlijā, galvenie interesējošie jautājumi būs šādi:

—

pietiekams maksājumu līmenis, lai varētu nekavējoties un jau pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas ietvaros īstenot Eiropadomes apņemšanos izmantot ES budžeta līdzekļus ātras iedarbības izaugsmes pasākumiem;

| — | atbalsts izaugsmei, konkurētspējai un nodarbinātībai 2013. gada budžetā, jo īpaši attiecībā uz MVU un jaunatni; |
| --- | --- |

—

atbalsts izaugsmei, konkurētspējai un nodarbinātībai 2013. gada budžetā, jo īpaši attiecībā uz MVU un jaunatni;

| — | pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs, lai plānošanas perioda beigās nodrošinātu finansējumu, kas vajadzīgs iesāktajiem projektiem, jo īpaši 1.a, 1.b un 2. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

—

pietiekams maksājumu apropriāciju apmērs, lai plānošanas perioda beigās nodrošinātu finansējumu, kas vajadzīgs iesāktajiem projektiem, jo īpaši 1.a, 1.b un 2. izdevumu kategorijā;

| — | nesamaksāto saistību problēma; |
| --- | --- |

—

nesamaksāto saistību problēma;

| — | grozījumu izdarīšana 2012. gada budžetā, lai segtu iepriekšējās un kārtējās maksājumu saistības un novērstu 2012. gadā veicamo maksājumu pārnešanu uz 2013. gadu, kā tas notika šogad; |
| --- | --- |

—

grozījumu izdarīšana 2012. gada budžetā, lai segtu iepriekšējās un kārtējās maksājumu saistības un novērstu 2012. gadā veicamo maksājumu pārnešanu uz 2013. gadu, kā tas notika šogad;

| — | pietiekams saistību apropriāciju apjoms — lielāka Eiropas ietekme krīzes laikā; |
| --- | --- |

—

pietiekams saistību apropriāciju apjoms — lielāka Eiropas ietekme krīzes laikā;

| — | iestāžu sanāksme par maksājumiem; |
| --- | --- |

—

iestāžu sanāksme par maksājumiem;

| — | kopuzņēmuma ITER finansējums 2013. gada budžetā; |
| --- | --- |

—

kopuzņēmuma ITER finansējums 2013. gada budžetā;

| — | pretrunas finanšu plānojumā un 2013. gada budžeta projektā attiecībā uz 4. izdevumu kategoriju; |
| --- | --- |

—

pretrunas finanšu plānojumā un 2013. gada budžeta projektā attiecībā uz 4. izdevumu kategoriju;

| 90. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

90.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei.

---

(1)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0077.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/62

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsDzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģija

P7_TA(2012)0290

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4.jūlija rezolūcija par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.-2015. gadam (2012/2043(INI))

2013/C 349 E/07

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. janvāra paziņojumu par ES dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 19. janvāra paziņojumu par ES dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 7. un 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 7. un 13. pantu,

| — | ņemot vērā 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 12. oktobra rezolūciju par Kopienas rīcības plānu dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2006.–2010. gadā (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 22. maija rezolūciju par jaunu stratēģiju dzīvnieku veselības jomā Eiropas Savienībā 2007.–2013. gadam (2),

| — | ņemot vērā 2009. gada 6. maija nostāja par priekšlikumu Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 6. maija nostāja par priekšlikumu Padomes regulai par dzīvnieku aizsardzību nonāvēšanas laikā (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam (4) izvērtēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par dzīvnieku labturības rīcības plāna laikposmam no 2006. līdz 2010. gadam (4) izvērtēšanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par pretantibiotiku rezistenci (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 12. maija rezolūciju par pretantibiotiku rezistenci (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par ES lauksaimniecību un starptautisko tirdzniecību (6),

| — | ņemot vērā Parlamnet 2012. gada 15. marta deklarāciju par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamnet 2012. gada 15. marta deklarāciju par kaušanai paredzēto dzīvnieku pārvadāšanas laika ierobežošanu Eiropas Savienībā, nosakot 8 stundu maksimālu pārvadāšanas ilgumu (7),

| — | ņemot vērā Parlamneta 2011. gada 13. oktobra deklarāciju par suņu populācijas pārvaldību Eiropas Savienībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamneta 2011. gada 13. oktobra deklarāciju par suņu populācijas pārvaldību Eiropas Savienībā (8),

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2010. gada 29. novembra secinājumus par suņu un kaķu labturību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2010. gada 29. novembra secinājumus par suņu un kaķu labturību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par rīcības plānu pret mikrobu rezistenci (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. novembra paziņojumu par rīcības plānu pret mikrobu rezistenci (COM(2011)0748),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. novembra paziņojumu par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā ietekmi (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 10. novembra paziņojumu par Padomes Regulas (EK) Nr. 1/2005 par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā ietekmi (COM(2011)0700),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2010. gada 2. decembra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2010. gada 2. decembra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturību pārvadāšanas laikā (9),

| — | ņemot vērā EFSA 2011. gada 13. decembra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturības riska novērtējuma vadlīnijām (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EFSA 2011. gada 13. decembra zinātnisko atzinumu par dzīvnieku labturības riska novērtējuma vadlīnijām (10),

| — | ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) definīciju par dzīvnieku labturību (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijas (OIE) definīciju par dzīvnieku labturību (11),

| — | ņemot vērā Dzīvnieku labturības kvalitātes projekta ietvaros izstrādātos labas dzīvnieku labturības 12 papildu principus un kritērijus (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dzīvnieku labturības kvalitātes projekta ietvaros izstrādātos labas dzīvnieku labturības 12 papildu principus un kritērijus (12),

| — | ņemot vērā Padomes 1978. gada 19. jūnija Lēmumu 78/923/EEK attiecībā uz Eiropas Konvencijas par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību noslēgšanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1978. gada 19. jūnija Lēmumu 78/923/EEK attiecībā uz Eiropas Konvencijas par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību noslēgšanu (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību (14),

| — | ņemot vērā Europas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Europas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem (15),

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 29. marta Direktīvu 1999/22/EK attiecībā uz savvaļas dzīvnieku turēšanu zooloģiskajos dārzos (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 29. marta Direktīvu 1999/22/EK attiecībā uz savvaļas dzīvnieku turēšanu zooloģiskajos dārzos (16),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Direktīvu 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (17),

| — | ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. jūlija paziņojumu par ilgtspējīgas attīstības integrēšanu ES politikas jomās un Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu 2009. gadā (COM(2009)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2009. gada 24. jūlija paziņojumu par ilgtspējīgas attīstības integrēšanu ES politikas jomās un Eiropas Savienības ilgtspējīgas attīstības stratēģijas pārskatīšanu 2009. gadā (COM(2009)0400),

| — | ņemot vērā 2009. gada 28. oktobra Komisijas paziņojumu par dzīvnieku labturības marķējuma variantiem un dzīvnieku aizsardzības un labturības references centru Eiropas tīkla izveidi (COM(2009)0584), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 28. oktobra Komisijas paziņojumu par dzīvnieku labturības marķējuma variantiem un dzīvnieku aizsardzības un labturības references centru Eiropas tīkla izveidi (COM(2009)0584),

| — | ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Reglamenta 48. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A7-0216/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumu (A7-0216/2012),

| A. | tā kā augsts dzīvnieku labturības līmenis kā ilgtspējīgas attīstības sastāvdaļa ir svarīgs, lai aizsargātu dzīvnieku veselību un nodrošinātu ražīgumu, kaut arī tas rada papildu darbības izmaksas, kas pārtikas ķēdē nav samērīgi sadalītas; |
| --- | --- |

A.

tā kā augsts dzīvnieku labturības līmenis kā ilgtspējīgas attīstības sastāvdaļa ir svarīgs, lai aizsargātu dzīvnieku veselību un nodrošinātu ražīgumu, kaut arī tas rada papildu darbības izmaksas, kas pārtikas ķēdē nav samērīgi sadalītas;

| B. | tā kā savvaļas dzīvnieku, kuru skaits arvien pieaug lielākajā daļā dalībvalstu, veselības stāvokļa pasliktināšanās var veicināt infekcijas slimību izplatību mājdzīvnieku starpā un tajā pašā laikā nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

B.

tā kā savvaļas dzīvnieku, kuru skaits arvien pieaug lielākajā daļā dalībvalstu, veselības stāvokļa pasliktināšanās var veicināt infekcijas slimību izplatību mājdzīvnieku starpā un tajā pašā laikā nelabvēlīgi ietekmēt sabiedrības veselību;

| C. | tā kā ES un valstu noteikumi par dzīvnieku labturību to sarežģītības un atšķirīgo interpretāciju dēļ rada juridisku nenoteiktību un var radīt ļoti neizdevīgus konkurences apstākļus ražotājiem konkrētās dalībvalstīs; tā kā attiecībā uz ES tiesību aktu īstenošanu nepietiekama atbilstība, nesaskaņoti standarti un juridisku starpposma mērķu trūkums kropļo konkurenci un rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un valstu noteikumi par dzīvnieku labturību to sarežģītības un atšķirīgo interpretāciju dēļ rada juridisku nenoteiktību un var radīt ļoti neizdevīgus konkurences apstākļus ražotājiem konkrētās dalībvalstīs; tā kā attiecībā uz ES tiesību aktu īstenošanu nepietiekama atbilstība, nesaskaņoti standarti un juridisku starpposma mērķu trūkums kropļo konkurenci un rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| D. | tā kā valstu noteikumi par dzīvnieku labturību nedrīkst būt pretrunā ES vienotā tirgus principiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā valstu noteikumi par dzīvnieku labturību nedrīkst būt pretrunā ES vienotā tirgus principiem;

| E. | tā kā jaunajai dzīvnieku labturības pieejai jābūt balstītai uz pamatotiem zinātniskiem pierādījumiem un nozīmīgākajiem zinātnes atklājumiem, ņemot vērā vienkāršošanas, rentabilitātes un standartu piemērojamības vajadzību, kā arī saskaņotību, jo īpaši ar politiskajām nostādnēm vides un sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā jaunajai dzīvnieku labturības pieejai jābūt balstītai uz pamatotiem zinātniskiem pierādījumiem un nozīmīgākajiem zinātnes atklājumiem, ņemot vērā vienkāršošanas, rentabilitātes un standartu piemērojamības vajadzību, kā arī saskaņotību, jo īpaši ar politiskajām nostādnēm vides un sabiedrības veselības jomā;

| F. | tā kā mūsdienās patērētāji pamatoti sagaida, ka lauksaimniecības dzīvnieki ir tiesīgi saņemt to pašu, ko saņemam mēs, cilvēki, proti, labu pārtiku, labus dzīves apstākļus un pienācīgu medicīnisko aprūpi; |
| --- | --- |

F.

tā kā mūsdienās patērētāji pamatoti sagaida, ka lauksaimniecības dzīvnieki ir tiesīgi saņemt to pašu, ko saņemam mēs, cilvēki, proti, labu pārtiku, labus dzīves apstākļus un pienācīgu medicīnisko aprūpi;

| G. | tā kā dzīvnieku veselības standarti ir ārkārtīgi būtiski Eiropas lopkopības pārvaldībā, jo palielinās to nozīme lauku saimniecību konkurētspējas uzlabošanā, |
| --- | --- |

G.

tā kā dzīvnieku veselības standarti ir ārkārtīgi būtiski Eiropas lopkopības pārvaldībā, jo palielinās to nozīme lauku saimniecību konkurētspējas uzlabošanā,

| 1. | atzinīgi vērtē plašo ES Dzīvnieku labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē plašo ES Dzīvnieku labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam;

| 2. | atgādina, ka Līguma 13. pants ir piemērojams vispārēji un tādējādi tas ir tikpat svarīgs kā vides vai patērētāju aizsardzības noteikumi, un tam ir augstāks juridiskais spēks nekā visām iekšējā tirgus politikas nostādnēm; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka Līguma 13. pants ir piemērojams vispārēji un tādējādi tas ir tikpat svarīgs kā vides vai patērētāju aizsardzības noteikumi, un tam ir augstāks juridiskais spēks nekā visām iekšējā tirgus politikas nostādnēm;

| 3. | norāda, ka dzīvnieku labturība ir sarežģīts un komplekss jautājums, kas ietekmē starptautisko politiku un iekšpolitiku un ietver svarīgus ētiskus, zinātniskus, ekonomiskus, kultūras un politiskus aspektus; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka dzīvnieku labturība ir sarežģīts un komplekss jautājums, kas ietekmē starptautisko politiku un iekšpolitiku un ietver svarīgus ētiskus, zinātniskus, ekonomiskus, kultūras un politiskus aspektus;

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu vispirms risināt jautājumu par dzīvnieku labturības tiesību aktu ievērošanu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē Komisijas nodomu vispirms risināt jautājumu par dzīvnieku labturības tiesību aktu ievērošanu;

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā ir izklāstīta politika, kurā patērētāju izvēle mobilizē patēriņa tirgū pārdot produktus, kas ražoti, ievērojot dzīvnieku labturības principus, un kurā ņem vērā kopējā tirgus ietekmi uz lauksaimniecības dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē to, ka stratēģijā ir izklāstīta politika, kurā patērētāju izvēle mobilizē patēriņa tirgū pārdot produktus, kas ražoti, ievērojot dzīvnieku labturības principus, un kurā ņem vērā kopējā tirgus ietekmi uz lauksaimniecības dzīvnieku labturību;

| 6. | pauž nožēlu par to, ka nebija iespējams pabeigt dažus no 2006.–2010. gada rīcības plāna pasākumiem, un aicina Komisiju saskaņot jauno pasākumu mērķdatumus ar juridiski saistošajiem termiņiem; |
| --- | --- |

6.

pauž nožēlu par to, ka nebija iespējams pabeigt dažus no 2006.–2010. gada rīcības plāna pasākumiem, un aicina Komisiju saskaņot jauno pasākumu mērķdatumus ar juridiski saistošajiem termiņiem;

| 7. | pauž nožēlu par to, ka stratēģijai nav piešķirts finansiālais atbalsts, ko Parlaments pieprasīja savā 2010. gada 5. maija rezolūcijā; aicina Komisiju palielināt šo atbalstu, pārskatot prioritātes un nodrošinot efektīvāku un saskaņotāku dzīvnieku labturības jautājuma iekļaušanu citās ES politikas jomās, piemēram, patērētāju politikā, pētniecības programmās un — attiecīgā gadījumā — kopējā lauksaimniecības politikā (KLP); |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu par to, ka stratēģijai nav piešķirts finansiālais atbalsts, ko Parlaments pieprasīja savā 2010. gada 5. maija rezolūcijā; aicina Komisiju palielināt šo atbalstu, pārskatot prioritātes un nodrošinot efektīvāku un saskaņotāku dzīvnieku labturības jautājuma iekļaušanu citās ES politikas jomās, piemēram, patērētāju politikā, pētniecības programmās un — attiecīgā gadījumā — kopējā lauksaimniecības politikā (KLP);

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātās reformas un tās apņēmību attiecībā uz dzīvnieku labturību; uzsver, cik būtisks ir spēcīgs atbalsts lauksaimniekiem, kuri ievēro dzīvnieku labturības standartus un labu praksi, kā arī veic ieguldījumus lauksaimniecības iekārtu uzlabošanā; uzsver, cik svarīgs ir atbilstīgs finansējums turpmākajai KLP, jo ir vajadzīgs budžets, kas atbilst noteikto mērķu vērienam; |
| --- | --- |

8.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinātās reformas un tās apņēmību attiecībā uz dzīvnieku labturību; uzsver, cik būtisks ir spēcīgs atbalsts lauksaimniekiem, kuri ievēro dzīvnieku labturības standartus un labu praksi, kā arī veic ieguldījumus lauksaimniecības iekārtu uzlabošanā; uzsver, cik svarīgs ir atbilstīgs finansējums turpmākajai KLP, jo ir vajadzīgs budžets, kas atbilst noteikto mērķu vērienam;

| 9. | uzsver, ka lauksaimniekus patlaban ietekmē dažādas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, un viņiem ir jāievēro daudzas prasības, no kurām dzīvnieku labturība ir tikai viena; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt pienācīgu politikas virzienu saskaņotību atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 7. panta noteikumiem; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka lauksaimniekus patlaban ietekmē dažādas problēmas, piemēram, klimata pārmaiņas, un viņiem ir jāievēro daudzas prasības, no kurām dzīvnieku labturība ir tikai viena; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt pienācīgu politikas virzienu saskaņotību atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību 7. panta noteikumiem;

| 10. | aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot atbalsta iespējas, ko sniedz ES lauku attīstības fondi un Pētniecības ģenerāldirektorāta Septītā pamatprogramma (2007.–2013. gadam) lietišķo pētījumu veicināšanai un ieguldījumiem novatoriskos un mūsdienīgos dzīvnieku labturības risinājumos; aicina dalībvalstis un Komisiju palielināt ieguldījumus pētniecībā un jaunu dzīvnieku labturības paņēmienu un tehnoloģiju izstrādē; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot atbalsta iespējas, ko sniedz ES lauku attīstības fondi un Pētniecības ģenerāldirektorāta Septītā pamatprogramma (2007.–2013. gadam) lietišķo pētījumu veicināšanai un ieguldījumiem novatoriskos un mūsdienīgos dzīvnieku labturības risinājumos; aicina dalībvalstis un Komisiju palielināt ieguldījumus pētniecībā un jaunu dzīvnieku labturības paņēmienu un tehnoloģiju izstrādē;

| 11. | pauž nožēlu par to, ka ar minēto stratēģiju netiek veicināti augsti dzīvnieku labturības standarti, ko nodrošina ilgtspējīga patēriņa un ražošanas, videi draudzīga publiskā iepirkuma un uzņēmumu sociālās atbildības politikas jomu sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu par to, ka ar minēto stratēģiju netiek veicināti augsti dzīvnieku labturības standarti, ko nodrošina ilgtspējīga patēriņa un ražošanas, videi draudzīga publiskā iepirkuma un uzņēmumu sociālās atbildības politikas jomu sniegtās iespējas;

| 12. | prasa Komisijai vērienīgāk iekļaut dzīvnieku labturības jautājumu un noteikt par prioritāti dzīvnieku labturības standartu savstarpīgumu kā nekomerciālu aspektu tās tirdzniecības politikā un sarunās par daudzpusējiem un divpusējiem starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem, kā arī veicināt dzīvnieku labturību trešās valstīs, pieprasot līdzvērtīgus labturības standartus attiecībā uz importētajiem dzīvniekiem un produktiem un īstenojot stingru kontroli; |
| --- | --- |

12.

prasa Komisijai vērienīgāk iekļaut dzīvnieku labturības jautājumu un noteikt par prioritāti dzīvnieku labturības standartu savstarpīgumu kā nekomerciālu aspektu tās tirdzniecības politikā un sarunās par daudzpusējiem un divpusējiem starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem, kā arī veicināt dzīvnieku labturību trešās valstīs, pieprasot līdzvērtīgus labturības standartus attiecībā uz importētajiem dzīvniekiem un produktiem un īstenojot stingru kontroli;

| 13. | aicina Komisiju pirms tirdzniecības nolīgumu sarunu uzsākšanas novērtēt un ziņot par dzīvnieku labturības standartiem, ko piemēro trešās valstīs; prasa arī, lai Komisija šo uzdevumu nekavējoties veiktu tajās valstīs, ar kurām pašlaik notiek sarunas par tirdzniecību; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju pirms tirdzniecības nolīgumu sarunu uzsākšanas novērtēt un ziņot par dzīvnieku labturības standartiem, ko piemēro trešās valstīs; prasa arī, lai Komisija šo uzdevumu nekavējoties veiktu tajās valstīs, ar kurām pašlaik notiek sarunas par tirdzniecību;

| 14. | aicina Komisiju turpmāk neiesniegt Eiropas Parlamentam tādus brīvās tirdzniecības nolīgumus, ar kuriem nevar nodrošināt to, ka uz importētajiem produktiem attiecas tādi paši dzīvnieku labturības noteikumi kā uz Eiropā ražotajiem; |
| --- | --- |

14.

aicina Komisiju turpmāk neiesniegt Eiropas Parlamentam tādus brīvās tirdzniecības nolīgumus, ar kuriem nevar nodrošināt to, ka uz importētajiem produktiem attiecas tādi paši dzīvnieku labturības noteikumi kā uz Eiropā ražotajiem;

| 15. | atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu izvērtēt, kā dzīvnieku labturību varētu labāk iekļaut Eiropas kaimiņattiecību politikas sistēmā; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē arī Komisijas nodomu izvērtēt, kā dzīvnieku labturību varētu labāk iekļaut Eiropas kaimiņattiecību politikas sistēmā;

| 16. | aicina Komisiju uzstājīgi pieprasīt Pasaules Tirdzniecības organizācijai drīzumā iekļaut nekomerciālas dabas jautājumus pasaules tirdzniecības stratēģijā, lai novērstu konkurences kropļojumus starp ES dalībvalstīm, kurām ir jāievēro visstingrākie dzīvnieku labturības standarti pasaulē, un trešām valstīm; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju uzstājīgi pieprasīt Pasaules Tirdzniecības organizācijai drīzumā iekļaut nekomerciālas dabas jautājumus pasaules tirdzniecības stratēģijā, lai novērstu konkurences kropļojumus starp ES dalībvalstīm, kurām ir jāievēro visstingrākie dzīvnieku labturības standarti pasaulē, un trešām valstīm;

| 17. | uzskata, ka patērētāji būtu obligāti jāinformē, vai importēts produkts vai produkts, kas ietver importētu produktu, ir ražots no dzīvniekiem, kuri ir turēti apstākļos, kas atšķiras no Eiropas dzīvnieku labturības noteikumos paredzētajiem; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka patērētāji būtu obligāti jāinformē, vai importēts produkts vai produkts, kas ietver importētu produktu, ir ražots no dzīvniekiem, kuri ir turēti apstākļos, kas atšķiras no Eiropas dzīvnieku labturības noteikumos paredzētajiem;

| 18. | pauž nožēlu par to, ka stratēģija neatspoguļo dzīvnieku veselības nozīmi attiecībā uz dzīvnieku labklājību, kā arī dzīvnieku veselības saikni ar sabiedrības veselību; aicina Komisiju šajā stratēģijā piemērot principu „viena veselība” un nodrošināt efektīvu saskaņošanu ar dzīvnieku veselības stratēģiju, jo prasmīga lopkopība citu faktoru vidū palīdz novērst slimību izplatību un mikrobu rezistenci; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu par to, ka stratēģija neatspoguļo dzīvnieku veselības nozīmi attiecībā uz dzīvnieku labklājību, kā arī dzīvnieku veselības saikni ar sabiedrības veselību; aicina Komisiju šajā stratēģijā piemērot principu „viena veselība” un nodrošināt efektīvu saskaņošanu ar dzīvnieku veselības stratēģiju, jo prasmīga lopkopība citu faktoru vidū palīdz novērst slimību izplatību un mikrobu rezistenci;

| 19. | atgādina, ka Parlaments savā 2011. gada 12. maija rezolūcijā par pretantibiotiku rezistenci uzsvēra nepieciešamību iegūt pilnīgu priekšstatu par to, kad, kur, kā un ar kādiem dzīvniekiem antibakteriālos līdzekļus izmanto patlaban, un uzskata, ka Komisijai nekavējoties jāapkopo, jāizanalizē un jāpublisko šādi dati; |
| --- | --- |

19.

atgādina, ka Parlaments savā 2011. gada 12. maija rezolūcijā par pretantibiotiku rezistenci uzsvēra nepieciešamību iegūt pilnīgu priekšstatu par to, kad, kur, kā un ar kādiem dzīvniekiem antibakteriālos līdzekļus izmanto patlaban, un uzskata, ka Komisijai nekavējoties jāapkopo, jāizanalizē un jāpublisko šādi dati;

| 20. | norāda, ka ES ir atļauta ārkārtas un dažkārt arī profilaktiska vakcinācija, bet noteikumi joprojām traucē starptautiskā mērogā tirgot vakcinētu dzīvnieku izcelsmes produktus; atzīmē, ka, nosakot šos ierobežojumus, nav pietiekami ņemta vērā vakcinācijas tehnoloģiju un diagnostikas attīstība; pieprasa Eiropas Komisijai attiecīgos gadījumos atcelt tirdzniecību ierobežojošos pasākumus, kas nevajadzīgi ierobežo vakcinācijas izmantošanu; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka ES ir atļauta ārkārtas un dažkārt arī profilaktiska vakcinācija, bet noteikumi joprojām traucē starptautiskā mērogā tirgot vakcinētu dzīvnieku izcelsmes produktus; atzīmē, ka, nosakot šos ierobežojumus, nav pietiekami ņemta vērā vakcinācijas tehnoloģiju un diagnostikas attīstība; pieprasa Eiropas Komisijai attiecīgos gadījumos atcelt tirdzniecību ierobežojošos pasākumus, kas nevajadzīgi ierobežo vakcinācijas izmantošanu;

| 21. | aicina Komisiju pievērst pienācīgu uzmanību veselības apdraudējumiem, ko rada savvaļas dzīvnieki; uzskata, ka liela daļa jauno infekcijas slimību ir zoonotiskas (tās pārnēsā savvaļas dzīvnieki, mājlopi un cilvēki), un atzīst, ka savvaļas dzīvnieku tirdzniecība, kā arī izmaiņas zemes lietošanā un pārvaldībā var novest pie jaunām vai mainītām mijiedarbībām starp cilvēkiem, mājlopiem un savvaļas dzīvniekiem, veicinot slimību pārnēsāšanu; uzsver, ka ir jānodrošina saskaņotība starp dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un tirdzniecības politikas virzieniem; |
| --- | --- |

21.

aicina Komisiju pievērst pienācīgu uzmanību veselības apdraudējumiem, ko rada savvaļas dzīvnieki; uzskata, ka liela daļa jauno infekcijas slimību ir zoonotiskas (tās pārnēsā savvaļas dzīvnieki, mājlopi un cilvēki), un atzīst, ka savvaļas dzīvnieku tirdzniecība, kā arī izmaiņas zemes lietošanā un pārvaldībā var novest pie jaunām vai mainītām mijiedarbībām starp cilvēkiem, mājlopiem un savvaļas dzīvniekiem, veicinot slimību pārnēsāšanu; uzsver, ka ir jānodrošina saskaņotība starp dzīvnieku veselības, dzīvnieku labturības un tirdzniecības politikas virzieniem;

| 22. | aicina Komisiju līdz 2015. gadam izstrādāt ziņojumu par savvaļas dzīvnieku veselības stāvokli, kā arī par mājlopu un cilvēku savstarpējas inficēšanās risku; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju līdz 2015. gadam izstrādāt ziņojumu par savvaļas dzīvnieku veselības stāvokli, kā arī par mājlopu un cilvēku savstarpējas inficēšanās risku;

| 23. | aicina Komisiju aktīvi un pastāvīgi uzlabot dzīvnieku labturības noteikumus ES Savvaļas dzīvnieku tirdzniecības noteikumu attiecībā uz ES Savvaļas dzīvnieku tirdzniecību Padomes Regulā (EK) Nr. 338/97 (18) (ar grozījumiem) ietvaros; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju aktīvi un pastāvīgi uzlabot dzīvnieku labturības noteikumus ES Savvaļas dzīvnieku tirdzniecības noteikumu attiecībā uz ES Savvaļas dzīvnieku tirdzniecību Padomes Regulā (EK) Nr. 338/97 (18) (ar grozījumiem) ietvaros;

| 24. | norāda, ka aprēķinātais ES suņu un kaķu daudzums ir aptuveni 100 miljoni un ka nepastāv ES tiesību akti par lolojumdzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka aprēķinātais ES suņu un kaķu daudzums ir aptuveni 100 miljoni un ka nepastāv ES tiesību akti par lolojumdzīvnieku labturību;

| 25. | aicina sagatavot ziņojumu par klaiņojošiem dzīvniekiem, iesakot dalībvalstīm konkrētus, ētiskus un ilgtspējīgus risinājumus un pasākumu sarakstam pievienojot lolojumdzīvnieku reģistrācijas un elektroniskās identifikācijas saskaņotas sistēmas izvērtēšanu; |
| --- | --- |

25.

aicina sagatavot ziņojumu par klaiņojošiem dzīvniekiem, iesakot dalībvalstīm konkrētus, ētiskus un ilgtspējīgus risinājumus un pasākumu sarakstam pievienojot lolojumdzīvnieku reģistrācijas un elektroniskās identifikācijas saskaņotas sistēmas izvērtēšanu;

| 26. | uzsver, ka obligāta kaķu un suņu identifikācija līdz ar efektīvu un uzticamu reģistrācijas sistēmu nodrošina izsekojamību un ir īpaši būtiska veiksmīgai dzīvnieku veselības un labturības pārvaldībai, palīdzot veicināt atbildīgu dzīvnieku turēšanu un saglabāt sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka obligāta kaķu un suņu identifikācija līdz ar efektīvu un uzticamu reģistrācijas sistēmu nodrošina izsekojamību un ir īpaši būtiska veiksmīgai dzīvnieku veselības un labturības pārvaldībai, palīdzot veicināt atbildīgu dzīvnieku turēšanu un saglabāt sabiedrības veselību;

| 27. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis ratificēt Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību un transponēt tās noteikumus valstu tiesību sistēmās; |
| --- | --- |

27.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis ratificēt Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību un transponēt tās noteikumus valstu tiesību sistēmās;

| 28. | aicina dalībvalstis pieņemt visaptverošas suņu populācijas pārvaldības stratēģijas, kas ietvertu dažādus pasākumus, piemēram, tiesību aktus attiecībā uz suņu uzraudzību un nežēlīgas izturēšanās aizliegumu, atbalstu veterinārajiem pasākumiem, tostarp vakcinācijai pret trakumsērgu un sterilizācijai, kas vajadzīga, lai ierobežotu negribētu suņu skaitu, un veicinātu lolojumdzīvnieku īpašnieku atbildību saskaņā ar prasībām Parlamenta 2011. gada 13. oktobra deklarācijā; |
| --- | --- |

28.

aicina dalībvalstis pieņemt visaptverošas suņu populācijas pārvaldības stratēģijas, kas ietvertu dažādus pasākumus, piemēram, tiesību aktus attiecībā uz suņu uzraudzību un nežēlīgas izturēšanās aizliegumu, atbalstu veterinārajiem pasākumiem, tostarp vakcinācijai pret trakumsērgu un sterilizācijai, kas vajadzīga, lai ierobežotu negribētu suņu skaitu, un veicinātu lolojumdzīvnieku īpašnieku atbildību saskaņā ar prasībām Parlamenta 2011. gada 13. oktobra deklarācijā;

| 29. | mudina Komisiju tās 2014. gadā paredzētajā pētījumā par komercdarbībā izmantotu kaķu un suņu labturību ieteikt konkrētus risinājumus, lai novērstu to, ka suņus un kaķus audzē un tirgo tādā veidā, kas var izraisīt labturības problēmas; |
| --- | --- |

29.

mudina Komisiju tās 2014. gadā paredzētajā pētījumā par komercdarbībā izmantotu kaķu un suņu labturību ieteikt konkrētus risinājumus, lai novērstu to, ka suņus un kaķus audzē un tirgo tādā veidā, kas var izraisīt labturības problēmas;

Svarīgākais — piemērošana

| 30. | piekrīt Komisijas viedoklim, ka, neraugoties uz vairākās jomās panākto progresu, pašlaik joprojām pastāv nepilnības attiecībā uz atbilstību dzīvnieku labturības noteikumiem; atgādina Komisijai, ka pašreizējie tiesību akti dzīvnieku labturības jomā jau lielā mērā ir pietiekami, bet to piemērošana visās dalībvalstīs nav pietiekama; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt to, ka visās dalībvalstīs tiek ievēroti tiesību akti dzīvnieku labturības jomā; |
| --- | --- |

30.

piekrīt Komisijas viedoklim, ka, neraugoties uz vairākās jomās panākto progresu, pašlaik joprojām pastāv nepilnības attiecībā uz atbilstību dzīvnieku labturības noteikumiem; atgādina Komisijai, ka pašreizējie tiesību akti dzīvnieku labturības jomā jau lielā mērā ir pietiekami, bet to piemērošana visās dalībvalstīs nav pietiekama; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt to, ka visās dalībvalstīs tiek ievēroti tiesību akti dzīvnieku labturības jomā;

| 31. | pauž nožēlu par to, ka septiņus gadus pēc ieviešanas Padomes Direktīva 1999/22/EK attiecībā uz savvaļas dzīvnieku turēšanu zooloģiskajos dārzos joprojām nav pilnībā īstenota visās dalībvalstīs; atkārtoti uzsver, ka šī direktīva jo īpaši paredz noteikumus par zooloģiskajos dārzos turēto dzīvnieku apstākļiem un labturību, kuri ir jāīsteno; |
| --- | --- |

31.

pauž nožēlu par to, ka septiņus gadus pēc ieviešanas Padomes Direktīva 1999/22/EK attiecībā uz savvaļas dzīvnieku turēšanu zooloģiskajos dārzos joprojām nav pilnībā īstenota visās dalībvalstīs; atkārtoti uzsver, ka šī direktīva jo īpaši paredz noteikumus par zooloģiskajos dārzos turēto dzīvnieku apstākļiem un labturību, kuri ir jāīsteno;

| 32. | atzinīgi vērtē Komisijas „Zooloģisko dārzu vēlamās prakses kodeksu” un prasa, lai Komisija tajā iekļautu paraugprakses norādījumus attiecībā uz nebrīvē esošu savvaļas dzīvnieku atbilstīgu turēšanu; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Komisijas „Zooloģisko dārzu vēlamās prakses kodeksu” un prasa, lai Komisija tajā iekļautu paraugprakses norādījumus attiecībā uz nebrīvē esošu savvaļas dzīvnieku atbilstīgu turēšanu;

| 33. | uzskata, ka joma, kurā ir vajadzīga uzlabota noteikumu īstenošana, ir dzīvnieku pārvadāšana, kas, lai arī ietver tikai ļoti ierobežotu laikposmu dzīvnieka mūžā, ir jāuzlabo, ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes apkopotos zinātniskos datus, kā to paredz Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (19); |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka joma, kurā ir vajadzīga uzlabota noteikumu īstenošana, ir dzīvnieku pārvadāšana, kas, lai arī ietver tikai ļoti ierobežotu laikposmu dzīvnieka mūžā, ir jāuzlabo, ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes apkopotos zinātniskos datus, kā to paredz Padomes Regula (EK) Nr. 1/2005 (19);

| 34. | uzsver, ka visi spēkā esošie tiesību akti dzīvnieku labturības jomā ir pilnībā jāīsteno un jāievēro visās ES dalībvalstīs; tomēr uzskata, ka neievērošanai nevajadzētu vājināt jaunus tiesību aktus jomās, kurās tiesību akti ir jāatjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes atklājumus, vai gadījumos, kad pastāv trūkumi; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka visi spēkā esošie tiesību akti dzīvnieku labturības jomā ir pilnībā jāīsteno un jāievēro visās ES dalībvalstīs; tomēr uzskata, ka neievērošanai nevajadzētu vājināt jaunus tiesību aktus jomās, kurās tiesību akti ir jāatjaunina, ņemot vērā jaunākos zinātnes atklājumus, vai gadījumos, kad pastāv trūkumi;

| 35. | atgādina, ka pastāv nelīdzsvarotība pārtikas ķēdē, kas rada primārajam ražotājam neizdevīgus nosacījumus, un ka tas ierobežo iespējas veikt ieguldījumus dzīvnieku labturībā lauku saimniecību līmenī; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka pastāv nelīdzsvarotība pārtikas ķēdē, kas rada primārajam ražotājam neizdevīgus nosacījumus, un ka tas ierobežo iespējas veikt ieguldījumus dzīvnieku labturībā lauku saimniecību līmenī;

| 36. | uzsver ražotāju radītās izmaksas un iespējamo konkurences zudumu, kas var rasties, pieņemot jaunus vai grozot pašreizējos standartus dzīvnieku labturības jomā; atzīmē, ka šīs izmaksas bieži netiek atspoguļotas summā, ko saņem lauksaimnieki; |
| --- | --- |

36.

uzsver ražotāju radītās izmaksas un iespējamo konkurences zudumu, kas var rasties, pieņemot jaunus vai grozot pašreizējos standartus dzīvnieku labturības jomā; atzīmē, ka šīs izmaksas bieži netiek atspoguļotas summā, ko saņem lauksaimnieki;

| 37. | atzinīgi vērtē ieteikumu uzlabot patērētāju informētību par spēkā esošajiem ES tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā; aicina Komisiju efektīvāk iesaistīt lauksaimniekus pētniecības projektos un kampaņās; uzsver nepieciešamību uzlabot patērētāju informētību par papildu izmaksām, kas saistītas ar augsta līmeņa dzīvnieku labturību, un samērīgi sadalīt šīs izmaksas visos pārtikas apgādes ķēdes posmos; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē ieteikumu uzlabot patērētāju informētību par spēkā esošajiem ES tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā; aicina Komisiju efektīvāk iesaistīt lauksaimniekus pētniecības projektos un kampaņās; uzsver nepieciešamību uzlabot patērētāju informētību par papildu izmaksām, kas saistītas ar augsta līmeņa dzīvnieku labturību, un samērīgi sadalīt šīs izmaksas visos pārtikas apgādes ķēdes posmos;

| 38. | mudina Komisiju gadījumos, kad ir pieejami skaidri zinātniski pierādījumi, kas apliecina ar dzīvnieku labturību un pārvadāšanu saistītas problēmas, pielāgot pašreizējos vai pieņemt jaunus politikas instrumentus šo problēmu novēršanai, nodrošinot dzīvnieku aizsardzības izmaksu taisnīgāku sadali pārtikas ķēdē; uzskata, ka šajos instrumentos varētu iekļaut uz konkrētām sugām attiecināmus tiesību aktus, uz rezultātiem balstītus dzīvnieku labturības rādītājus un kritērijus, kas saistīti ar riska novērtēšanas sistēmu, ko piemēro pārtikas nekaitīguma jomā; |
| --- | --- |

38.

mudina Komisiju gadījumos, kad ir pieejami skaidri zinātniski pierādījumi, kas apliecina ar dzīvnieku labturību un pārvadāšanu saistītas problēmas, pielāgot pašreizējos vai pieņemt jaunus politikas instrumentus šo problēmu novēršanai, nodrošinot dzīvnieku aizsardzības izmaksu taisnīgāku sadali pārtikas ķēdē; uzskata, ka šajos instrumentos varētu iekļaut uz konkrētām sugām attiecināmus tiesību aktus, uz rezultātiem balstītus dzīvnieku labturības rādītājus un kritērijus, kas saistīti ar riska novērtēšanas sistēmu, ko piemēro pārtikas nekaitīguma jomā;

| 39. | uzsver nepieciešamību partnerībā ar visām ieinteresētajām pusēm īstenot pienācīgi pamatotus juridiskus starpposma mērķus turpmāko dzīvnieku labturības tiesību aktu pārejas perioda laikā; |
| --- | --- |

39.

uzsver nepieciešamību partnerībā ar visām ieinteresētajām pusēm īstenot pienācīgi pamatotus juridiskus starpposma mērķus turpmāko dzīvnieku labturības tiesību aktu pārejas perioda laikā;

| 40. | prasa izstrādāt jaunu visaptverošu agrīnas iejaukšanās sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību; uzsver, ka dalībvalstis, kurām ir grūtības ievērot termiņu, būtu jāatklāj laikus, izmantojot jaunu procedūru, kas paredz ciešu sadarbību ar Komisiju; ierosina izveidot paraugprakses forumus, lai Komisija, dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās puses varētu apmainīties ar informāciju vislabākajā veidā nolūkā ievērot šos termiņus, ierosina dalībvalstīm izstrādāt īstenošanas plānu ar atskaites punktiem un mērķiem, kas ļauj pa posmiem tuvoties termiņam, un ierosina uzsākt pētījumu, lai noteiktu Eiropas iestāžu iespējas palīdzēt nodrošināt dzīvnieku labturības tiesību aktu pilnīgu ievērošanu; |
| --- | --- |

40.

prasa izstrādāt jaunu visaptverošu agrīnas iejaukšanās sistēmu, lai nodrošinātu atbilstību; uzsver, ka dalībvalstis, kurām ir grūtības ievērot termiņu, būtu jāatklāj laikus, izmantojot jaunu procedūru, kas paredz ciešu sadarbību ar Komisiju; ierosina izveidot paraugprakses forumus, lai Komisija, dalībvalstis un attiecīgās ieinteresētās puses varētu apmainīties ar informāciju vislabākajā veidā nolūkā ievērot šos termiņus, ierosina dalībvalstīm izstrādāt īstenošanas plānu ar atskaites punktiem un mērķiem, kas ļauj pa posmiem tuvoties termiņam, un ierosina uzsākt pētījumu, lai noteiktu Eiropas iestāžu iespējas palīdzēt nodrošināt dzīvnieku labturības tiesību aktu pilnīgu ievērošanu;

| 41. | uzsver, ka Komisijai un jo īpaši Pārtikas un veterinārajam birojam ir jāsaņem lielāki līdzekļi, ievērojot ES ieteikumus budžeta jomā un pilnvaras, lai pienācīgi kontrolētu dalībvalstu veiktās dzīvnieku labturības pārbaudes, kam jāietver arī iepriekš nepieteiktas pārbaudes, un vērstos pret pārkāpumiem; aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekami daudz inspektoru, kas būtu atbilstoši apmācīti dzīvnieku labturības jautājumos, ieviešot saskaņotus izpildes pasākumus, lai varētu veikt konsekventas pārbaudes visās dalībvalstīs, un apsvērt iespēju piešķirt ražotāju organizācijām plašāku atbildību un pilnvaras; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka Komisijai un jo īpaši Pārtikas un veterinārajam birojam ir jāsaņem lielāki līdzekļi, ievērojot ES ieteikumus budžeta jomā un pilnvaras, lai pienācīgi kontrolētu dalībvalstu veiktās dzīvnieku labturības pārbaudes, kam jāietver arī iepriekš nepieteiktas pārbaudes, un vērstos pret pārkāpumiem; aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekami daudz inspektoru, kas būtu atbilstoši apmācīti dzīvnieku labturības jautājumos, ieviešot saskaņotus izpildes pasākumus, lai varētu veikt konsekventas pārbaudes visās dalībvalstīs, un apsvērt iespēju piešķirt ražotāju organizācijām plašāku atbildību un pilnvaras;

| 42. | aicina ES dalībvalstis nodrošināt, ka par ES dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumiem tiek piemērotas efektīvas un samērīgas sankcijas un ka katrai no tām pievieno plašu informāciju un kompetento iestāžu norādījumus, kā arī tiek veikti atbilstīgi koriģējoši pasākumi; |
| --- | --- |

42.

aicina ES dalībvalstis nodrošināt, ka par ES dzīvnieku labturības noteikumu pārkāpumiem tiek piemērotas efektīvas un samērīgas sankcijas un ka katrai no tām pievieno plašu informāciju un kompetento iestāžu norādījumus, kā arī tiek veikti atbilstīgi koriģējoši pasākumi;

| 43. | atgādina par Eiropas Parlamenta iebildumiem pret privāti nolīgtu inspektoru asistentu izmantošanu kautuvēs sarkanās gaļas ražošanas nozarē; uzskata, ka higiēnas pārbaude šajā nozarē jāveic neatkarīgiem gaļas inspektoriem; |
| --- | --- |

43.

atgādina par Eiropas Parlamenta iebildumiem pret privāti nolīgtu inspektoru asistentu izmantošanu kautuvēs sarkanās gaļas ražošanas nozarē; uzskata, ka higiēnas pārbaude šajā nozarē jāveic neatkarīgiem gaļas inspektoriem;

| 44. | norāda uz 2013. gada martu kā galīgo termiņu, pēc kura nevarēs tirgot jaunu kosmētiku, kas testēta ar dzīvniekiem; atbalsta šo termiņu un aicina Komisiju to nepagarināt; |
| --- | --- |

44.

norāda uz 2013. gada martu kā galīgo termiņu, pēc kura nevarēs tirgot jaunu kosmētiku, kas testēta ar dzīvniekiem; atbalsta šo termiņu un aicina Komisiju to nepagarināt;

| 45. | atgādina par Komisijas pienākumu pamatotu bažu gadījumā uzņemties valsts pārbaužu kontroli, lai pārbaudītu atbilstību Direktīvai 2010/63/ES par testēšanu ar dzīvniekiem; |
| --- | --- |

45.

atgādina par Komisijas pienākumu pamatotu bažu gadījumā uzņemties valsts pārbaužu kontroli, lai pārbaudītu atbilstību Direktīvai 2010/63/ES par testēšanu ar dzīvniekiem;

| 46. | aicina Komisiju turpināt veicināt tādu testa metožu pētniecību, kurās ir vajadzīgs mazāks skaits testa dzīvnieku, un, kad vien iespējams, sekmēt šādu metožu izmantošanu; šajā sakarībā prasa Komisijai atzīt un izmantot paplašināto testu saskaņā ar REACH; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju turpināt veicināt tādu testa metožu pētniecību, kurās ir vajadzīgs mazāks skaits testa dzīvnieku, un, kad vien iespējams, sekmēt šādu metožu izmantošanu; šajā sakarībā prasa Komisijai atzīt un izmantot paplašināto testu saskaņā ar REACH;

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pētniecības programmā „Apvārsnis 2020” ir paredzētas atbilstošas pētniecības iespējas tādās jomās kā bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem, tādu alternatīvu metožu attīstība un apstiprināšana, kurās neizmanto dzīvniekus, un jauno tehnoloģiju ietekme; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka pētniecības programmā „Apvārsnis 2020” ir paredzētas atbilstošas pētniecības iespējas tādās jomās kā bioloģiskās daudzveidības saglabāšana, tirdzniecība ar savvaļas dzīvniekiem un augiem, tādu alternatīvu metožu attīstība un apstiprināšana, kurās neizmanto dzīvniekus, un jauno tehnoloģiju ietekme;

| 48. | aicina Komisiju iekļaut dzīvnieku labturību topošās Septītās vides rīcības programmas mērķos, jo īpaši nodrošinot to stratēģiju un pasākumu iekļaušanu, kuru mērķis ir ierobežot dzīvnieku izmantošanu zinātniskajos pētījumos; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju iekļaut dzīvnieku labturību topošās Septītās vides rīcības programmas mērķos, jo īpaši nodrošinot to stratēģiju un pasākumu iekļaušanu, kuru mērķis ir ierobežot dzīvnieku izmantošanu zinātniskajos pētījumos;

| 49. | norāda uz Eiropas pilsoņu Parlamentam iesniegtajos lūgumrakstos paustajām bažām, ka ES ļaunprātīgi tiek izmantotas atkāpes attiecībā uz kaušanu bez apdullināšanas; pauž īpašas bažas, ka dažās dalībvalstīs ļaunprātīgi un lielā apmērā izmanto atkāpes attiecībā uz kaušanu bez apdullināšanas, radot kaitējumu dzīvnieku labturībai, lauksaimniekiem un patērētājiem; mudina Komisiju ātrāk sniegt novērtējumu par iespēju ieviest tādas gaļas marķēšanu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti bez apdullināšanas, un iesniegt ziņojumu līdz 2013. gada sākumam, ņemot vērā tās 2011. gadā pausto apņemšanos sagatavot šo novērtējumu; uzsver, ka jautājums par to, ka patērētāji nezina, vai to iegādātā gaļa ir no dzīvnieka, kas nokauts bez apdullināšanas, izraisa lielu sabiedrības interesi gan pārredzamības, gan dzīvnieku ciešanu dēļ; tomēr uzsver, ka marķēšana nav alternatīva pienācīgai izpildei, jo tā var vienīgi palīdzēt patērētājiem, ja norādītā informācija ir pārbaudīta un pareiza; |
| --- | --- |

49.

norāda uz Eiropas pilsoņu Parlamentam iesniegtajos lūgumrakstos paustajām bažām, ka ES ļaunprātīgi tiek izmantotas atkāpes attiecībā uz kaušanu bez apdullināšanas; pauž īpašas bažas, ka dažās dalībvalstīs ļaunprātīgi un lielā apmērā izmanto atkāpes attiecībā uz kaušanu bez apdullināšanas, radot kaitējumu dzīvnieku labturībai, lauksaimniekiem un patērētājiem; mudina Komisiju ātrāk sniegt novērtējumu par iespēju ieviest tādas gaļas marķēšanu, kas iegūta no dzīvniekiem, kuri nokauti bez apdullināšanas, un iesniegt ziņojumu līdz 2013. gada sākumam, ņemot vērā tās 2011. gadā pausto apņemšanos sagatavot šo novērtējumu; uzsver, ka jautājums par to, ka patērētāji nezina, vai to iegādātā gaļa ir no dzīvnieka, kas nokauts bez apdullināšanas, izraisa lielu sabiedrības interesi gan pārredzamības, gan dzīvnieku ciešanu dēļ; tomēr uzsver, ka marķēšana nav alternatīva pienācīgai izpildei, jo tā var vienīgi palīdzēt patērētājiem, ja norādītā informācija ir pārbaudīta un pareiza;

| 50. | uzsver nepieciešamību ieviest ievērojami efektīvākus aizsardzības pasākumus attiecībā uz dzīvniekiem, kuri no ES tiek eksportēti nokaušanai trešās valstīs; |
| --- | --- |

50.

uzsver nepieciešamību ieviest ievērojami efektīvākus aizsardzības pasākumus attiecībā uz dzīvniekiem, kuri no ES tiek eksportēti nokaušanai trešās valstīs;

| 51. | uzskata, ka ES tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā ir jāpievieno praktiskas un saskaņotas pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka vienādi tiek piemēroti un īstenoti tiesību akti tādos jautājumos, kā, piemēram, piemērotība transportēšanai un nodrošinājums ar ūdeni gan pirms transportēšanas un tās laikā, gan apstāšanās brīžos un galamērķī; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka ES tiesību aktiem dzīvnieku labturības jomā ir jāpievieno praktiskas un saskaņotas pamatnostādnes, lai nodrošinātu, ka vienādi tiek piemēroti un īstenoti tiesību akti tādos jautājumos, kā, piemēram, piemērotība transportēšanai un nodrošinājums ar ūdeni gan pirms transportēšanas un tās laikā, gan apstāšanās brīžos un galamērķī;

| 52. | atzīst, ka visu īstenošanas nepilnību pamatā nereti ir tiesību normas, kuras praksē nav iespējams īstenot; |
| --- | --- |

52.

atzīst, ka visu īstenošanas nepilnību pamatā nereti ir tiesību normas, kuras praksē nav iespējams īstenot;

| 53. | uzsver, ka Eiropas pilsoņi Parlamentam regulāri iesniedz lūgumrakstus par dalībvalstu nespēju izpildīt noteikumus, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka Eiropas pilsoņi Parlamentam regulāri iesniedz lūgumrakstus par dalībvalstu nespēju izpildīt noteikumus, kas izriet no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 par oficiālo kontroli, ko veic, lai nodrošinātu atbilstības pārbaudi saistībā ar dzīvnieku barības un pārtikas aprites tiesību aktiem un dzīvnieku veselības un dzīvnieku labturības noteikumiem;

| 54. | atgādina Komisijai un dalībvalstīm par Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktajiem pienākumiem sniegt salīdzināmu dzīvnieku labturības informāciju; aicina Komisiju veikt efektīvus pasākumus gadījumos, kad šie pienākumi netiek pildīti; |
| --- | --- |

54.

atgādina Komisijai un dalībvalstīm par Regulā (EK) Nr. 882/2004 noteiktajiem pienākumiem sniegt salīdzināmu dzīvnieku labturības informāciju; aicina Komisiju veikt efektīvus pasākumus gadījumos, kad šie pienākumi netiek pildīti;

| 55. | aicina visus Eiropas lielākos mazumtirgotājus pieņemt kopīgu publisku paziņojumu, kurā tie apņemtos pārdot tikai produktus, kas atbilst ES dzīvnieku labturības tiesību aktos noteiktajiem standartiem vai pārsniedz tos; |
| --- | --- |

55.

aicina visus Eiropas lielākos mazumtirgotājus pieņemt kopīgu publisku paziņojumu, kurā tie apņemtos pārdot tikai produktus, kas atbilst ES dzīvnieku labturības tiesību aktos noteiktajiem standartiem vai pārsniedz tos;

Saziņa un izglītošana

| 56. | uzsver to, cik svarīgi ir informēšanu un izglītošanu pielāgot un darīt pieejamu reģionālā un vietējā līmenī, piemēram, ar reģionāliem semināriem un mūsdienīgām tehnoloģijām, un uzsver arī to, ka informācijai par jaunajiem tiesību aktiem un zinātnes sasniegumiem jānonāk pie visiem dzīvnieku aprūpētājiem; atgādina par lomu, kādu šajā ziņā varētu uzņemties ES koordinēts dzīvnieku labturības centru tīkls; |
| --- | --- |

56.

uzsver to, cik svarīgi ir informēšanu un izglītošanu pielāgot un darīt pieejamu reģionālā un vietējā līmenī, piemēram, ar reģionāliem semināriem un mūsdienīgām tehnoloģijām, un uzsver arī to, ka informācijai par jaunajiem tiesību aktiem un zinātnes sasniegumiem jānonāk pie visiem dzīvnieku aprūpētājiem; atgādina par lomu, kādu šajā ziņā varētu uzņemties ES koordinēts dzīvnieku labturības centru tīkls;

| 57. | Eiropas references centru tīklam ir jāsniedz būtisks, kvalitatīvs, profesionāls un pastāvīgs atbalsts dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām attiecībā uz dzīvnieku labturības labāko praksi; |
| --- | --- |

57.

Eiropas references centru tīklam ir jāsniedz būtisks, kvalitatīvs, profesionāls un pastāvīgs atbalsts dalībvalstīm un citām ieinteresētajām personām attiecībā uz dzīvnieku labturības labāko praksi;

| 58. | aicina Komisiju popularizēt pašreizējās dzīvnieku labturības pamatnostādnes un citas brīvprātīgas iniciatīvas, izveidojot tīmekļa portālu, ar kura starpniecību šādi dokumenti pēc to apstiprināšanas varētu tikt apkopoti un izplatīti; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju popularizēt pašreizējās dzīvnieku labturības pamatnostādnes un citas brīvprātīgas iniciatīvas, izveidojot tīmekļa portālu, ar kura starpniecību šādi dokumenti pēc to apstiprināšanas varētu tikt apkopoti un izplatīti;

| 59. | aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot iespējas pārrobežu zināšanu nodošanai saistībā ar dzīvnieku labturību, audzēšanas sistēmām un slimību kontroli ES finansēto lauku un reģionālās attīstības programmu ietvaros; |
| --- | --- |

59.

aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot iespējas pārrobežu zināšanu nodošanai saistībā ar dzīvnieku labturību, audzēšanas sistēmām un slimību kontroli ES finansēto lauku un reģionālās attīstības programmu ietvaros;

| 60. | uzskata, ka turpmākajās lauku attīstības programmās dzīvnieku labturības prasībām jābūt obligātām; turklāt uzskata, ka pievienotā vērtība, ko Eiropai rada augstais dzīvnieku labturības līmenis, ir jāatspoguļo līdzfinansējuma likmēs; |
| --- | --- |

60.

uzskata, ka turpmākajās lauku attīstības programmās dzīvnieku labturības prasībām jābūt obligātām; turklāt uzskata, ka pievienotā vērtība, ko Eiropai rada augstais dzīvnieku labturības līmenis, ir jāatspoguļo līdzfinansējuma likmēs;

Ietvarlikums

| 61. | atzinīgi vērtē Eiropas dzīvnieku labturības ietvarlikuma iekļaušanu stratēģijā, kā to ieteica Parlaments, un aicina Komisiju savu priekšlikumu iesniegt saistībā ar 2013. gadā paredzēto Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvas 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (20) pārskatīšanu; uzskata, ka šādam ietvarlikumam jābūt precīzam, tas būtu jāsagatavo, iepriekš apspriežoties ar visām ieinteresētajām pusēm un pievēršoties gan ieguldījumiem, gan rezultātiem, lai tādejādi nodrošinātu labāku dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē Eiropas dzīvnieku labturības ietvarlikuma iekļaušanu stratēģijā, kā to ieteica Parlaments, un aicina Komisiju savu priekšlikumu iesniegt saistībā ar 2013. gadā paredzēto Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvas 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (20) pārskatīšanu; uzskata, ka šādam ietvarlikumam jābūt precīzam, tas būtu jāsagatavo, iepriekš apspriežoties ar visām ieinteresētajām pusēm un pievēršoties gan ieguldījumiem, gan rezultātiem, lai tādejādi nodrošinātu labāku dzīvnieku labturību;

| 62. | norāda, ka šādam ietvarlikumam ir jābūt instrumentam, ar ko vienkāršo un racionalizē pašreizējos tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā; norāda, ka ietvarlikuma galvenajam mērķim vajadzētu būt centieniem panākt labāku un visaptverošāku atbilstības līmeni spēkā esošajiem dzīvnieku labturības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

62.

norāda, ka šādam ietvarlikumam ir jābūt instrumentam, ar ko vienkāršo un racionalizē pašreizējos tiesību aktus dzīvnieku labturības jomā; norāda, ka ietvarlikuma galvenajam mērķim vajadzētu būt centieniem panākt labāku un visaptverošāku atbilstības līmeni spēkā esošajiem dzīvnieku labturības tiesību aktiem;

| 63. | atgādina, ka ražotāji jau ir pārslogoti ar administratīvajām prasībām, un, cenšoties panākt administratīvo procedūru vienkāršošanu, šis Eiropas ietvarlikums nedrīkstētu vēl vairāk palielināt šo slogu; |
| --- | --- |

63.

atgādina, ka ražotāji jau ir pārslogoti ar administratīvajām prasībām, un, cenšoties panākt administratīvo procedūru vienkāršošanu, šis Eiropas ietvarlikums nedrīkstētu vēl vairāk palielināt šo slogu;

| 64. | atgādina — Parlaments uzskata, ka šādam ietvarlikumam vajadzētu būt balstītam uz pārbaudītam zināšanām un apliecinātu pieredzi, un tam vajadzētu attiekties uz visiem turētiem un pamestiem dzīvniekiem, tostarp klaiņojošiem pieradināto sugu dzīvniekiem; atgādina, ka saistībā ar tām dzīvnieku sugām, ko audzē pārtikas ražošanai, Parlaments ir aicinājis turpināt Dzīvnieku labturības kvalitātes projekta izstrādi attiecībā uz tā vienkāršošanu un praktisko piemērošanu; |
| --- | --- |

64.

atgādina — Parlaments uzskata, ka šādam ietvarlikumam vajadzētu būt balstītam uz pārbaudītam zināšanām un apliecinātu pieredzi, un tam vajadzētu attiekties uz visiem turētiem un pamestiem dzīvniekiem, tostarp klaiņojošiem pieradināto sugu dzīvniekiem; atgādina, ka saistībā ar tām dzīvnieku sugām, ko audzē pārtikas ražošanai, Parlaments ir aicinājis turpināt Dzīvnieku labturības kvalitātes projekta izstrādi attiecībā uz tā vienkāršošanu un praktisko piemērošanu;

| 65. | uzskata, ka ar OIE definīcijām un ieteikumiem cieši saistīts ietvarlikums stiprinātu ES dzīvnieku turētāju, īpašnieku un lopkopju konkurētspēju starptautiskajā tirgū, kā arī palīdzētu nodrošināt godīgu konkurenci iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

65.

uzskata, ka ar OIE definīcijām un ieteikumiem cieši saistīts ietvarlikums stiprinātu ES dzīvnieku turētāju, īpašnieku un lopkopju konkurētspēju starptautiskajā tirgū, kā arī palīdzētu nodrošināt godīgu konkurenci iekšējā tirgū;

| 66. | uzskata, ka ar Eiropas dzīvnieku labturības ietvarlikumu ir jānodrošina vienots dzīvnieku labturības pamatlīmenis visā Eiropas Savienībā kā pamatnosacījums brīvai un godīgai konkurencei iekšējā tirgū attiecībā gan uz ES ražotiem, gan no trešām valstīm importētiem produktiem; tomēr uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem vajadzētu būt iespējai ļaut atsevišķiem ražotājiem vai ražotāju grupām izveidot brīvprātīgas sistēmas ar lielāku ietekmi, vienlaikus novēršot konkurences kropļojumus un aizsargājot ES konkurētspēju starptautiskos tirgos; |
| --- | --- |

66.

uzskata, ka ar Eiropas dzīvnieku labturības ietvarlikumu ir jānodrošina vienots dzīvnieku labturības pamatlīmenis visā Eiropas Savienībā kā pamatnosacījums brīvai un godīgai konkurencei iekšējā tirgū attiecībā gan uz ES ražotiem, gan no trešām valstīm importētiem produktiem; tomēr uzskata, ka dalībvalstīm un reģioniem vajadzētu būt iespējai ļaut atsevišķiem ražotājiem vai ražotāju grupām izveidot brīvprātīgas sistēmas ar lielāku ietekmi, vienlaikus novēršot konkurences kropļojumus un aizsargājot ES konkurētspēju starptautiskos tirgos;

| 67. | atgādina Parlamenta viedokli, ka šāds ietvarlikums nedrīkst kavēt ražotājus ieviest brīvprātīgas sistēmas, kuras pārsniedz ES noteikumu prasības, un uzskata, ka šādām sistēmām arī jābūt zinātniski pamatotām un ka tās var veicināt ar apstiprinātiem un vienotiem marķējumiem; aicina Komisiju papildināt tās paziņojumu COM(2009)0584, veicot pētījumu, ko vajadzības gadījumā papildinātu likumdošanas priekšlikumi, par ES mēroga marķēšanas sistēmām gaļas un piena produktiem, lai informētu patērētājus par izmantotajām lauksaimniecības metodēm un to ietekmi uz dzīvnieku labturību nolūkā nodrošināt pēc iespējas efektīvāku un konsekventāku pārredzamību un saziņu ar patērētājiem; |
| --- | --- |

67.

atgādina Parlamenta viedokli, ka šāds ietvarlikums nedrīkst kavēt ražotājus ieviest brīvprātīgas sistēmas, kuras pārsniedz ES noteikumu prasības, un uzskata, ka šādām sistēmām arī jābūt zinātniski pamatotām un ka tās var veicināt ar apstiprinātiem un vienotiem marķējumiem; aicina Komisiju papildināt tās paziņojumu COM(2009)0584, veicot pētījumu, ko vajadzības gadījumā papildinātu likumdošanas priekšlikumi, par ES mēroga marķēšanas sistēmām gaļas un piena produktiem, lai informētu patērētājus par izmantotajām lauksaimniecības metodēm un to ietekmi uz dzīvnieku labturību nolūkā nodrošināt pēc iespējas efektīvāku un konsekventāku pārredzamību un saziņu ar patērētājiem;

| 68. | uzskata, ka Eiropas Dzīvnieku labturības ietvarlikumā jāparedz:






  a) | vienota OIE noteikta definīcija un izpratne par dzīvnieku labturību, kā arī vispārēji zinātniski pamatoti mērķi; |
| --- | --- | --- |

68.

uzskata, ka Eiropas Dzīvnieku labturības ietvarlikumā jāparedz:

a)

vienota OIE noteikta definīcija un izpratne par dzīvnieku labturību, kā arī vispārēji zinātniski pamatoti mērķi;

| b) | aprūpes pienākuma princips, kas būtu saistošs visiem dzīvnieku īpašniekiem un aprūpētājiem, savukārt atbildība par klaiņojošiem dzīvniekiem pirmām kārtām jāuzņemas īpašniekam, taču — ar sabiedrības veselību un drošību saistītu risku dēļ — arī dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

b)

aprūpes pienākuma princips, kas būtu saistošs visiem dzīvnieku īpašniekiem un aprūpētājiem, savukārt atbildība par klaiņojošiem dzīvniekiem pirmām kārtām jāuzņemas īpašniekam, taču — ar sabiedrības veselību un drošību saistītu risku dēļ — arī dalībvalstu iestādēm;

| c) | informētības veicināšanas instrumenti un pamatnostādnes publisku iestāžu darbiniekiem par to, kā, pildot savus pienākumus, konstatēt dzīvnieku labturības problēmas; |
| --- | --- |

c)

informētības veicināšanas instrumenti un pamatnostādnes publisku iestāžu darbiniekiem par to, kā, pildot savus pienākumus, konstatēt dzīvnieku labturības problēmas;

| d) | prasība nepieciešamības gadījumā nodrošināt ikvienas tādas personas kompetenci (tostarp atzīstot prasmes un zināšanas, kas jau iegūtas praktiskā pieredzē vai apmācībā), kura, pildot savus profesionālos pienākumus, aprūpē dzīvniekus, kā arī noteikt atbilstošas apmācības prasības konkrētu pienākumu pildīšanai, kas saistās ar dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

d)

prasība nepieciešamības gadījumā nodrošināt ikvienas tādas personas kompetenci (tostarp atzīstot prasmes un zināšanas, kas jau iegūtas praktiskā pieredzē vai apmācībā), kura, pildot savus profesionālos pienākumus, aprūpē dzīvniekus, kā arī noteikt atbilstošas apmācības prasības konkrētu pienākumu pildīšanai, kas saistās ar dzīvnieku labturību;

| e) | dalībvalstu pienākums reizi divos gados sniegt Komisijai ziņojumus par ES dzīvnieku labturības tiesību aktu īstenošanu, ietverot plānu nākamajiem diviem gadiem, un prasība Komisijai nekavējoties publicēt šos ziņojumus, sniedzot arī to kopsavilkumu; |
| --- | --- |

e)

dalībvalstu pienākums reizi divos gados sniegt Komisijai ziņojumus par ES dzīvnieku labturības tiesību aktu īstenošanu, ietverot plānu nākamajiem diviem gadiem, un prasība Komisijai nekavējoties publicēt šos ziņojumus, sniedzot arī to kopsavilkumu;

| f) | efektīvi un laicīgi pasākumi pret tām dalībvalstīm, kuras neiesniedz ziņojumus vai nepilda pienākumu veikt kontroles un pārbaudes; |
| --- | --- |

f)

efektīvi un laicīgi pasākumi pret tām dalībvalstīm, kuras neiesniedz ziņojumus vai nepilda pienākumu veikt kontroles un pārbaudes;

| g) | koordinēta Eiropas dzīvnieku labturības tīkla izveide, kurš, pamatojoties uz izmēģinājuma projekta X/2012 pieredzi, atbalstīs informācijas un izglītošanas kampaņas, novērtēs dzīvnieku labturības prasības, pamatojoties uz ekspertu pārbaudītām jaunākajām zinātnes atziņām, un koordinēs ES sistēmu jaunu tehnoloģiju iepriekšējai pārbaudei atbilstoši pašreizējām programmām, ko atbalsta Komisija un tās aģentūras un komitejas; |
| --- | --- |

g)

koordinēta Eiropas dzīvnieku labturības tīkla izveide, kurš, pamatojoties uz izmēģinājuma projekta X/2012 pieredzi, atbalstīs informācijas un izglītošanas kampaņas, novērtēs dzīvnieku labturības prasības, pamatojoties uz ekspertu pārbaudītām jaunākajām zinātnes atziņām, un koordinēs ES sistēmu jaunu tehnoloģiju iepriekšējai pārbaudei atbilstoši pašreizējām programmām, ko atbalsta Komisija un tās aģentūras un komitejas;

| h) | uz zinātnes atziņām balstītu nozaru tiesību aktu un nenormatīvu pasākumu struktūra; |
| --- | --- |

h)

uz zinātnes atziņām balstītu nozaru tiesību aktu un nenormatīvu pasākumu struktūra;

| i) | pārskatīšanas klauzula, lai ļautu ietvarlikumu regulāri pielāgot jauniem zinātniskiem sasniegumiem, vienlaikus ievērojot juridiskās noteiktības prasību un ņemot vērā veikto ieguldījumu saimnieciskās izmantošanas ilgumu; |
| --- | --- |

i)

pārskatīšanas klauzula, lai ļautu ietvarlikumu regulāri pielāgot jauniem zinātniskiem sasniegumiem, vienlaikus ievērojot juridiskās noteiktības prasību un ņemot vērā veikto ieguldījumu saimnieciskās izmantošanas ilgumu;

*

* *

| 69. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

69.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 308 E, 16.12.2006., 170.–170. lpp.

(2)  OV C 279 E, 19.11.2009., 89. lpp.

(3)  OV C 212 E, 5.8.2010., 326. lpp.

(4)  OV C 81 E, 15.3.2011., 25.–32. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0238.

(6)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0083.

(7)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0096

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0444.

(9)  EFSA Vēstnesis (2011); 9(1)1966.

(10)  EFSA Vēstnesis (2012); 10(1):2513.

(11)  OIE Sauszemes dzīvnieku veselības kodekss, 7. panta 1. punkta 1. apakšpunkts (2011.). http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.7.1.htm.

(12)  www.welfarequality.net/everyone/43395/7/0/22.

(13)  OV L 323, 17.11.1978., 12. lpp.

(14)  ETS 125 — lolojumdzīvnieku aizsardzība, 13.XI.1987.

(15)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

(16)  OV L 94, 9.4.1999., 24. lpp.

(17)  OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.

(18)  OV L 61, 3.3.1997., 1. lpp.

(19)  OV L 3, 5.1.2005., 1. lpp.

(20)  OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/71

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsES tiesiskā regulējuma izveide lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai

P7_TA(2012)0291

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par ES tiesiskā regulējuma izveidi lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai (2012/2670(RSP))

2013/C 349 E/08

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā lielo skaitu lūgumrakstu no ES pilsoņiem, kuri pieprasa izveidot ES tiesisko regulējumu lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai (Nr. 1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 un citi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā lielo skaitu lūgumrakstu no ES pilsoņiem, kuri pieprasa izveidot ES tiesisko regulējumu lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai (Nr. 1613/2010, 1274/2011, 1321/2011, 1377/2011, 1412/2011 un citi),

| — | ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību (CETS Nr. 125), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību (CETS Nr. 125),

| — | ņemot vērā Reglamenta 202. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 202. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ar LESD 13. pantā noteikts, ka Kopienai un dalībvalstīm jāveltī pienācīga uzmanība dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar LESD 13. pantā noteikts, ka Kopienai un dalībvalstīm jāveltī pienācīga uzmanība dzīvnieku kā jutīgu būtņu labturības prasībām;

| B. | tā kā nav ES tiesību aktu par lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzību, turklāt neraugoties uz to, ka lolojumdzīvnieku skaits ES varētu pārsniegt simts miljonus; |
| --- | --- |

B.

tā kā nav ES tiesību aktu par lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzību, turklāt neraugoties uz to, ka lolojumdzīvnieku skaits ES varētu pārsniegt simts miljonus;

| C. | tā kā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību vēl nav parakstījušas visas dalībvalstis; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību vēl nav parakstījušas visas dalībvalstis;

| D. | tā kā lolojumdzīvnieki un klaiņojoši dzīvnieki kļūst par sliktas izturēšanās un cietsirdības upuriem daudzās dalībvalstīs, un tā kā lūgumrakstu iesniedzēji galvenokārt norāda uz dalībvalstīm Eiropas dienvidos un austrumos, |
| --- | --- |

D.

tā kā lolojumdzīvnieki un klaiņojoši dzīvnieki kļūst par sliktas izturēšanās un cietsirdības upuriem daudzās dalībvalstīs, un tā kā lūgumrakstu iesniedzēji galvenokārt norāda uz dalībvalstīm Eiropas dienvidos un austrumos,

| 1. | aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis ratificēt Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību un transponēt tās noteikumus valsts tiesību sistēmā; |
| --- | --- |

1.

aicina Eiropas Savienību un dalībvalstis ratificēt Eiropas Konvenciju par lolojumdzīvnieku aizsardzību un transponēt tās noteikumus valsts tiesību sistēmā;

| 2. | aicina Komisiju ierosināt ES līmeņa tiesisku regulējumu lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai, tajā paredzot:






  — | noteikumus par dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju; |
| --- | --- | --- |

2.

aicina Komisiju ierosināt ES līmeņa tiesisku regulējumu lolojumdzīvnieku un klaiņojošu dzīvnieku aizsardzībai, tajā paredzot:

—

noteikumus par dzīvnieku identifikāciju un reģistrāciju;

| — | klaiņojošu dzīvnieku pārvaldības stratēģijas, tostarp vakcinācijas un kastrācijas programmas; |
| --- | --- |

—

klaiņojošu dzīvnieku pārvaldības stratēģijas, tostarp vakcinācijas un kastrācijas programmas;

| — | atbildīgas dzīvnieku turēšanas veicināšanu; |
| --- | --- |

—

atbildīgas dzīvnieku turēšanas veicināšanu;

| — | aizliegumu attiecībā uz nelicencētām audzētavām un patversmēm; |
| --- | --- |

—

aizliegumu attiecībā uz nelicencētām audzētavām un patversmēm;

| — | aizliegumu nonāvēt klaiņojošus dzīvniekus bez medicīniskas nepieciešamības; |
| --- | --- |

—

aizliegumu nonāvēt klaiņojošus dzīvniekus bez medicīniskas nepieciešamības;

| — | informācijas un izglītības programmas skolās par dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

—

informācijas un izglītības programmas skolās par dzīvnieku labturību;

| — | nopietnas sankcijas pret jebkuru dalībvalsti, kura neievēro noteikumus; |
| --- | --- |

—

nopietnas sankcijas pret jebkuru dalībvalsti, kura neievēro noteikumus;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/72

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsEiropadomes 2012. gada 28. un 29. jūnija sanāksmes secinājumi

P7_TA(2012)0292

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija par Eiropadomes 2012. gada jūnija sanāksmi (2011/2923(RSP))

2013/C 349 E/09

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2012. gada 23. maija Eiropadomes neoficiālo sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 23. maija Eiropadomes neoficiālo sanāksmi,

| — | ņemot vērā 2012. gada 28. un 29. jūnija Eiropadomes sanāksmi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 28. un 29. jūnija Eiropadomes sanāksmi,

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| 1. | atzinīgi vērtē konkrētos pasākumus, ko Eiropadome veikusi eurozonas krīzes risināšanai, un to, ka tā atzīst tādu risinājumu nepieciešamību, ar kuriem risina gan fiskālo konsolidāciju, gan sekmē izaugsmi; uzskata, ka augstākā līmeņa sanāksme atspoguļo Eiropadomes pieeju problēmām, ar kurām saskaras Eiropa, cenšoties īstenot līdzsvarotāku, ekonomiski efektīvu un sociāli taisnīgu pretkrīzes programmu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē konkrētos pasākumus, ko Eiropadome veikusi eurozonas krīzes risināšanai, un to, ka tā atzīst tādu risinājumu nepieciešamību, ar kuriem risina gan fiskālo konsolidāciju, gan sekmē izaugsmi; uzskata, ka augstākā līmeņa sanāksme atspoguļo Eiropadomes pieeju problēmām, ar kurām saskaras Eiropa, cenšoties īstenot līdzsvarotāku, ekonomiski efektīvu un sociāli taisnīgu pretkrīzes programmu;

| 2. | uzsver, cik svarīga ir eurozonā panāktā vienošanās par svarīgiem un būtiskiem pasākumiem, lai pārtrauktu nevēlamo saikni starp banku un valsts parādu, kā arī samazinātu atšķirības starp valsts parāda procentu likmēm dažādām eurozonas valstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē iespēju elastīgi un efektīvi izmantot jau pastāvošos Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSF) / Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) instrumentus dalībvalstīm, kuras ievēro tām adresētos ieteikumus un citas saistības, tostarp Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu un Stabilitātes un izaugsmes paktu; |
| --- | --- |

2.

uzsver, cik svarīga ir eurozonā panāktā vienošanās par svarīgiem un būtiskiem pasākumiem, lai pārtrauktu nevēlamo saikni starp banku un valsts parādu, kā arī samazinātu atšķirības starp valsts parāda procentu likmēm dažādām eurozonas valstīm; šajā sakarībā atzinīgi vērtē iespēju elastīgi un efektīvi izmantot jau pastāvošos Eiropas Finanšu stabilitātes instrumenta (EFSF) / Eiropas stabilitātes mehānisma (ESM) instrumentus dalībvalstīm, kuras ievēro tām adresētos ieteikumus un citas saistības, tostarp Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu un Stabilitātes un izaugsmes paktu;

| 3. | uzskata, ka šī vienošanās ir nozīmīgs solis ceļā uz pilnvērtīgu banku savienību Eiropas Savienībā, bet norāda uz kritisko apstākli, ka šo iespēju nevar izmantot nekavējoties, jo tā ir atkarīga no vienošanās par vienotu uzraudzības mehānismu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka šī vienošanās ir nozīmīgs solis ceļā uz pilnvērtīgu banku savienību Eiropas Savienībā, bet norāda uz kritisko apstākli, ka šo iespēju nevar izmantot nekavējoties, jo tā ir atkarīga no vienošanās par vienotu uzraudzības mehānismu;

| 4. | atzinīgi vērtē arī plānu izaugsmei un nodarbinātībai, jo īpaši vienošanos par EUR 120 miljardu izmantošanu, lai stimulētu ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību, un aicina diferencēt prasības par fiskālo konsolidāciju, lai sekmētu izaugsmi, pienācīgi ņemot vērā ieguldījumu nozīmi; uzskata to par nozīmīgu soli, lai atsāktos tik nepieciešamie ilgspējīgie un uz izaugsmi vērstie valsts un privātie ieguldījumi Eiropā, kas būtu vērsti gan uz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz resursu efektivitāti un ilgtspēju, gan arī uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē arī plānu izaugsmei un nodarbinātībai, jo īpaši vienošanos par EUR 120 miljardu izmantošanu, lai stimulētu ieguldījumus, izaugsmi un nodarbinātību, un aicina diferencēt prasības par fiskālo konsolidāciju, lai sekmētu izaugsmi, pienācīgi ņemot vērā ieguldījumu nozīmi; uzskata to par nozīmīgu soli, lai atsāktos tik nepieciešamie ilgspējīgie un uz izaugsmi vērstie valsts un privātie ieguldījumi Eiropā, kas būtu vērsti gan uz stratēģijas „Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, jo īpaši attiecībā uz resursu efektivitāti un ilgtspēju, gan arī uz vienotā tirgus izveides pabeigšanu;

| 5. | atzinīgi vērtē arī apņemšanos padarīt ES budžetu par instrumentu izaugsmei; šajā sakarībā atzīmē, ka jūnija Eiropadomē nav gūts ievērojams progress, lai panāktu vienošanos par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam; mudina Kipras prezidentūru aktīvāk rīkoties šajā jautājumā un pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu sarunās par DFS, tostarp pilnībā ievērojot tā koplēmuma tiesības; tomēr uzstāj, ka pašu resursu reforma ir būtisks elements, bez kura nebūs iespējams panākt vienošanos par DFS; atkārtoti pauž pārliecību, ka līdz šā gada beigām jāpanāk vienošanās gan par DFS ieņēmumu, gan izdevumu daļu, kam jāatbilst Savienības faktiskajām vajadzībām un plāniem nākamajā periodā; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē arī apņemšanos padarīt ES budžetu par instrumentu izaugsmei; šajā sakarībā atzīmē, ka jūnija Eiropadomē nav gūts ievērojams progress, lai panāktu vienošanos par nākamo daudzgadu finanšu shēmu (DFS) 2014.–2020. gadam; mudina Kipras prezidentūru aktīvāk rīkoties šajā jautājumā un pilnībā iesaistīt Eiropas Parlamentu sarunās par DFS, tostarp pilnībā ievērojot tā koplēmuma tiesības; tomēr uzstāj, ka pašu resursu reforma ir būtisks elements, bez kura nebūs iespējams panākt vienošanos par DFS; atkārtoti pauž pārliecību, ka līdz šā gada beigām jāpanāk vienošanās gan par DFS ieņēmumu, gan izdevumu daļu, kam jāatbilst Savienības faktiskajām vajadzībām un plāniem nākamajā periodā;

| 6. | atzinīgi vērtē valstu un valdību vadītāju paziņojumu par vienotā tirgus pārvaldības pastiprināšanu; stingri atbalsta Komisiju tās vērtējumā par vienotā tirgus stāvokli un aicina rīkoties, lai vienoto tirgu izveidotu pilnībā; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē valstu un valdību vadītāju paziņojumu par vienotā tirgus pārvaldības pastiprināšanu; stingri atbalsta Komisiju tās vērtējumā par vienotā tirgus stāvokli un aicina rīkoties, lai vienoto tirgu izveidotu pilnībā;

| 7. | atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas ietverti ziņojumā „Ceļā uz patiesu Ekonomikas un monetāro savienību”, ar ko iepazīstināja augstās amatpersonas H. Van Rompuy, J. C. Juncker, J. M. Barroso un M. Draghi, uzskata, ka šie priekšlikumi ir labs sākuma punkts ceļā uz veiksmīgi strādājošu un patiesu EMS; jo īpaši uzskata, ka priekšlikumi par integrētas finanšu sistēmas izveidi un Eiropas banku uzraudzību arī ir svarīgi soļi ceļā uz Eiropas banku stabilāku ilgtermiņa nākotni; cer arī uz to, ka ar šo priekšlikumu tiks palielināta ES sociālā atbildība un uzlabota pārredzamība un atbildība attiecībā uz jaunajiem Eiropas noteikumiem šajā jomā; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē priekšlikumus, kas ietverti ziņojumā „Ceļā uz patiesu Ekonomikas un monetāro savienību”, ar ko iepazīstināja augstās amatpersonas H. Van Rompuy, J. C. Juncker, J. M. Barroso un M. Draghi, uzskata, ka šie priekšlikumi ir labs sākuma punkts ceļā uz veiksmīgi strādājošu un patiesu EMS; jo īpaši uzskata, ka priekšlikumi par integrētas finanšu sistēmas izveidi un Eiropas banku uzraudzību arī ir svarīgi soļi ceļā uz Eiropas banku stabilāku ilgtermiņa nākotni; cer arī uz to, ka ar šo priekšlikumu tiks palielināta ES sociālā atbildība un uzlabota pārredzamība un atbildība attiecībā uz jaunajiem Eiropas noteikumiem šajā jomā;

| 8. | uzskata, ka ir nepieciešama ātra rīcība katrā no četriem pamatelementiem, kas minēti šajā ziņojumā:






  a) | integrēta finanšu sistēma, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, jo īpaši eurozonā, un līdz minimumam samazinātu izmaksas, ko Eiropas pilsoņiem rada banku neveiksmīga darbība; šāda sistēma paaugstina atbildību par uzraudzību līdz Eiropas līmenim un nodrošina kopējus mehānismus, ar ko īsteno banku noregulējumu un garantē klientu noguldījumus; |
| --- | --- | --- |

8.

uzskata, ka ir nepieciešama ātra rīcība katrā no četriem pamatelementiem, kas minēti šajā ziņojumā:

a)

integrēta finanšu sistēma, lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, jo īpaši eurozonā, un līdz minimumam samazinātu izmaksas, ko Eiropas pilsoņiem rada banku neveiksmīga darbība; šāda sistēma paaugstina atbildību par uzraudzību līdz Eiropas līmenim un nodrošina kopējus mehānismus, ar ko īsteno banku noregulējumu un garantē klientu noguldījumus;

| b) | integrēta budžeta sistēma, lai nodrošinātu stabilas fiskālās politikas veidošanu valsts un Eiropas līmenī, integrējot koordināciju, kopīgu lēmumu pieņemšanu, labāku izpildi un samērīgu virzību ceļā uz kopīgu obligāciju emisiju (tostarp īstermiņa finansēšanas instrumentiem uz ierobežota un nosacīta pamata vai pakāpenisku pārveidi par parāda dzēšanas fondu); šajā sistēmā varētu ietilpt arī dažādi fiskālās solidaritātes veidi; |
| --- | --- |

b)

integrēta budžeta sistēma, lai nodrošinātu stabilas fiskālās politikas veidošanu valsts un Eiropas līmenī, integrējot koordināciju, kopīgu lēmumu pieņemšanu, labāku izpildi un samērīgu virzību ceļā uz kopīgu obligāciju emisiju (tostarp īstermiņa finansēšanas instrumentiem uz ierobežota un nosacīta pamata vai pakāpenisku pārveidi par parāda dzēšanas fondu); šajā sistēmā varētu ietilpt arī dažādi fiskālās solidaritātes veidi;

| c) | integrēta ekonomikas politikas sistēma, kurai ir pietiekami mehānismi, lai nodrošinātu, ka valstu un Eiropas politika sekmē ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju, un kura ir saderīga ar veiksmīgu EMS darbību; |
| --- | --- |

c)

integrēta ekonomikas politikas sistēma, kurai ir pietiekami mehānismi, lai nodrošinātu, ka valstu un Eiropas politika sekmē ilgtspējīgu izaugsmi, nodarbinātību un konkurētspēju, un kura ir saderīga ar veiksmīgu EMS darbību;

| d) | nepieciešamās demokrātiskās leģitimitātes un pārskatatbildības nodrošināšana ar EMS saistītu lēmumu pieņemšanā, pamatojoties uz suverenitātes kopīgu īstenošanu attiecībā uz kopīgu politiku un solidaritāti. |
| --- | --- |

d)

nepieciešamās demokrātiskās leģitimitātes un pārskatatbildības nodrošināšana ar EMS saistītu lēmumu pieņemšanā, pamatojoties uz suverenitātes kopīgu īstenošanu attiecībā uz kopīgu politiku un solidaritāti.

| 9. | atzinīgi vērtē lēmumu aicināt turpināt darbu pie plāna patiesas ekonomikas un monetārās savienības izveidei; līdzās lomai, ko Eiropas Parlaments pilda kā viens no likumdevējiem, prasa to pilnībā iesaistīt kā līdzvērtīgu partneri arī šā uzdevuma veikšanā; turklāt aicina Eiropas Savienības iestāžu un lēmumu pieņemšanas procedūru reformas procesā iesaistīt ne tikai Eiropas iestādes un valstu parlamentus, bet arī sociālos partnerus, pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto pušu pārstāvjus, rīkojot plašu sabiedrības diskusiju par Eiropas Savienības dziļāku politisko, ekonomisko, sociālo un fiskālo integrāciju; uzsver, ka Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu cieša iesaistīšana būs ļoti svarīga, turklāt pienācīgi ievērojot Kopienas metodi; uzskata, ka LESD 1. protokols par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā nodrošina pienācīgu pamatu parlamentu sadarbībai; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē lēmumu aicināt turpināt darbu pie plāna patiesas ekonomikas un monetārās savienības izveidei; līdzās lomai, ko Eiropas Parlaments pilda kā viens no likumdevējiem, prasa to pilnībā iesaistīt kā līdzvērtīgu partneri arī šā uzdevuma veikšanā; turklāt aicina Eiropas Savienības iestāžu un lēmumu pieņemšanas procedūru reformas procesā iesaistīt ne tikai Eiropas iestādes un valstu parlamentus, bet arī sociālos partnerus, pilsoniskās sabiedrības un citu ieinteresēto pušu pārstāvjus, rīkojot plašu sabiedrības diskusiju par Eiropas Savienības dziļāku politisko, ekonomisko, sociālo un fiskālo integrāciju; uzsver, ka Eiropas Parlamenta un valstu parlamentu cieša iesaistīšana būs ļoti svarīga, turklāt pienācīgi ievērojot Kopienas metodi; uzskata, ka LESD 1. protokols par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā nodrošina pienācīgu pamatu parlamentu sadarbībai;

| 10. | tomēr uzskata, ka vēl jāveic liels likumdošanas darbs, lai nodrošinātu vispārēju, strukturētu un visaptverošu atbildi uz krīzi; tādēļ aicina Komisiju saskaņā ar Kopienas metodi līdz 2012. gada septembrim iesniegt likumdošanas priekšlikumi paketi, kuras pamatā būtu minētie četri pamatelementi; |
| --- | --- |

10.

tomēr uzskata, ka vēl jāveic liels likumdošanas darbs, lai nodrošinātu vispārēju, strukturētu un visaptverošu atbildi uz krīzi; tādēļ aicina Komisiju saskaņā ar Kopienas metodi līdz 2012. gada septembrim iesniegt likumdošanas priekšlikumi paketi, kuras pamatā būtu minētie četri pamatelementi;

| 11. | aicina Padomi vienoties par koordinētu programmu mērķtiecīgu ieguldījumu veikšanai valstu līmenī, lai stimulētu Eiropas ekonomiku; |
| --- | --- |

11.

aicina Padomi vienoties par koordinētu programmu mērķtiecīgu ieguldījumu veikšanai valstu līmenī, lai stimulētu Eiropas ekonomiku;

| 12. | pēc iepriekš minētās tiesību aktu paketes saņemšanas pieprasītajā termiņā un pēc to pārbaudes apņemas nodrošināt efektīvu un ātru lēmumu pieņemšanas procesu; |
| --- | --- |

12.

pēc iepriekš minētās tiesību aktu paketes saņemšanas pieprasītajā termiņā un pēc to pārbaudes apņemas nodrošināt efektīvu un ātru lēmumu pieņemšanas procesu;

| 13. | tomēr atzīmē, ka izdarīs secinājumus, ja minēto tiesību aktu paketi nesaņems pieprasītajā termiņā; |
| --- | --- |

13.

tomēr atzīmē, ka izdarīs secinājumus, ja minēto tiesību aktu paketi nesaņems pieprasītajā termiņā;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/74

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsPiekļuve banku pamatpakalpojumiem

P7_TA(2012)0293

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par piekļuvi banku pamatpakalpojumiem (2012/2055(INI))

2013/C 349 E/10

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 225. pantu

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Komisijas 2011. gada darba programma” (COM(2010)0623) un jo īpaši atsauci uz plānoto tiesību akta priekšlikumu par piekļuvi banku pamatpakalpojumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 27. oktobra paziņojumu „Komisijas 2011. gada darba programma” (COM(2010)0623) un jo īpaši atsauci uz plānoto tiesību akta priekšlikumu par piekļuvi banku pamatpakalpojumiem,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu — divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos”„Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 13. aprīļa paziņojumu „Akts par vienoto tirgu — divpadsmit mehānismi, kā veicināt izaugsmi un vairot uzticēšanos”„Kopīgiem spēkiem uz jaunu izaugsmi” (COM(2011)0206),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu „Eiropa 2020: stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (1) un jo īpaši vienotās euro maksājumu telpas izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 13. novembra Direktīvu 2007/64/EK par maksājumu pakalpojumiem iekšējā tirgū (1) un jo īpaši vienotās euro maksājumu telpas izveidi,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (2),

| — | ņemot vērā Komisijas apspriešanos par finansiālo integrāciju, no 2009. gada nodrošinot piekļuvi pamata bankas kontam un no 2010. gada — pamatmaksājumu kontam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas apspriešanos par finansiālo integrāciju, no 2009. gada nodrošinot piekļuvi pamata bankas kontam un no 2010. gada — pamatmaksājumu kontam,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. jūlija ieteikumu 2011/442/ES par piekļuvi pamatmaksājumu kontam (3) un tam pievienoto ietekmes novērtējumu (SEC(2011)0906), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 18. jūlija ieteikumu 2011/442/ES par piekļuvi pamatmaksājumu kontam (3) un tam pievienoto ietekmes novērtējumu (SEC(2011)0906),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Vienotais tirgus cilvēku uztverē — aktuālā informācija par iedzīvotāju un uzņēmumu 20 galvenajām problēmām” (SEC(2011)1003) un jo īpaši problēmu Nr. 7, kas attiecas uz grūtībām, ar kurām iedzīvotāji saskaras, atverot bankas kontu dalībvalstī, kas nav viņu pastāvīgās dzīvesvietas valsts, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu „Vienotais tirgus cilvēku uztverē — aktuālā informācija par iedzīvotāju un uzņēmumu 20 galvenajām problēmām” (SEC(2011)1003) un jo īpaši problēmu Nr. 7, kas attiecas uz grūtībām, ar kurām iedzīvotāji saskaras, atverot bankas kontu dalībvalstī, kas nav viņu pastāvīgās dzīvesvietas valsts,

| — | ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 42. un 48. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0197/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A7-0197/2012),

| A. | tā kā iekšējā tirgus vienmērīga darbība un modernas, sociālās tirgus ekonomikas attīstība ir cita starpā atkarīga no finansiālā ziņā pieejamu un viegli sasniedzamu maksājumu pamatpakalpojumu vispārējas nodrošināšanas un sociāli atbildīgas banku nozares; |
| --- | --- |

A.

tā kā iekšējā tirgus vienmērīga darbība un modernas, sociālās tirgus ekonomikas attīstība ir cita starpā atkarīga no finansiālā ziņā pieejamu un viegli sasniedzamu maksājumu pamatpakalpojumu vispārējas nodrošināšanas un sociāli atbildīgas banku nozares;

| B. | tā kā piekļuve maksājumu pamatpakalpojumiem ir viens no priekšnosacījumiem, lai patērētāji varētu izmantot iekšējā tirgus piedāvātās priekšrocības, proti, priekšrocības, ko sniedz pārvietošanās brīvība, naudas pārvedumi un preču un pakalpojumu iegāde par pieņemamām darījumu izmaksām; tā kā maksājumu pamatpakalpojumi ir būtiski, lai patērētāji varētu izmantot elektroniskās komercijas sniegtās priekšrocības; tā kā ir aplēsts, ka, nespējot izmantot izdevību, ko sniedz piekļuve maksājumu kontam, patērētājs gadā zaudē no EUR 185 līdz EUR 365; tā kā jo īpaši piekļuve maksājumu pamatpakalpojumiem aizvien biežāk kļūst par priekšnosacījumu sociālajai iekļaušanai nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu pieejamības ziņā; |
| --- | --- |

B.

tā kā piekļuve maksājumu pamatpakalpojumiem ir viens no priekšnosacījumiem, lai patērētāji varētu izmantot iekšējā tirgus piedāvātās priekšrocības, proti, priekšrocības, ko sniedz pārvietošanās brīvība, naudas pārvedumi un preču un pakalpojumu iegāde par pieņemamām darījumu izmaksām; tā kā maksājumu pamatpakalpojumi ir būtiski, lai patērētāji varētu izmantot elektroniskās komercijas sniegtās priekšrocības; tā kā ir aplēsts, ka, nespējot izmantot izdevību, ko sniedz piekļuve maksājumu kontam, patērētājs gadā zaudē no EUR 185 līdz EUR 365; tā kā jo īpaši piekļuve maksājumu pamatpakalpojumiem aizvien biežāk kļūst par priekšnosacījumu sociālajai iekļaušanai nodarbinātības, veselības aprūpes un mājokļu pieejamības ziņā;

| C. | tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm patlaban 7 % Savienības pieaugušo iedzīvotāju, t. i., aptuveni 30 miljoniem cilvēku, nav sava bankas konta un tā kā no tiem aptuveni 6,4 miljoni minēto cilvēku ir saņēmuši atteikumu sakarā ar bankas konta atvēršanu vai nav uzdrošinājušies to lūgt; tā kā finansiālās atstumtības līmenis katrā dalībvalstī ir atšķirīgs; tā kā dažās dalībvalstīs banku kontu izplatības rādītāji ir ļoti zemi un zemākais īpatsvars ir aptuveni 50 % pieaugušajiem iedzīvotājiem Rumānijā un Bulgārijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Komisijas aplēsēm patlaban 7 % Savienības pieaugušo iedzīvotāju, t. i., aptuveni 30 miljoniem cilvēku, nav sava bankas konta un tā kā no tiem aptuveni 6,4 miljoni minēto cilvēku ir saņēmuši atteikumu sakarā ar bankas konta atvēršanu vai nav uzdrošinājušies to lūgt; tā kā finansiālās atstumtības līmenis katrā dalībvalstī ir atšķirīgs; tā kā dažās dalībvalstīs banku kontu izplatības rādītāji ir ļoti zemi un zemākais īpatsvars ir aptuveni 50 % pieaugušajiem iedzīvotājiem Rumānijā un Bulgārijā;

| D. | tā kā ikvienam patērētājam ir tiesības maksājumu kontu vai pamatmaksājumu kontu neatvērt; tā kā tādēļ par patērētāju pienākumu nedrīkst noteikt maksājumu konta vai pamatmaksājumu konta atvēršanu; tā kā šajā sakarā ir būtiska finanšu izglītība, norādot uz finansiālās integrācijas priekšrocībām; |
| --- | --- |

D.

tā kā ikvienam patērētājam ir tiesības maksājumu kontu vai pamatmaksājumu kontu neatvērt; tā kā tādēļ par patērētāju pienākumu nedrīkst noteikt maksājumu konta vai pamatmaksājumu konta atvēršanu; tā kā šajā sakarā ir būtiska finanšu izglītība, norādot uz finansiālās integrācijas priekšrocībām;

| E. | tā kā bankas var liegt iespēju atvērt bankas kontu personai, kas nav tās dalībvalsts rezidents, kurā banka ir reģistrēta; tā kā bankas konta atvēršanas grūtības nerezidentiem traucē pareizu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

E.

tā kā bankas var liegt iespēju atvērt bankas kontu personai, kas nav tās dalībvalsts rezidents, kurā banka ir reģistrēta; tā kā bankas konta atvēršanas grūtības nerezidentiem traucē pareizu iekšējā tirgus darbību;

| F. | tā kā vispārējā ekonomiskā un sociālā attīstība aizvien lielākai daļai iedzīvotāju atvieglo iespējas atvērt bankas kontu; tā kā 33 % no dalībvalstīs vērojamām atšķirībām attiecībā uz to iedzīvotāju skaitu, kuri izmanto maksājumu norēķinu kontu, var tikt pamatoti ar atšķirīgu ekonomiskās attīstības līmeni, bet 67 % atšķirību tātad rada citi faktori, piemēram, regulējuma vai pašregulējuma režīmi; |
| --- | --- |

F.

tā kā vispārējā ekonomiskā un sociālā attīstība aizvien lielākai daļai iedzīvotāju atvieglo iespējas atvērt bankas kontu; tā kā 33 % no dalībvalstīs vērojamām atšķirībām attiecībā uz to iedzīvotāju skaitu, kuri izmanto maksājumu norēķinu kontu, var tikt pamatoti ar atšķirīgu ekonomiskās attīstības līmeni, bet 67 % atšķirību tātad rada citi faktori, piemēram, regulējuma vai pašregulējuma režīmi;

| G. | tā kā maksājumu pakalpojumu sniedzēji, rīkojoties saskaņā ar tirgus loģiku, lielāku uzmanību pievērš komerciāli izdevīgiem klientiem un tāpēc komerciālā ziņā mazāk izdevīgiem patērētājiem atsevišķos gadījumos nepiedāvā tādu pašu produktu klāstu; tā kā Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Īrijā, Luksemburgā, Slovēnijā un Vācijā ir pieņemti nozares rīcības kodeksi un cita starpā tas noticis tādēļ, ka sabiedrība ir izdarījusi spiedienu un ir pieprasīta likumdošanas iniciatīva; tā kā pašregulējuma instrumenti ir snieguši pozitīvus vai dažādus rezultātus, taču līdz šim laikam nav nodrošinājuši piekļuvi maksājumu pamatpakalpojumiem visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

G.

tā kā maksājumu pakalpojumu sniedzēji, rīkojoties saskaņā ar tirgus loģiku, lielāku uzmanību pievērš komerciāli izdevīgiem klientiem un tāpēc komerciālā ziņā mazāk izdevīgiem patērētājiem atsevišķos gadījumos nepiedāvā tādu pašu produktu klāstu; tā kā Apvienotajā Karalistē, Itālijā, Īrijā, Luksemburgā, Slovēnijā un Vācijā ir pieņemti nozares rīcības kodeksi un cita starpā tas noticis tādēļ, ka sabiedrība ir izdarījusi spiedienu un ir pieprasīta likumdošanas iniciatīva; tā kā pašregulējuma instrumenti ir snieguši pozitīvus vai dažādus rezultātus, taču līdz šim laikam nav nodrošinājuši piekļuvi maksājumu pamatpakalpojumiem visās dalībvalstīs;

| H. | tā kā likumdošanas pieejām, ar ko nodrošina piekļuvi banku pamatpakalpojumiem, ir bijuši apmierinoši rezultāti, piemēram, likumdošanas iniciatīvas īstenošanas rezultātā Dānijā un Somijā maksājumu pakalpojumus izmanto gandrīz 100 % mājsaimniecību, un Beļģijā un Francijā ievērojami samazinājies to iedzīvotāju skaits, kam nav bankas konta; |
| --- | --- |

H.

tā kā likumdošanas pieejām, ar ko nodrošina piekļuvi banku pamatpakalpojumiem, ir bijuši apmierinoši rezultāti, piemēram, likumdošanas iniciatīvas īstenošanas rezultātā Dānijā un Somijā maksājumu pakalpojumus izmanto gandrīz 100 % mājsaimniecību, un Beļģijā un Francijā ievērojami samazinājies to iedzīvotāju skaits, kam nav bankas konta;

| I. | tā kā ne visas dalībvalstis ir pienācīgi reaģējušas uz Komisijas 2011. gada 18. jūlija Ieteikumu 2011/442/ES par piekļuvi pamatmaksājumu kontam (4) un pārāk daudzās dalībvalstīs vēl joprojām netiek piemērotas juridiskas prasības sniegt banku pamatpakalpojumus un netiek izteikti aicinājumi to darīt brīvprātīgi; |
| --- | --- |

I.

tā kā ne visas dalībvalstis ir pienācīgi reaģējušas uz Komisijas 2011. gada 18. jūlija Ieteikumu 2011/442/ES par piekļuvi pamatmaksājumu kontam (4) un pārāk daudzās dalībvalstīs vēl joprojām netiek piemērotas juridiskas prasības sniegt banku pamatpakalpojumus un netiek izteikti aicinājumi to darīt brīvprātīgi;

| J. | tā kā efektivitātes nolūkā pamatmaksājumu kontam ir jābūt viegli atveramam un jāpiedāvā konkrēts pamatpakalpojumu klāsts un ir jābūt ieviestiem efektīvas uzraudzības un strīdu izšķiršanas pasākumiem, kā arī jāatvieglo to patērētāju piekļuve šādam kontam, kuriem nav noteiktas dzīvesvietas; tā kā tiesību akti par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu būtu jāpiemēro samērīgi un tos nekad nedrīkst izmantot kā nepamatotu ieganstu, lai noraidītu komerciāli mazāk pievilcīgus patērētājus; tā kā Komisijai būtu jānoskaidro, vai ir nepieciešama saikne patērētājiem ar dalībvalsti, lai viņi būtu tiesīgi atvērt pamatmaksājumu kontu; |
| --- | --- |

J.

tā kā efektivitātes nolūkā pamatmaksājumu kontam ir jābūt viegli atveramam un jāpiedāvā konkrēts pamatpakalpojumu klāsts un ir jābūt ieviestiem efektīvas uzraudzības un strīdu izšķiršanas pasākumiem, kā arī jāatvieglo to patērētāju piekļuve šādam kontam, kuriem nav noteiktas dzīvesvietas; tā kā tiesību akti par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu būtu jāpiemēro samērīgi un tos nekad nedrīkst izmantot kā nepamatotu ieganstu, lai noraidītu komerciāli mazāk pievilcīgus patērētājus; tā kā Komisijai būtu jānoskaidro, vai ir nepieciešama saikne patērētājiem ar dalībvalsti, lai viņi būtu tiesīgi atvērt pamatmaksājumu kontu;

| K. | tā kā maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina piekļuve pamatmaksājumu kontam bez maksas vai par pieņemamu cenu; |
| --- | --- |

K.

tā kā maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina piekļuve pamatmaksājumu kontam bez maksas vai par pieņemamu cenu;

| L. | tā kā pakalpojumu sniedzējam būtu jāpievērš īpaša uzmanība finansiālā ziņā neaizsargātiem patērētājiem, lai viņus neapgrūtinātu ar pārmērīgām parādsaistībām, piedāvājot pārtēriņa iespējas vai papildu kredītproduktus; tā kā dalībvalstīm būtu jāizvairās no iespējamām maksām par maksājumu pamatpakalpojumiem, lai tās nekļūtu par šķērsli finansiālā ziņā atstumtiem patērētājiem viņu piekļuvē maksājumu pamatpakalpojumiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā pakalpojumu sniedzējam būtu jāpievērš īpaša uzmanība finansiālā ziņā neaizsargātiem patērētājiem, lai viņus neapgrūtinātu ar pārmērīgām parādsaistībām, piedāvājot pārtēriņa iespējas vai papildu kredītproduktus; tā kā dalībvalstīm būtu jāizvairās no iespējamām maksām par maksājumu pamatpakalpojumiem, lai tās nekļūtu par šķērsli finansiālā ziņā atstumtiem patērētājiem viņu piekļuvē maksājumu pamatpakalpojumiem;

| M. | tā kā pārlieku lielas parādsaistības, ko daļēji izraisījusi sociālā un ekonomiskā krīze, ir kļuvušas par svarīgāko jauno sociālo risku visā Savienībā un tā kā šajā sakarībā svarīgs aspekts ir aizsardzība pret parāda piedziņu, kura būtu jāpārvalda un jāpilnveido vienīgi dalībvalsts līmenī; |
| --- | --- |

M.

tā kā pārlieku lielas parādsaistības, ko daļēji izraisījusi sociālā un ekonomiskā krīze, ir kļuvušas par svarīgāko jauno sociālo risku visā Savienībā un tā kā šajā sakarībā svarīgs aspekts ir aizsardzība pret parāda piedziņu, kura būtu jāpārvalda un jāpilnveido vienīgi dalībvalsts līmenī;

| N. | tā kā ir jānovērš konkurences traucējumi un jāņem vērā patērētāju vajadzības reģionos, kuros nav daudz banku, un tādēļ pēc iespējas jāpaplašina iniciatīvas darbības joma; tā kā iniciatīvu pilnveidošanā un novērtēšanā šajā jomā būtu jāņem vērā tādas jaunas norises maksājumu pakalpojumu tirgū kā priekšapmaksas risinājumi vai maksājumi ar mobilā tālruņa palīdzību; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jānovērš konkurences traucējumi un jāņem vērā patērētāju vajadzības reģionos, kuros nav daudz banku, un tādēļ pēc iespējas jāpaplašina iniciatīvas darbības joma; tā kā iniciatīvu pilnveidošanā un novērtēšanā šajā jomā būtu jāņem vērā tādas jaunas norises maksājumu pakalpojumu tirgū kā priekšapmaksas risinājumi vai maksājumi ar mobilā tālruņa palīdzību;

| O. | tā kā jebkuras iniciatīvas, kura attiecas uz maksājumu pamatpakalpojumiem, būtisks elements ir saprotamas informācijas pieejamība patērētājiem; tā ka Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis izstrādāt mērķtiecīgas informatīvas kampaņas to patērētāju vajadzību un problēmu risināšanai, kuriem nav bankas konta, kuri ir neaizsargāti un kuri daudz pārvietojas; tā kā maksājumu pamatpakalpojumu saņēmēji būtu jāapkalpo pienācīgā līmenī un tādēļ pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina savu darbinieku atbilstoša apmācība; tā kā pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jānodrošina, ka šos klientus negatīvi neietekmē iespējamie interešu konflikti; |
| --- | --- |

O.

tā kā jebkuras iniciatīvas, kura attiecas uz maksājumu pamatpakalpojumiem, būtisks elements ir saprotamas informācijas pieejamība patērētājiem; tā ka Komisijai būtu jāmudina dalībvalstis izstrādāt mērķtiecīgas informatīvas kampaņas to patērētāju vajadzību un problēmu risināšanai, kuriem nav bankas konta, kuri ir neaizsargāti un kuri daudz pārvietojas; tā kā maksājumu pamatpakalpojumu saņēmēji būtu jāapkalpo pienācīgā līmenī un tādēļ pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina savu darbinieku atbilstoša apmācība; tā kā pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jānodrošina, ka šos klientus negatīvi neietekmē iespējamie interešu konflikti;

| P. | tā kā studentiem, darba ņēmējiem un pakalpojumu sniedzējiem jāspēj šķērsot robežas un bez grūtībām izmantot mobilitātes iespējas Savienībā; |
| --- | --- |

P.

tā kā studentiem, darba ņēmējiem un pakalpojumu sniedzējiem jāspēj šķērsot robežas un bez grūtībām izmantot mobilitātes iespējas Savienībā;

| Q. | tā kā nebūtu jāprasa patērētājam slēgt esošo kontu citā dalībvalstī, lai atvērtu maksājumu kontu kādā dalībvalstī; |
| --- | --- |

Q.

tā kā nebūtu jāprasa patērētājam slēgt esošo kontu citā dalībvalstī, lai atvērtu maksājumu kontu kādā dalībvalstī;

| R. | tā kā maksājumu pakalpojumu sniedzēja esošās prasības attiecībā uz pamatmaksājumu konta atvēršanu ir ierobežojošas un varētu kavēt pārrobežu mobilitāti Savienībā, |
| --- | --- |

R.

tā kā maksājumu pakalpojumu sniedzēja esošās prasības attiecībā uz pamatmaksājumu konta atvēršanu ir ierobežojošas un varētu kavēt pārrobežu mobilitāti Savienībā,

| 1. | prasa Komisijai līdz 2012. gada septembrim iesniegt detalizētu situācijas novērtējumu visās dalībvalstīs; prasa Komisijai līdz 2013. gada janvārim, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un ievērojot pielikumā iekļautos sīki izstrādātos ieteikumus, iesniegt direktīvas priekšlikumu, ar ko piekļuve maksājumu pamatpakalpojumiem tiek nodrošināta visiem Savienībā legāli dzīvojošajiem patērētājiem, izņemot, ja sīki izstrādātajā novērtējumā nav minēta nepieciešamība pēc šāda priekšlikuma; |
| --- | --- |

1.

prasa Komisijai līdz 2012. gada septembrim iesniegt detalizētu situācijas novērtējumu visās dalībvalstīs; prasa Komisijai līdz 2013. gada janvārim, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienības darbību 114. pantu un ievērojot pielikumā iekļautos sīki izstrādātos ieteikumus, iesniegt direktīvas priekšlikumu, ar ko piekļuve maksājumu pamatpakalpojumiem tiek nodrošināta visiem Savienībā legāli dzīvojošajiem patērētājiem, izņemot, ja sīki izstrādātajā novērtējumā nav minēta nepieciešamība pēc šāda priekšlikuma;

| 2. | apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērotas iedzīvotāju pamattiesības, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes princips; |
| --- | --- |

2.

apstiprina, ka šajos ieteikumos ir ievērotas iedzīvotāju pamattiesības, kā arī subsidiaritātes un proporcionalitātes princips;

| 3. | uzskata, ka pieprasītajam priekšlikumam nav nekādas finansiālas ietekmes uz Eiropas Savienības budžetu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka pieprasītajam priekšlikumam nav nekādas finansiālas ietekmes uz Eiropas Savienības budžetu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos sīki izstrādātos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju un pievienotos sīki izstrādātos ieteikumus Komisijai, Padomei un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 319, 5.12.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.

(3)  OV L 190, 21.7.2011., 87. lpp.

(4)  OV L 190, 21.7.2011., 87. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsREZOLŪCIJAS PIELIKUMS:

SĪKI IZSTRĀDĀTI IETEIKUMI ATTIECĪBĀ UZ PIEPRASĪTĀ PRIEKŠLIKUMA SATURU

Eiropas Parlaments uzskata, ka direktīvai, kas ir jāpieņem, būtu jāreglamentē turpmāk minētie jautājumi.

1. ieteikums (par darbības jomu)

| 1. | Termins „pamatmaksājumu konts” būtu jādefinē kā maksājumu konts, kas piedāvāts saskaņā ar ierosinātā tiesību akta noteikumiem. Ar šo terminu neapzīmē tos pamata maksājumu kontus, kas pilnībā neatbilst šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Termins „pamatmaksājumu konts” būtu jādefinē kā maksājumu konts, kas piedāvāts saskaņā ar ierosinātā tiesību akta noteikumiem. Ar šo terminu neapzīmē tos pamata maksājumu kontus, kas pilnībā neatbilst šiem noteikumiem.

| 2. | Direktīvā būtu jānosaka, ka dalībvalstu pienākums ir nodrošināt piekļuvi maksājumu pamatpakalpojumiem, principā nosakot obligātu prasību visiem maksājumu pamatpakalpojumu sniedzējiem, kas definēti Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 9. punktā un savas pamatdarbības ietvaros patērētājiem piedāvā maksājumu kontus, nodrošināt pamatmaksājumu kontu. |
| --- | --- |

2.

Direktīvā būtu jānosaka, ka dalībvalstu pienākums ir nodrošināt piekļuvi maksājumu pamatpakalpojumiem, principā nosakot obligātu prasību visiem maksājumu pamatpakalpojumu sniedzējiem, kas definēti Direktīvas 2007/64/EK 4. panta 9. punktā un savas pamatdarbības ietvaros patērētājiem piedāvā maksājumu kontus, nodrošināt pamatmaksājumu kontu.

| 3. | Ikvienai likumdošanas iniciatīvai būtu jāievēro subsidiaritātes princips un jāņem vērā spēkā esošās juridiskās prasības vai brīvprātīgie pasākumi dalībvalstīs, kur tiesības piekļūt pamatmaksājumu kontam un to izmantot jau ir veiksmīgi nodrošinātas. |
| --- | --- |

3.

Ikvienai likumdošanas iniciatīvai būtu jāievēro subsidiaritātes princips un jāņem vērā spēkā esošās juridiskās prasības vai brīvprātīgie pasākumi dalībvalstīs, kur tiesības piekļūt pamatmaksājumu kontam un to izmantot jau ir veiksmīgi nodrošinātas.

| 4. | Līdz ar to, lai izvairītos no nevajadzīga sloga, kas tiktu radīts tiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas patērētājiem nepiedāvā maksājumu kontus, no pienākuma nodrošināt pamatmaksājumu konta atvēršanu būtu jāatbrīvo:






  a) | Direktīvas 2007/64/EK 1. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minētie maksājumu pakalpojumu sniedzēji; |
| --- | --- | --- |

4.

Līdz ar to, lai izvairītos no nevajadzīga sloga, kas tiktu radīts tiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas patērētājiem nepiedāvā maksājumu kontus, no pienākuma nodrošināt pamatmaksājumu konta atvēršanu būtu jāatbrīvo:

a)

Direktīvas 2007/64/EK 1. panta 1. punkta e) un f) apakšpunktā minētie maksājumu pakalpojumu sniedzēji;

| b) | maksājumu iestādes, kurām ir atļauts sniegt tikai vienu vai vairākus maksājumu pakalpojumus, kas norādīti Direktīvas 2007/64/EK pielikuma 4.-7. punktā; |
| --- | --- |

b)

maksājumu iestādes, kurām ir atļauts sniegt tikai vienu vai vairākus maksājumu pakalpojumus, kas norādīti Direktīvas 2007/64/EK pielikuma 4.-7. punktā;

| 5. | Būtu jāļauj dalībvalstīm atbrīvot no pienākuma nodrošināt pamatmaksājumu konta atvēršanas iespēju citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. Jebkuriem atbrīvojumiem būtu jāpamatojas uz objektīviem un ļoti ierobežojošiem kritērijiem, un tie būtu jāattiecina tikai uz tiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas saskaņā ar bezpeļņas uzņēmējdarbības modeli vai kas nesniedz vispārējus pakalpojumus privātklientiem. Ar jebkuriem atbrīvojumiem nedrīkstētu pārkāpt patērētāju piekļuves tiesības, un tie būtu jānosaka iespējami mazāk, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi uz konkurenci. |
| --- | --- |

5.

Būtu jāļauj dalībvalstīm atbrīvot no pienākuma nodrošināt pamatmaksājumu konta atvēršanas iespēju citiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. Jebkuriem atbrīvojumiem būtu jāpamatojas uz objektīviem un ļoti ierobežojošiem kritērijiem, un tie būtu jāattiecina tikai uz tiem maksājumu pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas saskaņā ar bezpeļņas uzņēmējdarbības modeli vai kas nesniedz vispārējus pakalpojumus privātklientiem. Ar jebkuriem atbrīvojumiem nedrīkstētu pārkāpt patērētāju piekļuves tiesības, un tie būtu jānosaka iespējami mazāk, lai līdz minimumam samazinātu negatīvo ietekmi uz konkurenci.

2. ieteikums (par piekļuvi un prasībām attiecībā uz personas identifikāciju)

| 6. | Ar šā tiesību akta pieņemšanu būtu jānodrošina, ka ikvienam patērētājam, tas ir, ikvienai fiziskai personai, kura nerīkojas sava amata, uzņēmējdarbības vai profesijas nolūkos un kuras likumīgā dzīvesvieta ir Savienības teritorijā, ir tiesības atvērt un izmantot pamatmaksājuma kontu maksājumu pakalpojumu sniedzēja uzņēmumā, kas darbojas kādā no dalībvalstīm, ar nosacījumu, ka šim patērētājam tajā pašā dalībvalstī jau nav atvērts maksājumu konts. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka patērētājiem ir pieejami funkcionējoši mehānismi maksājumu norēķinu konta slēgšanai, lai tā vietā izveidotu vai pārietu uz maksājumu pamatkontu. Atverot pamatmaksajumu kontu, būtu jāapliecina personas identitāte. |
| --- | --- |

6.

Ar šā tiesību akta pieņemšanu būtu jānodrošina, ka ikvienam patērētājam, tas ir, ikvienai fiziskai personai, kura nerīkojas sava amata, uzņēmējdarbības vai profesijas nolūkos un kuras likumīgā dzīvesvieta ir Savienības teritorijā, ir tiesības atvērt un izmantot pamatmaksājuma kontu maksājumu pakalpojumu sniedzēja uzņēmumā, kas darbojas kādā no dalībvalstīm, ar nosacījumu, ka šim patērētājam tajā pašā dalībvalstī jau nav atvērts maksājumu konts. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka patērētājiem ir pieejami funkcionējoši mehānismi maksājumu norēķinu konta slēgšanai, lai tā vietā izveidotu vai pārietu uz maksājumu pamatkontu. Atverot pamatmaksajumu kontu, būtu jāapliecina personas identitāte.

| 7. | Ar tiesību aktu, kas ir jāpieņem, būtu jānodrošina, ka patērētājiem netiek radīts nevajadzīgs slogs, lai pierādītu, ka viņiem nav maksājumu konta. To varētu panākt, cita starpā patērētājam pieprasot iesniegt apliecinājumu. |
| --- | --- |

7.

Ar tiesību aktu, kas ir jāpieņem, būtu jānodrošina, ka patērētājiem netiek radīts nevajadzīgs slogs, lai pierādītu, ka viņiem nav maksājumu konta. To varētu panākt, cita starpā patērētājam pieprasot iesniegt apliecinājumu.

| 8. | Atverot pamatmaksājumu kontu, nebūtu jāņem vērā tādi kritēriji kā konta īpašnieka ienākumu līmenis vai to regularitāte, nodarbinātība, kredītvēsture, parādsaistību līmenis, individuālais stāvoklis saistībā ar bankrotu vai paredzamais konta apgrozījums. Par priekšnosacījumu pamatmaksājumu konta atvēršanai nekādā gadījumā nedrīkstētu noteikt citu produktu vai pakalpojumu, piemēram, apdrošināšanas, iegādi vai papildu konta atvēršanu. |
| --- | --- |

8.

Atverot pamatmaksājumu kontu, nebūtu jāņem vērā tādi kritēriji kā konta īpašnieka ienākumu līmenis vai to regularitāte, nodarbinātība, kredītvēsture, parādsaistību līmenis, individuālais stāvoklis saistībā ar bankrotu vai paredzamais konta apgrozījums. Par priekšnosacījumu pamatmaksājumu konta atvēršanai nekādā gadījumā nedrīkstētu noteikt citu produktu vai pakalpojumu, piemēram, apdrošināšanas, iegādi vai papildu konta atvēršanu.

| 9. | Priekšlikumā būtu jāparedz, ka pamatmaksājumu konta atvēršanu var atteikt vai anulēt tikai objektīvi pamatotos apstākļos saskaņā ar attiecīgajiem Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem, kuri nav saistīti ar 8. punktā minētajiem kritērijiem, piemēram, šādos gadījumos:






  a) | nesaderība ar tiesību aktiem par naudas atmazgāšanas un teroristu finansēšanas novēršanu; |
| --- | --- | --- |

9.

Priekšlikumā būtu jāparedz, ka pamatmaksājumu konta atvēršanu var atteikt vai anulēt tikai objektīvi pamatotos apstākļos saskaņā ar attiecīgajiem Savienības vai dalībvalsts tiesību aktiem, kuri nav saistīti ar 8. punktā minētajiem kritērijiem, piemēram, šādos gadījumos:

a)

nesaderība ar tiesību aktiem par naudas atmazgāšanas un teroristu finansēšanas novēršanu;

| b) | krāpšana, ļaunprātīga uzticības izmantošana vai dokumentu viltošana; |
| --- | --- |

b)

krāpšana, ļaunprātīga uzticības izmantošana vai dokumentu viltošana;

| c) | smagi un pastāvīgi to pienākumu pārkāpumi, kas saistīti ar pamatmaksājumu kontu. |
| --- | --- |

c)

smagi un pastāvīgi to pienākumu pārkāpumi, kas saistīti ar pamatmaksājumu kontu.

| 10. | Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāparedz nediskriminējoši un elastīgi pasākumi, ar kuriem palīdz patērētājiem pildīt uzticamības pārbaudes prasības, vienlaikus ievērojot tiesību aktus attiecībā uz naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu. Šajos pasākumos jo īpaši jāņem vērā to patērētāju vajadzības, kuriem nav noteiktas dzīvesvietas. |
| --- | --- |

10.

Vajadzības gadījumā dalībvalstīm būtu jāparedz nediskriminējoši un elastīgi pasākumi, ar kuriem palīdz patērētājiem pildīt uzticamības pārbaudes prasības, vienlaikus ievērojot tiesību aktus attiecībā uz naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu. Šajos pasākumos jo īpaši jāņem vērā to patērētāju vajadzības, kuriem nav noteiktas dzīvesvietas.

| 11. | Lai to veicinātu, dalībvalstīm jābūt tiesīgām pamatmaksājumu kontus klasificēt kā zema riska produktus saskaņā ar 3. panta 3. punktu Komisijas Direktīvā 2006/70/EK, ar ko īsteno Direktīvu 2005/60/EK. Tādējādi pakalpojumu sniedzējiem varētu būt pienākums piemērot vienkāršotas patērētāju uzticamības pārbaudes prasības. Komisijai būtu jācenšas precīzāk izskaidrot tiesību aktu interpretācijas par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu, lai nodrošinātu šo tiesību aktu līdzsvarotu un samērīgu piemērošanu banku pamatpakalpojumiem. Nevienam nedrīkst atteikt piekļuvi vai diskvalificēt viņu attiecībā uz pamatpakalpojumu kontu šo iemeslu dēļ, izņemot, ja ir pienācīgi pamatoti un objektīvi iemesli tā rīkoties. Šādus noteikumus nekad nevajadzētu nepamatoti izmantot par ieganstu, lai atteiktu pakalpojumu sniegšanu komerciāli mazāk izdevīgiem patērētājiem. |
| --- | --- |

11.

Lai to veicinātu, dalībvalstīm jābūt tiesīgām pamatmaksājumu kontus klasificēt kā zema riska produktus saskaņā ar 3. panta 3. punktu Komisijas Direktīvā 2006/70/EK, ar ko īsteno Direktīvu 2005/60/EK. Tādējādi pakalpojumu sniedzējiem varētu būt pienākums piemērot vienkāršotas patērētāju uzticamības pārbaudes prasības. Komisijai būtu jācenšas precīzāk izskaidrot tiesību aktu interpretācijas par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu, lai nodrošinātu šo tiesību aktu līdzsvarotu un samērīgu piemērošanu banku pamatpakalpojumiem. Nevienam nedrīkst atteikt piekļuvi vai diskvalificēt viņu attiecībā uz pamatpakalpojumu kontu šo iemeslu dēļ, izņemot, ja ir pienācīgi pamatoti un objektīvi iemesli tā rīkoties. Šādus noteikumus nekad nevajadzētu nepamatoti izmantot par ieganstu, lai atteiktu pakalpojumu sniegšanu komerciāli mazāk izdevīgiem patērētājiem.

| 12. | Pieņemamajā tiesību aktā būtu jāparedz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem pienākums rīkoties pārredzami, pieņemot lēmumu par pamatmaksājumu konta atvēršanas atteikumu vai šāda konta slēgšanu, ievērojot tiesību aktus par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī par noziegumu novēršanu un izmeklēšanu. Lai ļautu patērētājam apstrīdēt maksājumu pakalpojumu sniedzēja lēmumu, maksājumu pakalpojumu sniedzējam būtu rakstiski jāinformē patērētājs par to, kādēļ tiek atteikta pamatmaksājumu konta atvēršana vai pieņemts lēmums par šāda konta slēgšanu. Pakalpojumu sniedzējam būtu arī jāinformē patērētājs par alternatīvām strīdu izšķiršanas mehānismu iespējām. |
| --- | --- |

12.

Pieņemamajā tiesību aktā būtu jāparedz maksājumu pakalpojumu sniedzējiem pienākums rīkoties pārredzami, pieņemot lēmumu par pamatmaksājumu konta atvēršanas atteikumu vai šāda konta slēgšanu, ievērojot tiesību aktus par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanu, kā arī par noziegumu novēršanu un izmeklēšanu. Lai ļautu patērētājam apstrīdēt maksājumu pakalpojumu sniedzēja lēmumu, maksājumu pakalpojumu sniedzējam būtu rakstiski jāinformē patērētājs par to, kādēļ tiek atteikta pamatmaksājumu konta atvēršana vai pieņemts lēmums par šāda konta slēgšanu. Pakalpojumu sniedzējam būtu arī jāinformē patērētājs par alternatīvām strīdu izšķiršanas mehānismu iespējām.

| 13. | Pieņemamajā tiesību aktā būtu jāparedz prasība pakalpojumu sniedzējiem, pārbaudot, vai patērētājam ir tiesības uz piekļuvi pamatmaksājumu kontam, rīkoties ātri un rakstiski informēt patērētāju par kavēšanās iemesliem, ja šis process ilgst vairāk nekā divas nedēļas. Apstākļi, par kuriem ir atbildīgs maksājumu pakalpojumu sniedzējs, piemēram, pārmērīgs darba apjoms, nebūtu jāuzskata par attaisnojamiem kavēšanās iemesliem. Pakalpojumu sniedzējs var pieprasīt, lai patērētājs personīgi ierastos tuvākajā filiālē nolūkā atvērt kontu. Tomēr būtu jāmeklē alternatīvi risinājumi, ja patērētājiem fiziski nav iespējams būt klāt vai ja tas sagādā nevajadzīgu slogu. |
| --- | --- |

13.

Pieņemamajā tiesību aktā būtu jāparedz prasība pakalpojumu sniedzējiem, pārbaudot, vai patērētājam ir tiesības uz piekļuvi pamatmaksājumu kontam, rīkoties ātri un rakstiski informēt patērētāju par kavēšanās iemesliem, ja šis process ilgst vairāk nekā divas nedēļas. Apstākļi, par kuriem ir atbildīgs maksājumu pakalpojumu sniedzējs, piemēram, pārmērīgs darba apjoms, nebūtu jāuzskata par attaisnojamiem kavēšanās iemesliem. Pakalpojumu sniedzējs var pieprasīt, lai patērētājs personīgi ierastos tuvākajā filiālē nolūkā atvērt kontu. Tomēr būtu jāmeklē alternatīvi risinājumi, ja patērētājiem fiziski nav iespējams būt klāt vai ja tas sagādā nevajadzīgu slogu.

3. ieteikums (par darbību un izmaksām)

| 14. | Ar tiesību aktu būtu jānodrošina pamatmaksājuma konta lietotājam iespēja veikt jebkādus būtiskus maksājumu darījumus, piemēram, saņemt algu vai pabalstus, apmaksāt rēķinus vai nodokļus un iegādāties preces un pakalpojumus gan klātienē, gan no attāluma, izmantojot populārākās valsts sistēmas. |
| --- | --- |

14.

Ar tiesību aktu būtu jānodrošina pamatmaksājuma konta lietotājam iespēja veikt jebkādus būtiskus maksājumu darījumus, piemēram, saņemt algu vai pabalstus, apmaksāt rēķinus vai nodokļus un iegādāties preces un pakalpojumus gan klātienē, gan no attāluma, izmantojot populārākās valsts sistēmas.

| 15. | Jādod iespēja dalībvalstīm, ja tās vēlas, atļaut maksājuma pakalpojumu sniedzējiem sniegt nelielu īslaicīgu pārtēriņa pakalpojumu kā rezervi, lai vajadzības gadījumā uz laiku segtu negatīvu bilanci. Turklāt pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt rīcības brīvībai attiecīgā gadījumā piedāvāt pamatmaksājumu konta īpašniekiem kredītproduktus kā atsevišķus pakalpojumus. Piekļuve pamatmaksājumu kontam vai tā izmantošana nekādā veidā nedrīkstētu būt ierobežota vai atkarīga no šādu pakalpojumu vai produktu iegādes. Maksām, ko iekasē par šādien pārtēriņiem un atsevišķiem kredītproduktiem, vajadzētu būt pārredzamām un vismaz tikpat izdevīgām kā pakalpojumu sniedzēja parastajā cenu politikā piemērojamajām maksām. |
| --- | --- |

15.

Jādod iespēja dalībvalstīm, ja tās vēlas, atļaut maksājuma pakalpojumu sniedzējiem sniegt nelielu īslaicīgu pārtēriņa pakalpojumu kā rezervi, lai vajadzības gadījumā uz laiku segtu negatīvu bilanci. Turklāt pakalpojumu sniedzējiem vajadzētu būt rīcības brīvībai attiecīgā gadījumā piedāvāt pamatmaksājumu konta īpašniekiem kredītproduktus kā atsevišķus pakalpojumus. Piekļuve pamatmaksājumu kontam vai tā izmantošana nekādā veidā nedrīkstētu būt ierobežota vai atkarīga no šādu pakalpojumu vai produktu iegādes. Maksām, ko iekasē par šādien pārtēriņiem un atsevišķiem kredītproduktiem, vajadzētu būt pārredzamām un vismaz tikpat izdevīgām kā pakalpojumu sniedzēja parastajā cenu politikā piemērojamajām maksām.

| 16. | Piekļuve pamatmaksājumu kontam būtu jānodrošina vai nu bez maksas, vai par pieņemamu cenu. Ja tiek pieprasītas maksas, tām ir jābūt pārredzamām. Katrai dalībvalstij būtu jānosaka augstākā robeža, cik lielas drīkst būt ikgadējās maksas, kas saistītas ar pamatmaksājumu konta atvēršanu un lietošanu. Komisijai būtu jānovērtē iespējamība Savienības mērogā noteikt augstāko robežu, kādu drīkst sasniegt kopējā gada maksa par pamatmaksājumu konta atvēršanu un izmantošanu. Komisijai būtu arī jāizvērtē veidi, kā pielāgot Savienības augstāko robežu dalībvalsts apstākļiem, piemēram, vispārējam patēriņa cenu līmenim, ienākumu līmenim un vidējai maksai par norēķinu kontiem. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, ka no visiem viņu piedāvātajiem produktiem pamatmaksājumu konts vienmēr ir visizdevīgākais konts pamatmaksājumu darījumu veikšanai neatkarīgi no tā, kā šis salīdzinājums ir veikts. |
| --- | --- |

16.

Piekļuve pamatmaksājumu kontam būtu jānodrošina vai nu bez maksas, vai par pieņemamu cenu. Ja tiek pieprasītas maksas, tām ir jābūt pārredzamām. Katrai dalībvalstij būtu jānosaka augstākā robeža, cik lielas drīkst būt ikgadējās maksas, kas saistītas ar pamatmaksājumu konta atvēršanu un lietošanu. Komisijai būtu jānovērtē iespējamība Savienības mērogā noteikt augstāko robežu, kādu drīkst sasniegt kopējā gada maksa par pamatmaksājumu konta atvēršanu un izmantošanu. Komisijai būtu arī jāizvērtē veidi, kā pielāgot Savienības augstāko robežu dalībvalsts apstākļiem, piemēram, vispārējam patēriņa cenu līmenim, ienākumu līmenim un vidējai maksai par norēķinu kontiem. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina, ka no visiem viņu piedāvātajiem produktiem pamatmaksājumu konts vienmēr ir visizdevīgākais konts pamatmaksājumu darījumu veikšanai neatkarīgi no tā, kā šis salīdzinājums ir veikts.

| 17. | Jebkādiem naudassodiem vajadzētu būt pamatotiem un vismaz tikpat pieņemamiem kā maksām, ko pakalpojumu sniedzējs paredzējis savā parastajā cenu politikā. Aprēķinot kopējās gada maksas, naudassodi nebūtu jāietver. |
| --- | --- |

17.

Jebkādiem naudassodiem vajadzētu būt pamatotiem un vismaz tikpat pieņemamiem kā maksām, ko pakalpojumu sniedzējs paredzējis savā parastajā cenu politikā. Aprēķinot kopējās gada maksas, naudassodi nebūtu jāietver.

| 18. | Pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina vienīgi tādi pakalpojumi, kas ietilpst viņu parastajā piedāvājumā. Attiecīgos gadījumos kopā ar pamatmaksājumu kontu būtu jāpiedāvā turpmāk norādītie pakalpojumi. |
| --- | --- |

18.

Pakalpojumu sniedzējiem būtu jānodrošina vienīgi tādi pakalpojumi, kas ietilpst viņu parastajā piedāvājumā. Attiecīgos gadījumos kopā ar pamatmaksājumu kontu būtu jāpiedāvā turpmāk norādītie pakalpojumi.

A.   Pamata konta pārvaldības pakalpojumi

| a) | maksājumu konta atvēršana un slēgšana; |
| --- | --- |

a)

maksājumu konta atvēršana un slēgšana;

| b) | pakalpojumi skaidras naudas un pārskaitījumu ieskaitīšanai maksājumu kontā; |
| --- | --- |

b)

pakalpojumi skaidras naudas un pārskaitījumu ieskaitīšanai maksājumu kontā;

| c) | pakalpojumi skaidras naudas izņemšanai no maksājumu konta; |
| --- | --- |

c)

pakalpojumi skaidras naudas izņemšanai no maksājumu konta;

| d) | konta pārskata sniegšana. |
| --- | --- |

d)

konta pārskata sniegšana.

B.   Standarta maksājumu pakalpojumi

| a) | naudas līdzekļu pārskaitījumi tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts, veicot kredīta pārvedumus, tai skaitā starpbanku pārvedumus; |
| --- | --- |

a)

naudas līdzekļu pārskaitījumi tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts, veicot kredīta pārvedumus, tai skaitā starpbanku pārvedumus;

| b) | naudas līdzekļu pārskaitījumi tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts, veicot maksājumus ar maksājumu karti, ar kuru nevar norēķināties par summām, kas pārsniedz maksājuma konta pašreizējo bilanci; |
| --- | --- |

b)

naudas līdzekļu pārskaitījumi tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts, veicot maksājumus ar maksājumu karti, ar kuru nevar norēķināties par summām, kas pārsniedz maksājuma konta pašreizējo bilanci;

| c) | regulāru maksājumu, tai skaitā starpbanku maksājumu, veikšana tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts; |
| --- | --- |

c)

regulāru maksājumu, tai skaitā starpbanku maksājumu, veikšana tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts;

| d) | tiešā debeta maksājumu veikšana tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts, tai skaitā starpbanku maksājumi tajās dalībvalstīs, kurās šādi pakalpojumi ir jāizmanto būtisku darījumu izpildei. |
| --- | --- |

d)

tiešā debeta maksājumu veikšana tās dalībvalsts valūtā, kurā atvērts konts, tai skaitā starpbanku maksājumi tajās dalībvalstīs, kurās šādi pakalpojumi ir jāizmanto būtisku darījumu izpildei.

Nedrīkstētu būt ierobežojumi attiecībā uz veikto operāciju skaitu, uz kurām attiecas A vai B sadaļa. Lai saņemtu A un B sadaļā minētos pakalpojumus, patērētājam vajadzētu būt tiesībām uz nediskriminējošu piekļuvi dažādiem pakalpojumu sniedzēja piedāvātajiem pakalpojumu veidiem, piemēram, manuālai darījumu veikšanai klātienē uzņēmuma filiālēs, darījumu veikšanai ar bankomātu palīdzību, ieskaitot citu pakalpojumu sniedzēju bankomātus, ja tas ir tehniski iespējams, bankas pakalpojumiem tiešsaistē un pa telefonu.

C.   Papildu pakalpojumi

Dalībvalstis var pieprasīt papildināt pamatmaksājumu konta nodrošināšanu ar citiem pakalpojumiem. Maksājumu pakalpojumu sniedzējiem būtu jāļauj arī pēc savas iniciatīvas paplašināt pakalpojumu klāstu, piemēram, pievienojot iespēju veikt noguldījumus vai starptautiskus naudas pārvedumus uz vai no kontiem ārpus ES.

4. ieteikums (par informāciju)

| 19. | Dalībvalstu pienākums būtu patērētājiem sniegt saprotamu nepieciešamo informāciju par pamatmaksājuma kontu pieejamību, pievēršot uzmanību to patērētāju vajadzībām un problēmām, kuriem nav banku konta, kuri ir neaizsargāti un kuri bieži pārvietojas. Komisijai un dalībvalstīm patērētāju un ieinteresēto personu vidū būtu jāveicina augsta līmeņa izpratne. Pakalpojumu sniedzējiem būtu jāizmanto dažādi pieejamie informācijas izplatīšanas veidi, piemēram, savas tīmekļa vietnes, un attiecīgā gadījumā filiāles, kur informācija būtu jāizvieto patērētājiem labi redzamās vietās. |
| --- | --- |

19.

Dalībvalstu pienākums būtu patērētājiem sniegt saprotamu nepieciešamo informāciju par pamatmaksājuma kontu pieejamību, pievēršot uzmanību to patērētāju vajadzībām un problēmām, kuriem nav banku konta, kuri ir neaizsargāti un kuri bieži pārvietojas. Komisijai un dalībvalstīm patērētāju un ieinteresēto personu vidū būtu jāveicina augsta līmeņa izpratne. Pakalpojumu sniedzējiem būtu jāizmanto dažādi pieejamie informācijas izplatīšanas veidi, piemēram, savas tīmekļa vietnes, un attiecīgā gadījumā filiāles, kur informācija būtu jāizvieto patērētājiem labi redzamās vietās.

| 20. | Dalībvalstīm būtu jāmudina banku iestādes izstrādāt pasākumus neaizsargātāko klientu konsultēšanai, lai palīdzētu viņiem rīkoties atbildīgi un plānot savu budžetu. |
| --- | --- |

20.

Dalībvalstīm būtu jāmudina banku iestādes izstrādāt pasākumus neaizsargātāko klientu konsultēšanai, lai palīdzētu viņiem rīkoties atbildīgi un plānot savu budžetu.

| 21. | Lai pamatmaksājumu kontu īpašniekus pienācīgi apkalpotu, tiesību aktā, kas ir jāpieņem, būtu jānosaka pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu nodrošināt savu darbinieku atbilstīgu apmācību, kā arī jānodrošina, lai patērētājus negatīvi neietekmētu iespējamie interešu konflikti. |
| --- | --- |

21.

Lai pamatmaksājumu kontu īpašniekus pienācīgi apkalpotu, tiesību aktā, kas ir jāpieņem, būtu jānosaka pakalpojumu sniedzējiem par pienākumu nodrošināt savu darbinieku atbilstīgu apmācību, kā arī jānodrošina, lai patērētājus negatīvi neietekmētu iespējamie interešu konflikti.

| 22. | Tiesību aktā, kas ir jāpieņem, paredzētajām prasībām par sniedzamo informāciju nebūtu jāskar prasības, kas attiecībā uz informācijas sniegšanu patērētājiem ir noteiktas Direktīvā 2007/64/EK. |
| --- | --- |

22.

Tiesību aktā, kas ir jāpieņem, paredzētajām prasībām par sniedzamo informāciju nebūtu jāskar prasības, kas attiecībā uz informācijas sniegšanu patērētājiem ir noteiktas Direktīvā 2007/64/EK.

5. ieteikums (par uzraudzību, strīdu izšķiršanu, statistiku un kompensāciju)

| 23. | Tiesību aktā, kas ir jāpieņem, būtu jāparedz, ka dalībvalstīm ir jāieceļ kompetentās iestādes, kas nodrošinātu un uzraudzītu, ka tiesību aktā paredzētās prasības tiek efektīvi pildītas. Šīm ieceltajām kompetentajām iestādēm vajadzētu būt neatkarīgām no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

23.

Tiesību aktā, kas ir jāpieņem, būtu jāparedz, ka dalībvalstīm ir jāieceļ kompetentās iestādes, kas nodrošinātu un uzraudzītu, ka tiesību aktā paredzētās prasības tiek efektīvi pildītas. Šīm ieceltajām kompetentajām iestādēm vajadzētu būt neatkarīgām no maksājumu pakalpojumu sniedzējiem.

| 24. | Dalībvalstīm par pienākumu būtu jānosaka precizēt principus attiecībā uz sankcijām, kas pakalpojumu sniedzējiem tiktu uzliktas par to, ka tie neievēro ar pamatmaksājumu kontu saistītos noteikumus, tostarp par 25. punktā minēto statistikas prasību pārkāpumiem. |
| --- | --- |

24.

Dalībvalstīm par pienākumu būtu jānosaka precizēt principus attiecībā uz sankcijām, kas pakalpojumu sniedzējiem tiktu uzliktas par to, ka tie neievēro ar pamatmaksājumu kontu saistītos noteikumus, tostarp par 25. punktā minēto statistikas prasību pārkāpumiem.

| 25. | Dalībvalstīm būtu jānosaka par pienākumu nodrošināt to, ka pakalpojumu sniedzēji regulāri informē kompetentās valsts iestādes par atvērtajiem un slēgtajiem pamatmaksājumu kontiem, kā arī par noraidītajiem pieteikumiem pamatmaksājumu konta atvēršanai un šo atteikumu iemesliem. Pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāsniedz detalizēta informācija kompetentajām valsts iestādēm par izmaksām, kas saistītas ar pamatmaksājumu kontiem. |
| --- | --- |

25.

Dalībvalstīm būtu jānosaka par pienākumu nodrošināt to, ka pakalpojumu sniedzēji regulāri informē kompetentās valsts iestādes par atvērtajiem un slēgtajiem pamatmaksājumu kontiem, kā arī par noraidītajiem pieteikumiem pamatmaksājumu konta atvēršanai un šo atteikumu iemesliem. Pakalpojumu sniedzējiem būtu arī jāsniedz detalizēta informācija kompetentajām valsts iestādēm par izmaksām, kas saistītas ar pamatmaksājumu kontiem.

| 26. | Dalībvalstīm katru gadu Komisijai un Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei) būtu jāiesniedz 25. punktā minētā apkopotā informācija. Dati būtu jāpublicē apkopotā un skaidri saprotamā veidā. |
| --- | --- |

26.

Dalībvalstīm katru gadu Komisijai un Eiropas Uzraudzības iestādei (Eiropas Banku iestādei) būtu jāiesniedz 25. punktā minētā apkopotā informācija. Dati būtu jāpublicē apkopotā un skaidri saprotamā veidā.

| 27. | Dalībvalstīm par pienākumu būtu jānosaka nodrošināt, ka tiek ieviestas pienācīgas un efektīvas sūdzību izskatīšanas un kompensāciju procedūras strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā starp pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem attiecībā uz tiesību aktā, kas ir jāpieņem, noteiktajām tiesībām un pienākumiem, attiecīgā gadījumā izmantojot esošās struktūras. Alternatīvas strīdu izšķiršanas organizācijām jābūt neatkarīgām, viegli pieejamām, un to pakalpojumiem vajadzētu būt bez maksas. Lai garantētu to objektivitāti, jānodrošina vienlīdzīga pakalpojumu sniedzēju, patērētāju un citu lietotāju pārstāvība. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visi pakalpojumu sniedzēji, kas piedāvā iespēju atvērt pamatmaksājumu kontu, ir pievienojušies vienai vai vairākām organizācijām, kas piemēro šādas sūdzību izskatīšanas un kompensācijas procedūras. |
| --- | --- |

27.

Dalībvalstīm par pienākumu būtu jānosaka nodrošināt, ka tiek ieviestas pienācīgas un efektīvas sūdzību izskatīšanas un kompensāciju procedūras strīdu izšķiršanai ārpustiesas kārtībā starp pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem attiecībā uz tiesību aktā, kas ir jāpieņem, noteiktajām tiesībām un pienākumiem, attiecīgā gadījumā izmantojot esošās struktūras. Alternatīvas strīdu izšķiršanas organizācijām jābūt neatkarīgām, viegli pieejamām, un to pakalpojumiem vajadzētu būt bez maksas. Lai garantētu to objektivitāti, jānodrošina vienlīdzīga pakalpojumu sniedzēju, patērētāju un citu lietotāju pārstāvība. Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka visi pakalpojumu sniedzēji, kas piedāvā iespēju atvērt pamatmaksājumu kontu, ir pievienojušies vienai vai vairākām organizācijām, kas piemēro šādas sūdzību izskatīšanas un kompensācijas procedūras.

| 28. | Dalībvalstīm par pienākumu būtu jānosaka nodrošināt alternatīvas strīdu izšķiršanas organizāciju aktīvu sadarbību pārrobežu strīdu izšķiršanā. Ja strīdā ir iesaistītas puses, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, patērētāju strīda atrisināšanai būtu jāizmanto FIN NET. |
| --- | --- |

28.

Dalībvalstīm par pienākumu būtu jānosaka nodrošināt alternatīvas strīdu izšķiršanas organizāciju aktīvu sadarbību pārrobežu strīdu izšķiršanā. Ja strīdā ir iesaistītas puses, kas atrodas dažādās dalībvalstīs, patērētāju strīda atrisināšanai būtu jāizmanto FIN NET.

6. ieteikums (par īstenošanu un pārskatīšanu)

| 29. | Dalībvalstīm tiesību akts, kas ir jāpieņem, būtu jāīsteno 12 mēnešu laikā no tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

29.

Dalībvalstīm tiesību akts, kas ir jāpieņem, būtu jāīsteno 12 mēnešu laikā no tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

| 30. | Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu trīs gadu laikā pēc tiesību akta spēkā stāšanās un vēlāk ik pēc pieciem gadiem jāpublicē ziņojums par tā piemērošanu. Šajā ziņojumā izvērtē:






  a) | to, vai dalībvalstis ir pilnīgi īstenojušas tiesību aktu; |
| --- | --- | --- |

30.

Komisijai ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un ieinteresētajām personām būtu trīs gadu laikā pēc tiesību akta spēkā stāšanās un vēlāk ik pēc pieciem gadiem jāpublicē ziņojums par tā piemērošanu. Šajā ziņojumā izvērtē:

a)

to, vai dalībvalstis ir pilnīgi īstenojušas tiesību aktu;

| b) | progresu, kas panākts, visiem patērētājiem Savienībā nodrošinot piekļuvi maksājumu pamatpakalpojumiem, tostarp gan tiešās, gan netiešās sekas, kas radušās, piemērojot direktīvas par finansiālās atstumtības novēršanu noteikumus; |
| --- | --- |

b)

progresu, kas panākts, visiem patērētājiem Savienībā nodrošinot piekļuvi maksājumu pamatpakalpojumiem, tostarp gan tiešās, gan netiešās sekas, kas radušās, piemērojot direktīvas par finansiālās atstumtības novēršanu noteikumus;

| c) | attiecīgo patērētāju informētību par pamatmaksājumu konta pieejamību un tā iezīmēm, kā arī patērētāju tiesībām saistībā ar šiem banku kontiem; |
| --- | --- |

c)

attiecīgo patērētāju informētību par pamatmaksājumu konta pieejamību un tā iezīmēm, kā arī patērētāju tiesībām saistībā ar šiem banku kontiem;

| d) | maksas, kas attiecas uz pamatmaksājumu kontiem, tostarp saistībā ar patēriņa cenu līmeni; |
| --- | --- |

d)

maksas, kas attiecas uz pamatmaksājumu kontiem, tostarp saistībā ar patēriņa cenu līmeni;

| e) | paraugpraksi un konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kurām ir augsti vai pastāvīgi patērētāju atstumtības no maksājumu pakalpojumiem rādītāji; |
| --- | --- |

e)

paraugpraksi un konkrētus ieteikumus dalībvalstīm, kurām ir augsti vai pastāvīgi patērētāju atstumtības no maksājumu pakalpojumiem rādītāji;

| f) | ietekmi uz iekšējā tirgus integrāciju un izveidi attiecībā uz banku pakalpojumiem privātpersonām visā Savienībā, kā arī konkurences traucējumus starp pamatmaksājumu kontu pakalpojumu sniedzējiem. |
| --- | --- |

f)

ietekmi uz iekšējā tirgus integrāciju un izveidi attiecībā uz banku pakalpojumiem privātpersonām visā Savienībā, kā arī konkurences traucējumus starp pamatmaksājumu kontu pakalpojumu sniedzējiem.

Vajadzības gadījumā minētajam ziņojumam būtu jāpievieno priekšlikums par tiesību akta grozīšanu un ieteikumi labākai īstenošanai dalībvalstīs. Šo ziņojumu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei.

| 31. | Komisijai būtu jāpapildina ierosinātā direktīva par pamatmaksājumu kontu, nākot klajā ar turpmākām iniciatīvām, lai vēl vairāk integrētu un saskaņotu privātklientiem sniegtos banku pakalpojumus un novērstu finansiālu atstumtību. Šādam iniciatīvu kopumam jo īpaši būtu:






  a) | jāuzlabo konkurence maksājumu pakalpojumu jomā un jāveic šādi uzdevumi:






  i) | jānodrošina, ka maksa par bankas kontiem ir pārredzama un salīdzināma, radot patērētājiem iespēju salīdzināt dažādu banku tarifus un izvēlēties labāko piedāvājumu; |
| --- | --- | --- | --- |

31.

Komisijai būtu jāpapildina ierosinātā direktīva par pamatmaksājumu kontu, nākot klajā ar turpmākām iniciatīvām, lai vēl vairāk integrētu un saskaņotu privātklientiem sniegtos banku pakalpojumus un novērstu finansiālu atstumtību. Šādam iniciatīvu kopumam jo īpaši būtu:

a)

jāuzlabo konkurence maksājumu pakalpojumu jomā un jāveic šādi uzdevumi:

i)

jānodrošina, ka maksa par bankas kontiem ir pārredzama un salīdzināma, radot patērētājiem iespēju salīdzināt dažādu banku tarifus un izvēlēties labāko piedāvājumu;

| ii) | jānovērš visi tehniskie un administratīvie šķēršļi attiecībā uz bankas konta maiņu, radot patērētājiem iespēju vieglāk pārvietot savu kontu no vienas bankas uz citu; |
| --- | --- |

ii)

jānovērš visi tehniskie un administratīvie šķēršļi attiecībā uz bankas konta maiņu, radot patērētājiem iespēju vieglāk pārvietot savu kontu no vienas bankas uz citu;

| b) | jāuzlabo situācija attiecībā uz pārdevēju vēlmēm pieņemt dažādus maksājumu veidus, lai ļautu patērētājiem izmantot elektroniskās komercijas sniegtās priekšrocības; paturot to prātā, visiem pārdevējiem neierobežoti būtu jāpiedāvā iespēja maksāt ar pamatmaksājumu karti, neuzliekot par to maksājumu uzcenojumu; |
| --- | --- |

b)

jāuzlabo situācija attiecībā uz pārdevēju vēlmēm pieņemt dažādus maksājumu veidus, lai ļautu patērētājiem izmantot elektroniskās komercijas sniegtās priekšrocības; paturot to prātā, visiem pārdevējiem neierobežoti būtu jāpiedāvā iespēja maksāt ar pamatmaksājumu karti, neuzliekot par to maksājumu uzcenojumu;

| c) | precīzāk jāizskaidro interpretācijas par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumiem, lai nodrošinātu, ka šādi noteikumi nekad netiek nepamatoti izmantoti par ieganstu, lai atteiktu pakalpojumu sniegšanu komerciāli mazāk izdevīgiem patērētājiem; |
| --- | --- |

c)

precīzāk jāizskaidro interpretācijas par naudas atmazgāšanas un terorisma finansēšanas novēršanas noteikumiem, lai nodrošinātu, ka šādi noteikumi nekad netiek nepamatoti izmantoti par ieganstu, lai atteiktu pakalpojumu sniegšanu komerciāli mazāk izdevīgiem patērētājiem;

| d) | jāuzlabo finanšu izglītība, tostarp skolās, jānovērš pārlieku lielu parādsaistību uzņemšanās, kas ir būtiskākais jaunais sociālais risks visā Savienībā, un jāuzlabo piekļuve taisnīgām aizdevumu saņemšanas un mikrokreditēšanas iespējām visā Savienībā. |
| --- | --- |

d)

jāuzlabo finanšu izglītība, tostarp skolās, jānovērš pārlieku lielu parādsaistību uzņemšanās, kas ir būtiskākais jaunais sociālais risks visā Savienībā, un jāuzlabo piekļuve taisnīgām aizdevumu saņemšanas un mikrokreditēšanas iespējām visā Savienībā.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijs

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/82

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsES politika attiecībā uz Jordānas Rietumkrastu un Austrumjeruzalemi

P7_TA(2012)0298

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par ES politiku attiecībā uz Jordānas Rietumkrastu un Austrumjeruzalemi (2012/2694(RSP))

2013/C 349 E/11

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2011.gada 29. septembra rezolūciju par situāciju Palestīnā (1), 2012. gada 16. februāra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2), un 2010. gada 9. septembra rezolūciju par situāciju saistībā ar Jordānas upi un jo īpaši saistībā ar teritoriju tās lejtecē (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas, jo īpaši 2011.gada 29. septembra rezolūciju par situāciju Palestīnā (1), 2012. gada 16. februāra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu reģionālu konvenciju par Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu preferenciāliem izcelsmes noteikumiem (2), un 2010. gada 9. septembra rezolūciju par situāciju saistībā ar Jordānas upi un jo īpaši saistībā ar teritoriju tās lejtecē (3),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, kas pieņemti 2012. gada 14. maijā, 2011. gada 23. maijā un 18. jūlijā un 2009. gada 8. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, kas pieņemti 2012. gada 14. maijā, 2011. gada 23. maijā un 18. jūlijā un 2009. gada 8. decembrī,

| — | ņemot vērā PV/AP Ketrinas Eštones runu Parlamenta 2012. gada 12. jūnija plenārsēdē par jaunākajiem notikumiem Tuvajos Austrumos un Sīrijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Ketrinas Eštones runu Parlamenta 2012. gada 12. jūnija plenārsēdē par jaunākajiem notikumiem Tuvajos Austrumos un Sīrijā,

| — | ņemot vērā PV/AP Ketrinas Eštones paziņojumus, jo īpaši 2012. gada 8. jūnija paziņojumu par apmetņu paplašināšanu, 2012. gada 25. aprīļa paziņojumu par okupētajās palestīniešu teritorijās izvietoto Sansanas, Rehelimas un Bruhinas apmetņu statusu, kā arī 2012. gada 22. februāra paziņojumu par Izraēlas veikto apmetņu apstiprināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP Ketrinas Eštones paziņojumus, jo īpaši 2012. gada 8. jūnija paziņojumu par apmetņu paplašināšanu, 2012. gada 25. aprīļa paziņojumu par okupētajās palestīniešu teritorijās izvietoto Sansanas, Rehelimas un Bruhinas apmetņu statusu, kā arī 2012. gada 22. februāra paziņojumu par Izraēlas veikto apmetņu apstiprināšanu,

| — | ņemot vērā ES dalībvalstu misiju vadītāju 2012. gada janvāra ziņojumu par Austrumjeruzalemi, 2011. gada jūlija ziņojumu „C apgabals un Palestīnas valsts veidošana” un 2011. gada aprīļa ziņojumu par apmetņu iedzīvotāju vardarbību, kā arī tam vēlāk pievienoto ES dalībvalstu misiju vadītāju 2012. gada februāra piezīmi par apmetņu iedzīvotāju vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES dalībvalstu misiju vadītāju 2012. gada janvāra ziņojumu par Austrumjeruzalemi, 2011. gada jūlija ziņojumu „C apgabals un Palestīnas valsts veidošana” un 2011. gada aprīļa ziņojumu par apmetņu iedzīvotāju vardarbību, kā arī tam vēlāk pievienoto ES dalībvalstu misiju vadītāju 2012. gada februāra piezīmi par apmetņu iedzīvotāju vardarbību,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ceturto Ženēvas konvenciju par civilpersonu aizsardzību kara laikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ceturto Ženēvas konvenciju par civilpersonu aizsardzību kara laikā,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālā asamblejas rezolūcijas 181 (1947) un 194 (1948), kā arī ANO Drošības padomes rezolūcijas 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) un 1850 (2008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālā asamblejas rezolūcijas 181 (1947) un 194 (1948), kā arī ANO Drošības padomes rezolūcijas 242 (1967), 252 (1968), 338 (1973), 476 (1980), 478 (1980), 1397 (2002), 1515 (2003) un 1850 (2008),

| — | ņemot vērā 1966. gada ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Tuvo Austrumu Kvarteta paziņojumus, jo īpaši 2012. gada 11. aprīļa un 2011. gada 23. septembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tuvo Austrumu Kvarteta paziņojumus, jo īpaši 2012. gada 11. aprīļa un 2011. gada 23. septembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes 2012. gada 12. maija kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes 2012. gada 12. maija kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Tiesas 2004. gada 9. jūlija konsultatīvo atzinumu par juridiskajām sekām, kādas varētu būt robežmūra celtniecībai okupētajā palestīniešu teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Tiesas 2004. gada 9. jūlija konsultatīvo atzinumu par juridiskajām sekām, kādas varētu būt robežmūra celtniecībai okupētajā palestīniešu teritorijā,

| — | ņemot vērā Palestīniešu pašpārvaldes premjerministra Salama Fajāda 2009. gada augusta valsts izveides divu gadu plānu „Okupācijas izbeigšana, valsts izveide”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Palestīniešu pašpārvaldes premjerministra Salama Fajāda 2009. gada augusta valsts izveides divu gadu plānu „Okupācijas izbeigšana, valsts izveide”,

| — | ņemot vērā 1995. gada 18. septembrī noslēgto pagaidu vienošanos par Jordānas Rietumkrastu un Gazas sektoru; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gada 18. septembrī noslēgto pagaidu vienošanos par Jordānas Rietumkrastu un Gazas sektoru;

| — | ņemot vērā 1993. gada 13. septembra Oslo līgumu („Pagaidu pašpārvaldes kārtības principu deklarācija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada 13. septembra Oslo līgumu („Pagaidu pašpārvaldes kārtības principu deklarācija”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 110. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES ir atkārtoti paudusi atbalstu divu valstu risinājumam, kad Izraēlas valsts mierā un drošībā pastāv blakus neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai palestīniešu valstij, un ir paziņojusi, ka tiks atzītas tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, tostarp attiecībā uz Jeruzalemi, par kurām būs vienojušās abas puses; tā kā palestīniešu tiesības uz pašnoteikšanos un savas valsts izveidi ir tikpat neapšaubāmas, kā Izraēlas Valsts tiesības pastāvēt drošās robežās; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir atkārtoti paudusi atbalstu divu valstu risinājumam, kad Izraēlas valsts mierā un drošībā pastāv blakus neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai palestīniešu valstij, un ir paziņojusi, ka tiks atzītas tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, tostarp attiecībā uz Jeruzalemi, par kurām būs vienojušās abas puses; tā kā palestīniešu tiesības uz pašnoteikšanos un savas valsts izveidi ir tikpat neapšaubāmas, kā Izraēlas Valsts tiesības pastāvēt drošās robežās;

| B. | tā kā Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos ir uzsvērts, ka „arābu pasaulē notiekošās pārmaiņas arvien steidzamāk prasa panākt progresu Tuvo Austrumu miera procesā” un ka „ir ārkārtīgi svarīgi pievērsties reģiona iedzīvotāju cerībām, tostarp palestīniešu cerībām uz savu valsti un Izraēlas iedzīvotāju cerībām uz drošību, lai reģionā panāktu ilgstošu mieru, stabilitāti un labklājību”; |
| --- | --- |

B.

tā kā Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos ir uzsvērts, ka „arābu pasaulē notiekošās pārmaiņas arvien steidzamāk prasa panākt progresu Tuvo Austrumu miera procesā” un ka „ir ārkārtīgi svarīgi pievērsties reģiona iedzīvotāju cerībām, tostarp palestīniešu cerībām uz savu valsti un Izraēlas iedzīvotāju cerībām uz drošību, lai reģionā panāktu ilgstošu mieru, stabilitāti un labklājību”;

| C. | tā kā tiešas miera sarunas starp pusēm ir apturētas un visi nesenie centieni tās atjaunot ir piedzīvojuši neveiksmi; tā kā ES ir aicinājusi puses rīkoties tā, lai radītu savstarpējas uzticēšanās gaisotni, kāda nepieciešama jēgpilnu sarunu nodrošināšanai, un atturēties no rīcības, kas varētu apdraudēt procesa ticamību, kā arī nepieļaut provokācijas; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiešas miera sarunas starp pusēm ir apturētas un visi nesenie centieni tās atjaunot ir piedzīvojuši neveiksmi; tā kā ES ir aicinājusi puses rīkoties tā, lai radītu savstarpējas uzticēšanās gaisotni, kāda nepieciešama jēgpilnu sarunu nodrošināšanai, un atturēties no rīcības, kas varētu apdraudēt procesa ticamību, kā arī nepieļaut provokācijas;

| D. | tā kā 2012. gada 12. maijā Izraēla un Palestīniešu pašpārvalde nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, tajā norādot, ka „Izraēla un Palestīniešu pašpārvalde apņemas panākt mieru, un puses cer, ka vēstuļu apmaiņa starp prezidentu Abasu un ministru prezidentu Netanjahu ļaus tuvoties šā mērķa sasniegšanai”; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2012. gada 12. maijā Izraēla un Palestīniešu pašpārvalde nāca klajā ar kopīgu paziņojumu, tajā norādot, ka „Izraēla un Palestīniešu pašpārvalde apņemas panākt mieru, un puses cer, ka vēstuļu apmaiņa starp prezidentu Abasu un ministru prezidentu Netanjahu ļaus tuvoties šā mērķa sasniegšanai”;

| E. | tā kā uz Rietumkrastu, tostarp Austrumjeruzalemi un Gazas joslu, pilnībā attiecas starptautiskās cilvēktiesības un humanitārās tiesības, tostarp Ceturtā Ženēvas konvencija; tā kā Izraēlas kā okupācijas varas pienākums ir, cita starpā, pēc labākās sirdsapziņas nodrošināt okupācijai pakļauto Palestīnas iedzīvotāju pamatvajadzības, īstenot savu okupācijas varu vietējiem iedzīvotājiem labvēlīgā veidā, aizsargāt un saglabāt civilos objektus un neizvietot nedz savus iedzīvotājus okupētajās teritorijās, nedz arī okupēto teritoriju iedzīvotājus savā teritorijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā uz Rietumkrastu, tostarp Austrumjeruzalemi un Gazas joslu, pilnībā attiecas starptautiskās cilvēktiesības un humanitārās tiesības, tostarp Ceturtā Ženēvas konvencija; tā kā Izraēlas kā okupācijas varas pienākums ir, cita starpā, pēc labākās sirdsapziņas nodrošināt okupācijai pakļauto Palestīnas iedzīvotāju pamatvajadzības, īstenot savu okupācijas varu vietējiem iedzīvotājiem labvēlīgā veidā, aizsargāt un saglabāt civilos objektus un neizvietot nedz savus iedzīvotājus okupētajās teritorijās, nedz arī okupēto teritoriju iedzīvotājus savā teritorijā;

| F. | tā kā ES dalībvalstu misiju vadītāju ziņojumi par C apgabalu un Palestīnas valsts veidošanu, par Austrumjeruzalemi, kā arī par apmetņu iedzīvotāju vardarbību nonāca presē un no jauna apliecināja biedējošo un potenciāli neatgriezenisko notikumu gaitu attiecīgajās teritorijās; tā kā Izraēlas Ārlietu ministrija noraida ES laikrakstos paustos apgalvojumus un ir kritizējusi šos laikrakstus, paziņojot, ka tie nepalīdz paātrināt miera procesu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES dalībvalstu misiju vadītāju ziņojumi par C apgabalu un Palestīnas valsts veidošanu, par Austrumjeruzalemi, kā arī par apmetņu iedzīvotāju vardarbību nonāca presē un no jauna apliecināja biedējošo un potenciāli neatgriezenisko notikumu gaitu attiecīgajās teritorijās; tā kā Izraēlas Ārlietu ministrija noraida ES laikrakstos paustos apgalvojumus un ir kritizējusi šos laikrakstus, paziņojot, ka tie nepalīdz paātrināt miera procesu;

| G. | tā kā kopš 1993. gada Oslo līgumu noslēgšanas Rietumkrasts ir administratīvi sadalīts trijās zonās jeb apgabalos; tā kā C apgabals aptver lielāko daļu Rietumkrasta teritorijas; tā kā C apgabala sociālā un ekonomiskā attīstība ir izšķirīgi svarīga, lai nodrošinātu nākotnē veidojamās Palestīnas valsts dzīvotspēju; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš 1993. gada Oslo līgumu noslēgšanas Rietumkrasts ir administratīvi sadalīts trijās zonās jeb apgabalos; tā kā C apgabals aptver lielāko daļu Rietumkrasta teritorijas; tā kā C apgabala sociālā un ekonomiskā attīstība ir izšķirīgi svarīga, lai nodrošinātu nākotnē veidojamās Palestīnas valsts dzīvotspēju;

| H. | tā kā Izraēlas valdības īstenotā politika, jo īpaši attiecībā uz jaunu apmetņu būvēšanu un jau esošo plašināšanu, apdraud palestīniešu klātbūtni Rietumkrastā, jo īpaši C apgabalā un Austrumjeruzalemē; tā kā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām Izraēlas apmetnes ir nelikumīgas un ir būtisks šķērslis miera centieniem, taču Izraēlas valdība tās subsidē, nodrošinot ievērojamus stimulus nodokļu, mājokļu, infrastruktūras, ceļu, ūdens pieejamības, izglītības, veselības aprūpes u. c. jomās; |
| --- | --- |

H.

tā kā Izraēlas valdības īstenotā politika, jo īpaši attiecībā uz jaunu apmetņu būvēšanu un jau esošo plašināšanu, apdraud palestīniešu klātbūtni Rietumkrastā, jo īpaši C apgabalā un Austrumjeruzalemē; tā kā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām Izraēlas apmetnes ir nelikumīgas un ir būtisks šķērslis miera centieniem, taču Izraēlas valdība tās subsidē, nodrošinot ievērojamus stimulus nodokļu, mājokļu, infrastruktūras, ceļu, ūdens pieejamības, izglītības, veselības aprūpes u. c. jomās;

| I. | tā kā Izraēla savā 1980. gada pamatlikumā „Jeruzaleme — Izraēlas galvaspilsēta” pasludināja Jeruzalemi par nedalāmu un apvienotu Izraēlas galvaspilsētu, kas ir pretrunā ANO Drošības padomes rezolūcijai 478 (1980); tā kā Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos ir vēlreiz uzsvērts, ka nepieciešams sarunu ceļā rast veidu, kā atrisināt jautājumu par Jeruzalemes statusu, lai tā nākotnē būtu abu valstu galvaspilsēta; tā kā pašreizējā notikumu attīstība Austrumjeruzalemē padara praktiski neiespējamu un nesasniedzamu to, ka Jeruzaleme nākotnē varētu kļūt par divu valstu galvaspilsētu; tā kā Austrumjeruzaleme arvien lielākā mērā tiek atdalīta no Rietumkrasta, savukārt Jeruzalemes vēsturiskais centrs arvien lielākā mērā tiek atdalīts no pārējās Austrumjeruzalemes teritorijas; |
| --- | --- |

I.

tā kā Izraēla savā 1980. gada pamatlikumā „Jeruzaleme — Izraēlas galvaspilsēta” pasludināja Jeruzalemi par nedalāmu un apvienotu Izraēlas galvaspilsētu, kas ir pretrunā ANO Drošības padomes rezolūcijai 478 (1980); tā kā Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos ir vēlreiz uzsvērts, ka nepieciešams sarunu ceļā rast veidu, kā atrisināt jautājumu par Jeruzalemes statusu, lai tā nākotnē būtu abu valstu galvaspilsēta; tā kā pašreizējā notikumu attīstība Austrumjeruzalemē padara praktiski neiespējamu un nesasniedzamu to, ka Jeruzaleme nākotnē varētu kļūt par divu valstu galvaspilsētu; tā kā Austrumjeruzaleme arvien lielākā mērā tiek atdalīta no Rietumkrasta, savukārt Jeruzalemes vēsturiskais centrs arvien lielākā mērā tiek atdalīts no pārējās Austrumjeruzalemes teritorijas;

| J. | tā kā Austrumjeruzalemē dzīvojošie palestīnieši veido 37 % no Jeruzalemes iedzīvotājiem un nodrošina 36 % no pašvaldības nodokļu ieņēmumiem, taču tikai 10 % no pašvaldības budžeta tiek izlietoti Austrumjeruzalemes vajadzībām, un pakalpojumi tiek sniegti visai nepietiekamā apmērā; tā kā Izraēlas varas iestādes Austrumjeruzalemē ir slēgušas lielāko daļu palestīniešu iestāžu, tostarp Austrumu namu, tādējādi radot institucionālu un vadības vakuumu vietējā palestīniešu sabiedrībā, un šis apstāklis rada nopietnas bažas; |
| --- | --- |

J.

tā kā Austrumjeruzalemē dzīvojošie palestīnieši veido 37 % no Jeruzalemes iedzīvotājiem un nodrošina 36 % no pašvaldības nodokļu ieņēmumiem, taču tikai 10 % no pašvaldības budžeta tiek izlietoti Austrumjeruzalemes vajadzībām, un pakalpojumi tiek sniegti visai nepietiekamā apmērā; tā kā Izraēlas varas iestādes Austrumjeruzalemē ir slēgušas lielāko daļu palestīniešu iestāžu, tostarp Austrumu namu, tādējādi radot institucionālu un vadības vakuumu vietējā palestīniešu sabiedrībā, un šis apstāklis rada nopietnas bažas;

| K. | tā kā Austrumjeruzalemē dzīvojošajiem palestīniešiem ir pastāvīga iedzīvotāja statuss, ko bērniem var nodot, tikai ievērojot īpašus nosacījumus, un šis statuss netiek automātiski saņemts laulības gadījumā, kā rezultātā daudzi Austrumjeruzalemes pastāvīgo iedzīvotāju laulātie un bērni nevar dzīvot kopā ar saviem ģimenes locekļiem; tā kā, no otras puses, Austrumjeruzalemē un tās apkaimē dzīvo aptuveni 200 000 Izraēlas apmetņu iedzīvotāju; |
| --- | --- |

K.

tā kā Austrumjeruzalemē dzīvojošajiem palestīniešiem ir pastāvīga iedzīvotāja statuss, ko bērniem var nodot, tikai ievērojot īpašus nosacījumus, un šis statuss netiek automātiski saņemts laulības gadījumā, kā rezultātā daudzi Austrumjeruzalemes pastāvīgo iedzīvotāju laulātie un bērni nevar dzīvot kopā ar saviem ģimenes locekļiem; tā kā, no otras puses, Austrumjeruzalemē un tās apkaimē dzīvo aptuveni 200 000 Izraēlas apmetņu iedzīvotāju;

| L. | tā kā ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt palestīniešus un viņu tiesības Rietumkrastā, jo īpaši C apgabalā, un Austrumjeruzalemē, lai saglabātu divu valstu risinājuma iespējamību; tā kā nepārtrauktā apmetņu paplašināšana un to iemītnieku vardarbība, projektēšanas ierobežojumi un no tiem izrietošais akūtais mājokļu deficīts, ēku nojaukšana, iedzīvotāju izlikšana no mājām un pārvietošana, zemes atsavināšana, sarežģīta piekļuve ūdenim un citiem dabas resursiem, galveno sabiedrisko pakalpojumu un sociālās palīdzības trūkums atstāj būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz palestīniešu dzīves apstākļiem; tā kā ekonomiskais stāvoklis šajās teritorijās, ko vēl vairāk saasina pieejamības, pārvietošanās un projektēšanas ierobežojumi, joprojām rada nopietnas bažas; tā kā saskaņā ar ikgadējo SDO ziņojumu 53,5 % jaunu sieviešu un 32,3 % jaunu vīriešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem Rietumkrasta teritorijā ir bezdarbnieki; |
| --- | --- |

L.

tā kā ir ārkārtīgi svarīgi aizsargāt palestīniešus un viņu tiesības Rietumkrastā, jo īpaši C apgabalā, un Austrumjeruzalemē, lai saglabātu divu valstu risinājuma iespējamību; tā kā nepārtrauktā apmetņu paplašināšana un to iemītnieku vardarbība, projektēšanas ierobežojumi un no tiem izrietošais akūtais mājokļu deficīts, ēku nojaukšana, iedzīvotāju izlikšana no mājām un pārvietošana, zemes atsavināšana, sarežģīta piekļuve ūdenim un citiem dabas resursiem, galveno sabiedrisko pakalpojumu un sociālās palīdzības trūkums atstāj būtisku nelabvēlīgu ietekmi uz palestīniešu dzīves apstākļiem; tā kā ekonomiskais stāvoklis šajās teritorijās, ko vēl vairāk saasina pieejamības, pārvietošanās un projektēšanas ierobežojumi, joprojām rada nopietnas bažas; tā kā saskaņā ar ikgadējo SDO ziņojumu 53,5 % jaunu sieviešu un 32,3 % jaunu vīriešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem Rietumkrasta teritorijā ir bezdarbnieki;

| M. | tā kā Rietumkrastā dzīvojošie palestīnieši, jo īpaši C apgabala un Austrumjeruzalemes iedzīvotāji, saskaras ar nopietnu ūdens resursu trūkumu; tā kā palestīniešu lauksaimnieki smagi izjūt apūdeņošanai nepieciešamā ūdens trūkumu, jo lielāko daļu šī ūdens izmanto Izraēla un Izraēlas apmetņu iedzīvotāji; tā kā pietiekamu ūdens resursu pieejamība ir būtiski svarīga, lai nākotnē pastāvētu dzīvotspējīga Palestīnas valsts; |
| --- | --- |

M.

tā kā Rietumkrastā dzīvojošie palestīnieši, jo īpaši C apgabala un Austrumjeruzalemes iedzīvotāji, saskaras ar nopietnu ūdens resursu trūkumu; tā kā palestīniešu lauksaimnieki smagi izjūt apūdeņošanai nepieciešamā ūdens trūkumu, jo lielāko daļu šī ūdens izmanto Izraēla un Izraēlas apmetņu iedzīvotāji; tā kā pietiekamu ūdens resursu pieejamība ir būtiski svarīga, lai nākotnē pastāvētu dzīvotspējīga Palestīnas valsts;

| N. | tā kā Izraēlas uzbūvētais robežmūris, kas nesakrīt ar pamiera robežu („zaļo līniju”), atšķeļ ievērojamas palestīniešu teritorijas daļas gan Rietumkrastā, gan Austrumjeruzalemē; tā kā Starptautiskā Tiesa 2004. gada konsultatīvajā atzinumā par okupētajā palestīniešu teritorijā īstenotās robežmūra celtniecības juridiskajām sekām norādīja, ka „Izraēlas (...) īstenotā robežmūra būvniecība, un ar šo mūri saistītais režīms ir pretrunā starptautisko tiesību normām”; |
| --- | --- |

N.

tā kā Izraēlas uzbūvētais robežmūris, kas nesakrīt ar pamiera robežu („zaļo līniju”), atšķeļ ievērojamas palestīniešu teritorijas daļas gan Rietumkrastā, gan Austrumjeruzalemē; tā kā Starptautiskā Tiesa 2004. gada konsultatīvajā atzinumā par okupētajā palestīniešu teritorijā īstenotās robežmūra celtniecības juridiskajām sekām norādīja, ka „Izraēlas (...) īstenotā robežmūra būvniecība, un ar šo mūri saistītais režīms ir pretrunā starptautisko tiesību normām”;

| O. | tā kā Parlaments jau vairākkārt ir paudis atbalstu prezidenta Mahmuda Abasa un ministru prezidenta Salama Fajāda valsts izveides centieniem un atzinis un atzinīgi novērtējis ministru prezidenta sagatavotā valsts izveides divgadu plāna panākumus; tā kā C apgabalam un Austrumjeruzalemei joprojām ir jābūt prioritāriem jautājumiem palestīniešu nacionālās attīstības plānos, arī tādēļ, lai reaģētu uz šajās teritorijās dzīvojošo palestīniešu „novārtā pamestības” sajūtu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Parlaments jau vairākkārt ir paudis atbalstu prezidenta Mahmuda Abasa un ministru prezidenta Salama Fajāda valsts izveides centieniem un atzinis un atzinīgi novērtējis ministru prezidenta sagatavotā valsts izveides divgadu plāna panākumus; tā kā C apgabalam un Austrumjeruzalemei joprojām ir jābūt prioritāriem jautājumiem palestīniešu nacionālās attīstības plānos, arī tādēļ, lai reaģētu uz šajās teritorijās dzīvojošo palestīniešu „novārtā pamestības” sajūtu;

| P. | tā kā Izraēlas cietumos un aizturēšanas centros ir ieslodzīti 4 500 palestīniešu, tostarp 24 Palestīniešu likumdošanas padomes deputāti, aptuveni 240 bērnu un vairāk nekā 300 palestīniešu, kas aizturēti par administratīviem pārkāpumiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā Izraēlas cietumos un aizturēšanas centros ir ieslodzīti 4 500 palestīniešu, tostarp 24 Palestīniešu likumdošanas padomes deputāti, aptuveni 240 bērnu un vairāk nekā 300 palestīniešu, kas aizturēti par administratīviem pārkāpumiem;

| Q. | tā kā arābu izcelsmes beduīni ir pirmiedzīvotāji; šie cilvēki nav klejotāji, un viņu dzīve tradicionāli ir saistīta ar lauksaimniecību jau senčiem piederējušās zemēs, un viņi cenšas panākt sava unikālā stāvokļa un statusa oficiālu un pastāvīgu atzīšanu; tā kā arābu izcelsmes beduīnu kopienas apdraud Izraēlas īstenotā politika, kas liedz viņiem iztiku un bieži nozīmē arī piespiedu pārvietošanu, un viņi ir īpaši neaizsargāta iedzīvotāju grupa gan okupētajās palestīniešu teritorijās, gan Negevā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā arābu izcelsmes beduīni ir pirmiedzīvotāji; šie cilvēki nav klejotāji, un viņu dzīve tradicionāli ir saistīta ar lauksaimniecību jau senčiem piederējušās zemēs, un viņi cenšas panākt sava unikālā stāvokļa un statusa oficiālu un pastāvīgu atzīšanu; tā kā arābu izcelsmes beduīnu kopienas apdraud Izraēlas īstenotā politika, kas liedz viņiem iztiku un bieži nozīmē arī piespiedu pārvietošanu, un viņi ir īpaši neaizsargāta iedzīvotāju grupa gan okupētajās palestīniešu teritorijās, gan Negevā;

| R. | tā kā Pārvietošanas darba grupas (Displacement Working Group (DWG)) 2012.gada 14. maija ziņojumā un ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) ikmēneša humanitārās uzraudzības ziņojumā ir teikts, ka Izraēlas bruņotie spēki kopš 2011. gada janvāra ir iznīcinājuši vairāk nekā 60 objektus, tostarp saules bateriju paneļus, ūdenstvertnes un lauksaimniecības ēkas, kuras bija finansējusi Eiropas Savienība un vairākas dalībvalstis; tā kā pastāv draudi, ka varētu tikt nojaukti vēl vairāk nekā 100 līdzīgi projekti; |
| --- | --- |

R.

tā kā Pārvietošanas darba grupas (Displacement Working Group (DWG)) 2012.gada 14. maija ziņojumā un ANO Humānās palīdzības koordinācijas biroja (OCHA) ikmēneša humanitārās uzraudzības ziņojumā ir teikts, ka Izraēlas bruņotie spēki kopš 2011. gada janvāra ir iznīcinājuši vairāk nekā 60 objektus, tostarp saules bateriju paneļus, ūdenstvertnes un lauksaimniecības ēkas, kuras bija finansējusi Eiropas Savienība un vairākas dalībvalstis; tā kā pastāv draudi, ka varētu tikt nojaukti vēl vairāk nekā 100 līdzīgi projekti;

| S. | tā kā daudzos gadījumos, tostarp Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos, ES un dalībvalstis ir atkārtoti paudušas savu apņemšanos atbalstīt Izraēlas drošību, ļoti asi nosodījušas vardarbību, kas apzināti vērsta pret civiliedzīvotājiem, tostarp raķešu uzbrukumus no Gazas joslas, un prasījušas efektīvi novērst ieroču kontrabandu uz Gazas joslu; |
| --- | --- |

S.

tā kā daudzos gadījumos, tostarp Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos, ES un dalībvalstis ir atkārtoti paudušas savu apņemšanos atbalstīt Izraēlas drošību, ļoti asi nosodījušas vardarbību, kas apzināti vērsta pret civiliedzīvotājiem, tostarp raķešu uzbrukumus no Gazas joslas, un prasījušas efektīvi novērst ieroču kontrabandu uz Gazas joslu;

| T. | tā kā ES un Izraēlas Asociācijas nolīguma 2. pantā ir noteikts, ka pušu attiecību pamatā būs cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana, kas ir to iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un viens no būtiskākajiem šī nolīguma elementiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES un Izraēlas Asociācijas nolīguma 2. pantā ir noteikts, ka pušu attiecību pamatā būs cilvēktiesību un demokrātijas principu ievērošana, kas ir to iekšpolitikas un starptautiskās politikas pamatā un viens no būtiskākajiem šī nolīguma elementiem;

| U. | tā kā Gazas joslā kopš 2007. gada turpinās blokāde un humanitārā krīze, neraugoties uz to, ka starptautiskā sabiedrība ir vairākkārt prasījusi nekavējoties un bez nosacījumiem pastāvīgi atvērt robežpunktus, lai uz Gazu un no Gazas nodrošinātu humānās palīdzības un tirdzniecības preču apriti un personu pārvietošanos, un šī prasība ir atkārtoti uzsvērta arī Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos; |
| --- | --- |

U.

tā kā Gazas joslā kopš 2007. gada turpinās blokāde un humanitārā krīze, neraugoties uz to, ka starptautiskā sabiedrība ir vairākkārt prasījusi nekavējoties un bez nosacījumiem pastāvīgi atvērt robežpunktus, lai uz Gazu un no Gazas nodrošinātu humānās palīdzības un tirdzniecības preču apriti un personu pārvietošanos, un šī prasība ir atkārtoti uzsvērta arī Padomes 2012. gada 14. maija secinājumos;

| 1. | atkārtoti pauž stingru atbalstu divu valstu risinājumam, pamatojoties uz 1967. gada robežām un paredzot, ka Jeruzaleme būtu abu valstu galvaspilsēta, mierā un drošībā līdzās pastāvot Izraēlas valstij ar drošām un atzītām robežām un neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž stingru atbalstu divu valstu risinājumam, pamatojoties uz 1967. gada robežām un paredzot, ka Jeruzaleme būtu abu valstu galvaspilsēta, mierā un drošībā līdzās pastāvot Izraēlas valstij ar drošām un atzītām robežām un neatkarīgai, demokrātiskai un dzīvotspējīgai Palestīnas valstij;

| 2. | atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 14. maija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, tostarp secinājumus par Jordānas Rietumkrastu un Austrumjeruzalemi, un vēlreiz uzsver, ka ES atzīs tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, tostarp attiecībā uz Jeruzalemi, par kurām būs vienojušās abas puses, un atzinīgi vērtē Tuvo Austrumu Kvarteta 2012. gada 11. aprīļa paziņojumu; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē Padomes 2012. gada 14. maija secinājumus par Tuvo Austrumu miera procesu, tostarp secinājumus par Jordānas Rietumkrastu un Austrumjeruzalemi, un vēlreiz uzsver, ka ES atzīs tikai tās izmaiņas līdz 1967. gadam noteiktajās robežās, tostarp attiecībā uz Jeruzalemi, par kurām būs vienojušās abas puses, un atzinīgi vērtē Tuvo Austrumu Kvarteta 2012. gada 11. aprīļa paziņojumu;

| 3. | uzsver, ka gan ES, gan abas puses, gan arī viss reģions ir ļoti ieinteresēti konflikta izbeigšanā un to var panākt ar visaptverošu miera nolīgumu, kas balstīts uz attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, Madrides konferences principiem, tostarp principu „zeme apmaiņā pret mieru”, Ceļvedi, starp pusēm agrāk noslēgtajiem nolīgumiem un Arābu valstu miera iniciatīvu; uzstāj, ka rastais risinājums nedrīkst aizskart nevienas puses cieņu; norāda, ka Eiropas Savienības — kas ir lielākā līdzekļu devēja Palestīniešu pašpārvaldei un viena no Izraēlas nozīmīgākajiem tirdzniecības partneriem — rīcībā ir instrumenti, ar ko tā var aktīvāk rosināt abu pušu centienus panākt risinājumu; aicina abas puses sadarboties ar ES, kurai vajadzētu pielikt visus spēkus, lai atrisinātu šo konfliktu; atgādina, ka okupētajās palestīniešu teritorijās ir piemērojamas starptautiskās humanitārās tiesības, tostarp arī Ceturtā Ženēvas Konvencija par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka gan ES, gan abas puses, gan arī viss reģions ir ļoti ieinteresēti konflikta izbeigšanā un to var panākt ar visaptverošu miera nolīgumu, kas balstīts uz attiecīgajām ANO Drošības padomes rezolūcijām, Madrides konferences principiem, tostarp principu „zeme apmaiņā pret mieru”, Ceļvedi, starp pusēm agrāk noslēgtajiem nolīgumiem un Arābu valstu miera iniciatīvu; uzstāj, ka rastais risinājums nedrīkst aizskart nevienas puses cieņu; norāda, ka Eiropas Savienības — kas ir lielākā līdzekļu devēja Palestīniešu pašpārvaldei un viena no Izraēlas nozīmīgākajiem tirdzniecības partneriem — rīcībā ir instrumenti, ar ko tā var aktīvāk rosināt abu pušu centienus panākt risinājumu; aicina abas puses sadarboties ar ES, kurai vajadzētu pielikt visus spēkus, lai atrisinātu šo konfliktu; atgādina, ka okupētajās palestīniešu teritorijās ir piemērojamas starptautiskās humanitārās tiesības, tostarp arī Ceturtā Ženēvas Konvencija par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā;

| 4. | uzsver, ka Izraēlai un palestīniešiem nekavējoties un saskaņā ar Kvarteta prasītajiem termiņiem jāatsāk tiešas sarunas, kuru mērķis ir nodrošināt divu valstu risinājumu, lai pārvarētu pašreizējo nepieņemamo stāvokli; atzinīgi vērtē 2012. gada 17. aprīlī uzsākto vēstuļu apmaiņu starp pusēm un Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes 2012. gada 12. maija kopīgo paziņojumu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka Izraēlai un palestīniešiem nekavējoties un saskaņā ar Kvarteta prasītajiem termiņiem jāatsāk tiešas sarunas, kuru mērķis ir nodrošināt divu valstu risinājumu, lai pārvarētu pašreizējo nepieņemamo stāvokli; atzinīgi vērtē 2012. gada 17. aprīlī uzsākto vēstuļu apmaiņu starp pusēm un Izraēlas un Palestīniešu pašpārvaldes 2012. gada 12. maija kopīgo paziņojumu;

| 5. | pauž visdziļākās bažas par ES dalībvalstu misiju vadītāju 2011. gada jūlija ziņojumā par C apgabalu un Palestīnas valsts veidošanu un 2012. gada janvāra ziņojumā par Austrumjeruzalemi aprakstīto notikumu attīstību Rietumkrasta C apgabalā un Austrumjeruzalemē; |
| --- | --- |

5.

pauž visdziļākās bažas par ES dalībvalstu misiju vadītāju 2011. gada jūlija ziņojumā par C apgabalu un Palestīnas valsts veidošanu un 2012. gada janvāra ziņojumā par Austrumjeruzalemi aprakstīto notikumu attīstību Rietumkrasta C apgabalā un Austrumjeruzalemē;

| 6. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt C apgabalā un Austrumjeruzalemē dzīvojošos palestīniešus un viņu tiesības, jo tam ir būtiska nozīme, lai saglabātu divu valstu risinājuma iespējamību; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt C apgabalā un Austrumjeruzalemē dzīvojošos palestīniešus un viņu tiesības, jo tam ir būtiska nozīme, lai saglabātu divu valstu risinājuma iespējamību;

| 7. | atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām visas apmetnes ir un paliek nelikumīgas, un aicina Izraēlas valdību apturēt visus apmetņu būvniecības un paplašināšanas projektus Rietumkrastā un Austrumjeruzalemē un nojaukt visus ārējos posteņus, kas uzcelti kopš 2001. gada marta; |
| --- | --- |

7.

atkārtoti uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām visas apmetnes ir un paliek nelikumīgas, un aicina Izraēlas valdību apturēt visus apmetņu būvniecības un paplašināšanas projektus Rietumkrastā un Austrumjeruzalemē un nojaukt visus ārējos posteņus, kas uzcelti kopš 2001. gada marta;

| 8. | asi nosoda visas apmetnēs dzīvojošo kolonistu ekstrēmisma, vardarbības un agresijas izpausmes pret palestīniešu civiliedzīvotājiem un aicina Izraēlas valdību saukt pie atbildības tos, kas vainojami šādos nodarījumos; |
| --- | --- |

8.

asi nosoda visas apmetnēs dzīvojošo kolonistu ekstrēmisma, vardarbības un agresijas izpausmes pret palestīniešu civiliedzīvotājiem un aicina Izraēlas valdību saukt pie atbildības tos, kas vainojami šādos nodarījumos;

| 9. | prasa pilnībā un efektīvi piemērot spēkā esošos ES tiesību aktus un ES un Izraēlas divpusējos nolīgumus, lai ar ES kontroles mehānismu, kas ir tehniskās vienošanās, nepieļautu, ka Izraēlas apmetņu produkti tiek importēti Eiropas tirgū, piemērojot ES un Izraēlas asociācijas nolīgumā paredzēto preferenciālo režīmu; |
| --- | --- |

9.

prasa pilnībā un efektīvi piemērot spēkā esošos ES tiesību aktus un ES un Izraēlas divpusējos nolīgumus, lai ar ES kontroles mehānismu, kas ir tehniskās vienošanās, nepieļautu, ka Izraēlas apmetņu produkti tiek importēti Eiropas tirgū, piemērojot ES un Izraēlas asociācijas nolīgumā paredzēto preferenciālo režīmu;

| 10. | aicina Izraēlas valdību un varas iestādes pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem humanitāro tiesību aktiem, proti:






  — | nodrošināt, ka nekavējoties tiek izbeigta ēku nojaukšana, iedzīvotāju izlikšana no mājām un palestīniešu piespiedu pārvietošana; |
| --- | --- | --- |

10.

aicina Izraēlas valdību un varas iestādes pildīt savus pienākumus saskaņā ar starptautiskajiem humanitāro tiesību aktiem, proti:

—

nodrošināt, ka nekavējoties tiek izbeigta ēku nojaukšana, iedzīvotāju izlikšana no mājām un palestīniešu piespiedu pārvietošana;

| — | sekmēt palestīniešu projektēšanas un būvniecības pasākumus, kā arī palestīniešu attīstības projektu īstenošanu; |
| --- | --- |

—

sekmēt palestīniešu projektēšanas un būvniecības pasākumus, kā arī palestīniešu attīstības projektu īstenošanu;

| — | atvieglot pieeju un pārvietošanos; |
| --- | --- |

—

atvieglot pieeju un pārvietošanos;

| — | atvieglot lauksaimniecības un ganību zemju pieejamību palestīniešiem; |
| --- | --- |

—

atvieglot lauksaimniecības un ganību zemju pieejamību palestīniešiem;

| — | nodrošināt taisnīgu ūdens resursu sadali, apmierinot palestīniešu iedzīvotāju vajadzības; |
| --- | --- |

—

nodrošināt taisnīgu ūdens resursu sadali, apmierinot palestīniešu iedzīvotāju vajadzības;

| — | uzlabot pienācīgu sabiedrisko pakalpojumu un sociālās palīdzības pieejamību palestīniešu iedzīvotājiem, jo īpaši izglītības un sabiedrības veselības jomās; |
| --- | --- |

—

uzlabot pienācīgu sabiedrisko pakalpojumu un sociālās palīdzības pieejamību palestīniešu iedzīvotājiem, jo īpaši izglītības un sabiedrības veselības jomās;

| — | sekmēt humanitārās operācijas C apgabalā un Austrumjeruzalemē; |
| --- | --- |

—

sekmēt humanitārās operācijas C apgabalā un Austrumjeruzalemē;

| 11. | pieprasa Izraēlas varas iestādēm izbeigt ieslodzījuma piemērošanu palestīniešiem par administratīviem pārkāpumiem bez oficiālas apsūdzības vai tiesas procesa, nodrošināt visiem palestīniešu ieslodzītajiem taisnīgas tiesas pieejamību un atbrīvot palestīniešu politieslodzītos, īpaši Palestīniešu likumdošanas padomes locekļus, tostarp Marwan Barghouti, un par administratīvajiem pārkāpumiem ieslodzītos palestīniešus; turklāt aicina nekavējoties atbrīvot Jeninas bēgļu nometnes Brīvības teātra māksliniecisko direktoru Nabil Al-Raee, kurš tika apcietināts 2012. gada 6. jūnijā un kopš tā laika atrodas ieslodzījumā; atzinīgi vērtē 2012. gada 14. maijā noslēgto vienošanos, kas deva iespēju izbeigt ieslodzīto palestīniešu bada streiku, un prasa šo vienošanos pilnībā un nekavējoties īstenot; |
| --- | --- |

11.

pieprasa Izraēlas varas iestādēm izbeigt ieslodzījuma piemērošanu palestīniešiem par administratīviem pārkāpumiem bez oficiālas apsūdzības vai tiesas procesa, nodrošināt visiem palestīniešu ieslodzītajiem taisnīgas tiesas pieejamību un atbrīvot palestīniešu politieslodzītos, īpaši Palestīniešu likumdošanas padomes locekļus, tostarp Marwan Barghouti, un par administratīvajiem pārkāpumiem ieslodzītos palestīniešus; turklāt aicina nekavējoties atbrīvot Jeninas bēgļu nometnes Brīvības teātra māksliniecisko direktoru Nabil Al-Raee, kurš tika apcietināts 2012. gada 6. jūnijā un kopš tā laika atrodas ieslodzījumā; atzinīgi vērtē 2012. gada 14. maijā noslēgto vienošanos, kas deva iespēju izbeigt ieslodzīto palestīniešu bada streiku, un prasa šo vienošanos pilnībā un nekavējoties īstenot;

| 12. | prasa aizsargāt beduīnu kopienas Rietumkrastā un Negevā, kā arī prasa, lai Izraēlas varas iestādes pilnībā ievērotu viņu tiesības, un nosoda visus tiesību aizskārumus (piemēram, ēku nojaukšana, piespiedu pārvietošana, ierobežojumi attiecībā uz civildienestu); šajā sakarībā arī prasa, lai Izraēlas valdība atsauktu Prawer plānu; |
| --- | --- |

12.

prasa aizsargāt beduīnu kopienas Rietumkrastā un Negevā, kā arī prasa, lai Izraēlas varas iestādes pilnībā ievērotu viņu tiesības, un nosoda visus tiesību aizskārumus (piemēram, ēku nojaukšana, piespiedu pārvietošana, ierobežojumi attiecībā uz civildienestu); šajā sakarībā arī prasa, lai Izraēlas valdība atsauktu Prawer plānu;

| 13. | rosina palestīniešu valdību un varas iestādes nacionālajos attīstības plānos un projektos pastiprinātu uzmanību veltīt C apgabalam un Austrumjeruzalemei, lai uzlabotu šajās teritorijās dzīvojošo palestīniešu stāvokli un dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

13.

rosina palestīniešu valdību un varas iestādes nacionālajos attīstības plānos un projektos pastiprinātu uzmanību veltīt C apgabalam un Austrumjeruzalemei, lai uzlabotu šajās teritorijās dzīvojošo palestīniešu stāvokli un dzīves apstākļus;

| 14. | atkārtoti uzsver, ka miermīlīgi un nevardarbīgi pasākumi ir vienīgais veids, kā panākt ilgtspējīgu Izraēlas un Palestīnas konflikta risinājumu; šajā sakarībā turpina paust atbalstu prezidenta Abasa nevardarbīgas pretošanās politikai un mudina panākt palestīniešu savstarpēju izlīgumu, kā arī veidot Palestīnas valsti, kā arī uzskata, ka nozīmīga daļa šajā procesā ir prezidenta un parlamenta vēlēšanas; |
| --- | --- |

14.

atkārtoti uzsver, ka miermīlīgi un nevardarbīgi pasākumi ir vienīgais veids, kā panākt ilgtspējīgu Izraēlas un Palestīnas konflikta risinājumu; šajā sakarībā turpina paust atbalstu prezidenta Abasa nevardarbīgas pretošanās politikai un mudina panākt palestīniešu savstarpēju izlīgumu, kā arī veidot Palestīnas valsti, kā arī uzskata, ka nozīmīga daļa šajā procesā ir prezidenta un parlamenta vēlēšanas;

| 15. | atkārtoti apstiprina stingro apņemšanos atbalstīt Izraēlas valsts drošību; nosoda ikvienu pret civiliedzīvotājiem apzināti vērstas vardarbības izpausmi un ir dziļi satriekts par raķešu uzbrukumiem no Gazas joslas; |
| --- | --- |

15.

atkārtoti apstiprina stingro apņemšanos atbalstīt Izraēlas valsts drošību; nosoda ikvienu pret civiliedzīvotājiem apzināti vērstas vardarbības izpausmi un ir dziļi satriekts par raķešu uzbrukumiem no Gazas joslas;

| 16. | aicina Padomi un Komisiju turpināt sniegt atbalstu un palīdzību palestīniešu iestādēm un attīstības projektiem C apgabalā un Austrumjeruzalemē, lai aizsargātu un spēcinātu palestīniešu sabiedrību; prasa, lai šajā jomā tiktu uzlabota koordinācija starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm; uzsver, ka Izraēlai jābeidz piesavināties muitas un nodokļu ieņēmumus, kas pieder Palestīniešu pašpārvaldei; |
| --- | --- |

16.

aicina Padomi un Komisiju turpināt sniegt atbalstu un palīdzību palestīniešu iestādēm un attīstības projektiem C apgabalā un Austrumjeruzalemē, lai aizsargātu un spēcinātu palestīniešu sabiedrību; prasa, lai šajā jomā tiktu uzlabota koordinācija starp Eiropas Savienību un dalībvalstīm; uzsver, ka Izraēlai jābeidz piesavināties muitas un nodokļu ieņēmumus, kas pieder Palestīniešu pašpārvaldei;

| 17. | aicina EĀDD un Komisiju pārbaudīt uz vietas visas apsūdzības par ES finansētu struktūru un projektu iznīcināšanu un bojāšanu okupētajās teritorijās un pārbaužu rezultātus iesniegt Parlamentam; |
| --- | --- |

17.

aicina EĀDD un Komisiju pārbaudīt uz vietas visas apsūdzības par ES finansētu struktūru un projektu iznīcināšanu un bojāšanu okupētajās teritorijās un pārbaužu rezultātus iesniegt Parlamentam;

| 18. | aicina Padomi un Komisiju turpināt risināt šos jautājumus visos ES divpusējo attiecību ar Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi līmeņos; uzsver, ka ES divpusējās attiecībās ar Izraēlu pilnībā jāņem vērā Izraēlas apņemšanās ievērot savus pienākumus pret okupēto palestīniešu teritoriju iedzīvotājiem, kurus tai uzliek starptautiskās cilvēktiesības un humanitārās tiesības; |
| --- | --- |

18.

aicina Padomi un Komisiju turpināt risināt šos jautājumus visos ES divpusējo attiecību ar Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi līmeņos; uzsver, ka ES divpusējās attiecībās ar Izraēlu pilnībā jāņem vērā Izraēlas apņemšanās ievērot savus pienākumus pret okupēto palestīniešu teritoriju iedzīvotājiem, kurus tai uzliek starptautiskās cilvēktiesības un humanitārās tiesības;

| 19. | atkārtoti mudina ES un dalībvalstis uzņemties aktīvāku politisko lomu — arī Kvarteta ietvaros — centienos, kuru mērķis ir panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; atkārtoti uzsver Kvarteta galveno lomu un turpina atbalstīt Savienības augsto pārstāvi centienos radīt ticamu perspektīvu miera procesa atsākšanai; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti mudina ES un dalībvalstis uzņemties aktīvāku politisko lomu — arī Kvarteta ietvaros — centienos, kuru mērķis ir panākt taisnīgu un ilgstošu mieru starp izraēliešiem un palestīniešiem; atkārtoti uzsver Kvarteta galveno lomu un turpina atbalstīt Savienības augsto pārstāvi centienos radīt ticamu perspektīvu miera procesa atsākšanai;

| 20. | atkārtoti prasa nekavējoties, uz ilgu laiku un bez nosacījumiem pārtraukt Gazas joslas blokādi attiecībā uz personu pārvietošanos, humānās palīdzības piegādi un tirdzniecības preču apriti un veikt pasākumus šīs teritorijas atjaunošanai un tās ekonomikas atveseļošanai; prasa arī, pienācīgi atzīstot Izraēlas leģitīmās drošības prasības, ieviest efektīvus kontroles mehānismus, lai nepieļautu ieroču kontrabandu uz Gazu; pieņem zināšanai Padomes lēmumu pagarināt ES Robežapsardzes atbalsta misijas Rafā mandātu līdz 2013. gada 30. jūnijam, un cer, ka šī misija izpildīs savus uzdevumus un tā būs izšķiroša un efektīva attiecībā uz pārrobežu attiecību ikdienas pārvaldību un veicinās uzticēšanos starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi; aicina kustību „Hamas” atzīt Izraēlas valsti un dod atbalstu divu valstu risinājumam; turklāt aicina kustību „Hamas” izbeigt vardarbību pret Izraēlas valsti, kas notiek gan valstī, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

20.

atkārtoti prasa nekavējoties, uz ilgu laiku un bez nosacījumiem pārtraukt Gazas joslas blokādi attiecībā uz personu pārvietošanos, humānās palīdzības piegādi un tirdzniecības preču apriti un veikt pasākumus šīs teritorijas atjaunošanai un tās ekonomikas atveseļošanai; prasa arī, pienācīgi atzīstot Izraēlas leģitīmās drošības prasības, ieviest efektīvus kontroles mehānismus, lai nepieļautu ieroču kontrabandu uz Gazu; pieņem zināšanai Padomes lēmumu pagarināt ES Robežapsardzes atbalsta misijas Rafā mandātu līdz 2013. gada 30. jūnijam, un cer, ka šī misija izpildīs savus uzdevumus un tā būs izšķiroša un efektīva attiecībā uz pārrobežu attiecību ikdienas pārvaldību un veicinās uzticēšanos starp Izraēlu un Palestīniešu pašpārvaldi; aicina kustību „Hamas” atzīt Izraēlas valsti un dod atbalstu divu valstu risinājumam; turklāt aicina kustību „Hamas” izbeigt vardarbību pret Izraēlas valsti, kas notiek gan valstī, gan ārpus tās;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ES īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Drošības padomes dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Tuvo Austrumu Kvarteta sūtnim, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu likumdošanas padomei. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu parlamentiem un valdībām, ES īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā, ANO Ģenerālās asamblejas priekšsēdētājam, ANO Drošības padomes dalībvalstu parlamentiem un valdībām, Tuvo Austrumu Kvarteta sūtnim, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu likumdošanas padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0429.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0060.

(3)  OV C 308 E, 20.10.2011., 81. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/88

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsVardarbība pret lesbietēm un lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu tiesības Āfrikā

P7_TA(2012)0299

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par vardarbību pret lesbietēm un lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) tiesībām Āfrikā (2012/2701(RSP))

2013/C 349 E/12

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD), Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (SPPPT) un Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību harta (ACTTH), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD), Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (SPPPT) un Āfrikas Cilvēku un tautu tiesību harta (ACTTH),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un Pekinas Rīcības platformu, uzsverot, ka visām sievietēm ir tiesības bez piespiešanas, stigmatizācijas un vardarbības kontrolēt jautājumus, kas skar viņu seksualitāti un lemt par tiem brīvi un ar atbildību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un Pekinas Rīcības platformu, uzsverot, ka visām sievietēm ir tiesības bez piespiešanas, stigmatizācijas un vardarbības kontrolēt jautājumus, kas skar viņu seksualitāti un lemt par tiem brīvi un ar atbildību,

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. jūnija ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūciju A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti un ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos 2011. gada 17. novembra ziņojumu par diskriminējošiem likumiem, praksi un vardarbību pret indivīdiem viņu seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. jūnija ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūciju A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti un ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos 2011. gada 17. novembra ziņojumu par diskriminējošiem likumiem, praksi un vardarbību pret indivīdiem viņu seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes paneļdiskusiju par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, kas notika 2012. gada 7. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes paneļdiskusiju par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, kas notika 2012. gada 7. martā,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay paziņojumu paneļdiskusijā par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, kas tika rīkota 2012. gada 7. martā — ANO Cilvēktiesību padomes 19. sesijas ietvaros, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay paziņojumu paneļdiskusijā par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti, kas tika rīkota 2012. gada 7. martā — ANO Cilvēktiesību padomes 19. sesijas ietvaros,

| — | ņemot vērā organizācijas Amnesty International 2012. gada ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli pasaulē, kurā apgalvots, ka Āfrikā ir pieaugusi neiecietība pret lesbietēm, gejiem, biseksuāliem un transpersonām (LGBT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Amnesty International 2012. gada ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli pasaulē, kurā apgalvots, ka Āfrikā ir pieaugusi neiecietība pret lesbietēm, gejiem, biseksuāliem un transpersonām (LGBT),

| — | ņemot vērā to, ka jau otro reizi tika pārskatīts Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (Kotonū nolīgums) un tajā iekļautās cilvēktiesību klauzulas, īpaši 8. panta 4. punkts un 9. pants, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka jau otro reizi tika pārskatīts Partnerattiecību nolīgums starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, (Kotonū nolīgums) un tajā iekļautās cilvēktiesību klauzulas, īpaši 8. panta 4. punkts un 9. pants,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 10. pantu, saskaņā ar kuriem Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir pienākums attiecībās ar pārējo pasauli uzstāt uz vispārējo cilvēktiesību ievērošanu, veicināt to un aizsargāt indivīdus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu, 3. panta 5. punktu un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 10. pantu, saskaņā ar kuriem Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir pienākums attiecībās ar pārējo pasauli uzstāt uz vispārējo cilvēktiesību ievērošanu, veicināt to un aizsargāt indivīdus,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības rīcības plānu par dzimumu līdztiesības un sieviešu ietekmes palielināšanu saistībā ar attīstību (2010-2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības rīcības plānu par dzimumu līdztiesības un sieviešu ietekmes palielināšanu saistībā ar attīstību (2010-2015),

| — | ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paziņojumus 2010., 2011. un 2012. gadā saistībā ar Starptautisko dienu pret homofobiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Eiropas Parlamenta priekšsēdētāja paziņojumus 2010., 2011. un 2012. gadā saistībā ar Starptautisko dienu pret homofobiju,

| — | ņemot vērā Padomes Instrumentu komplektu, ar ko veicināt un aizsargāt visu lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu (LGBT) cilvēktiesības (LGBT instrumentu kopumu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Instrumentu komplektu, ar ko veicināt un aizsargāt visu lesbiešu, geju, biseksuāļu un transpersonu (LGBT) cilvēktiesības (LGBT instrumentu kopumu),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2011)0840), un Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu „ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 7. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā (COM(2011)0840), un Komisijas 2011. gada 13. oktobra paziņojumu „ES attīstības politikas ietekmes palielināšana: Pārmaiņu programma” (COM(2011)0637),

| — | ņemot vērā 2009. gada 17. decembra rezolūciju par Ugandu: pret homoseksualitāti vērsts likumprojekts (1), 2010. gada 16. decembra rezolūciju par Ugandu — Bahati likums un homoseksuāļu, biseksuāļu un transpersonu diskriminācija (2), 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Ugandu — David Kato slepkavība (3) un 2011. gada 28. septembra rezolūciju par cilvēktiesību, seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes jautājumu Apvienoto Nāciju Organizācijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 17. decembra rezolūciju par Ugandu: pret homoseksualitāti vērsts likumprojekts (1), 2010. gada 16. decembra rezolūciju par Ugandu — Bahati likums un homoseksuāļu, biseksuāļu un transpersonu diskriminācija (2), 2011. gada 17. februāra rezolūciju par Ugandu — David Kato slepkavība (3) un 2011. gada 28. septembra rezolūciju par cilvēktiesību, seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes jautājumu Apvienoto Nāciju Organizācijā (4),

| — | ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 7. maija rezolūciju par integrētu pieeju dzimumu līdztiesībai ES ārējās attiecībās un miera/valsts nostiprināšanā (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā visi cilvēki piedzimst brīvi un vienlīdzīgi savā cieņā un tiesībās; tā kā ikvienai valstij ir pienākums nepieļaut vardarbību un naida kurināšanu, kas saistīta ar seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti un dzimuma izpausmēm, un ievērot sieviešu un vīriešu līdztiesības principu; |
| --- | --- |

A.

tā kā visi cilvēki piedzimst brīvi un vienlīdzīgi savā cieņā un tiesībās; tā kā ikvienai valstij ir pienākums nepieļaut vardarbību un naida kurināšanu, kas saistīta ar seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti un dzimuma izpausmēm, un ievērot sieviešu un vīriešu līdztiesības principu;

| B. | tā kā lesbietēm, biseksuālām sievietēm, transpersonām un starpdzimuma personām ir tādas pašas cilvēktiesības kā visām pārējām sievietēm un vīriešiem, kas ir jāaizsargā neatkarīgi no cilvēku seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimuma izpausmēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā lesbietēm, biseksuālām sievietēm, transpersonām un starpdzimuma personām ir tādas pašas cilvēktiesības kā visām pārējām sievietēm un vīriešiem, kas ir jāaizsargā neatkarīgi no cilvēku seksuālās orientācijas, dzimumidentitātes un dzimuma izpausmēm;

| C. | tā kā dažas Āfrikas valstis ir bijušas līderpozīcijās cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanā, tā kā Dienvidāfrikas pēcaparteīda konstitūcija bija pirmā pasaulē, kurā tika iekļauts diskriminācijas aizliegums seksuālās orientācijas dēļ un tā kā Dienvidāfrika bija ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijas A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti iniciatore; |
| --- | --- |

C.

tā kā dažas Āfrikas valstis ir bijušas līderpozīcijās cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanā, tā kā Dienvidāfrikas pēcaparteīda konstitūcija bija pirmā pasaulē, kurā tika iekļauts diskriminācijas aizliegums seksuālās orientācijas dēļ un tā kā Dienvidāfrika bija ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijas A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti iniciatore;

| D. | tā kā ir politiskās kustības un līderi, kas spētu rosināt pārmaiņas, lai nostiprinātu cilvēktiesības, sieviešu tiesības un lesbiešu, geju, biseksuālu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) tiesības Āfrikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir politiskās kustības un līderi, kas spētu rosināt pārmaiņas, lai nostiprinātu cilvēktiesības, sieviešu tiesības un lesbiešu, geju, biseksuālu, transpersonu un starpdzimuma personu (LGBTI) tiesības Āfrikā;

| E. | tā kā Āfrikā aizvien palielinās valsts un policijas spēku, sieviešu ģimeņu un kopienu locekļu piekopta stigmatizācija un vardarbība, kas vērsta pret lesbietēm, biseksuālām sievietēm, transpersonām un starpdzimuma personām, kas ir pamats kopīgām bažām, kā daudzos paziņojumus norādījuši ANO ģenerālsekretārs Ban Ki Moon un ANO augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay un uz ko vērsta uzmanība ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti; |
| --- | --- |

E.

tā kā Āfrikā aizvien palielinās valsts un policijas spēku, sieviešu ģimeņu un kopienu locekļu piekopta stigmatizācija un vardarbība, kas vērsta pret lesbietēm, biseksuālām sievietēm, transpersonām un starpdzimuma personām, kas ir pamats kopīgām bažām, kā daudzos paziņojumus norādījuši ANO ģenerālsekretārs Ban Ki Moon un ANO augstā komisāre cilvēktiesību jautājumos Navanethem Pillay un uz ko vērsta uzmanība ANO Cilvēktiesību padomes Rezolūcijā A/HRC/17/19 par cilvēktiesībām, seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti;

| F. | tā kā ANO Cilvēktiesību padomes ikgadējā diskusijā par sieviešu cilvēktiesību aizstāvēm, kas notika 2012. gada 25. un 26. jūnijā, ANO īpašā referente par cilvēktiesību aizstāvjiem Margret Sekaggya norādīja, ka vardarbībai, kas vērsta pret sieviešu cilvēktiesību aizstāvēm, ir dzimspecifiskas izpausmes, tā svārstās no seksuāla rakstura aizvainojošiem izteikumiem līdz seksuālai izmantošanai un izvarošanai, ka tiek uzskatīts, ka šīs sievietes pārkāpj pieņemtās sociālās normas, kultūru, tradīcijas vai reliģiskos priekšrakstus, un tādēļ tiek stigmatizētas, viņa norādīja, ka sieviešu cilvēktiesību aizstāvēm ir nepieciešama īpaša uzmanība, jo tas, ko viņas ir pārcietušas saistībā ar savu darbību, pārsniedz vīriešu dzimuma cilvēktiesību aizstāvju pārciesto; |
| --- | --- |

F.

tā kā ANO Cilvēktiesību padomes ikgadējā diskusijā par sieviešu cilvēktiesību aizstāvēm, kas notika 2012. gada 25. un 26. jūnijā, ANO īpašā referente par cilvēktiesību aizstāvjiem Margret Sekaggya norādīja, ka vardarbībai, kas vērsta pret sieviešu cilvēktiesību aizstāvēm, ir dzimspecifiskas izpausmes, tā svārstās no seksuāla rakstura aizvainojošiem izteikumiem līdz seksuālai izmantošanai un izvarošanai, ka tiek uzskatīts, ka šīs sievietes pārkāpj pieņemtās sociālās normas, kultūru, tradīcijas vai reliģiskos priekšrakstus, un tādēļ tiek stigmatizētas, viņa norādīja, ka sieviešu cilvēktiesību aizstāvēm ir nepieciešama īpaša uzmanība, jo tas, ko viņas ir pārcietušas saistībā ar savu darbību, pārsniedz vīriešu dzimuma cilvēktiesību aizstāvju pārciesto;

| G. | tā kā sievietes, kas pārkāpj pieņemtās sociālās un kultūras normas, tiek uzskatītas par lesbietēm un viņām draud vardarbīga un/vai pazemojoša attieksme no vīriešu puses, tā kā tādējādi tiek apspiesta visu sieviešu, arī heteroseksuālo sieviešu, seksualitāte un izvēles brīvība; tā kā seksuālās tiesības ir saistītas ar visu sieviešu fizisko autonomiju un izvēles brīvību; |
| --- | --- |

G.

tā kā sievietes, kas pārkāpj pieņemtās sociālās un kultūras normas, tiek uzskatītas par lesbietēm un viņām draud vardarbīga un/vai pazemojoša attieksme no vīriešu puses, tā kā tādējādi tiek apspiesta visu sieviešu, arī heteroseksuālo sieviešu, seksualitāte un izvēles brīvība; tā kā seksuālās tiesības ir saistītas ar visu sieviešu fizisko autonomiju un izvēles brīvību;

| H. | tā kā Āfrikā homoseksuālas sieviešu attiecības ir likumīgas 27 valstīs, bet 27 valstīs tās ar likumu ir aizliegtas, tā kā homoseksuālas vīriešu attiecības ir likumīgas 16 valstīs un aizliegtas 38, tā kā par homoseksualitāti draud nāvessods Mauritānijā, Sudānā un daļā Somālijas un Nigērijas un tā kā deputātu privāti iesniegts likumprojekts Ugandas parlamentā paredz nāvessodu par homoseksuālām attiecībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā Āfrikā homoseksuālas sieviešu attiecības ir likumīgas 27 valstīs, bet 27 valstīs tās ar likumu ir aizliegtas, tā kā homoseksuālas vīriešu attiecības ir likumīgas 16 valstīs un aizliegtas 38, tā kā par homoseksualitāti draud nāvessods Mauritānijā, Sudānā un daļā Somālijas un Nigērijas un tā kā deputātu privāti iesniegts likumprojekts Ugandas parlamentā paredz nāvessodu par homoseksuālām attiecībām;

| I. | tā kā likumi, kas paredz kriminālatbildību par viendzimuma attiecībām, veicina tāda klimata rašanos, kas mudina uz vardarbību pret sievietēm, kuras lesbietes vai tiek uzskatītas par lesbietēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā likumi, kas paredz kriminālatbildību par viendzimuma attiecībām, veicina tāda klimata rašanos, kas mudina uz vardarbību pret sievietēm, kuras lesbietes vai tiek uzskatītas par lesbietēm;

| J. | tā kā LGBTI cilvēku nogalināšana, spīdzināšana, apcietināšana, pret viņiem vērsta vardarbība, stigmatizācija un naidīgi izteikumi, kas dažkārt ir atļauts ar likumu, notiek visos pasaules reģionos; tā kā atsevišķās Āfrikas valstīs notiek atkārtoti vardarbības gadījumi un agresija, kas vērsta pret lesbietēm; |
| --- | --- |

J.

tā kā LGBTI cilvēku nogalināšana, spīdzināšana, apcietināšana, pret viņiem vērsta vardarbība, stigmatizācija un naidīgi izteikumi, kas dažkārt ir atļauts ar likumu, notiek visos pasaules reģionos; tā kā atsevišķās Āfrikas valstīs notiek atkārtoti vardarbības gadījumi un agresija, kas vērsta pret lesbietēm;

| K. | tā kā cīņa par liesbiešu līdztiesību, taisnīgu izturēšanos pret viņām, pamanāmību un tiesībām ir cieši saistīta ar cīņu par sieviešu cilvēktiesībām kā tādām; tā kā lesbietes tāpat kā daudzas citas sievietes ir pakļautas vardarbībai sava dzimuma un seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

K.

tā kā cīņa par liesbiešu līdztiesību, taisnīgu izturēšanos pret viņām, pamanāmību un tiesībām ir cieši saistīta ar cīņu par sieviešu cilvēktiesībām kā tādām; tā kā lesbietes tāpat kā daudzas citas sievietes ir pakļautas vardarbībai sava dzimuma un seksuālās orientācijas dēļ;

| L. | tā kā Kamerūnā 2012. gada februārī desmiet sievietes tikai apcietināts un trīs pirmo reizi notiesātas par homoseksuālu attiecību piekopšanu; tā kā aresti un policijas veikta piekaušana turpinās, un pēdējais šāds gadījums, par kuru saņemtas ziņas, ir noticis 2012. gada 24. jūnijā; tā kā juristei Alice Nkom ir vairākkārt draudēts ar nogalināšanu un vardarbību par homoseksualitātes dēļ apsūdzēto personu aizstāvēšanu; tā kā LGBTI sanāksmi Jaundē 2012. gada 19. maijā vardarbīgā veidā izjauca banda; |
| --- | --- |

L.

tā kā Kamerūnā 2012. gada februārī desmiet sievietes tikai apcietināts un trīs pirmo reizi notiesātas par homoseksuālu attiecību piekopšanu; tā kā aresti un policijas veikta piekaušana turpinās, un pēdējais šāds gadījums, par kuru saņemtas ziņas, ir noticis 2012. gada 24. jūnijā; tā kā juristei Alice Nkom ir vairākkārt draudēts ar nogalināšanu un vardarbību par homoseksualitātes dēļ apsūdzēto personu aizstāvēšanu; tā kā LGBTI sanāksmi Jaundē 2012. gada 19. maijā vardarbīgā veidā izjauca banda;

| M. | tā kā Liberijā Senāts pašreiz apspriež priekšlikumu par viendzimuma attiecību stingrāku aizliegumu salīdzinājumā ar šobrīd spēkā esošām tiesībām; tā kā plašsaziņas līdzekļi un sabiedrība kopumā cenšas pastiprināti iebiedēt LGBTI cilvēkus (lesbietes, gejus, biseksuāļus, transseksuāļus un starpdzimuma personas) un tā kā divām lesbietēm nesen uzbruka bruņoti vīrieši; |
| --- | --- |

M.

tā kā Liberijā Senāts pašreiz apspriež priekšlikumu par viendzimuma attiecību stingrāku aizliegumu salīdzinājumā ar šobrīd spēkā esošām tiesībām; tā kā plašsaziņas līdzekļi un sabiedrība kopumā cenšas pastiprināti iebiedēt LGBTI cilvēkus (lesbietes, gejus, biseksuāļus, transseksuāļus un starpdzimuma personas) un tā kā divām lesbietēm nesen uzbruka bruņoti vīrieši;

| N. | tā kā Malāvi sieviešu homoseksualitāte tika aizliegta ar likumu pavisam nesen — 2011. gada janvārī; tā kā jaunā prezidente Joyce Banda teica, ka liks parlamentam atcelt likumu, ar kuru homoseksualitāte ir padarīta par noziegumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Malāvi sieviešu homoseksualitāte tika aizliegta ar likumu pavisam nesen — 2011. gada janvārī; tā kā jaunā prezidente Joyce Banda teica, ka liks parlamentam atcelt likumu, ar kuru homoseksualitāte ir padarīta par noziegumu;

| O. | tā kā Nigērijā tiek mēģināts saukt pie kriminālatbildības par tādu sanāksmju vai procesiju organizēšanu, reģistrēšanu un tādu organizāciju darbību vai uzturēšanu, kas viennozīmīgi attiecas uz privātās dzīves sfēru, kā arī mēģināts aizliegt tikai šo sfēru skarošas darbības; |
| --- | --- |

O.

tā kā Nigērijā tiek mēģināts saukt pie kriminālatbildības par tādu sanāksmju vai procesiju organizēšanu, reģistrēšanu un tādu organizāciju darbību vai uzturēšanu, kas viennozīmīgi attiecas uz privātās dzīves sfēru, kā arī mēģināts aizliegt tikai šo sfēru skarošas darbības;

| P. | tā kā Dienvidāfrikā joprojām nemazinās tā saucamo “korektīvo izvarošanu” skaits, kuras īsteno attiecībā uz lesbietēm un transpersonām; tā kā aizvien aktuālās diskusijas par konstitucionālu aizsardzību, pamatojoties uz seksuālu orientāciju, uzkurina vardarbību pret LGBTI cilvēkiem; tā kā geju aktīvists Thapelo Makutle nesen tikai spīdzināts un nogalināts, 22 gadus vecā lesbiete Phumeza Nkolonzi tikai nogalināta ar šāvieniem galvā savas seksuālās orientācijas dēļ un Neil Daniels tikai sadurts, sakropļots un sadedzināts dzīvs tādēļ, ka viņš bija gejs; |
| --- | --- |

P.

tā kā Dienvidāfrikā joprojām nemazinās tā saucamo “korektīvo izvarošanu” skaits, kuras īsteno attiecībā uz lesbietēm un transpersonām; tā kā aizvien aktuālās diskusijas par konstitucionālu aizsardzību, pamatojoties uz seksuālu orientāciju, uzkurina vardarbību pret LGBTI cilvēkiem; tā kā geju aktīvists Thapelo Makutle nesen tikai spīdzināts un nogalināts, 22 gadus vecā lesbiete Phumeza Nkolonzi tikai nogalināta ar šāvieniem galvā savas seksuālās orientācijas dēļ un Neil Daniels tikai sadurts, sakropļots un sadedzināts dzīvs tādēļ, ka viņš bija gejs;

| Q. | tā kā Svazilendā tiek veikti pozitīvi vērtējami pasākumi HIV/AIDS profilaksei un ārstēšanai riska grupās, tostarp sieviešu vidū un tādu vīriešu vidū, kuriem ir dzimumattiecības ar vīriešiem, neraugoties uz to, ka šajā valstī par homoseksualitāti draud kriminālatbildība; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Svazilendā tiek veikti pozitīvi vērtējami pasākumi HIV/AIDS profilaksei un ārstēšanai riska grupās, tostarp sieviešu vidū un tādu vīriešu vidū, kuriem ir dzimumattiecības ar vīriešiem, neraugoties uz to, ka šajā valstī par homoseksualitāti draud kriminālatbildība;

| R. | tā kā Ugandā 2012. gada februārī un jūnijā policijas spēki un Ētikas un godīguma ministrija, rīkojoties bez orderiem un neņemot vērā pilsoņu pulcēšanās brīvību, pārtrauca privātas cilvēktiesību aktīvistu sanāksmes; tā kā ministrs plāno pasludināt par nelikumīgām 38 organizācijas, kuras, kā noprotams, darbojas LGBTI cilvēku cilvēktiesību jomā; tā kā vēl aizvien tiek apspriests pirmo reizi 2009. gadā ierosinātais prethomoseksualitātes likums un tajā var tikt iekļauti nepieņemami noteikumi, tostarp paredzēts nāvessods; tā kā tiesu prāvās un izmeklēšanā Ugandā un ASV ir atklājusies citu starpā Scott Lively un Abiding Truth Ministries — ASV bāzētas fundamentālistu evaņģēlistu grupas — loma naida un neiecietības kurināšanā seksuālās orientācijas dēļ un šī likuma ierosināšanā, |
| --- | --- |

R.

tā kā Ugandā 2012. gada februārī un jūnijā policijas spēki un Ētikas un godīguma ministrija, rīkojoties bez orderiem un neņemot vērā pilsoņu pulcēšanās brīvību, pārtrauca privātas cilvēktiesību aktīvistu sanāksmes; tā kā ministrs plāno pasludināt par nelikumīgām 38 organizācijas, kuras, kā noprotams, darbojas LGBTI cilvēku cilvēktiesību jomā; tā kā vēl aizvien tiek apspriests pirmo reizi 2009. gadā ierosinātais prethomoseksualitātes likums un tajā var tikt iekļauti nepieņemami noteikumi, tostarp paredzēts nāvessods; tā kā tiesu prāvās un izmeklēšanā Ugandā un ASV ir atklājusies citu starpā Scott Lively un Abiding Truth Ministries — ASV bāzētas fundamentālistu evaņģēlistu grupas — loma naida un neiecietības kurināšanā seksuālās orientācijas dēļ un šī likuma ierosināšanā,

Lesbiešu diskriminācija un vardarbība pret lesbietēm Āfrikā

| 1. | asi nosoda jebkāda veida vardarbību un diskrimināciju, kas vērsta pret lesbietēm tajās Āfrikas valstīs, kurās tāda pastāv, tostarp tādus ekstrēmus vardarbības veidus kā „korektīvās izvarošanas” un cita veida seksuālo vardarbību; |
| --- | --- |

1.

asi nosoda jebkāda veida vardarbību un diskrimināciju, kas vērsta pret lesbietēm tajās Āfrikas valstīs, kurās tāda pastāv, tostarp tādus ekstrēmus vardarbības veidus kā „korektīvās izvarošanas” un cita veida seksuālo vardarbību;

| 2. | pauž ciešu atbalstu kampaņām un iniciatīvām, kuru mērķis ir atcelt likumus, kas ir diskriminējoši pret sievietēm un LGBTI cilvēkiem; aicina tās Āfrikas valstis, kurās vēl aizvien ir spēkā diskriminējoši likumi, nekavējoties tos atcelt, tostarp atcelt likumus, ar kuriem tiek aizliegta homoseksualitāte, un likumus, ar kuriem tiek diskriminētas sievietes attiecībā uz viņu civilo statusu, īpašumtiesībām un tiesībām mantot; |
| --- | --- |

2.

pauž ciešu atbalstu kampaņām un iniciatīvām, kuru mērķis ir atcelt likumus, kas ir diskriminējoši pret sievietēm un LGBTI cilvēkiem; aicina tās Āfrikas valstis, kurās vēl aizvien ir spēkā diskriminējoši likumi, nekavējoties tos atcelt, tostarp atcelt likumus, ar kuriem tiek aizliegta homoseksualitāte, un likumus, ar kuriem tiek diskriminētas sievietes attiecībā uz viņu civilo statusu, īpašumtiesībām un tiesībām mantot;

| 3. | piekrīt tam, ka Āfrikas lesbiešu cīņa par pamattiesībām un cilvēktiesībām ir nesaraujami saistīta ar visu sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību, un tāpēc aicina Eiropas Savienību stingri apņemties attiecībās ar Āfrikas partnervalstīm no resursu un politikas viedokļa sniegt atbalstu seksuālai un reproduktīvai veselībai; |
| --- | --- |

3.

piekrīt tam, ka Āfrikas lesbiešu cīņa par pamattiesībām un cilvēktiesībām ir nesaraujami saistīta ar visu sieviešu seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību, un tāpēc aicina Eiropas Savienību stingri apņemties attiecībās ar Āfrikas partnervalstīm no resursu un politikas viedokļa sniegt atbalstu seksuālai un reproduktīvai veselībai;

| 4. | aicina attiecīgās Āfrikas valstu iestādes efektīvi aizsargāt visas sievietes pret noslepkavošanu, „korektīvo izvarošanu” un cita veida seksuālo vardarbību un saukt vainīgās personas pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

aicina attiecīgās Āfrikas valstu iestādes efektīvi aizsargāt visas sievietes pret noslepkavošanu, „korektīvo izvarošanu” un cita veida seksuālo vardarbību un saukt vainīgās personas pie atbildības;

| 5. | norāda, ka lesbiešu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu stigmatizācija un pret šīm grupām vērstā vardarbība bieži ir cieši saistīta ar diskrimināciju; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka lesbiešu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma personu stigmatizācija un pret šīm grupām vērstā vardarbība bieži ir cieši saistīta ar diskrimināciju;

| 6. | pauž solidaritāti un atbalstu visiem tiem, kuri iestājas par stingrākiem pasākumiem sieviešu tiesību jomā; |
| --- | --- |

6.

pauž solidaritāti un atbalstu visiem tiem, kuri iestājas par stingrākiem pasākumiem sieviešu tiesību jomā;

| 7. | aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Savienības dalībvalstis atbalstīt Āfrikas sieviešu un LGBT organizāciju cīņu par vienlīdzību un ķermeņa autonomiju un tiesībām uz brīvu seksualitāti visām sievietēm un LGBT personām un vienlaikus uzsver vajadzību īpašu uzmanību pievērst LGBT kustības un citu sociālo kustību dalībniecēm lesbietēm, kuras sūdzas par divkāršo un dažkārt vairākkārtējo diskrimināciju, ar kuru saskaras Āfrikas valstu lesbietes; |
| --- | --- |

7.

aicina Eiropas Komisiju un Eiropas Savienības dalībvalstis atbalstīt Āfrikas sieviešu un LGBT organizāciju cīņu par vienlīdzību un ķermeņa autonomiju un tiesībām uz brīvu seksualitāti visām sievietēm un LGBT personām un vienlaikus uzsver vajadzību īpašu uzmanību pievērst LGBT kustības un citu sociālo kustību dalībniecēm lesbietēm, kuras sūdzas par divkāršo un dažkārt vairākkārtējo diskrimināciju, ar kuru saskaras Āfrikas valstu lesbietes;

| 8. | aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis paātrināt to mērķu īstenošanu, kas nosprausti Eiropas Savienības plānā par Dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā, un, veidojot savas attiecības ar trešām valstīm un atbalstot nevalstiskās organizācijas un cilvēktiesību aizstāvjus, īpašu vērību pievērst lesbiešu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma sieviešu tiesībām; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Komisiju, Eiropas Ārējās darbības dienestu un dalībvalstis paātrināt to mērķu īstenošanu, kas nosprausti Eiropas Savienības plānā par Dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm attīstības sadarbībā, un, veidojot savas attiecības ar trešām valstīm un atbalstot nevalstiskās organizācijas un cilvēktiesību aizstāvjus, īpašu vērību pievērst lesbiešu, biseksuāļu, transpersonu un starpdzimuma sieviešu tiesībām;

LGBTI tiesības Āfrikā

| 9. | aicina 76 pasaules valstis, kurās homoseksualitāte ir pasludināta par nelikumīgu, tostarp 38 Āfrikas valstis, atcelt homoseksualitātes kā noziedzīga nodarījuma statusu; |
| --- | --- |

9.

aicina 76 pasaules valstis, kurās homoseksualitāte ir pasludināta par nelikumīgu, tostarp 38 Āfrikas valstis, atcelt homoseksualitātes kā noziedzīga nodarījuma statusu;

| 10. | nosoda naida un vardarbības kurināšanu, pamatojoties uz seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti vai dzimuma izpausmi; aicina iepriekš minētās valstis efektīvi aizstāvēt LGBTI cilvēku tiesības uz dzīvību un cilvēka cieņu un nosoda pret viņiem vērstu vardarbību, diskrimināciju, stigmatizāciju un viņu pazemošanu; |
| --- | --- |

10.

nosoda naida un vardarbības kurināšanu, pamatojoties uz seksuālo orientāciju, dzimumidentitāti vai dzimuma izpausmi; aicina iepriekš minētās valstis efektīvi aizstāvēt LGBTI cilvēku tiesības uz dzīvību un cilvēka cieņu un nosoda pret viņiem vērstu vardarbību, diskrimināciju, stigmatizāciju un viņu pazemošanu;

| 11. | aicina politiskos un reliģiskos līderus nosodīt seksuālas orientācijas dēļ īstenotu vajāšanu un diskrimināciju un stingri iestāties pret homofobiju, tādējādi pievienojoties arhibīskapa Desmond Tutu aicinājumiem, kas izteikti, nosodot netaisnību un aizspriedumus un atbalstot solidaritāti un tiesiskumu; |
| --- | --- |

11.

aicina politiskos un reliģiskos līderus nosodīt seksuālas orientācijas dēļ īstenotu vajāšanu un diskrimināciju un stingri iestāties pret homofobiju, tādējādi pievienojoties arhibīskapa Desmond Tutu aicinājumiem, kas izteikti, nosodot netaisnību un aizspriedumus un atbalstot solidaritāti un tiesiskumu;

| 12. | aicina EĀDD, Eiropas Komisiju un dalībvalstis, īstenojot politisku dialogu ar Āfrikas valstīm, tām atgādināt par pienākumu ievērot saistības, kuras tās uzņēmušās, parakstot tiesiski saistošus starptautiskus cilvēktiesību dokumentus un konvencijas, jo īpaši ievērot tiesības uz diskriminācijas nepieļaujamību seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ un sekmēt to ievērošanu; |
| --- | --- |

12.

aicina EĀDD, Eiropas Komisiju un dalībvalstis, īstenojot politisku dialogu ar Āfrikas valstīm, tām atgādināt par pienākumu ievērot saistības, kuras tās uzņēmušās, parakstot tiesiski saistošus starptautiskus cilvēktiesību dokumentus un konvencijas, jo īpaši ievērot tiesības uz diskriminācijas nepieļaujamību seksuālās orientācijas un dzimumidentitātes dēļ un sekmēt to ievērošanu;

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka dažas Āfrikas valstis, tostarp Kaboverde, Centrālāfrikas Republika, Gabona, Gvineja Bisava, Malāvija, Maurīcija, Ruanda, Santome un Prinsipi, Dienvidāfrikas Republika un Svazilenda, apliecināja savu nostāju pret kriminalizāciju, nodrošināja LGBTI cilvēkiem iespējas izmantot veselības aprūpes pakalpojumus vai apņēmās atcelt homoseksualitātes kā noziedzīga nodarījuma statusu; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē to, ka dažas Āfrikas valstis, tostarp Kaboverde, Centrālāfrikas Republika, Gabona, Gvineja Bisava, Malāvija, Maurīcija, Ruanda, Santome un Prinsipi, Dienvidāfrikas Republika un Svazilenda, apliecināja savu nostāju pret kriminalizāciju, nodrošināja LGBTI cilvēkiem iespējas izmantot veselības aprūpes pakalpojumus vai apņēmās atcelt homoseksualitātes kā noziedzīga nodarījuma statusu;

| 14. | aicina ĀKK valstis uzsākt atklātu, konstruktīvu un savstarpēju cieņu apliecinošu diskusiju; |
| --- | --- |

14.

aicina ĀKK valstis uzsākt atklātu, konstruktīvu un savstarpēju cieņu apliecinošu diskusiju;

| 15. | aicina Āfrikas valstis nodrošināt LGBT cilvēktiesību aizstāvju drošību un — Eiropas Savienību palīdzēt vietējai pilsoniskajai sabiedrībai īstenot kapacitātes palielināšanas programmas Āfrikā; |
| --- | --- |

15.

aicina Āfrikas valstis nodrošināt LGBT cilvēktiesību aizstāvju drošību un — Eiropas Savienību palīdzēt vietējai pilsoniskajai sabiedrībai īstenot kapacitātes palielināšanas programmas Āfrikā;

| 16. | mudina Eiropas Komisiju un EĀDD un dalībvalstis pilnībā izmantot LGBT instrumentu kopumu, iedrošinot trešās valstis atcelt homoseksualitātes kā noziedzīga nodarījuma statusu, palīdzot samazināt vardarbību un diskrimināciju un aizsargājot LGBTI cilvēktiesību aizstāvjus; |
| --- | --- |

16.

mudina Eiropas Komisiju un EĀDD un dalībvalstis pilnībā izmantot LGBT instrumentu kopumu, iedrošinot trešās valstis atcelt homoseksualitātes kā noziedzīga nodarījuma statusu, palīdzot samazināt vardarbību un diskrimināciju un aizsargājot LGBTI cilvēktiesību aizstāvjus;

| 17. | aicina Komisiju un jo īpaši Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci rīkoties konkrēti, liekot lietā visus atbilstošos instrumentus, ar kuriem varētu izdarīt spiedienu nolūkā aizsargāt personas pret diskrimināciju un vajāšanu seksuālās orientācijas dēļ, un šos jautājumus risināt, īstenojot attiecības un dialogu ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju un jo īpaši Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieci rīkoties konkrēti, liekot lietā visus atbilstošos instrumentus, ar kuriem varētu izdarīt spiedienu nolūkā aizsargāt personas pret diskrimināciju un vajāšanu seksuālās orientācijas dēļ, un šos jautājumus risināt, īstenojot attiecības un dialogu ar trešām valstīm;

*

* *

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, dalībvalstīm, ĀKK valstu ģenerālsekretāram, visiem ĀKK valstu vēstniekiem Eiropas Savienībā, Dienvidāfrikas Republikas Parlamentam, Āfrikas Savienībai un tās iestādēm. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, dalībvalstīm, ĀKK valstu ģenerālsekretāram, visiem ĀKK valstu vēstniekiem Eiropas Savienībā, Dienvidāfrikas Republikas Parlamentam, Āfrikas Savienībai un tās iestādēm.

---

(1)  OV C 286 E, 22.10.2010., 25. lpp.

(2)  OV C 169 E, 15.6.2012., 134. lpp.

(3)  OV C 188 E, 28.6.2012., 62. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0427.

(5)  OV C 212 E, 5.8.2010., 32. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/93 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/93

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsVārda brīvība Baltkrievijā, it īpaši Andrzej Poczobut lieta

P7_TA(2012)0300

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par Baltkrieviju, jo īpaši Andrzej Poczobut lietu (2012/2702(RSP))

2013/C 349 E/13

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Baltkrieviju, jo īpaši 2012. gada 29. marta rezolūciju (1), 2012. gada 16. februāra rezolūciju (2), 2011. gada 15. septembra rezolūciju (3), 2011. gada 12. maija rezolūciju (4), 2011. gada 10. marta rezolūciju (5), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju (6), 2010. gada 10. marta rezolūciju (7) un 2009. gada 17. decembra rezolūciju (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Baltkrieviju, jo īpaši 2012. gada 29. marta rezolūciju (1), 2012. gada 16. februāra rezolūciju (2), 2011. gada 15. septembra rezolūciju (3), 2011. gada 12. maija rezolūciju (4), 2011. gada 10. marta rezolūciju (5), 2011. gada 20. janvāra rezolūciju (6), 2010. gada 10. marta rezolūciju (7) un 2009. gada 17. decembra rezolūciju (8),

| — | ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 28. jūnija paziņojumu par situāciju Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 28. jūnija paziņojumu par situāciju Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā EDSO pārstāves plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā Dunja Mijatovic2012. gada 22. jūnija paziņojumu presei par Polijas un Baltkrievijas žurnālista Andrzej Poczobut arestu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EDSO pārstāves plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā Dunja Mijatovic2012. gada 22. jūnija paziņojumu presei par Polijas un Baltkrievijas žurnālista Andrzej Poczobut arestu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 26. jūnija rakstisko deklarāciju Nr. 523, kurā tiek aicināts atbrīvot Polijas un Baltkrievijas žurnālistu Andrzej Poczobut no apcietinājuma Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 26. jūnija rakstisko deklarāciju Nr. 523, kurā tiek aicināts atbrīvot Polijas un Baltkrievijas žurnālistu Andrzej Poczobut no apcietinājuma Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 1.–2. marta secinājumus, kuros paustas dziļas bažas par stāvokļa tālāku pasliktināšanos Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2012. gada 1.–2. marta secinājumus, kuros paustas dziļas bažas par stāvokļa tālāku pasliktināšanos Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 28. februāra Īstenošanas Lēmumu 2012/126/KĀDP, ar ko īsteno Lēmumu 2010/639/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 28. februāra Īstenošanas Lēmumu 2012/126/KĀDP, ar ko īsteno Lēmumu 2010/639/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (9),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas modernizācijas dialoga uzsākšanu ar Baltkrievijas sabiedrību (3157.Ārlietu padomes sanāksme Briselē 2012. gada 23. martā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Eiropas modernizācijas dialoga uzsākšanu ar Baltkrievijas sabiedrību (3157.Ārlietu padomes sanāksme Briselē 2012. gada 23. martā),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. aprīļa Regulu (ES) Nr. 354/2012, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. aprīļa Regulu (ES) Nr. 354/2012, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 765/2006 par ierobežojošiem pasākumiem attiecībā uz Baltkrieviju (10),

| — | ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 28. februāra paziņojumu par viņas un Polijas valdības lēmumiem atsaukt attiecīgi ES delegācijas vadītāju Minskā un Polijas vēstnieku Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton2012. gada 28. februāra paziņojumu par viņas un Polijas valdības lēmumiem atsaukt attiecīgi ES delegācijas vadītāju Minskā un Polijas vēstnieku Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. janvāra Lēmumu 2012/36/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2010/639/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 23. janvāra Lēmumu 2012/36/KĀDP, ar ko groza Lēmumu 2010/639/KĀDP par ierobežojošiem pasākumiem pret Baltkrieviju (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 25. janvāra rezolūciju Nr. 1857 (2012) par stāvokli Baltkrievijā, kurā tika pausts nosodījums pret opozīcijas pārstāvju vajāšanu un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu pārstāvju un cilvēktiesību aizstāvju apspiešanu Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2012. gada 25. janvāra rezolūciju Nr. 1857 (2012) par stāvokli Baltkrievijā, kurā tika pausts nosodījums pret opozīcijas pārstāvju vajāšanu un pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu pārstāvju un cilvēktiesību aizstāvju apspiešanu Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2012. gada 10. aprīļa ziņojumu un ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 17. jūnija rezolūciju Nr. 17/24 par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2012. gada 10. aprīļa ziņojumu un ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 17. jūnija rezolūciju Nr. 17/24 par cilvēktiesību stāvokli Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes Prāgā 2009. gada 7.–9. maijā pieņemto deklarāciju un Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes Varšavā 2011. gada 30. septembrī pieņemto deklarāciju par stāvokli Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes Prāgā 2009. gada 7.–9. maijā pieņemto deklarāciju un Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes Varšavā 2011. gada 30. septembrī pieņemto deklarāciju par stāvokli Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Višegradas grupas valstu, Igaunijas, Latvijas un Lietuvas ārlietu ministru Prāgā 2012. gada 5. martā pieņemto kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Višegradas grupas valstu, Igaunijas, Latvijas un Lietuvas ārlietu ministru Prāgā 2012. gada 5. martā pieņemto kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma Baltkrievijas Nacionālās platformas Minskā 2012. gada 2. martā pieņemto paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumu partnerības Pilsoniskās sabiedrības foruma Baltkrievijas Nacionālās platformas Minskā 2012. gada 2. martā pieņemto paziņojumu,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par Baltkrieviju, kurus pieņēma 3101. Ārlietu padomes sanāksmē 2011. gada 20. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par Baltkrieviju, kurus pieņēma 3101. Ārlietu padomes sanāksmē 2011. gada 20. jūnijā,

| — | ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2011. gada 10. aprīļa paziņojumu par neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu apspiešanu Baltkrievijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augstās pārstāves Catherine Ashton preses sekretāra 2011. gada 10. aprīļa paziņojumu par neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu apspiešanu Baltkrievijā,

| — | ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu un ES Pamattiesību hartas 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu un ES Pamattiesību hartas 11. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu un ANO 1988. gada deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu un ANO 1988. gada deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2012. gada 21. jūnijā Grodņas pilsētā Baltkrievijā tika arestēts Polijas dienas laikraksta Gazeta Wyborcza korespondents, prominents Polijas baltkrievu minoritātes aktīvists un Poļu savienības Baltkrievijā priekšsēdētājs Andrzej Poczobut; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada 21. jūnijā Grodņas pilsētā Baltkrievijā tika arestēts Polijas dienas laikraksta Gazeta Wyborcza korespondents, prominents Polijas baltkrievu minoritātes aktīvists un Poļu savienības Baltkrievijā priekšsēdētājs Andrzej Poczobut;

| B. | tā kā Prokuratūra pārmeklēja A. Poczobut dzīvokli Grodņā un konfiscēja viņa materiālus; tā kā tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki vēlāk pārmeklēja Poļu savienības biroju Grodņā, kura likumīgs nomnieks ir A. Poczobut, un konfiscēja datoraprīkojumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā Prokuratūra pārmeklēja A. Poczobut dzīvokli Grodņā un konfiscēja viņa materiālus; tā kā tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki vēlāk pārmeklēja Poļu savienības biroju Grodņā, kura likumīgs nomnieks ir A. Poczobut, un konfiscēja datoraprīkojumu;

| C. | tā kā saskaņā ar Baltkrievijas Republikas Kriminālkodeksa 367. pantu A. Poczobut tika uzrādītas apsūdzības par Baltkrievijas prezidenta Aleksandra Lukašenko it kā apmelošanu 12 rakstos, kas tika publicēti "Hartas 97" un "Balkrtievijas partizāna" tīmekļa vietnēs, cita starpā par pagājušajā gadā notikušo tiesas prāvu spridzināšanas lietā; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Baltkrievijas Republikas Kriminālkodeksa 367. pantu A. Poczobut tika uzrādītas apsūdzības par Baltkrievijas prezidenta Aleksandra Lukašenko it kā apmelošanu 12 rakstos, kas tika publicēti "Hartas 97" un "Balkrtievijas partizāna" tīmekļa vietnēs, cita starpā par pagājušajā gadā notikušo tiesas prāvu spridzināšanas lietā;

| D. | tā kā A. Poczobut jau ir pavadījis cietumā trīs mēnešus un viņam ir piespriests trīs gadu nosacīts cietumsods, pamatojoties uz tām pašām apsūdzībām par prezidenta it kā apmelošanu rakstā, kas publicēts Gazeta Wyborcza un kādā Baltkrievijas tīmekļa vietnē; tā kā līdz ar to viņam ir piemērota septiņus gadus un deviņus mēnešus ilga brīvības atņemšana, ieskaitot nosacīto cietumsodu; |
| --- | --- |

D.

tā kā A. Poczobut jau ir pavadījis cietumā trīs mēnešus un viņam ir piespriests trīs gadu nosacīts cietumsods, pamatojoties uz tām pašām apsūdzībām par prezidenta it kā apmelošanu rakstā, kas publicēts Gazeta Wyborcza un kādā Baltkrievijas tīmekļa vietnē; tā kā līdz ar to viņam ir piemērota septiņus gadus un deviņus mēnešus ilga brīvības atņemšana, ieskaitot nosacīto cietumsodu;

| E. | tā kā A. Poczobut2012. gada 30. jūnijā tika nosacīti atbrīvots no apcietinājuma, parakstot apņemšanos neatstāt savu dzīvesvietu; |
| --- | --- |

E.

tā kā A. Poczobut2012. gada 30. jūnijā tika nosacīti atbrīvots no apcietinājuma, parakstot apņemšanos neatstāt savu dzīvesvietu;

| F. | tā kā Ļeņinskas Tiesa Grodņā 2011. gada 5. jūlijā saskaņā ar Kriminālkodeksa 368. pantu pieņēma spriedumu attaisnot A. Poczobut apsūdzības lietā par prezidenta apmelošanu, taču saskaņā ar Kriminālkodeksa 367. panta 1. daļu atzina viņu par vainīgu neslavas celšanā prezidentam; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ļeņinskas Tiesa Grodņā 2011. gada 5. jūlijā saskaņā ar Kriminālkodeksa 368. pantu pieņēma spriedumu attaisnot A. Poczobut apsūdzības lietā par prezidenta apmelošanu, taču saskaņā ar Kriminālkodeksa 367. panta 1. daļu atzina viņu par vainīgu neslavas celšanā prezidentam;

| G. | tā kā 2012. gada 21. jūnijā īstenotais pēdējais A. Poczobut arests notika vienlaikus ar miermīlīgiem protestiem, kurus pret A. Lukašenko režīma veikto poļu skolas Grodņā piespiedu pārkrievošanu A. Poczobut vadībā rīkoja Poļu savienība un kuru laikā tika aizturēti aptuveni 20 cilvēki; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2012. gada 21. jūnijā īstenotais pēdējais A. Poczobut arests notika vienlaikus ar miermīlīgiem protestiem, kurus pret A. Lukašenko režīma veikto poļu skolas Grodņā piespiedu pārkrievošanu A. Poczobut vadībā rīkoja Poļu savienība un kuru laikā tika aizturēti aptuveni 20 cilvēki;

| H. | tā kā 2008. gadā spēkā stājušais Baltkrievijas tiesību akts plašaziņas līdzekļu jomā ir represīvs, jo žurnālistu darbība tiek kontrolēta dažādos veidos, piemēram, ar televīzijas un radio cenzūru, neatkarīgu žurnālistu darbības uzraudzību un izdevniecību kontroli; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2008. gadā spēkā stājušais Baltkrievijas tiesību akts plašaziņas līdzekļu jomā ir represīvs, jo žurnālistu darbība tiek kontrolēta dažādos veidos, piemēram, ar televīzijas un radio cenzūru, neatkarīgu žurnālistu darbības uzraudzību un izdevniecību kontroli;

| I. | tā kā saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu ikvienam ir tiesības uz uzskatu brīvību bez iejaukšanās un tiesības uz vārda brīvību, savukārt Baltkrievijas Konstitūcijas 34. pants garantē vārda brīvību; tā kā neatkarīgi un starptautiski plašsaziņas līdzekļu novērotāji un žurnālisti ir konsekventi atmaskojuši valdības īstenotos vārda un plašaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā saskaņā ar Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu ikvienam ir tiesības uz uzskatu brīvību bez iejaukšanās un tiesības uz vārda brīvību, savukārt Baltkrievijas Konstitūcijas 34. pants garantē vārda brīvību; tā kā neatkarīgi un starptautiski plašsaziņas līdzekļu novērotāji un žurnālisti ir konsekventi atmaskojuši valdības īstenotos vārda un plašaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumus;

| J. | tā kā pēc A. Poczobut aresta 2011. gada aprīlī organizācija Amnesty International atzina viņu par ieslodzīto pārliecības dēļ; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc A. Poczobut aresta 2011. gada aprīlī organizācija Amnesty International atzina viņu par ieslodzīto pārliecības dēļ;

| K. | tā kā A. Poczobut lieta ir daļa no plašākas tendences, ko raksturo ilgtoša pilsoniskās sabiedrības, poļu minoritātes un cilvēktiesību aizstāvju vajāšana pēc prezidenta vēlēšanām 2010. gada decembrī, kas noveda pie dramatiskas stāvokļa pasliktināšanās cilvēktiesību un pilsonisko un politisko brīvību jomā Baltkrievijā; |
| --- | --- |

K.

tā kā A. Poczobut lieta ir daļa no plašākas tendences, ko raksturo ilgtoša pilsoniskās sabiedrības, poļu minoritātes un cilvēktiesību aizstāvju vajāšana pēc prezidenta vēlēšanām 2010. gada decembrī, kas noveda pie dramatiskas stāvokļa pasliktināšanās cilvēktiesību un pilsonisko un politisko brīvību jomā Baltkrievijā;

| L. | tā kā pastāvīgi tiek ziņots par regulāru pilsoniskās sabiedrības pārstāvju apspiešanu Baltkrievijā; tā kā irnotikuši vēl vairāki citi aresta gadījumi, tostarp ir apcietināti demokrātiskās opozīcijas pārstāvji Alyaksandr Artsybashaw Paval Vinahradaw un Siarhei Kavalenka, kā arī aizturēti žurnālisti Aliaksandr Barazenka, Siarhei Balai, Alina Radachynskaya un Ina Studzinskay un organizācijas "Saki patiesību" aktīvisti Hanna Kurlovich, Mikhail Pashkevich, Aliaksandr Ulitsionak un Siarhei Vazniak; |
| --- | --- |

L.

tā kā pastāvīgi tiek ziņots par regulāru pilsoniskās sabiedrības pārstāvju apspiešanu Baltkrievijā; tā kā irnotikuši vēl vairāki citi aresta gadījumi, tostarp ir apcietināti demokrātiskās opozīcijas pārstāvji Alyaksandr Artsybashaw Paval Vinahradaw un Siarhei Kavalenka, kā arī aizturēti žurnālisti Aliaksandr Barazenka, Siarhei Balai, Alina Radachynskaya un Ina Studzinskay un organizācijas "Saki patiesību" aktīvisti Hanna Kurlovich, Mikhail Pashkevich, Aliaksandr Ulitsionak un Siarhei Vazniak;

| M. | tā kā soda izciešanas iestādē Bobruiskas pilsētā ieslodzītajam cilvēktiesību centra Viasna priekšsēdētājam un Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas priekšsēdētāja vietniekam Ales Bialiatski nesen ir piemēroti jauni nelikumīgi ierobežojoši pasākumi un pret viņu tiek vērsts soda izciešanas iestādes administrācijas spiediens ar skaidru mērķi panākt viņa tā sauktās vainas atzīšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā soda izciešanas iestādē Bobruiskas pilsētā ieslodzītajam cilvēktiesību centra Viasna priekšsēdētājam un Starptautiskās Cilvēktiesību federācijas priekšsēdētāja vietniekam Ales Bialiatski nesen ir piemēroti jauni nelikumīgi ierobežojoši pasākumi un pret viņu tiek vērsts soda izciešanas iestādes administrācijas spiediens ar skaidru mērķi panākt viņa tā sauktās vainas atzīšanu;

| N. | tā kā 2012. gada 24. maijā civilā ģērbušies policisti apcietināja Alehu Volčeku, kādreizējo Iedzīvotāju juridiskās palīdzības — organizācijas, kura līdz tās likvidācijai 2003. gadā sniedza juridisko palīdzību — vadītāju, apsūdzot viņu par „lamāšanos sabiedriskā vietā”; tā kā tajā pašā dienā viņam tika piespriests deviņu dienu administratīvais ieslodzījums saskaņā ar Administratīvo pārkāpumu kodeksa 17.1. pantu („lamāšanās, kas vērsta pret policiju”); tā kā A. Volčekam pirms tam 2012. gada janvārī bija piespriests četru dienu administratīvs ieslodzījums par it kā necenzētu izteicienu lietošanas uz ielas; tā kā viņa vārds iekļauts to personu sarakstā, kam nav atļauts izbraukt no Baltkrievijas; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2012. gada 24. maijā civilā ģērbušies policisti apcietināja Alehu Volčeku, kādreizējo Iedzīvotāju juridiskās palīdzības — organizācijas, kura līdz tās likvidācijai 2003. gadā sniedza juridisko palīdzību — vadītāju, apsūdzot viņu par „lamāšanos sabiedriskā vietā”; tā kā tajā pašā dienā viņam tika piespriests deviņu dienu administratīvais ieslodzījums saskaņā ar Administratīvo pārkāpumu kodeksa 17.1. pantu („lamāšanās, kas vērsta pret policiju”); tā kā A. Volčekam pirms tam 2012. gada janvārī bija piespriests četru dienu administratīvs ieslodzījums par it kā necenzētu izteicienu lietošanas uz ielas; tā kā viņa vārds iekļauts to personu sarakstā, kam nav atļauts izbraukt no Baltkrievijas;

| O. | tā kā kopš 2012. gada marta piecpadsmit opozīcijas politiķiem, neatkarīgajiem žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem ir ar dažādu ieganstu tikušas liegtas viņu tiesības pamest valsti, savukārt tiek ziņots, ka Baltkrievijas varasiestādes apsvēra ideju sastādīt sarakstu ar 108 cilvēktiesību un opozīcijas aktīvistu vārdiem, lai aizliegtu viņiem pamest valsti; |
| --- | --- |

O.

tā kā kopš 2012. gada marta piecpadsmit opozīcijas politiķiem, neatkarīgajiem žurnālistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem ir ar dažādu ieganstu tikušas liegtas viņu tiesības pamest valsti, savukārt tiek ziņots, ka Baltkrievijas varasiestādes apsvēra ideju sastādīt sarakstu ar 108 cilvēktiesību un opozīcijas aktīvistu vārdiem, lai aizliegtu viņiem pamest valsti;

| P. | tā kā 2012. gada 14. jūnijā Baltkrievijas parlaments pieņēma vairākus grozījumus likumā par valsts drošības struktūrām, piešķirot plašas pilnvaras Baltkrievijas KGB, tostarp pilnvaras brīvi izmantot piespiedu līdzekļus; tā kā jaunajā likumdošanā KGB ir atļauts brīvi iekļūt privātīpašumā un neierobežoti apcietināt Baltkrievijas pilsoņus un diplomātus, un starptautisko institūciju pārstāvjus; |
| --- | --- |

P.

tā kā 2012. gada 14. jūnijā Baltkrievijas parlaments pieņēma vairākus grozījumus likumā par valsts drošības struktūrām, piešķirot plašas pilnvaras Baltkrievijas KGB, tostarp pilnvaras brīvi izmantot piespiedu līdzekļus; tā kā jaunajā likumdošanā KGB ir atļauts brīvi iekļūt privātīpašumā un neierobežoti apcietināt Baltkrievijas pilsoņus un diplomātus, un starptautisko institūciju pārstāvjus;

| Q. | tā kā 2011. gadā vismaz 95 žurnālisti tika aizturēti "klusā protesta" akcijās, 22 žurnālisti stājās tiesas priekšā un 13 tika piespriests dažāda ilguma administratīvais apcietinājums; tā kā 2011. gada beigās varasiestādes vēl ciešāk pastiprināja interneta kontroli, cita starpā piemērojot papildu interneta regulēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2011. gadā vismaz 95 žurnālisti tika aizturēti "klusā protesta" akcijās, 22 žurnālisti stājās tiesas priekšā un 13 tika piespriests dažāda ilguma administratīvais apcietinājums; tā kā 2011. gada beigās varasiestādes vēl ciešāk pastiprināja interneta kontroli, cita starpā piemērojot papildu interneta regulēšanas pasākumus;

| R. | tā ka pastāv bažas, ka Baltkrievijas iestāžu centieni reģistrēt krimināllietas pret opozīcijas aktīvistiem ir kļuvuši par ieganstu, lai viņiem legāli aizliegtu pamest valsti un sadarboties ar ANO un citiem mehānismiem, |
| --- | --- |

R.

tā ka pastāv bažas, ka Baltkrievijas iestāžu centieni reģistrēt krimināllietas pret opozīcijas aktīvistiem ir kļuvuši par ieganstu, lai viņiem legāli aizliegtu pamest valsti un sadarboties ar ANO un citiem mehānismiem,

| 1. | stingri nosoda Polijas laikraksta „Gazeta Wyborcza” žurnālista Andžeja Počobuta neseno arestu un viņam izvirzītās apsūdzības; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda Polijas laikraksta „Gazeta Wyborcza” žurnālista Andžeja Počobuta neseno arestu un viņam izvirzītās apsūdzības;

| 2. | atzinīgi vērtē A. Počobuta atbrīvošanu no ieslodzījuma un pieprasa izbeigt izmeklēšanu un visas viņam izvirzītās apsūdzības; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē A. Počobuta atbrīvošanu no ieslodzījuma un pieprasa izbeigt izmeklēšanu un visas viņam izvirzītās apsūdzības;

| 3. | pauž dziļas bažas par to, ka Baltkrievijā pasliktinās cilvēktiesību aizstāvju stāvoklis, un izsaka nosodījumu par visiem iebiedēšanas gadījumiem pret žurnālistiem un personām, kas izmanto savas tiesības brīvi paust uzskatus; |
| --- | --- |

3.

pauž dziļas bažas par to, ka Baltkrievijā pasliktinās cilvēktiesību aizstāvju stāvoklis, un izsaka nosodījumu par visiem iebiedēšanas gadījumiem pret žurnālistiem un personām, kas izmanto savas tiesības brīvi paust uzskatus;

| 4. | aicina Ceturtajā Austrumu partnerības ārlietu ministru sanāksmē 2012. gada 23. un 24. jūlijā Briselē izskatīt un apspriest jautājumu par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Baltkrievijā un A. Počobuta lietu; |
| --- | --- |

4.

aicina Ceturtajā Austrumu partnerības ārlietu ministru sanāksmē 2012. gada 23. un 24. jūlijā Briselē izskatīt un apspriest jautājumu par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Baltkrievijā un A. Počobuta lietu;

| 5. | aicina izbeigt žurnālistu, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju kriminālvajāšanu; aicina Baltkrievijas iestādes izbeigt savu pašreizējo represīvo politiku; |
| --- | --- |

5.

aicina izbeigt žurnālistu, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un cilvēktiesību aizstāvju kriminālvajāšanu; aicina Baltkrievijas iestādes izbeigt savu pašreizējo represīvo politiku;

| 6. | šajā saistībā un ņemot vērā agrāk nepieredzēto uzbrukumu pilsoniskajai sabiedrībai Baltkrievijā pēc prezidenta vēlēšanām 2010. gada decembrī un to sekas (kurās tika piekauts vismaz 21 reportieris un aizturēti vismaz 27 žurnālisti, no kuriem 13 tika piespriests ieslodzījums no desmit līdz piecpadsmit dienām), uzskata, ka A. Počobuta lieta ir politiski motivēta un tās nolūks ir traucēt viņa likumīgo darbu žurnālista profesijā un nacionālās minoritātes vadītāja amatā; |
| --- | --- |

6.

šajā saistībā un ņemot vērā agrāk nepieredzēto uzbrukumu pilsoniskajai sabiedrībai Baltkrievijā pēc prezidenta vēlēšanām 2010. gada decembrī un to sekas (kurās tika piekauts vismaz 21 reportieris un aizturēti vismaz 27 žurnālisti, no kuriem 13 tika piespriests ieslodzījums no desmit līdz piecpadsmit dienām), uzskata, ka A. Počobuta lieta ir politiski motivēta un tās nolūks ir traucēt viņa likumīgo darbu žurnālista profesijā un nacionālās minoritātes vadītāja amatā;

| 7. | pauž dziļas bažas par atlikto spriedumu A. Počobutam — trīs gadi ieslodzījuma, kas viņam piespriesti par līdzīgiem, kā apgalvots, „pārkāpumiem”; pauž bažas, ka atlikšanu var atcelt, jo atliktais spriedums nozīmē, ka viņš var tikt katru brīdi atkal nogādāts cietumā, par ko pilnībā var lemt A. Lukašenko režīms, ja iestādes nolemj, ka viņš atkal ir „pārkāpis likumu”, veicot savu darbu žurnālistikā; uzskata, ka tas faktiski ir iebiedēšanas veids un mēģinājums piespiest viņu veikt pašcenzūru; |
| --- | --- |

7.

pauž dziļas bažas par atlikto spriedumu A. Počobutam — trīs gadi ieslodzījuma, kas viņam piespriesti par līdzīgiem, kā apgalvots, „pārkāpumiem”; pauž bažas, ka atlikšanu var atcelt, jo atliktais spriedums nozīmē, ka viņš var tikt katru brīdi atkal nogādāts cietumā, par ko pilnībā var lemt A. Lukašenko režīms, ja iestādes nolemj, ka viņš atkal ir „pārkāpis likumu”, veicot savu darbu žurnālistikā; uzskata, ka tas faktiski ir iebiedēšanas veids un mēģinājums piespiest viņu veikt pašcenzūru;

| 8. | pauž nožēlu par to, ka Baltkrievijas iestādes neļauj žurnālistiem darboties, ieviešot represīvus likumus, kuru mērķis ir slāpēt pilsoniskās sabiedrības aktivitātes, un izmantojot kriminālsankciju draudus, lai iebiedētu cilvēktiesību aizstāvjus un minoritāšu aktīvistus; |
| --- | --- |

8.

pauž nožēlu par to, ka Baltkrievijas iestādes neļauj žurnālistiem darboties, ieviešot represīvus likumus, kuru mērķis ir slāpēt pilsoniskās sabiedrības aktivitātes, un izmantojot kriminālsankciju draudus, lai iebiedētu cilvēktiesību aizstāvjus un minoritāšu aktīvistus;

| 9. | uzskata, ka Baltkrievijas iestādes ir tīši izmantojušas negodīgi un izmantojušas par instrumentu Baltkrievijas tiesību normas un starptautiskos mehānismus; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka Baltkrievijas iestādes ir tīši izmantojušas negodīgi un izmantojušas par instrumentu Baltkrievijas tiesību normas un starptautiskos mehānismus;

| 10. | aicina Baltkrievijas iestādes nodrošināt jebkādos apstākļos demokrātisko principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un starptautiskajiem un reģionālajiem cilvēktiesību instrumentiem, ko Baltkrievija ir ratificējusi; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un vārda brīvība pieder pie demokrātijas stūrakmeņiem, ko Baltkrievijas iestādes ir apņēmušās ievērot; |
| --- | --- |

10.

aicina Baltkrievijas iestādes nodrošināt jebkādos apstākļos demokrātisko principu, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un starptautiskajiem un reģionālajiem cilvēktiesību instrumentiem, ko Baltkrievija ir ratificējusi; uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un vārda brīvība pieder pie demokrātijas stūrakmeņiem, ko Baltkrievijas iestādes ir apņēmušās ievērot;

| 11. | mudina Baltkrievijas iestādes reformēt likumu un panākt, lai Baltkrievijas likumdošana, jo īpaši attiecībā uz biedrošanās un vārda brīvību, atbilstu starptautiskajiem standartiem, un likvidēt cenzūras un pašcenzūras praksi, un atturēties no turpmākas likuma ļaunprātīgas izmantošanas, ka, piemēram, politisko oponentu ieslodzīšana cietumā, žurnālistu „apklusināšana”, neatkarīgu aizstāvības advokātu vajāšana un interneta kontroles pasākumu piemērošana; |
| --- | --- |

11.

mudina Baltkrievijas iestādes reformēt likumu un panākt, lai Baltkrievijas likumdošana, jo īpaši attiecībā uz biedrošanās un vārda brīvību, atbilstu starptautiskajiem standartiem, un likvidēt cenzūras un pašcenzūras praksi, un atturēties no turpmākas likuma ļaunprātīgas izmantošanas, ka, piemēram, politisko oponentu ieslodzīšana cietumā, žurnālistu „apklusināšana”, neatkarīgu aizstāvības advokātu vajāšana un interneta kontroles pasākumu piemērošana;

| 12. | mudina Baltkrievijas iestādes atcelt grozījumu vairākos likumdošanas aktos, ko parlaments pieņēma 2011. gada oktobrī, kas vēl vairāk ierobežo biedrošanās, pulcēšanās, apziņas un vārda brīvību; |
| --- | --- |

12.

mudina Baltkrievijas iestādes atcelt grozījumu vairākos likumdošanas aktos, ko parlaments pieņēma 2011. gada oktobrī, kas vēl vairāk ierobežo biedrošanās, pulcēšanās, apziņas un vārda brīvību;

| 13. | mudina Baltkrievijas iestādes izbeigt īslaicīgās patvaļīgās aizturēšanas un patvaļīgos ceļošanas aizliegumus, kuru mērķis izrādās iebiedēt cilvēktiesību aizstāvjus, plašsaziņas līdzekļus, politisko opozīciju un pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un neļaut viņiem darīt savu darbu; |
| --- | --- |

13.

mudina Baltkrievijas iestādes izbeigt īslaicīgās patvaļīgās aizturēšanas un patvaļīgos ceļošanas aizliegumus, kuru mērķis izrādās iebiedēt cilvēktiesību aizstāvjus, plašsaziņas līdzekļus, politisko opozīciju un pilsoniskās sabiedrības aktīvistus un neļaut viņiem darīt savu darbu;

| 14. | uzskata, ka Mikolas Statkeviča pārvešana uz vieninieku kameru ir represijas akts un mēģinājums piespiest viņu parakstīt apžēlošanas lūgumu; tādēļ aicina Komisiju un EĀDD iejaukties šajā lietā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka Mikolas Statkeviča pārvešana uz vieninieku kameru ir represijas akts un mēģinājums piespiest viņu parakstīt apžēlošanas lūgumu; tādēļ aicina Komisiju un EĀDD iejaukties šajā lietā;

| 15. | aicina Baltkrievijas valdību nekavējoties pārtraukt visa veida spiedienu uz žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un atsaukt visas apsūdzības pret žurnālistiem, kas tiek vajāti to profesionālās darbības dēļ, un veikt pasākumus viņu reabilitēšanai; arī aicina nodrošināt vārda brīvību un radīt tiesisko vidi un praksi, kas ved uz patiesu plašsaziņas līdzekļu brīvību, un likvidēt cenzūras un pašcenzūras praksi, kā arī nodrošināt, interneta kontroles pasākumi ir minimāli un noteikumi neizraisa cenzūru attiecībā uz elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem un vārda brīvību; |
| --- | --- |

15.

aicina Baltkrievijas valdību nekavējoties pārtraukt visa veida spiedienu uz žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem un atsaukt visas apsūdzības pret žurnālistiem, kas tiek vajāti to profesionālās darbības dēļ, un veikt pasākumus viņu reabilitēšanai; arī aicina nodrošināt vārda brīvību un radīt tiesisko vidi un praksi, kas ved uz patiesu plašsaziņas līdzekļu brīvību, un likvidēt cenzūras un pašcenzūras praksi, kā arī nodrošināt, interneta kontroles pasākumi ir minimāli un noteikumi neizraisa cenzūru attiecībā uz elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem un vārda brīvību;

| 16. | uzsver, ka ikvienai ES darbības uzsākšanai ar Baltkrieviju ir stingri priekšnosacījumi un tā ir atkarīga no Baltkrievijas apņemšanās ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, kā norādīts Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes Prāgā 2009. gada 7. maija kopīgajā deklarācijā, ko parakstījusi arī Baltkrievijas valdība; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka ikvienai ES darbības uzsākšanai ar Baltkrieviju ir stingri priekšnosacījumi un tā ir atkarīga no Baltkrievijas apņemšanās ievērot cilvēktiesības un tiesiskumu, kā norādīts Austrumu partnerības augstākā līmeņa sanāksmes Prāgā 2009. gada 7. maija kopīgajā deklarācijā, ko parakstījusi arī Baltkrievijas valdība;

| 17. | aicina Padomi un Komisiju intensīvāk sadarboties ar Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un veicināt ciešākus personīgos kontaktus; |
| --- | --- |

17.

aicina Padomi un Komisiju intensīvāk sadarboties ar Baltkrievijas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un veicināt ciešākus personīgos kontaktus;

| 18. | aicina tās ES dalībvalstis, kas pašlaik ir ANO Cilvēktiesību padomes locekles, šajā struktūrā darīt visu iespējamo, lai izveidotu — vismaz uz diviem gadiem — attiecībā uz šo valsti specifisku mandātu, kā, piemēram, īpašais referents jautājumā par cilvēktiesību situāciju Baltkrievijā; uzsver, ka šādam mehānismam arī būtu svarīga loma, neatkarīgi dokumentējot pārkāpumus un uzraugot, kā tiek īstenoti ieteikumi, ko izdevuši dažādie ANO mehānismi, jo īpaši tie, kas formulēti augstā komisāra jaunākajā ziņojumā; |
| --- | --- |

18.

aicina tās ES dalībvalstis, kas pašlaik ir ANO Cilvēktiesību padomes locekles, šajā struktūrā darīt visu iespējamo, lai izveidotu — vismaz uz diviem gadiem — attiecībā uz šo valsti specifisku mandātu, kā, piemēram, īpašais referents jautājumā par cilvēktiesību situāciju Baltkrievijā; uzsver, ka šādam mehānismam arī būtu svarīga loma, neatkarīgi dokumentējot pārkāpumus un uzraugot, kā tiek īstenoti ieteikumi, ko izdevuši dažādie ANO mehānismi, jo īpaši tie, kas formulēti augstā komisāra jaunākajā ziņojumā;

| 19. | atkārtoti atgādina par nepieciešamību uzlabot attiecības un politisko dialogu starp ES un tas austrumu kaimiņiem Austrumu partnerības ietvaros, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju, Euronest Parlamentāro asambleju, ar kopīgo mērķi nodrošināt Baltkrievijā demokrātiskas reformas; |
| --- | --- |

19.

atkārtoti atgādina par nepieciešamību uzlabot attiecības un politisko dialogu starp ES un tas austrumu kaimiņiem Austrumu partnerības ietvaros, ieskaitot tās parlamentāro dimensiju, Euronest Parlamentāro asambleju, ar kopīgo mērķi nodrošināt Baltkrievijā demokrātiskas reformas;

| 20. | mudina Baltkrievijas iestādes, ņemot vērā 2012. gada parlamenta vēlēšanas, veikt reformas attiecībā uz vēlēšanu tiesību aktiem un praksi, ievērojot visus ieteikumus, ko sniedz EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs un Eiropas Komisija par likumā pamatotu demokrātiju, kā arī rīkoties saskaņā ar visām demokrātijas normām un standartiem; |
| --- | --- |

20.

mudina Baltkrievijas iestādes, ņemot vērā 2012. gada parlamenta vēlēšanas, veikt reformas attiecībā uz vēlēšanu tiesību aktiem un praksi, ievērojot visus ieteikumus, ko sniedz EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs un Eiropas Komisija par likumā pamatotu demokrātiju, kā arī rīkoties saskaņā ar visām demokrātijas normām un standartiem;

| 21. | aicina dalībvalstis izvērtēt, cik efektīvi ir pašreizējie ierobežojošie pasākumi attiecībā pret Baltkrieviju, un apsvērt iespēju paplašināt pašreizējās sankcijas, papildinot savu sarakstu ar tiem Baltkrievijas pilsoņiem, uz kuriem attiecas vīzu aizliegums un līdzekļu iesaldēšana; |
| --- | --- |

21.

aicina dalībvalstis izvērtēt, cik efektīvi ir pašreizējie ierobežojošie pasākumi attiecībā pret Baltkrieviju, un apsvērt iespēju paplašināt pašreizējās sankcijas, papildinot savu sarakstu ar tiem Baltkrievijas pilsoņiem, uz kuriem attiecas vīzu aizliegums un līdzekļu iesaldēšana;

| 22. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, EDSO Parlamentārajai asamblejai, Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai un Baltkrievijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

22.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, EDSO Parlamentārajai asamblejai, Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai un Baltkrievijas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0112.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0063.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0392.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0244.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2011)0099.

(6)  OV C 136 E, 11.5.2012., 57. lpp.

(7)  OV C 349 E, 22.12.2010., 37. lpp.

(8)  OV C 286 E, 22.10.2010., 16. lpp

(9)  OV L 55, 29.2.2012., 19. lpp.

(10)  OV L 113, 25.4.2012., 1. lpp.

(11)  OV L 19, 24.1.2012., 31. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/98

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsPiespiedu aborta skandāls Ķīnā

P7_TA(2012)0301

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par piespiedu aborta skandālu Ķīnā (2012/2712(RSP))

2013/C 349 E/14

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās papildprotokolu, kā arī Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcības vai sodīšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumus, kas iesniegti saskaņā ar ANO Konvenciju par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās papildprotokolu, kā arī Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcības vai sodīšanu,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 1994. gadā Kairā rīkoto Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gadā Kairā rīkoto Starptautisko konferenci par iedzīvotājiem un attīstību (ICPD),

| — | ņemot vērā Ķīnas viena bērna politiku un Ķīnas tiesību aktus par abortiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas viena bērna politiku un Ķīnas tiesību aktus par abortiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122. panta 5. punktu un 110. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2012. gada 2. jūnijā Džeņpinas apgabalā (Šaaņsji province) tika nolaupīta Feng Jianmei, kas bija septītajā grūtniecības mēnesī, un viņai veikts piespiedu aborts, kas izraisīja Ķīnas un pasaules iedzīvotāju sašutuma un nosodījuma vilni; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada 2. jūnijā Džeņpinas apgabalā (Šaaņsji province) tika nolaupīta Feng Jianmei, kas bija septītajā grūtniecības mēnesī, un viņai veikts piespiedu aborts, kas izraisīja Ķīnas un pasaules iedzīvotāju sašutuma un nosodījuma vilni;

| B. | tā kā saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem par nelikumīgiem uzskatāmi aborti, kas veikti vēlāk par 6. grūtniecības mēnesi; tā kā Aņkanas pašvaldība veica izmeklēšanu, kurā tika konstatēts, ka Džeņpinas apgabala amatpersonas izmantojušas rupjus paņēmienus un piespiedušas sievieti pārtraukt grūtniecību; tā kā ziņojumā norādīts, ka šis lēmums bija viņas tiesību pārkāpums; tā kā Aņkanas pašvaldība ir piespriedusi sodus, tostarp atlaišanu, šajā lietā iesaistītajām vietējām par dzimstības plānošanu atbildīgajām amatpersonām; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Ķīnas tiesību aktiem par nelikumīgiem uzskatāmi aborti, kas veikti vēlāk par 6. grūtniecības mēnesi; tā kā Aņkanas pašvaldība veica izmeklēšanu, kurā tika konstatēts, ka Džeņpinas apgabala amatpersonas izmantojušas rupjus paņēmienus un piespiedušas sievieti pārtraukt grūtniecību; tā kā ziņojumā norādīts, ka šis lēmums bija viņas tiesību pārkāpums; tā kā Aņkanas pašvaldība ir piespriedusi sodus, tostarp atlaišanu, šajā lietā iesaistītajām vietējām par dzimstības plānošanu atbildīgajām amatpersonām;

| C. | tā kā šī izmeklēšana liecina, ka vietējie ierēdņi ir prasījuši Feng Jianmei ģimenei „garantijas iemaksu”40 000 RMB apjomā, kas pēc Feng Jianmei vīra vārdiem bija sodanauda par otru bērnu; tā kā vietējām varas iestādēm nebija tiesiska pamata pieprasīt šādu iemaksu; tā kā Feng Jianmei bija spiesta parakstīt veidlapu, ka viņa piekrīt grūtniecības pārtraukšanai, jo nebija samaksājusi sodanaudu, un slimnīcā viņa tika apsargāta; |
| --- | --- |

C.

tā kā šī izmeklēšana liecina, ka vietējie ierēdņi ir prasījuši Feng Jianmei ģimenei „garantijas iemaksu”40 000 RMB apjomā, kas pēc Feng Jianmei vīra vārdiem bija sodanauda par otru bērnu; tā kā vietējām varas iestādēm nebija tiesiska pamata pieprasīt šādu iemaksu; tā kā Feng Jianmei bija spiesta parakstīt veidlapu, ka viņa piekrīt grūtniecības pārtraukšanai, jo nebija samaksājusi sodanaudu, un slimnīcā viņa tika apsargāta;

| D. | tā kā Ķīnas viena bērna politikas ietekmē ir plaši izplatīti nelikumīgi dzimumselektīvi aborti, kas rada sieviešu un vīriešu skaita atšķirības, |
| --- | --- |

D.

tā kā Ķīnas viena bērna politikas ietekmē ir plaši izplatīti nelikumīgi dzimumselektīvi aborti, kas rada sieviešu un vīriešu skaita atšķirības,

| E. | tā kā ES ir sniegusi un joprojām sniedz līdzekļus ģimenes plānošanas politikā iesaistītajām organizācijām Ķīnā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES ir sniegusi un joprojām sniedz līdzekļus ģimenes plānošanas politikā iesaistītajām organizācijām Ķīnā;

| 1. | stingri uzsver, ka saskaņā ar Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības plānu, ģimenes plānošanas programmām ir jāsniedz iespēja pāriem un atsevišķām personām pieņemt brīvus, atbildīgus un apzinātus lēmumus par grūtniecību un jādara pieejamas dažādas drošas, efektīvas un pieņemamas ģimenes plānošanas metodes, ko viņi var izvēlēties pēc saviem ieskatiem, un šajās programmās nav vietas piespiedu pasākumiem; |
| --- | --- |

1.

stingri uzsver, ka saskaņā ar Starptautiskās konferences par iedzīvotājiem un attīstību rīcības plānu, ģimenes plānošanas programmām ir jāsniedz iespēja pāriem un atsevišķām personām pieņemt brīvus, atbildīgus un apzinātus lēmumus par grūtniecību un jādara pieejamas dažādas drošas, efektīvas un pieņemamas ģimenes plānošanas metodes, ko viņi var izvēlēties pēc saviem ieskatiem, un šajās programmās nav vietas piespiedu pasākumiem;

| 2. | atkārto, ka visu sieviešu pamattiesības ir piekļūt valsts veselības aprūpes sistēmai, tostarp primārajai, ginekoloģiskajai un dzemdību veselības aprūpei, kā to noteikusi Pasaules Veselības organizācija; |
| --- | --- |

2.

atkārto, ka visu sieviešu pamattiesības ir piekļūt valsts veselības aprūpes sistēmai, tostarp primārajai, ginekoloģiskajai un dzemdību veselības aprūpei, kā to noteikusi Pasaules Veselības organizācija;

| 3. | pauž līdzjūtību cietušo ģimenēm, stingri nosoda pret viņiem veikto vardarbību un prasa viņiem sniegt sabiedrības aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

pauž līdzjūtību cietušo ģimenēm, stingri nosoda pret viņiem veikto vardarbību un prasa viņiem sniegt sabiedrības aizsardzību;

| 4. | stingri nosoda lēmumu piespiest Feng Jianmei veikt abortu un nosoda pasaulē īstenoto piespiedu abortu un sterilizācijas praksi, jo īpaši viena bērna politikas kontekstā; |
| --- | --- |

4.

stingri nosoda lēmumu piespiest Feng Jianmei veikt abortu un nosoda pasaulē īstenoto piespiedu abortu un sterilizācijas praksi, jo īpaši viena bērna politikas kontekstā;

| 5. | atzinīgi vērtē Aņkanas pašvaldības lēmumu piešķirt Feng Jianmei ģimenei kompensāciju un smagi sodīt lietā iesaistītās vietējās amatpersonas; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Aņkanas pašvaldības lēmumu piešķirt Feng Jianmei ģimenei kompensāciju un smagi sodīt lietā iesaistītās vietējās amatpersonas;

| 6. | pieņem zināšanai, ka Feng Jianmei gadījums kļuva plaši zināms, pateicoties internetam, un uzsver vārda brīvības lielo nozīmi, tostarp tiešsaistes vidē; atzinīgi vērtē sabiedrisko debašu veidošanos, daļēji pateicoties mikroblogošanai; |
| --- | --- |

6.

pieņem zināšanai, ka Feng Jianmei gadījums kļuva plaši zināms, pateicoties internetam, un uzsver vārda brīvības lielo nozīmi, tostarp tiešsaistes vidē; atzinīgi vērtē sabiedrisko debašu veidošanos, daļēji pateicoties mikroblogošanai;

| 7. | uzskata par svarīgām pašlaik noritošās intelektuālo un akadēmisko debates par to, vai Ķīnā būtu jāturpina viena bērna politika; |
| --- | --- |

7.

uzskata par svarīgām pašlaik noritošās intelektuālo un akadēmisko debates par to, vai Ķīnā būtu jāturpina viena bērna politika;

| 8. | mudina Komisiju nodrošināt, lai tās veiktā projektu finansēšana nebūtu pretrunā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta 2012. finanšu gadam III iedaļas 21. sadaļā izklāstītajām piezīmēm; |
| --- | --- |

8.

mudina Komisiju nodrošināt, lai tās veiktā projektu finansēšana nebūtu pretrunā ar Eiropas Savienības vispārējā budžeta 2012. finanšu gadam III iedaļas 21. sadaļā izklāstītajām piezīmēm;

| 9. | aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu nākamā ar Ķīnu īstenojamā cilvēktiesību dialoga darba kārtībā iekļaut jautājumu par piespiedu abortiem; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu nākamā ar Ķīnu īstenojamā cilvēktiesību dialoga darba kārtībā iekļaut jautājumu par piespiedu abortiem;

| 10. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Savienības delegācijai Apvienoto Nāciju Organizācijā un Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

10.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Savienības delegācijai Apvienoto Nāciju Organizācijā un Ķīnas Tautas Republikas valdībai un parlamentam.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/99

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsIzglītība attīstības jomā un aktīvais globālais pilsoniskums

P7_TA(2012)0302

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5.jūlija deklarācija par izglītību attīstības jomā un aktīvu globālo pilsoniskumu

2013/C 349 E/15

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu par attīstību, kurā uzsvērts, ka "ES īpašu uzmanību veltīs ES iedzīvotāju izglītībai un izpratnes veicināšanai attīstības jomā", |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu par attīstību, kurā uzsvērts, ka "ES īpašu uzmanību veltīs ES iedzīvotāju izglītībai un izpratnes veicināšanai attīstības jomā",

| — | ņemot vērā strukturētā dialoga par pilsoniskās sabiedrības un vietējo varas iestāžu nozīmi attīstībā secinājumus, kuros pausts aicinājums ES dalībvalstīm un Eiropas Komisijai nostiprināt savas stratēģijas attiecībā uz izglītību un izpratnes veicināšanu attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā strukturētā dialoga par pilsoniskās sabiedrības un vietējo varas iestāžu nozīmi attīstībā secinājumus, kuros pausts aicinājums ES dalībvalstīm un Eiropas Komisijai nostiprināt savas stratēģijas attiecībā uz izglītību un izpratnes veicināšanu attīstības jomā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā izglītība un izpratnes veicināšana attīstības jomā ir izšķiroši svarīgi faktori Eiropas attīstības politikas virzienos, kā noteikts Eiropas Konsensā izglītības attīstības jomā (Eiropas Konsenss par attīstību — ieguldījums saistībā ar izglītības un izpratnes veicināšanu attīstības jomā); |
| --- | --- |

A.

tā kā izglītība un izpratnes veicināšana attīstības jomā ir izšķiroši svarīgi faktori Eiropas attīstības politikas virzienos, kā noteikts Eiropas Konsensā izglītības attīstības jomā (Eiropas Konsenss par attīstību — ieguldījums saistībā ar izglītības un izpratnes veicināšanu attīstības jomā);

| B. | tā kā, neraugoties uz to, ka Eiropas Savienība ir viena no nozīmīgākajiem attīstības izglītības iedibinātājiem Eiropā, tai nav konkrētas šai jomai veltītas stratēģijas; |
| --- | --- |

B.

tā kā, neraugoties uz to, ka Eiropas Savienība ir viena no nozīmīgākajiem attīstības izglītības iedibinātājiem Eiropā, tai nav konkrētas šai jomai veltītas stratēģijas;

| C. | tā kā taupības, krīzes un nacionālistisku, kā arī populistisku kustību sarosīšanās laikos ir īpaši svarīgi atbalstīt aktīvu globālo pilsoniskumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā taupības, krīzes un nacionālistisku, kā arī populistisku kustību sarosīšanās laikos ir īpaši svarīgi atbalstīt aktīvu globālo pilsoniskumu;

| 1. | aicina Komisiju un Padomi izstrādāt ilgtermiņa, starpnozaru Eiropas stratēģiju izglītībai un izpratnes veicināšanai attīstības jomā un aktīvam globālajam pilsoniskumam; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju un Padomi izstrādāt ilgtermiņa, starpnozaru Eiropas stratēģiju izglītībai un izpratnes veicināšanai attīstības jomā un aktīvam globālajam pilsoniskumam;

| 2. | aicina dalībvalstis izstrādāt vai pilnveidot valsts stratēģijas izglītībai attīstības jomā; |
| --- | --- |

2.

aicina dalībvalstis izstrādāt vai pilnveidot valsts stratēģijas izglītībai attīstības jomā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) Komisijai, Padomei un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 5.jūlija protokola I pielikumā (P7_PV(2012)07-05(ANN1)).

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/100

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsEiropas amatnieciski ražota saldējuma dienas ieviešana

P7_TA(2012)0303

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija deklarācija par Eiropas amatnieciski ražota saldējuma dienas ieviešanu

2013/C 349 E/16

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. pantu,

| A. | tā kā Eiropas normatīvie akti tiek pilnveidoti, cenšoties garantēt pārtikas produktu kvalitāti, un tā kā starp svaigpiena produktiem amatnieciski gatavotais saldējums ir izcils ražojums kvalitātes un pārtikas drošības ziņā — tie ir parametri, kas ceļ katras dalībvalsts lauksaimniecības pārtikas produktu vērtību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas normatīvie akti tiek pilnveidoti, cenšoties garantēt pārtikas produktu kvalitāti, un tā kā starp svaigpiena produktiem amatnieciski gatavotais saldējums ir izcils ražojums kvalitātes un pārtikas drošības ziņā — tie ir parametri, kas ceļ katras dalībvalsts lauksaimniecības pārtikas produktu vērtību;

| B. | tā kā patērētāji aizvien vairāk izvēlas veselīgus, uzturziņā vērtīgākus, garšīgākus pārtikas produktus, kas ražoti ar tradicionālām metodēm, kuras neietekmē vidi; |
| --- | --- |

B.

tā kā patērētāji aizvien vairāk izvēlas veselīgus, uzturziņā vērtīgākus, garšīgākus pārtikas produktus, kas ražoti ar tradicionālām metodēm, kuras neietekmē vidi;

| C. | tā kā šī nozare veicina tiešu nodarbinātību, iesaistot galvenokārt jauniešus, un Eiropā kopumā tajā strādā ap 300 000 darbinieku apmēram 50 000 saldējuma ražotnēs un tā kā pamazām izlīdzinās saldējuma patēriņa sezonalitāte, tādējādi visa gada laikā radot simtiem miljonu eiro lielu apgrozījumu, |
| --- | --- |

C.

tā kā šī nozare veicina tiešu nodarbinātību, iesaistot galvenokārt jauniešus, un Eiropā kopumā tajā strādā ap 300 000 darbinieku apmēram 50 000 saldējuma ražotnēs un tā kā pamazām izlīdzinās saldējuma patēriņa sezonalitāte, tādējādi visa gada laikā radot simtiem miljonu eiro lielu apgrozījumu,

| 1. | aicina dalībvalstis atbalstīt kvalitatīvu produktu ražošanu, kuras tipisks piemērs ir saldējuma amatnieciska gatavošana — konkurētspējīga Eiropas ekonomikas nozare, uz ko var paļauties pašreizējās krīzes laikā, kura cita starpā skar arī piena produktu jomu; |
| --- | --- |

1.

aicina dalībvalstis atbalstīt kvalitatīvu produktu ražošanu, kuras tipisks piemērs ir saldējuma amatnieciska gatavošana — konkurētspējīga Eiropas ekonomikas nozare, uz ko var paļauties pašreizējās krīzes laikā, kura cita starpā skar arī piena produktu jomu;

| 2. | aicina ieviest Eiropas amatnieciski ražota saldējuma dienu, kas tiktu atzīmēta 24. martā, lai tādējādi dotu ieguldījumu šā produkta popularizēšanā un šīs nozares gastronomiskās tradīcijas attīstībā; |
| --- | --- |

2.

aicina ieviest Eiropas amatnieciski ražota saldējuma dienu, kas tiktu atzīmēta 24. martā, lai tādējādi dotu ieguldījumu šā produkta popularizēšanā un šīs nozares gastronomiskās tradīcijas attīstībā;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo deklarāciju kopā ar parakstītāju vārdiem (1) dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Parakstītāju saraksts publicēts 2012. gada 5.jūlija protokola II pielikumā (P7_PV(2012)07-05(ANN2)).

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/101

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsGrozījumu elektroniska parakstīšana (Reglamenta 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretācija)

P7_TA(2012)0277

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija lēmums par izmēģinājuma projektu, kas ļauj elektroniski parakstīt komitejā iesniegtos grozījumus (Reglamenta 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretācija)

2013/C 349 E/17

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 19. jūnija vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo lietu komitejas priekšsēdētāja 2012. gada 19. jūnija vēstuli,

| — | ņemot vērā Reglamenta 211. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 211. pantu,

| 1. | nolemj piemērot šādu 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretāciju:
  "Grozījumus var parakstīt elektroniski tāda izmēģinājuma projekta ietvaros, kurā iesaistīts ierobežots Parlamenta komiteju skaits, taču ar noteikumu, ka, pirmkārt, komitejas, kas piedalās projektā, tam ir piekritušas un, otrkārt, ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu parakstu autentiskumu." |
| --- | --- |

1.

nolemj piemērot šādu 156. panta 1. punkta otrās daļas interpretāciju:

"Grozījumus var parakstīt elektroniski tāda izmēģinājuma projekta ietvaros, kurā iesaistīts ierobežots Parlamenta komiteju skaits, taču ar noteikumu, ka, pirmkārt, komitejas, kas piedalās projektā, tam ir piekritušas un, otrkārt, ir veikti atbilstīgi pasākumi, lai nodrošinātu parakstu autentiskumu."

| 2. | uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētajam informatīvos nolūkos nosūtīt šo lēmumu Padomei un Komisijai.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijs

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/102

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsApdrošināšana un pārapdrošināšana (Maksātspēja II) ***I

P7_TA(2012)0267

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK par uzņēmējdarbības uzsākšanu un veikšanu apdrošināšanas un pārapdrošināšanas jomā (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas un piemērošanas datumiem un dažu direktīvu atcelšanas datumu (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

2013/C 349 E/18

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0217), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2012)0217),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0125/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0125/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu un 46. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0198/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A7-0198/2012),

| A. | tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā; |
| --- | --- |

A.

tā kā steidzamības apsvērumi pamato balsošanu, pirms ir beidzies astoņu nedēļu termiņš, kas noteikts Protokola Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu 6. pantā;

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsP7_TC1-COD(2012)0110

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko groza Direktīvu 2009/138/EK (Maksātspēja II) attiecībā uz tās transponēšanas datumu, tās piemērošanas datumu un dažu direktīvu atcelšanas datumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2012/23/ES.)

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/103

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsAizjūras zemju un teritoriju asociācija ar Eiropas Kopienu *

P7_TA(2012)0268

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes Lēmumam, ar ko groza Padomes lēmumu 2001/822/EK par aizjūras zemju un teritoriju asociāciju ar Eiropas Kopienu (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

2013/C 349 E/19

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2012)0061), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2012)0061),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 203. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C7-0054/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu (A7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas atzinumu (A7-0169/2012),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/104

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsEiropas dzelzceļa vienotā telpa ***II

P7_TA(2012)0270

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (Pārstrādāta redakcija) (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 349 E/20

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (18581/2/2011 – C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (18581/2/2011 – C7-0268/2010),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniegusi Luksemburgas Deputātu palāta un kurā norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniegusi Luksemburgas Deputātu palāta un kurā norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 28. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0475), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0475),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 66. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 66. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0196/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A7-0196/2012),

| 1. | apstiprina turpmāk norādīto nostāju otrajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk norādīto nostāju otrajā lasījumā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 99. lpp.

(2)  OV C 104, 2.4.2011., 53. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 16.11.2011., P7_TA(2011)0503.

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsP7_TC2-COD(2010)0253

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2012/.../ES, ar ko izveido vienotu Eiropas dzelzceļa telpu (Pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai 2012/34/ES.)

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/105

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsReģistrācijas kontrolierīces, ko izmanto autotransportā ***I

P7_TA(2012)0271

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006 (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

2013/C 349 E/21

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0451), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0451),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 91. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0205/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 7. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 7. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja 2011. gada 5. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja 2011. gada 5. oktobra atzinumu (2),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0195/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A7-0195/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 43, 15.2.2012., 79. lpp.

(2)  OV C 37, 10.2.2012., 6. lpp.

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsP7_TC1-COD(2011)0196

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par reģistrācijas kontrolierīcēm, ko izmanto autotransportā, un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 561/2006

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu (2),

saskaņā ar parasto leģislatīvo procedūru (3),

tā kā:

| (1) | Padomes Regulā (EEK) Nr. 3821/85 (4), ir paredzēti noteikumi par reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu. Tā vairākas reizes ir būtiski grozīta, un, lai varētu nodrošināt lielāku skaidrību, tās galvenie noteikumi būtu jāvienkāršo un jāpārstrukturē. [Gr. 8, šis grozījums "tahogrāfs" attiecas uz visu tekstu.)] |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regulā (EEK) Nr. 3821/85 (4), ir paredzēti noteikumi par reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu. Tā vairākas reizes ir būtiski grozīta, un, lai varētu nodrošināt lielāku skaidrību, tās galvenie noteikumi būtu jāvienkāršo un jāpārstrukturē. [Gr. 8, šis grozījums "tahogrāfs" attiecas uz visu tekstu.)]

| (2) | Pieredze liecina, ka, lai nodrošinātu efektīvu Regulas (EEK) Nr. 3821/85 piemērošanu, būtu jāuzlabo noteikti tehniskie elementi un kontroles procedūras. |
| --- | --- |

(2)

Pieredze liecina, ka, lai nodrošinātu efektīvu Regulas (EEK) Nr. 3821/85 piemērošanu, būtu jāuzlabo noteikti tehniskie elementi un kontroles procedūras.

| (3) | Uz noteiktiem transportlīdzekļiem attiecas atbrīvojums no Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (5), noteikumiem. Lai nodrošinātu saskaņotību, vajadzētu būt iespējai šādus transportlīdzekļus atbrīvot arī no Regulas (EEK) Nr. 3821/85 piemērošanas. |
| --- | --- |

(3)

Uz noteiktiem transportlīdzekļiem attiecas atbrīvojums no Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulas (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (5), noteikumiem. Lai nodrošinātu saskaņotību, vajadzētu būt iespējai šādus transportlīdzekļus atbrīvot arī no Regulas (EEK) Nr. 3821/85 piemērošanas.

| (4) | Lai nodrošinātu saskaņotību starp dažādiem Regulas (EK) Nr. 561/2006 13. pantā norādītajiem izņēmumiem, un lai samazinātu administratīvo slogu transporta uzņēmumiem
  , lai novērstu birokrātisko slogu, kā arī lai nodrošinātu praksei atbilstošu tahogrāfu tālāko attīstību,
  tomēr ievērojot minētās regulas mērķus, būtu jāpārskata tajā noteiktie maksimālie pieļaujamie attālumi. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu saskaņotību starp dažādiem Regulas (EK) Nr. 561/2006 13. pantā norādītajiem izņēmumiem, un lai samazinātu administratīvo slogu transporta uzņēmumiem
  , lai novērstu birokrātisko slogu, kā arī lai nodrošinātu praksei atbilstošu tahogrāfu tālāko attīstību,
  tomēr ievērojot minētās regulas mērķus, būtu jāpārskata tajā noteiktie maksimālie pieļaujamie attālumi. [Gr. 2]

| (5) | Atrašanās vietas datu reģistrācija atvieglo braukšanas laiku un atpūtas periodu šķērspārbaudi, lai konstatētu atkāpes un krāpšanu. Globālajai navigācijas satelītu sistēmai (GNSS) pieslēgtu reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  izmantošana ir atbilstīgs un rentabls līdzeklis, kas ļauj automātiski reģistrēt šādus datus, lai palīdzētu kontrolieriem kontroles veikšanas laikā, tādēļ tādas būtu jāievieš. |
| --- | --- |

(5)

Atrašanās vietas datu reģistrācija atvieglo braukšanas laiku un atpūtas periodu šķērspārbaudi, lai konstatētu atkāpes un krāpšanu. Globālajai navigācijas satelītu sistēmai (GNSS) pieslēgtu reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  izmantošana ir atbilstīgs un rentabls līdzeklis, kas ļauj automātiski reģistrēt šādus datus, lai palīdzētu kontrolieriem kontroles veikšanas laikā, tādēļ tādas būtu jāievieš.

| (6) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā (6) nosaka dalībvalstīm pienākumu veikt minimālo skaitu pārbaužu uz ceļa. Attālināta saziņa starp reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfiem
  un kontroles iestādēm kontroļu veikšanai uz ceļa atvieglo mērķtiecīgas pārbaudes uz ceļa, ļaujot samazināt administratīvo slogu, ko rada transporta uzņēmumu pārbaudes pēc nejaušības principa, tādēļ tāda būtu jāievieš. |
| --- | --- |

(6)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā (6) nosaka dalībvalstīm pienākumu veikt minimālo skaitu pārbaužu uz ceļa. Attālināta saziņa starp reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfiem
  un kontroles iestādēm kontroļu veikšanai uz ceļa atvieglo mērķtiecīgas pārbaudes uz ceļa, ļaujot samazināt administratīvo slogu, ko rada transporta uzņēmumu pārbaudes pēc nejaušības principa, tādēļ tāda būtu jāievieš.

| (7) | Inteliģentās transporta sistēmas (ITS) var palīdzēt risināt problēmas, ar kurām saskaras Eiropas transporta politika, piemēram, aizvien pieaugošie autotransporta apjomi un sastrēgumi vai pieaugošais enerģijas patēriņš. Tādēļ reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfiem
  būtu jānodrošina standartizētas saskarnes, lai būtu iespējama sadarbspēja ar ITS lietotnēm. |
| --- | --- |

(7)

Inteliģentās transporta sistēmas (ITS) var palīdzēt risināt problēmas, ar kurām saskaras Eiropas transporta politika, piemēram, aizvien pieaugošie autotransporta apjomi un sastrēgumi vai pieaugošais enerģijas patēriņš. Tādēļ reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfiem
  būtu jānodrošina standartizētas saskarnes, lai būtu iespējama sadarbspēja ar ITS lietotnēm.

| (8) | Reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  un to sistēmas drošība ir būtiska, lai nodrošinātu to, ka tiek radīti uzticami dati. Tādēļ ražotājiem būtu jāizstrādā, jātestē un nepārtraukti jāpārskata
  tahogrāfi
  visā to ekspluatācijas ciklā, lai varētu atklāt, novērst vai mazināt drošības vājās vietas. |
| --- | --- |

(8)

Reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  un to sistēmas drošība ir būtiska, lai nodrošinātu to, ka tiek radīti uzticami dati. Tādēļ ražotājiem būtu jāizstrādā, jātestē un nepārtraukti jāpārskata
  tahogrāfi
  visā to ekspluatācijas ciklā, lai varētu atklāt, novērst vai mazināt drošības vājās vietas.

| (9) | Reģistrācijas kontrolierīču

  Tahogrāfu
  , kuru tips vēl nav apstiprināts, lauka izmēģinājumi ļauj testēt ierīces reālās dzīves situācijās pirms to ieviešanas, tādā veidā ļaujot veikt ātrākus uzlabojumus. Tādēļ lauka izmēģinājumi būtu jāatļauj, ar noteikumu, ka dalību šādos izmēģinājumos un atbilstību Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumiem efektīvi uzrauga un kontrolē. |
| --- | --- |

(9)

Reģistrācijas kontrolierīču

  Tahogrāfu
  , kuru tips vēl nav apstiprināts, lauka izmēģinājumi ļauj testēt ierīces reālās dzīves situācijās pirms to ieviešanas, tādā veidā ļaujot veikt ātrākus uzlabojumus. Tādēļ lauka izmēģinājumi būtu jāatļauj, ar noteikumu, ka dalību šādos izmēģinājumos un atbilstību Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumiem efektīvi uzrauga un kontrolē.

| (10) | Montieriem un darbnīcām ir būtiska loma reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  drošībā. Tādēļ būtu atbilstīgi paredzēt noteiktas minimālās prasības to apstiprināšanai un revīzijas veikšanai un nodrošināt to, ka tiek novērsti interešu konflikti starp darbnīcām un transporta uzņēmumiem. |
| --- | --- |

(10)

Montieriem un darbnīcām ir būtiska loma reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  drošībā. Tādēļ būtu atbilstīgi paredzēt noteiktas minimālās prasības to apstiprināšanai un revīzijas veikšanai un nodrošināt to, ka tiek novērsti interešu konflikti starp darbnīcām un transporta uzņēmumiem.

| (11) | Lai nodrošinātu vadītāja karšu efektīvāku izpēti un kontroli un lai atvieglotu kontrolieru uzdevumus, būtu jāizveido valstu elektroniskie reģistri un jānosaka noteikumi šo reģistru savstarpējai sadarbībai. |
| --- | --- |

(11)

Lai nodrošinātu vadītāja karšu efektīvāku izpēti un kontroli un lai atvieglotu kontrolieru uzdevumus, būtu jāizveido valstu elektroniskie reģistri un jānosaka noteikumi šo reģistru savstarpējai sadarbībai.

| (12) | Krāpšana un ļaunprātīga izmantošana saistībā ar vadītāja apliecībām parasti notiek retāk nekā ar vadītāja kartēm, tāpēc reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  sistēma būtu daudz uzticamāka un efektīvāka, ja vadītāja kartes nākotnē tiktu apvienotas ar vadītāja apliecībām. Šāda pieeja samazinātu administratīvo slogu autovadītājiem, jo tiem vairs nebūtu jāpieprasa, jāsaņem un jāglabā divi dažādi dokumenti. Attiecīgi būtu jāparedz grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Direktīvā 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (7). |
| --- | --- |

(12)

Krāpšana un ļaunprātīga izmantošana saistībā ar vadītāja apliecībām parasti notiek retāk nekā ar vadītāja kartēm, tāpēc reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  sistēma būtu daudz uzticamāka un efektīvāka, ja vadītāja kartes nākotnē tiktu apvienotas ar vadītāja apliecībām. Šāda pieeja samazinātu administratīvo slogu autovadītājiem, jo tiem vairs nebūtu jāpieprasa, jāsaņem un jāglabā divi dažādi dokumenti. Attiecīgi būtu jāparedz grozījumi Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 20. decembra Direktīvā 2006/126/EK par vadītāju apliecībām (7).

| (13) | Lai samazinātu administratīvo slogu autovadītājiem un transporta uzņēmumiem, būtu jāpaskaidro, ka nav vajadzīgs rakstisks pierādījums par dienas vai nedēļas atpūtas periodiem. Kontroles nolūkos periodus, kuros nav reģistrēta nekāda darbība, būtu jāuzskata par atpūtas periodiem. |
| --- | --- |

(13)

Lai samazinātu administratīvo slogu autovadītājiem un transporta uzņēmumiem, būtu jāpaskaidro, ka nav vajadzīgs rakstisks pierādījums par dienas vai nedēļas atpūtas periodiem. Kontroles nolūkos periodus, kuros nav reģistrēta nekāda darbība, būtu jāuzskata par atpūtas periodiem.

| (14) | Kontrolieri nepārtraukti saskaras ar problēmām saistībā ar reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  izmaiņām un jaunām manipulācijas metodēm. Lai nodrošinātu efektīvāku kontroli un uzlabotu kontroles pieeju saskaņošanu visā Savienībā, būtu jāpieņem kopēja metode kontrolieru sākotnējai un pastāvīgai apmācībai. |
| --- | --- |

(14)

Kontrolieri nepārtraukti saskaras ar problēmām saistībā ar reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  izmaiņām un jaunām manipulācijas metodēm. Lai nodrošinātu efektīvāku kontroli un uzlabotu kontroles pieeju saskaņošanu visā Savienībā, būtu jāpieņem kopēja metode kontrolieru sākotnējai un pastāvīgai apmācībai.

| (15) | Datu reģistrēšana reģistrācijas kontrolierīcēs

  tahogrāfos
  , kā arī attīstībā esošās tehnoloģijas atrašanās vietas datu reģistrēšanai, attālinātai saziņai un sadarbei ar ITS būs saistītas ar personas datu apstrādi. Vajadzētu piemērot Savienības tiesību aktus par personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un par šādu datu brīvu apriti, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (9). |
| --- | --- |

(15)

Datu reģistrēšana reģistrācijas kontrolierīcēs

  tahogrāfos
  , kā arī attīstībā esošās tehnoloģijas atrašanās vietas datu reģistrēšanai, attālinātai saziņai un sadarbei ar ITS būs saistītas ar personas datu apstrādi. Vajadzētu piemērot Savienības tiesību aktus par personu aizsardzību saistībā ar personas datu apstrādi un par šādu datu brīvu apriti, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (9).

| (16) | Lai nodrošinātu godīgu konkurenci autotransporta iekšējā tirgū un lai autovadītājiem un transporta uzņēmumiem dotu nepārprotamu vēstījumu,
  būtu jāsaskaņo un jāpadara saistoša ļoti nopietnu šīs regulas pārkāpumu definīcija un
  par "ļoti nopietniem" pārkāpumiem (kā noteikts Komisijas 2009. gada 30. janvāra Direktīvā 2009/5/EK, ar ko izdara grozījumus III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā (10)) būtu jāpiemēro dalībvalstu augstākās kategorijas sankcijas, neskarot subsidiaritātes principu.
  Jācenšas arī nodrošināt, ka par jebkādiem pārkāpumiem piespriestie sodi visos gadījumos ir efektīvi, atturoši un samērīgi. Jo īpaši jāveic konkrēti pasākumi, lai novērstu pārmērīgi augstu sodu piemērošanas praksi par nenozīmīgiem pārkāpumiem. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(16)

Lai nodrošinātu godīgu konkurenci autotransporta iekšējā tirgū un lai autovadītājiem un transporta uzņēmumiem dotu nepārprotamu vēstījumu,
  būtu jāsaskaņo un jāpadara saistoša ļoti nopietnu šīs regulas pārkāpumu definīcija un
  par "ļoti nopietniem" pārkāpumiem (kā noteikts Komisijas 2009. gada 30. janvāra Direktīvā 2009/5/EK, ar ko izdara grozījumus III pielikumā Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā (10)) būtu jāpiemēro dalībvalstu augstākās kategorijas sankcijas, neskarot subsidiaritātes principu.
  Jācenšas arī nodrošināt, ka par jebkādiem pārkāpumiem piespriestie sodi visos gadījumos ir efektīvi, atturoši un samērīgi. Jo īpaši jāveic konkrēti pasākumi, lai novērstu pārmērīgi augstu sodu piemērošanas praksi par nenozīmīgiem pārkāpumiem. [Gr. 3]

| (16a) | Dažādie noteikumi par transportlīdzekļa ikdienas vadīšanas laiku izraisa Regulas (EK) Nr. 561/2006 nevienādu piemērošanu un rada tiesisko nenoteiktību transportlīdzekļa vadītājiem un transporta uzņēmumiem pārrobežu satiksmē. Lai ceļu satiksmē skaidri, efektīvi, samērīgi un vienoti īstenotu sociālās jomas tiesību aktus, dalībvalstu izpildes iestādēm sociālā nodrošinājuma noteikumi ir jāpiemēro vienādi. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(16a)

Dažādie noteikumi par transportlīdzekļa ikdienas vadīšanas laiku izraisa Regulas (EK) Nr. 561/2006 nevienādu piemērošanu un rada tiesisko nenoteiktību transportlīdzekļa vadītājiem un transporta uzņēmumiem pārrobežu satiksmē. Lai ceļu satiksmē skaidri, efektīvi, samērīgi un vienoti īstenotu sociālās jomas tiesību aktus, dalībvalstu izpildes iestādēm sociālā nodrošinājuma noteikumi ir jāpiemēro vienādi. [Gr. 4]

| (17) | Pielāgojot Eiropas līgumu par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR), kas parakstīts Ženēvā 1970. gada 1. jūlijā, ietverot tā sešus grozījumus, un kas deponēts Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, I.B pielikumā minēto reģistrācijas kontrolierīču

  digitālā tahorgāfa
  izmantošanu noteica kā obligātu attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas reģistrēti kaimiņos esošajās trešās valstīs. Tā kā šīs regulas ieviestās reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  izmaiņas tieši ietekmē šīs valstis, tām vajadzētu būt iespējai piedalīties dialogā par tehniskajiem jautājumiem
  , kā arī par vienotas elektroniskās informācijas apmaiņas sistēmas izveidi attiecībā uz vadītāja kartēm
  . Tādēļ būtu jāizveido Tahogrāfa jautājumu forums. [Gr. 5, šis grozījums „digitālais tahogrāfs” attiecas uz visu tekstu.)] |
| --- | --- |

(17)

Pielāgojot Eiropas līgumu par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR), kas parakstīts Ženēvā 1970. gada 1. jūlijā, ietverot tā sešus grozījumus, un kas deponēts Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, I.B pielikumā minēto reģistrācijas kontrolierīču

  digitālā tahorgāfa
  izmantošanu noteica kā obligātu attiecībā uz transportlīdzekļiem, kas reģistrēti kaimiņos esošajās trešās valstīs. Tā kā šīs regulas ieviestās reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  izmaiņas tieši ietekmē šīs valstis, tām vajadzētu būt iespējai piedalīties dialogā par tehniskajiem jautājumiem
  , kā arī par vienotas elektroniskās informācijas apmaiņas sistēmas izveidi attiecībā uz vadītāja kartēm
  . Tādēļ būtu jāizveido Tahogrāfa jautājumu forums. [Gr. 5, šis grozījums „digitālais tahogrāfs” attiecas uz visu tekstu.)]

| (18) | Lai atspoguļotu tehnikas attīstību, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz I, I.B un II pielikuma pielāgošanu tehnikas attīstībai un I.B pielikuma papildināšanu ar tehniskajām specifikācijām, kas nepieciešamas automātiskai atrašanās vietas datu reģistrēšanai, lai atļautu attālinātu saziņu un nodrošinātu sadarbi ar ITS. Īpaši svarīgi ir, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(18)

Lai atspoguļotu tehnikas attīstību, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz I, I.B un II pielikuma pielāgošanu tehnikas attīstībai un I.B pielikuma papildināšanu ar tehniskajām specifikācijām, kas nepieciešamas automātiskai atrašanās vietas datu reģistrēšanai, lai atļautu attālinātu saziņu un nodrošinātu sadarbi ar ITS. Īpaši svarīgi ir, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (19) | Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus attiecībā uz lauka izmēģinājumiem, elektronisku informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm starp dalībvalstīm, kā arī kontrolieru apmācības metodiku, īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai. Šīs pilnvaras būtu īstenojamas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (11). |
| --- | --- |

(19)

Lai nodrošinātu vienādus šīs regulas īstenošanas nosacījumus attiecībā uz lauka izmēģinājumiem, elektronisku informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm starp dalībvalstīm, kā arī kontrolieru apmācības metodiku, īstenošanas pilnvaras būtu jāuztic Komisijai. Šīs pilnvaras būtu īstenojamas atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (11).

| (20) | Lai pieņemtu procedūras, kas jāievēro, veicot lauka izmēģinājumus, un veidus, ko izmanto šādu izmēģinājumu uzraudzībai, kā arī metodes kontrolieru sākotnējai un pastāvīgai apmācībai, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. |
| --- | --- |

(20)

Lai pieņemtu procedūras, kas jāievēro, veicot lauka izmēģinājumus, un veidus, ko izmanto šādu izmēģinājumu uzraudzībai, kā arī metodes kontrolieru sākotnējai un pastāvīgai apmācībai, būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra.

| (21) | Lai pieņemtu specifikācijas elektroniskai informācijas apmaiņas starp dalībvalstīm par vadītāja kartēm, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra. |
| --- | --- |

(21)

Lai pieņemtu specifikācijas elektroniskai informācijas apmaiņas starp dalībvalstīm par vadītāja kartēm, būtu jāizmanto pārbaudes procedūra.

| (21a) | Personu un kravu pārvadājumi notiek, ievērojot ļoti atšķirīgus priekšnosacījumus un noteikumus. Tāpēc, cik ātri vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2013. gada beigām būtu jāierosina, ka jāpārskata pienākums lietot tahogrāfu, kā arī noteikumi par transportlīdzekļa vadīšanas un atpūtas laiku autobusu satiksmē.[Gr. 6] |
| --- | --- |

(21a)

Personu un kravu pārvadājumi notiek, ievērojot ļoti atšķirīgus priekšnosacījumus un noteikumus. Tāpēc, cik ātri vien iespējams, bet ne vēlāk kā līdz 2013. gada beigām būtu jāierosina, ka jāpārskata pienākums lietot tahogrāfu, kā arī noteikumi par transportlīdzekļa vadīšanas un atpūtas laiku autobusu satiksmē.[Gr. 6]

| (21b) | Standarti un specifikācijas būtu jāizstrādā kā atvērti standarti, kas pieļauj citu tādu funkciju integrāciju kā negadījumu datu reģistrēšana un 112 e-Call sistēma vienā un tajā pašā ierīcē pēc Komisijas veiktas pārbaudes. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(21b)

Standarti un specifikācijas būtu jāizstrādā kā atvērti standarti, kas pieļauj citu tādu funkciju integrāciju kā negadījumu datu reģistrēšana un 112 e-Call sistēma vienā un tajā pašā ierīcē pēc Komisijas veiktas pārbaudes. [Gr. 7]

| (22) | Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3821/85, |
| --- | --- |

(22)

Tādēļ būtu atbilstīgi jāgroza Regula (EEK) Nr. 3821/85,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EEK) Nr. 3821/85 groza šādi:

| (-1) | Nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:



  „Padomes 1985. gada 20. decembra Regulu (EEK) Nr. 3821/85 par tahogrāfiem, ko izmanto autotransportā” [Gr. 8] |
| --- | --- |

(-1)

Nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| 1) | regulas 1. līdz 21. pantu aizstāj ar šādiem:
  "I   NODAĻA
  Principi
  ,
  darbības joma
  un prasības [Gr. 9]


  1. pants


  Priekšmets un princips

  principi [Gr. 10]


  1.
     Šajā regulā ir noteiktas
  saistības un
  prasības attiecībā uz tādu reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un

  ,
  testēšanu
  un kontroli
  , kurus izmanto autotransportā, lai kontrolētu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulai (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (12), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvai 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (13) un Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīvai 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (14). [Gr. 11]



  1.a
     
  Šajā regulā ir paredzēti nosacījumi un prasības, saskaņā ar kuriem 2. pantā noteikto tahogrāfos reģistrēto, apstrādāto un saglabāto informāciju var izmantot citiem mērķiem, ne tikai nolūkā kontrolēt atbilsmi šā panta 1. punktā minētajiem tiesību aktiem. [Gr. 12]

  2.   Reģistrācijas kontrolierīces

  Tahogrāfi
  attiecībā uz to konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu atbilst šīs regulas prasībām.

  2. pants


  Definīcijas

  1.   Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 561/2006 4. pantā izklāstītās definīcijas.
  2.   Papildus 1. punktā minētajām definīcijām šajā regulā izmanto šādas definīcijas:






  (a) | "reģistrācijas kontrolierīce"

  „Tahogrāfs”
  ir ierīce, kas paredzēta uzstādīšanai autotransporta līdzekļos, lai automātiski vai pusautomātiski attēlotu, reģistrētu, drukātu, saglabātu un izvadītu datus par šo transportlīdzekļu kustību, un noteiktiem to vadītāju darba laikposmiem;

  ātrumu un svaru attiecībā uz dažādajiem laikposmiem, kas ir daļa no vadītāja dienas darba perioda, un šīs regulas 30. pantā minētos datus
  ; [Gr. 13,147, un 148] |
| --- | --- | --- |

1)

regulas 1. līdz 21. pantu aizstāj ar šādiem:

"I   NODAĻA

Principi
  ,
  darbības joma
  un prasības [Gr. 9]

1. pants

Priekšmets un princips

  principi [Gr. 10]

1.
     Šajā regulā ir noteiktas
  saistības un
  prasības attiecībā uz tādu reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un

  ,
  testēšanu
  un kontroli
  , kurus izmanto autotransportā, lai kontrolētu atbilstību Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regulai (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu (12), Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 11. marta Direktīvai 2002/15/EK par darba laika organizēšanu personām, kas ir autotransporta apkalpes locekļi (13) un Padomes 1992. gada 10. februāra Direktīvai 92/6/EEK par ātruma ierobežošanas ierīču uzstādīšanu un izmantošanu noteiktu kategoriju transportlīdzekļos Kopienā (14). [Gr. 11]

1.a
     
  Šajā regulā ir paredzēti nosacījumi un prasības, saskaņā ar kuriem 2. pantā noteikto tahogrāfos reģistrēto, apstrādāto un saglabāto informāciju var izmantot citiem mērķiem, ne tikai nolūkā kontrolēt atbilsmi šā panta 1. punktā minētajiem tiesību aktiem. [Gr. 12]

2.   Reģistrācijas kontrolierīces

  Tahogrāfi
  attiecībā uz to konstrukciju, uzstādīšanu, lietošanu un testēšanu atbilst šīs regulas prasībām.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro Regulas (EK) Nr. 561/2006 4. pantā izklāstītās definīcijas.

2.   Papildus 1. punktā minētajām definīcijām šajā regulā izmanto šādas definīcijas:

(a)

"reģistrācijas kontrolierīce"

  „Tahogrāfs”
  ir ierīce, kas paredzēta uzstādīšanai autotransporta līdzekļos, lai automātiski vai pusautomātiski attēlotu, reģistrētu, drukātu, saglabātu un izvadītu datus par šo transportlīdzekļu kustību, un noteiktiem to vadītāju darba laikposmiem;

  ātrumu un svaru attiecībā uz dažādajiem laikposmiem, kas ir daļa no vadītāja dienas darba perioda, un šīs regulas 30. pantā minētos datus
  ; [Gr. 13,147, un 148]

| (b) | "transportlīdzekļa bloks" ir reģistrācijas kontrolierīce
  tahogrāfs
  , izņemot kustības sensoru un vadus tā pievienošanai. Transportlīdzekļa bloks var būt viens bloks vai vairāki bloki, kas sadalīti pa transportlīdzekli, ar noteikumu, ka tas atbilst šīs regulas drošības prasībām.
  Transportlīdzekļa blokā ietilpst procesors, datu atmiņa, reālā laika pulkstenis, divas viedkaršu interfeisa ierīces (vadītājam un otrajam vadītājam), printeris, ekrāns, vizuālā brīdinājuma signāls, kalibrēšanas/datu lejupielādēšanas savienotājs un lietotāja datu ievadīšanas ierīce
  ; [Gr. 14] |
| --- | --- |

(b)

"transportlīdzekļa bloks" ir reģistrācijas kontrolierīce
  tahogrāfs
  , izņemot kustības sensoru un vadus tā pievienošanai. Transportlīdzekļa bloks var būt viens bloks vai vairāki bloki, kas sadalīti pa transportlīdzekli, ar noteikumu, ka tas atbilst šīs regulas drošības prasībām.
  Transportlīdzekļa blokā ietilpst procesors, datu atmiņa, reālā laika pulkstenis, divas viedkaršu interfeisa ierīces (vadītājam un otrajam vadītājam), printeris, ekrāns, vizuālā brīdinājuma signāls, kalibrēšanas/datu lejupielādēšanas savienotājs un lietotāja datu ievadīšanas ierīce
  ; [Gr. 14]

| (c) | "kustības sensors" ir reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfa
  daļa, kas rada signālu, kurš liecina par transportlīdzekļa ātrumu un/vai nobraukto attālumu; |
| --- | --- |

(c)

"kustības sensors" ir reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfa
  daļa, kas rada signālu, kurš liecina par transportlīdzekļa ātrumu un/vai nobraukto attālumu;

| (ca) | „svara sensors” ir digitālā tahogrāfa daļa, kas sniedz informāciju par transportlīdzekļa svaru, tādējādi reģistrējot datus par transportlīdzekļa
  uzkraušanu un izkraušanu; [Gr. 149] |
| --- | --- |

(ca)

„svara sensors” ir digitālā tahogrāfa daļa, kas sniedz informāciju par transportlīdzekļa svaru, tādējādi reģistrējot datus par transportlīdzekļa
  uzkraušanu un izkraušanu; [Gr. 149]

| (d) | "tahogrāfa karte" ir viedkarte, kas paredzēta lietošanai kopā ar reģistrācijaskontrolierīci

  tahogrāfu
  ; tā ļauj reģistrācijas kontrolierīcei

  tahogrāfam
  identificēt kartes turētāja funkciju,
  un viņa tiesības piekļūt datiem un
  pārsūtīt un uzglabāt datus; [Gr. 15] |
| --- | --- |

(d)

"tahogrāfa karte" ir viedkarte, kas paredzēta lietošanai kopā ar reģistrācijaskontrolierīci

  tahogrāfu
  ; tā ļauj reģistrācijas kontrolierīcei

  tahogrāfam
  identificēt kartes turētāja funkciju,
  un viņa tiesības piekļūt datiem un
  pārsūtīt un uzglabāt datus; [Gr. 15]

| (e) | "reģistrācijas diagramma" ir diagramma, kas paredzēta reģistrēto datu atzīmēšanai un saglabāšanai un ko ievieto I pielikumā minētajā reģistrācijas kontrolierīcē

  analogajā tahogrāfā
  , kuras marķēšanas ierīces nepārtraukti pieraksta reģistrējamo informāciju diagrammā; [Gr. 16, šis grozījums "analogais tahogrāfs" attiecas uz visu tekstu.)] |
| --- | --- |

(e)

"reģistrācijas diagramma" ir diagramma, kas paredzēta reģistrēto datu atzīmēšanai un saglabāšanai un ko ievieto I pielikumā minētajā reģistrācijas kontrolierīcē

  analogajā tahogrāfā
  , kuras marķēšanas ierīces nepārtraukti pieraksta reģistrējamo informāciju diagrammā; [Gr. 16, šis grozījums "analogais tahogrāfs" attiecas uz visu tekstu.)]

| (f) | "vadītāja karte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas konkrētam autovadītājam; tā identificē autovadītāju un ļauj saglabāt datus par autovadītāja darbību; |
| --- | --- |

(f)

"vadītāja karte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas konkrētam autovadītājam; tā identificē autovadītāju un ļauj saglabāt datus par autovadītāja darbību;

| (fa) | „analogais tahogrāfs” ir tahogrāfs, kurā izmanto reģistrācijas diagrammu saskaņā ar šo regulu; [Gr. 17] |
| --- | --- |

(fa)

„analogais tahogrāfs” ir tahogrāfs, kurā izmanto reģistrācijas diagrammu saskaņā ar šo regulu; [Gr. 17]

| (fb) | „digitālais tahogrāfs” ir tahogrāfs, kurā izmanto tahogrāfa karti saskaņā ar šo regulu; [Gr. 18] |
| --- | --- |

(fb)

„digitālais tahogrāfs” ir tahogrāfs, kurā izmanto tahogrāfa karti saskaņā ar šo regulu; [Gr. 18]

| (g) | "kontrolkarte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas šīs valsts kompetentajai kontroles iestādei; tā identificē kontroles iestādi un, iespējams, arī kontrolieri un ļauj piekļūt datiem, kas glabājas datu atmiņā vaivadītāja kartē
  un darbnīcas kartēs
  , lai tos nolasītu, izdrukātu un/vai lejupielādētu; [Gr. 19] |
| --- | --- |

(g)

"kontrolkarte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas šīs valsts kompetentajai kontroles iestādei; tā identificē kontroles iestādi un, iespējams, arī kontrolieri un ļauj piekļūt datiem, kas glabājas datu atmiņā vaivadītāja kartē
  un darbnīcas kartēs
  , lai tos nolasītu, izdrukātu un/vai lejupielādētu; [Gr. 19]

| (h) | "uzņēmuma karte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas transportlīdzekļa, kurā ir uzstādīts reģistrācijas kontrolierīce

  tahogrāfs
  , īpašniekam vai valdītājam un tā identificē īpašnieku vai valdītāju ļauj attēlot, lejupielādēt un izdrukāt datus, kas glabājas reģistrācijas kontrolierīcē

  tahogrāfā
  , kuru ir slēdzis šis īpašnieks vai valdītājs; |
| --- | --- |

(h)

"uzņēmuma karte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas transportlīdzekļa, kurā ir uzstādīts reģistrācijas kontrolierīce

  tahogrāfs
  , īpašniekam vai valdītājam un tā identificē īpašnieku vai valdītāju ļauj attēlot, lejupielādēt un izdrukāt datus, kas glabājas reģistrācijas kontrolierīcē

  tahogrāfā
  , kuru ir slēdzis šis īpašnieks vai valdītājs;

| (i) | "darbnīcas karte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas attiecīgās dalībvalsts apstiprinātam reģistrācijas kontrolierīču ražotājam

  tahogrāfu ražotāja norādītajam personālam,
  , montierim, transportlīdzekļa ražotājam vai darbnīcai; tā identificē kartes turētāju un ļauj testēt un kalibrēt un/vai veikt lejupielādi no reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfa
  ; [Gr. 20] |
| --- | --- |

(i)

"darbnīcas karte" ir tahogrāfa karte, kuru dalībvalsts iestādes ir izsniegušas attiecīgās dalībvalsts apstiprinātam reģistrācijas kontrolierīču ražotājam

  tahogrāfu ražotāja norādītajam personālam,
  , montierim, transportlīdzekļa ražotājam vai darbnīcai; tā identificē kartes turētāju un ļauj testēt un kalibrēt un/vai veikt lejupielādi no reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfa
  ; [Gr. 20]

| (j) | "dienas darba periods" ir laikposms, kurā iekļauts braukšanas laiks, visi pārējie darba periodi, darbgatavības periodi, darba pārtraukumi un atpūtas periodi, nepārsniedzot deviņas stundas.
  kas sākas brīdī, kad transportlīdzekļa vadītājs aktivizē tahogrāfu pēc iknedēļas vai ikdienas atpūtas, vai, ja dienas atpūtas periods ir sadalīts atsevišķos laikposmos, pēc vismaz deviņu stundu ilga atpūtas laikposma
  .
  Tas beidzas, sākoties dienas atpūtas laikposmam, vai, ja dienas atpūtas periods ir sadalīts atsevišķos laikposmos, sākoties atpūtas laikposmam, kas ir vismaz deviņu secīgu stundu ilgs; [Gr. 21] |
| --- | --- |

(j)

"dienas darba periods" ir laikposms, kurā iekļauts braukšanas laiks, visi pārējie darba periodi, darbgatavības periodi, darba pārtraukumi un atpūtas periodi, nepārsniedzot deviņas stundas.
  kas sākas brīdī, kad transportlīdzekļa vadītājs aktivizē tahogrāfu pēc iknedēļas vai ikdienas atpūtas, vai, ja dienas atpūtas periods ir sadalīts atsevišķos laikposmos, pēc vismaz deviņu stundu ilga atpūtas laikposma
  .
  Tas beidzas, sākoties dienas atpūtas laikposmam, vai, ja dienas atpūtas periods ir sadalīts atsevišķos laikposmos, sākoties atpūtas laikposmam, kas ir vismaz deviņu secīgu stundu ilgs; [Gr. 21]

| (ja) | „aktivācija” ir fāze, kuras laikā tahogrāfs pilnībā ieslēdzas darba režīmā un veic visas funkcijas, tostarp drošības funkcijas; tahogrāfa ieslēgšanai jāizmanto darbnīcas karte; [Gr. 22] |
| --- | --- |

(ja)

„aktivācija” ir fāze, kuras laikā tahogrāfs pilnībā ieslēdzas darba režīmā un veic visas funkcijas, tostarp drošības funkcijas; tahogrāfa ieslēgšanai jāizmanto darbnīcas karte; [Gr. 22]

| (jb) | „autentificēšana” ir funkcija, kas paredzēta identitātes noteikšanai un pārbaudei; [Gr. 23] |
| --- | --- |

(jb)

„autentificēšana” ir funkcija, kas paredzēta identitātes noteikšanai un pārbaudei; [Gr. 23]

| (jc) | „autentiskums” nozīmē, ka informāciju sniedz puse, kuras identitāti var pārbaudīt un apstiprināt; [Gr. 24] |
| --- | --- |

(jc)

„autentiskums” nozīmē, ka informāciju sniedz puse, kuras identitāti var pārbaudīt un apstiprināt; [Gr. 24]

| (jd) | „kalibrēšana” ir datu atmiņā glabājamo transportlīdzekļa tehnisko parametru aktualizēšana vai apstiprināšana. Transportlīdzekļa parametri ir arī identifikācija un transportlīdzekļa īpašības; tahogrāfa kalibrēšanai jāizmanto darbnīcas karte; [Gr. 25] |
| --- | --- |

(jd)

„kalibrēšana” ir datu atmiņā glabājamo transportlīdzekļa tehnisko parametru aktualizēšana vai apstiprināšana. Transportlīdzekļa parametri ir arī identifikācija un transportlīdzekļa īpašības; tahogrāfa kalibrēšanai jāizmanto darbnīcas karte; [Gr. 25]

| (je) | „lejupielāde” ir visu tā autotransporta līdzekļa datu atmiņā vai tā tahogrāfa atmiņā saglabāto datu datņu vai to daļas kopēšana kopā ar elektronisko parakstu, attiecībā uz kuru šie dati ir nepieciešami, lai noteiktu, vai ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumi; [Gr. 26] |
| --- | --- |

(je)

„lejupielāde” ir visu tā autotransporta līdzekļa datu atmiņā vai tā tahogrāfa atmiņā saglabāto datu datņu vai to daļas kopēšana kopā ar elektronisko parakstu, attiecībā uz kuru šie dati ir nepieciešami, lai noteiktu, vai ir ievēroti Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumi; [Gr. 26]

| (jf) | „notikums” ir tahogrāfa konstatēta darbība, kas var būt arī datu viltošanas mēģinājuma rezultāts; [Gr. 27] |
| --- | --- |

(jf)

„notikums” ir tahogrāfa konstatēta darbība, kas var būt arī datu viltošanas mēģinājuma rezultāts; [Gr. 27]

| (jg) | „kļūda” ir tahogrāfa konstatēta darbība, kas var būt iekārtas nepareizas darbības vai bojājuma rezultāts; [Gr. 28] |
| --- | --- |

(jg)

„kļūda” ir tahogrāfa konstatēta darbība, kas var būt iekārtas nepareizas darbības vai bojājuma rezultāts; [Gr. 28]

| (jh) | „uzstādīšana” ir tahogrāfa uzstādīšana transportlīdzeklī; [Gr. 29] |
| --- | --- |

(jh)

„uzstādīšana” ir tahogrāfa uzstādīšana transportlīdzeklī; [Gr. 29]

| (ji) | „nederīga karte” ir karte, kas konstatēta kā bojāta vai kurai nav veikta sākotnējā autentificēšana vai neizdodas to veikt, vai nav sācies vai ir beidzies derīguma termiņš; [Gr. 30] |
| --- | --- |

(ji)

„nederīga karte” ir karte, kas konstatēta kā bojāta vai kurai nav veikta sākotnējā autentificēšana vai neizdodas to veikt, vai nav sācies vai ir beidzies derīguma termiņš; [Gr. 30]

| (jj) | „regulāra pārbaude” ir darbību kopums, ko veic, lai pārbaudītu, vai tahogrāfs darbojas pareizi un tā iestatījumi atbilst transportlīdzekļa parametriem; [Gr. 31] |
| --- | --- |

(jj)

„regulāra pārbaude” ir darbību kopums, ko veic, lai pārbaudītu, vai tahogrāfs darbojas pareizi un tā iestatījumi atbilst transportlīdzekļa parametriem; [Gr. 31]

| (jk) | „printeris” ir tahogrāfa sastāvdaļa, ar kuru izdrukā atmiņā saglabātos datus; [Gr. 32] |
| --- | --- |

(jk)

„printeris” ir tahogrāfa sastāvdaļa, ar kuru izdrukā atmiņā saglabātos datus; [Gr. 32]

| (jl) | „remonts” ir jebkāda veida kustību sensora vai transportlīdzekļa bloka remonts, kura veikšanai šai ierīcei jāatslēdz barošana, tā jāatver vai jāatvieno no citiem tahogrāfa komponentiem; [Gr. 33] |
| --- | --- |

(jl)

„remonts” ir jebkāda veida kustību sensora vai transportlīdzekļa bloka remonts, kura veikšanai šai ierīcei jāatslēdz barošana, tā jāatver vai jāatvieno no citiem tahogrāfa komponentiem; [Gr. 33]

| (jm) | „tipa apstiprināšana” ir process, kurā dalībvalsts apliecina, ka to pārbaudītais tahogrāfs (vai tā sastāvdaļa), programmatūra vai tahogrāfa karte atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām; [Gr. 34] |
| --- | --- |

(jm)

„tipa apstiprināšana” ir process, kurā dalībvalsts apliecina, ka to pārbaudītais tahogrāfs (vai tā sastāvdaļa), programmatūra vai tahogrāfa karte atbilst šajā regulā noteiktajām prasībām; [Gr. 34]

| (jn) | „transportlīdzekļa identifikācija” ir identificēšanai izmantotie numuri: transportlīdzekļa reģistrācijas numurs (TRN), kurā ir norādīta dalībvalsts, kur šis transportlīdzeklis ir reģistrēts, un transportlīdzekļa identifikācijas numurs (TIN); [Gr. 35] |
| --- | --- |

(jn)

„transportlīdzekļa identifikācija” ir identificēšanai izmantotie numuri: transportlīdzekļa reģistrācijas numurs (TRN), kurā ir norādīta dalībvalsts, kur šis transportlīdzeklis ir reģistrēts, un transportlīdzekļa identifikācijas numurs (TIN); [Gr. 35]

| (jo) | „sadarbspēja” nozīmē sistēmu un ar tām saistīto uzņēmējdarbības procesu spēju veikt datu apmaiņu un nodrošināt informācijas un zināšanu apriti; [Gr. 36] |
| --- | --- |

(jo)

„sadarbspēja” nozīmē sistēmu un ar tām saistīto uzņēmējdarbības procesu spēju veikt datu apmaiņu un nodrošināt informācijas un zināšanu apriti; [Gr. 36]

| (jp) | „saskarne” ir iekārta starp sistēmām, kura nodrošina starpniecības līdzekli, ar kuru tās var savienoties un mijiedarboties. [Gr. 37] |
| --- | --- |

(jp)

„saskarne” ir iekārta starp sistēmām, kura nodrošina starpniecības līdzekli, ar kuru tās var savienoties un mijiedarboties. [Gr. 37]

3. pants

Darbības joma

1.   Reģistrācijas kontrolierīces

  Tahogrāfus
  uzstāda un izmanto tādos dalībvalstī reģistrētos transportlīdzekļos, ko izmanto pasažieru vai kravu autopārvadājumiem, kuri ietilpst Regulas (EK) Nr. 561/2006 darbības jomā.

2.   Dalībvalstis var noteikt, ka šī regula nav piemērojama transportlīdzekļiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 561/2006 13. panta 1. un 3. punktā.

3.   Dalībvalstis, saņemot Komisijas atļauju, var noteikt, ka šī regula nav piemērojama transportlīdzekļiem, ko izmanto pārvadājumiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 561/2006 14. panta 1. punktā.

Dalībvalstis var noteikt, ka šī regula nav piemērojama transportlīdzekļiem, ko izmanto pārvadājumiem, kuri minēti Regulas (EK) Nr. 561/2006 14. panta 2. punktā; dalībvalstis par to nekavējoties informē Komisiju.

3.a
     
  Līdz 2020. gadam visus transportlīdzekļus, uz kuriem saskaņā ar 2. un 3. punktu attiecas šīs regulas darbības joma, aprīko ar viedo trahogrāfu šīs regulas nozīmē. [Gr. 38]

4.   Attiecībā uz iekšzemes pārvadājumiem dalībvalstis var noteikt, ka reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfus
  atbilstīgi šīs regulas prasībām uzstāda un lieto visos transportlīdzekļos, kam tās nav obligātas saskaņā ar 1. punktu.

3.a pants

Pamatprasības

1.
     
  Tahogrāfiem, tahogrāfa kartēm un reģistrācijas diagrammām jāatbilst visstingrākajām tehniskajām, funkcionālajām un citām prasībām, lai nodrošinātu, ka tie atbilst 2. punktā noteiktajām pamatprasībām un ļauj sasniegt šīs regulas mērķus.

2.
     
  Lai varētu efektīvi kontrolēt atbilstību piemērojamajiem sociālās jomas tiesību aktiem, tahogrāfiem jāatbilst šādām pamatprasībām. Tiem ir:

| a) | jāreģistrē precīzi un uzticami dati par vadītāja darbību un transportlīdzekli; |
| --- | --- |

a)

jāreģistrē precīzi un uzticami dati par vadītāja darbību un transportlīdzekli;

| b) | jābūt drošiem, lai garantētu ierakstīto datu un no transportlīdzekļa blokiem, kustību sensoriem un tahogrāfa kastēm iegūto datu integritāti un izcelsmi; |
| --- | --- |

b)

jābūt drošiem, lai garantētu ierakstīto datu un no transportlīdzekļa blokiem, kustību sensoriem un tahogrāfa kastēm iegūto datu integritāti un izcelsmi;

| c) | jābūt savietojamiem; |
| --- | --- |

c)

jābūt savietojamiem;

| d) | jābūt vienkāršiem lietošanā. |
| --- | --- |

d)

jābūt vienkāršiem lietošanā.

3.
     
  Tahogrāfi jāizgatavo un jālieto tā, lai nodrošinātu privātumu un personas datu aizsardzību.

4.
     
  Tahogrāfiem jābūt novietotiem transportlīdzeklī tā, lai tie būtu pilnībā aizsniedzami un nolasāmi no transportlīdzekļa vadītāja sēdvietas parastā stāvoklī, ļautu transportlīdzekļa vadītājam transportlīdzekļa vadīšanas laikā droši piekļūt vajadzīgajām funkcijām un lietot tās no sēdvietas un nenovērstu transportlīdzekļa vadītāja uzmanību no ceļa.

5.
     
  Datu lejupielādi veic, minimāli aizkavējot transporta uzņēmumus vai vadītājus.

6.
     
  Datus lejupielādējot, nedrīkst rasties situācija, kad atmiņā saglabātie dati tiek mainīti vai dzēsti. Lai nodrošinātu atbilstību Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumiem, nav nepieciešams lejupielādēt precīzus datus par transportlīdzekļa ātrumu, tomēr datus var lejupielādēt un izmantot citiem mērķiem, piemēram, izmeklējot ceļu satiksmes negadījumu. [Gr. 39]

3.b pants

Tahogrāfa funkcijas

Tahogrāfs nodrošina šādas funkcijas:

| 1) | karšu ievietošanas un izņemšanas kontrole; |
| --- | --- |

1)

karšu ievietošanas un izņemšanas kontrole;

| 2) | ātruma un attāluma mērīšana; |
| --- | --- |

2)

ātruma un attāluma mērīšana;

| 3) | laika skaitīšana; |
| --- | --- |

3)

laika skaitīšana;

| 4) | vadītāja darbību kontrole; |
| --- | --- |

4)

vadītāja darbību kontrole;

| 5 | transportlīdzekļa vadīšanas režīma kontrole; |
| --- | --- |

5

transportlīdzekļa vadīšanas režīma kontrole;

| 6) | vadītāja manuāli izdarāmo ierakstu veikšana; |
| --- | --- |

6)

vadītāja manuāli izdarāmo ierakstu veikšana;

| 7) | vietu ierakstīšana, kurās sākas un/vai beidzas dienas darba periodi; |
| --- | --- |

7)

vietu ierakstīšana, kurās sākas un/vai beidzas dienas darba periodi;

| 8) | vadītāja darbību ievadīšana manuāli; |
| --- | --- |

8)

vadītāja darbību ievadīšana manuāli;

| 9) | īpašu nosacījumu ievadīšana; |
| --- | --- |

9)

īpašu nosacījumu ievadīšana;

| 10) | uzņēmuma atslēgu pārvaldība; |
| --- | --- |

10)

uzņēmuma atslēgu pārvaldība;

| 11) | kontroles pasākumu uzraudzība; |
| --- | --- |

11)

kontroles pasākumu uzraudzība;

| 12) | notikumu un/vai bojājumu konstatēšana; |
| --- | --- |

12)

notikumu un/vai bojājumu konstatēšana;

| 13) | iebūvētā testēšana un paštestēšana; |
| --- | --- |

13)

iebūvētā testēšana un paštestēšana;

| 14) | datu atmiņas nolasīšana; |
| --- | --- |

14)

datu atmiņas nolasīšana;

| 15 | datu ierakstīšana un saglabāšana datu atmiņā; |
| --- | --- |

15

datu ierakstīšana un saglabāšana datu atmiņā;

| 16) | tahogrāfa karšu nolasīšana; |
| --- | --- |

16)

tahogrāfa karšu nolasīšana;

| 17) | datu ierakstīšana un saglabāšana tahogrāfa atmiņā; |
| --- | --- |

17)

datu ierakstīšana un saglabāšana tahogrāfa atmiņā;

| 18) | datu parādīšana ekrānā; |
| --- | --- |

18)

datu parādīšana ekrānā;

| 19) | drukāšana; |
| --- | --- |

19)

drukāšana;

| 20) | brīdināšana; |
| --- | --- |

20)

brīdināšana;

| 21) | datu lejupielāde uz ārējiem datu nesējiem; |
| --- | --- |

21)

datu lejupielāde uz ārējiem datu nesējiem;

| 22) | datu izvadīšana uz ārējām papildierīcēm; |
| --- | --- |

22)

datu izvadīšana uz ārējām papildierīcēm;

| 23) | kalibrēšana; |
| --- | --- |

23)

kalibrēšana;

| 24) | laika korekcija; |
| --- | --- |

24)

laika korekcija;

| 25) | atlikušā transportlīdzekļa vadīšanas laika rādījums; |
| --- | --- |

25)

atlikušā transportlīdzekļa vadīšanas laika rādījums;

| 26) | uzsāktā atpūtas laika rādījums. [Gr. 40] |
| --- | --- |

26)

uzsāktā atpūtas laika rādījums. [Gr. 40]

3.c pants

Reģistrējamie dati

1.
     
  Digitālajā tahogrāfā tiek reģistrēti šādi dati:

| (a) | nobrauktais attālums un transportlīdzekļa braukšanas ātrums; |
| --- | --- |

(a)

nobrauktais attālums un transportlīdzekļa braukšanas ātrums;

| (b) | laika skaitīšana; |
| --- | --- |

(b)

laika skaitīšana;

| (c) | transportlīdzekļa vadītāja ikdienas darba laikposma sākuma un beigu brīdis un visi pārvadājumi; |
| --- | --- |

(c)

transportlīdzekļa vadītāja ikdienas darba laikposma sākuma un beigu brīdis un visi pārvadājumi;

| (d) | transportlīdzekļa vadītāja personas dati; |
| --- | --- |

(d)

transportlīdzekļa vadītāja personas dati;

| (e) | transportlīdzekļa vadītāja darbības; |
| --- | --- |

(e)

transportlīdzekļa vadītāja darbības;

| (f) | kalibrēšanas dati, tostarp darbnīcas identifikācija; |
| --- | --- |

(f)

kalibrēšanas dati, tostarp darbnīcas identifikācija;

| (g) | notikumi un kļūdas. |
| --- | --- |

(g)

notikumi un kļūdas.

2.
     
  Analogais tahogrāfs reģistrē vismaz datus, kas minēti 1. punkta a), b) un e) apakšpunktā.

3.
     
  Piekļuvi tahogrāfā noglabātajiem datiem vienmēr var piešķirt:

| a) | kompetentajām kontroles iestādēm kontroles veikšanai un |
| --- | --- |

a)

kompetentajām kontroles iestādēm kontroles veikšanai un

| b) | atbilstīgajam transporta uzņēmumam, lai tas varētu ievērot savas juridiskās saistības, jo īpaši kā tas noteikts 28. un 29. pantā. |
| --- | --- |

b)

atbilstīgajam transporta uzņēmumam, lai tas varētu ievērot savas juridiskās saistības, jo īpaši kā tas noteikts 28. un 29. pantā.

Piekļuvi datiem, kas satur personas datus, piešķir tikai pēc tam, kad ir piešķirta atbilstīga atļauja saskaņā ar datu aizsardzības tiesību aktiem. [Gr. 41]

3.d pants

Displejs

1.
     
  Tahogrāfs spēj rādīt šādus datus:

| a) | noklusējuma datus; |
| --- | --- |

a)

noklusējuma datus;

| b) | ar brīdinājumiem saistītos datus; |
| --- | --- |

b)

ar brīdinājumiem saistītos datus;

| c) | ar piekļuvei izvēlnēm saistītos datus; |
| --- | --- |

c)

ar piekļuvei izvēlnēm saistītos datus;

| d) | citus datus, ko pieprasījis lietotājs atbilstīgi 3.c panta 1. punktam; |
| --- | --- |

d)

citus datus, ko pieprasījis lietotājs atbilstīgi 3.c panta 1. punktam;

| e) | informāciju par vadītāju:








  — | ja vadītāja pašreizējā darbība ir "AUTOVADĪŠANA", viņa pašreizējo nepārtrauktas autovadīšanas ilgumu un pašreizējo kopējo pārtraukumu ilgumu, |
| --- | --- | --- |

e)

informāciju par vadītāju:

—

ja vadītāja pašreizējā darbība ir "AUTOVADĪŠANA", viņa pašreizējo nepārtrauktas autovadīšanas ilgumu un pašreizējo kopējo pārtraukumu ilgumu,

| — | ja vadītāja pašreizējā darbība "NAV AUTOVADĪŠANA", viņa pašreizējo attiecīgās darbības ilgumu un pašreizējo kopējo pārtraukumu ilgumu. |
| --- | --- |

—

ja vadītāja pašreizējā darbība "NAV AUTOVADĪŠANA", viņa pašreizējo attiecīgās darbības ilgumu un pašreizējo kopējo pārtraukumu ilgumu.

2.
     
  Tahogrāfs var izvadīt uz displeja arī citu papildu informāciju, ievērojot nosacījumu, ka tā ir skaidri atšķirama no iepriekš minētajiem datiem.

3.
     
  Kad nav nekādas citas uz displeja izvadāmas informācijas, tahogrāfs pēc noklusējuma uz displeja izvada šādu informāciju:

| — | laiku, |
| --- | --- |

—

laiku,

| — | darbības režīmu, |
| --- | --- |

—

darbības režīmu,

| — | vadītāja pašreizējo darbību un otra vadītāja pašreizējo darbību. |
| --- | --- |

—

vadītāja pašreizējo darbību un otra vadītāja pašreizējo darbību.

Par katru vadītāju uz displeja izvadītie dati ir skaidri, saprotami un nepārprotami. Ja uz displeja nevar vienlaikus izvadīt datus gan par vadītāju, gan par otru vadītāju, tahogrāfs pēc noklusējuma uz displeja izvada informāciju par vadītāju, bet lietotājs var izvadīt uz displeja informāciju par otru vadītāju.

4.
     
  Tahogrāfs izvada uz displeja brīdinājuma informāciju atbilstīgi 3.d panta noteikumiem. Var pievienot arī vārdisku brīdinājuma aprakstu vadītājam vēlamajā valodā. [Gr. 42]

3.e pants

Brīdinājumi

1.
     
  Tahogrāfs, konstatējot jebkuru notikumu un/vai kļūdu, par tiem brīdina vadītāju. Tahogrāfs brīdina vadītāju 15 minūtes, pirms tiek pārsniegts maksimāli atļautais nepārtrauktas autovadīšanas laiks, un tā pārsniegšanas brīdī.

2.
     
  Brīdinājumi ir vizuāli. Vizuālie brīdinājuma signāli lietotājam ir skaidri saredzami, tie atrodas vadītāja redzamības laukā un ir labi salasāmi gan dienā, gan naktī. Papildus redzamajiem brīdinājuma signāliem var ierīkot arī skaņu signālus.

3.
     
  Ja lietotājs, nospiežot jebkuru tahogrāfa taustiņu, neapstiprina brīdinājuma signāla saņemšanu, tā ilgums ir vismaz 30 sekundes.

4.
     
  Cēloņa brīdinājumu izvada uz tahogrāfa displeja, un tas ir redzams tikmēr, kamēr lietotājs ar īpašu reģistrācijas kontrolierīces taustiņu vai komandu neapstiprina tā saņemšanu. Var dot papildu brīdinājuma signālus, ja tie vadītājiem nerada neskaidrības, salīdzinot par iepriekšējiem brīdinājumiem. [Gr. 43]

3.f pants

Datu aizsardzība un privātums

1.
     
  Personas datu apstrāde šīs regulas kontekstā notiek saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un 2002/58/EK un Direktīvas 95/46/EK 28. pantā minētās dalībvalsts neatkarīgas valsts iestādes uzraudzībā.

2.
     
  Apstrādāti tiek vienīgi tie dati, kas stingri nepieciešami nolūkiem, kādiem tiek veikta apstrāde.

3.
     
  Šajā regulā minētās specifikācijas nodrošina tahogrāfa reģistrēto, apstrādāto un saglabāto personas datu konfidencialitāti, datu integritāti un nepieļauj krāpšanos un nelikumīgas manipulācijas ar šiem datiem.

Tiek pieņemti atbilstīgi drošības pasākumi, lai garantētu, ka personas dati ir aizsargāti, jo īpaši saistībā ar:

| — | globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) izmantošanu, lai reģistrētu atrašanās vietas datus, kā minēts 4. pantā, |
| --- | --- |

—

globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) izmantošanu, lai reģistrētu atrašanās vietas datus, kā minēts 4. pantā,

| — | attālinātās saziņas lietošanu kontroles nolūkos, kā minēts 5. pantā, |
| --- | --- |

—

attālinātās saziņas lietošanu kontroles nolūkos, kā minēts 5. pantā,

| — | tahogrāfu izmantošanu ar harmonizētu saskarni, kā minēts 6. pantā, |
| --- | --- |

—

tahogrāfu izmantošanu ar harmonizētu saskarni, kā minēts 6. pantā,

| — | elektronisko informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm, kā minēts 26. pantā, |
| --- | --- |

—

elektronisko informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm, kā minēts 26. pantā,

| — | transporta uzņēmumu veiktu reģistrācijas datu saglabāšanu, kā minēts 29. pantā. |
| --- | --- |

—

transporta uzņēmumu veiktu reģistrācijas datu saglabāšanu, kā minēts 29. pantā.

4.
     
  Transportlīdzekļu īpašnieki un/vai transporta uzņēmumi ievēro attiecīgos noteikumus par personas datu aizsardzību.

5.
     
  Lai veicinātu datu aizsardzības labāko praksi, Eiropas datu aizsardzības uzraudzītājs un 29. pantā minētās datu aizsardzības iestāžu Datu aizsardzības darba grupa piedalās šīs regulas 41. pantā paredzētajā Tahogrāfa jautājumu forumā.

6.
     
  Visos gadījumos, kad saistībā ar šīs regulas pielietošanu notiek datu apmaiņa ar trešām valstīm, ir jābūt pieņemtiem atbilstīgiem datu aizsardzības pasākumiem, lai nodrošinātu, ka ir garantēts pienācīgs datu aizsardzības līmenis, kas atbilst Direktīvas 95/46/EK 25. un 26. panta noteikumiem. [Gr. 44]

3.g pants

Specifikācijas

1.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu attiecībā uz šīs regulas pielikumu grozīšanu un papildināšanu, lai pieņemtu sīki izstrādātas tehniskās specifikācijas, lai nodrošinātu, ka tahogrāfs, tahogrāfa kartes un programmatūra, ko kontrolieri izmanto tahogrāfā uzglabāto datu analīzei interpretācijai, atbilstu šajā regulā, jo īpaši tās I un II nodaļā paredzētajiem principiem un prasībām.

2.
     
  Komisija pieņem 1. punktā minētās sīki izstrādātās tehniskās specifikācijas līdz ... (15).

3.
     
  Attiecīgā gadījumā un atbilstīgi specifikācijas jomai, specifikācijā var iekļaut vienu vai vairākus šāda veida noteikumus:

| a) | funkcionālos noteikumus, kas apraksta dažādo lietotāju uzdevumus un informācijas plūsmu starp viņiem; |
| --- | --- |

a)

funkcionālos noteikumus, kas apraksta dažādo lietotāju uzdevumus un informācijas plūsmu starp viņiem;

| b) | tehniskos noteikumus, kas paredz tehniskus līdzekļus, lai īstenotu šajā regulā paredzētos funkcionālos noteikumus un prasības; |
| --- | --- |

b)

tehniskos noteikumus, kas paredz tehniskus līdzekļus, lai īstenotu šajā regulā paredzētos funkcionālos noteikumus un prasības;

| c) | organizatoriskos noteikumus, kas apraksta dažādu iesaistīto personu procesuālās saistības; |
| --- | --- |

c)

organizatoriskos noteikumus, kas apraksta dažādu iesaistīto personu procesuālās saistības;

| d) | pakalpojumu noteikumus, kas apraksta dažādos pakalpojumu līmeņus un to saturu. |
| --- | --- |

d)

pakalpojumu noteikumus, kas apraksta dažādos pakalpojumu līmeņus un to saturu.

4.
     
  Specifikācijas attiecīgā gadījumā pamatojas uz standartiem un garantē sadarbspēju un savietojamību starp dažādajām transportlīdzekļu bloku versijām un paaudzēm, tahogrāfu kartēm un izpildiestāžu izmantotajām iekārtām.

5.
     
  Attiecībā uz II nodaļā minēto viedā tahogrāfa funkciju veikšanu specifikācijās iekļauj nepieciešamās prasības, lai garantētu to datu pareizību un ticamību, ko iegūst, izmantojot tahogrāfam pievienotas ārējās ierīces.

6.
     
  Visi dati, ko var pārsūtīt no tahogrāfa vai apkopot tajā vai nu bezvadu, vai elektroniskā formā, gan esot, gan neesot daļai no tiesību akta prasības, ir pieejami publisku protokolu veidā.

7.
     
  Pirms II nodaļā minēto specifikāciju pieņemšanas Komisija veic ietekmes novērtējumu, ietverot izmaksu un ieguvumu analīzi.[Gr. 45]

II   NODAĻA

Viedie reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfi

4. pants

Atrašanās vietas datu reģistrēšana

1.
     Atrašanās vietas datus reģistrē, lai būtu iespējama dienas darba perioda sākuma un beigu vietas identificēšana.

  Lai veicinātu kontroli par atbilstību attiecīgajiem tiesību aktiem, automātiski reģistrē dienas darba perioda un visu pārvadājumu sākuma un beigu vietu.
  Šim nolūkam transportlīdzekļos, kurus pirmo reizi ekspluatācijā nodod [48 mēnešus

  24 mēnešus
  pēc šīs regulas

  šajā pantā un 3.g pantā minēto specifikāciju
  stāšanās spēkā, uzstāda reģistrācijas kontrolierīci

  tahogrāfu
  , kas pieslēgta

  pieslēgts
  GNSS. [Gr. 46]

1.a
     
  Kas attiecas uz tahogrāfa pieslēgšanu 1. punktā minētajai GNSS, tiek izmantoti tikai tāda satelītpozicionēšanas pakalpojuma pieslēgumi, kas nodrošina bezmaksas pozicionēšanas pakalpojumu.Tahogrāfā neuzglabā citus atrašanās datus, kā tikai datus, kas, ja tas iespējams, izteikti ģeogrāfiskās koordinātās, lai noteiktu 1. punktā minēto dienas darba perioda sākuma un beigu vietu. [Gr. 47]

2.
     Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu attiecībā uzI.B pielikuma papildināšanu ar sīki izstrādātām tehniskajām specifikācijām

  sīki izstrādātu specifikāciju izstrādāšanu
  , kas nepieciešamas, lai būtu iespējams apstrādāt atrašanās vietas datus, kurus reģistrācijas kontrolierīce saņēmusi

  tahogrāfs saņēmis
  no GNSS
  , kā tas noteikts šajā pantā
  .

Specifikācijas jo īpaši atbilst turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| — | tās pamatojas uz to, ka tiek izmantots bez maksas pieejams GNSS pakalpojums; |
| --- | --- |

—

tās pamatojas uz to, ka tiek izmantots bez maksas pieejams GNSS pakalpojums;

| — | automātiski un obligāti tiek reģistrēti tikai tie atrašanās vietas dati, kas nepieciešami, lai kontroles iestādes pārbaudītu tahogrāfa reģistrēto informāciju; |
| --- | --- |

—

automātiski un obligāti tiek reģistrēti tikai tie atrašanās vietas dati, kas nepieciešami, lai kontroles iestādes pārbaudītu tahogrāfa reģistrēto informāciju;

| — | pirms šajā pantā minēto deleģēto aktu pieņemšanas veic novērtējumu par to, kādu ietekmi tie atstās uz personas datu aizsardzību, un dara to sabiedrībai pieejamu; |
| --- | --- |

—

pirms šajā pantā minēto deleģēto aktu pieņemšanas veic novērtējumu par to, kādu ietekmi tie atstās uz personas datu aizsardzību, un dara to sabiedrībai pieejamu;

| — | autentificētu signālu izmantošana nav obligāta, ja tos nevar iegūt bez maksas. |
| --- | --- |

—

autentificētu signālu izmantošana nav obligāta, ja tos nevar iegūt bez maksas.

Specifikācijās paredz notikumu veidus, kas var izraisīt automātisku atrašanās vietas reģistrēšanu, un situāciju, kad saglabāsies iespēja veikt manuālu reģistrēšanu. Specifikācijās precīzi norāda dažādos nosacījumus un prasības, kādi izvirzīti GNSS uztvērējam, kas ir iestrādāts tahogrāfā vai ir ārpus tā, un, ja tas ir ārpus tahogrāfa, tad kā saistīt GNSS ar citiem transportlīdzekļa kustības datiem. [Gr. 48]

2.a
     
  Jebkāda cita tahogrāfā reģistrēto atrašanās vietas datu lietošana transporta uzņēmumiem ir brīvprātīga, un tā atbilst Savienības spēkā esošajam datu aizsardzības tiesiskajam regulējumam. [Gr. 49]

5. pants

Iespējamu manipulāciju vai ļaunprātīgas izmantošanas
  attālināta saziņa kontroles nolūkos

  savlaicīga konstatēšana [Gr. 50]

1.   Lai kompetentajām kontroles iestādēm atvieglotu mērķtiecīgu pārbaužu veikšanu uz ceļa, reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfi
  , ko uzstāda transportlīdzekļos, kurus pirmo reizi ekspluatācijā nodod [48 mēnešus pēc šīs regulas

  reģistrē 24 mēnešus pēc šajā pantā un 3.g pantā minēto tehnisko specifikāciju
  stāšanās spēkā], spēj sazināties ar kompetentajām kontroles

  nosūtīt datus minētajām
  iestādēm, kamēr transportlīdzeklis ir

  transportlīdzeklim esot
  kustībā. [Gr. 51]

1.a
     
  Dalībvalstis apgādā savas kontroles iestādes ar savlaicīgas attālinātas konstatēšanas ierīcēm, kas nepieciešamas, lai atļautu šajā pantā minēto datu nosūtīšanu.

2.   Saziņa ar reģistrācijas kontrolierīci

  Šā panta 1. punktā minēto datu nosūtīšana ar tahogrāfu
  notiek vienīgi tad, ja
  to pieprasa
  kontroles iestāžu kontrolierīces to pieprasa. Tā ir aizsargāta, lai nodrošinātu datu integritāti un reģistrācijas

  tahogrāfu
  un kontroles ierīču autentifikāciju.
  Piekļuve pārraidītajiem datiem ir tikai izpildes darbiniekiem, kuri ir pilnvaroti kontrolēt pārkāpumus pret šo regulu un Regulu (EK) Nr. 561/2006, kā arī darbnīcām, ja tas ir vajadzīgs tahogrāfa pareizas funkcionēšanas pārbaudei. [Gr. 53]

3.   Saziņas laikā notiekošā datu apmaiņa ir ierobežota līdz datiem, kas nepieciešami, lai veiktu mērķtiecīgas pārbaudes uz ceļa. Autovadītāja

  Šādi dati ir saistīti ar šādiem notikumiem vai datiem, ko reģistrējis tahogrāfs:

| — | jaunākais aizsardzības sistēmas pārkāpuma mēģinājums, |
| --- | --- |

—

jaunākais aizsardzības sistēmas pārkāpuma mēģinājums,

| — | ilgākais barošanas strāvas pārtraukums, |
| --- | --- |

—

ilgākais barošanas strāvas pārtraukums,

| — | sensora defekts, |
| --- | --- |

—

sensora defekts,

| — | kustības datu kļūda, |
| --- | --- |

—

kustības datu kļūda,

| — | pretrunīga informācija par transportlīdzekļa kustību, |
| --- | --- |

—

pretrunīga informācija par transportlīdzekļa kustību,

| — | braukšana bez derīgas kartes, |
| --- | --- |

—

braukšana bez derīgas kartes,

| — | kartes ievietošana autovadīšanas laikā, |
| --- | --- |

—

kartes ievietošana autovadīšanas laikā,

| — | dati par laika skaitīšanas korekcijām, |
| --- | --- |

—

dati par laika skaitīšanas korekcijām,

| — | dati par kalibrēšanu, tostarp divu jaunāko kalibrēšanas reižu datumi, |
| --- | --- |

—

dati par kalibrēšanu, tostarp divu jaunāko kalibrēšanas reižu datumi,

| — | transportlīdzekļa reģistrācijas numur., |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļa reģistrācijas numur.,

Transportlīdzekļa vadītāja
  personas dati
  un dati par viņa valstspiederību
  netiek ziņoti. [Gr. 54]

4.   Datus, ar kuriem notikusi apmaiņa, izmanto vienīgi, lai kontrolētu atbilstību šai regulai un Regulai (EK) Nr. 561/2006. Tos nodod vienīgi kontroles iestādēm
  vai tiesu struktūrām notiekošas tiesvedības procedūras ietvarā
  . [Gr. 55]

5.   Kontroles iestādes datus glabā ne ilgāk kā notiekošās pārbaudes uz ceļa laikā un izdzēš ne vēlāk kā divas stundas pēc
  tās beigām
  .
  to pārraidīšanas – izņemot, ja dati norāda uz iespējamām manipulācijām ar tahogrāfu vai tā ļaunprātīgu izmantošanu
  .
  Pārraidītos datus izdzēš, ja nākamajā pārbaudē uz ceļa manipulācija vai ļaunprātīga izmantošana neapstiprinās. Ar transportlīdzekļa identifikāciju vai tehniskajiem parametriem saistītos datus, kas nesatur nekādus personas datus, kontroles iestādes var izmantot statistikai. [Gr. 56]

6.   Transportlīdzekļa īpašnieks vai valdītājs

  Transporta uzņēmums, kas izmanto šo transportlīdzekli,
  ir atbildīgs par to, lai autovadītājs tiktu informēts par attālinātas saziņas iespēju. [Gr. 57]

7.   
  Nekādā gadījumā šajā pantā aprakstītais attālinātas saziņas kontroles paziņojums par tipu nevar automātiski radīt sodu vai sankcijas vadītājam vai uzņēmumam.
  Kompetentā kontroles iestāde, balstoties uz datiem, ar kuriem notikusi apmaiņa, var nolemt veikt transportlīdzekļa un tahogrāfa pārbaudi.
  Attālinātās saziņas rezultāti neliedz kontroles iestādēm veikt pārbaudes uz ceļa pēc nejaušības principa, pamatojoties uz riska novērtējuma sistēmu, ko ieviesa ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīvas 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un (EEK) Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā (16) 9. pantu. [Gr. 58]

8.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu attiecībā uz I.B pielikuma papildināšanu ar

  tādu
  sīki izstrādātām tehniskajām specifikācijām

  izstrādātu specifikāciju izstrādi
  , kas nepieciešamas, lai būtu iespējama attālināta saziņa starp reģistrācijas kontrolierīci

  tahogrāfu
  un kompetentajām kontroles iestādēm, kā noteikts šajā pantā.
  Komisija var arī pagarināt 1. punktā minēto termiņu, ja tā līdz šā termiņa beigām var pierādīt, ka vēl nav pieejama neviena piemērota ierīce, kas atbilst prasītajām specifikācijām.[Gr. 59 un 122]

6. pants

Inteliģentās transporta sistēmas (ITS)

1.   Šīs regulas I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce ir sadarbspējīga ar ITS lietotnēm, kas definētas Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvas 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem (17) 4. pantā.

1.a
     
  Pieņemami var būt tikai tādi tahogrāfa reģistrēti dati, kas ir nepieciešami apstrādei ITS lietojumprogrammatūrā.

Tahogrāfa reģistrētus datus var pārsūtīt uz ITS lietojumprogrammatūrām, ja tiek ievēroti šādi nosacījumi:

| a) | saskarne neietekmē tahogrāfa datu autentiskumu un integritāti; |
| --- | --- |

a)

saskarne neietekmē tahogrāfa datu autentiskumu un integritāti;

| b) | personas dati — tostarp ģeopozicionēšanas dati — saskarnei pieslēgtajai ārējai ierīcei ir pieejami tikai ar tā transportlīdzekļa vadītāja pārbaudāmu piekrišanu, uz kuru dati attiecas. [Gr. 60] |
| --- | --- |

b)

personas dati — tostarp ģeopozicionēšanas dati — saskarnei pieslēgtajai ārējai ierīcei ir pieejami tikai ar tā transportlīdzekļa vadītāja pārbaudāmu piekrišanu, uz kuru dati attiecas. [Gr. 60]

2.   Šā panta 1. punkta īstenošanai transportlīdzekļos, kurus ekspluatācijā pirmo reizi nodod [48 mēnešus pēc šīs regulas

  24 mēnešus pēc šajā pantā minēto tehnisko specifikāciju
  stāšanās spēkā], uzstāda reģistrācijas kontrolierīci

  tahogrāfu
  , kas aprīkota

  aprīkots
  ar harmonizētu saskarni, kura reģistrētos vai radītos datus ļauj lietot ITS lietotnēm. [Gr. 61]

3.   Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu attiecībā uz I.B pielikuma papildināšanu ar specifikācijām saskarnei

  saskaņotas saskarnes specifikāciju izstrādi
  , piekļuves tiesībām un to datu sarakstu, kuriem var piekļūt.

Komisija var arī pagarināt 1. punktā minēto termiņu, ja tā līdz šā termiņa beigām var pierādīt, ka vēl nav pieejama neviena piemērota ierīce, kas atbilst prasītajām specifikācijām.

Par prioritāti uzskata saskaņotas ITS lietojumprogrammatūras izstrādi, kas ļauj vadītājiem interpretēt tahogrāfā reģistrētos datus, lai palīdzētu viņiem ievērot sociālo tiesību aktu normas. [Gr. 62 un 123]

III   NODAĻA

Tipa apstiprinājums

7. pants

Pieteikumi

1.   Ražotāji vai to pārstāvji pieteikumu par ES tipa apstiprinājumu transportlīdzekļa blokam,
  svara sensoram,
  kustības sensoram vai reģistrācijas diagrammas vai tahogrāfa kartes paraugam
  vai programmatūrai, ko kompetentās kontroles iestādes izmanto datu interpretācijai,
  iesniedz tipa apstiprinājuma iestādēm, kuras šim mērķim izraudzījusies dalībvalsts
  un kuru sertifikācijas nosacījumus ir atzinusi Vecākās oficālās grupas informācijas drošības jautājumos (SOG-IS) pārvaldības komiteja Eiropas Savstarpējās atzīšanas nolīguma satvarā
  .
  Komisija apspriežas ar SOG-IS nolīguma pārvaldības komiteju pirms jebkāda lēmuma pieņemšanas par trešās valsts sertifikācijas iestādes atzīšanu. [Gr. 63 un 150]

2.   Dalībvalstis
  vēlākais trīs mēnešus pēc ... (18)

  paziņo Komisijai saskaņā ar 1. punktu izraudzīto iestāžu nosaukumus un kontaktinformāciju. Komisija izraudzīto tipa apstiprinājuma iestāžu sarakstu publicē savā tīmekļa vietnē. [Gr. 64]

2.a
     
  Tahogrāfu un tahogrāfa karšu tipa apstiprināšanā ietilpst ar drošību saistītie testi, funkcionalitātes testi un saderības testi. Par šo testu pozitīviem rezultātiem tiek izdots attiecīgs apliecinošs dokuments [Gr. 65]

3.   Tipa apstiprinājuma pieteikumam pievieno atbilstīgas specifikācijas un I.B pielikuma VIII iedaļā norādītos

  drošības, funkcionalitātes un sadarbspējas
  sertifikātus. Komisija izvēlas neatkarīgus vērtētājus, kuri izsniedz drošības sertifikātu.

  Tajā sniedz arī informāciju par to, kā tiek plombētas tahogrāfa sastāvdaļas. [Gr. 66]

3.a
     
  Drošības sertifikāts, kas apliecina to, ka tiek ievēroti drošības mērķi, jāiesniedz atbilstīgi šīs regulas noteikumiem. Drošības sertifikātu izdod Komisijas atzīta sertifikācijas iestāde.

Funkcionalitātes sertifikātu ražotājam izsniedz tikai pēc tam, kad ir veikti visi šajā regulā norādītie funkcionalitātes testi, apliecinot, ka testētais izstrādājums atbilst šajā pielikumā noteiktajām prasībām attiecībā uz veiktajām funkcijām, mērījumu precizitāti un klimatiskajiem raksturlielumiem. Funkcionalitātes sertifikātu izsniedz iestāde, kura izdara tipa apstiprināšanu.

Sadarbspējas testus veic vienā laboratorijā, kas darbojas Eiropas Komisijas pakļautībā un pārraudzībā. Sadarbspējas testus, kas apliecina, ka tahogrāfs vai tahogrāfa karte ir pilnībā sadarbspējīga ar nepieciešamajiem tahogrāfiem vai tahogrāfu karšu modeļiem, veic atbilstīgi šīs regulas noteikumiem. Laboratorija neveic sadarspējas testus tahogrāfiem vai tahogrāfa kartēm, par kurām nav izsniegts drošības sertifikāts un funkcionalitātes sertifikāts, izņemot ārkārtējos apstākļos, kas aprakstīti šajā regulā. [Gr. 67]

3.b
     
  Par visām tahogrāfa programmatūras vai tehniskajām pārmaiņām vai citu materiālu izmantošanu to ražošanai iepriekš jāpaziņo iestādei, kas piešķīrusi tipa apstiprinājumu. Šī iestāde ražotājam apstiprina tipa apstiprinājuma pagarinājumu, vai arī var pieprasīt aktualizēt vai apstiprināt attiecīgo funkcionalitātes, drošības un/vai savietojamības sertifikātu. [Gr. 68]

4.   Pieteikumu viena tipa transportlīdzekļa bloka, kustības sensora, reģistrācijas diagrammas vai tahogrāfa kartes parauga apstiprināšanai var iesniegt tikai vienā dalībvalstī.

8. pants

Tipa apstiprinājuma piešķiršana

Dalībvalsts piešķir ES komponenta tipa apstiprinājumu jebkura tipa transportlīdzekļa blokam, kustības sensoram, reģistrācijas diagrammas vai tahogrāfa kartes paraugam
  vai programmatūrai
  ,
  ko kontroles iestādes izmanto tahogrāfā uzglabāto datu interpretācijai,
  kas atbilst I pielikumā vai I.B pielikumā noteiktajām prasībām,
  kuras paredzētas šajā regulā minētajās specifikācijās,
  ar noteikumu, ka minētā dalībvalsts var pārbaudīt, vai ražošanas paraugi atbilst apstiprinātajam tipam. [Gr. 69]

Par visiem apstiprinātā parauga pārveidojumiem vai papildinājumiem jāsaņem papildu ES tipa apstiprinājums no dalībvalsts, kas izdevusi sākotnējo ES tipa apstiprinājumu.

9. pants

Tipa apstiprinājuma zīme

Par katru saskaņā ar 8. pantu apstiprināto transportlīdzekļa bloka, kustības sensora, reģistrācijas diagrammas vai tahogrāfa kartes parauga tipu dalībvalstis pieteikuma iesniedzējam izdod II pielikumā dotajam paraugam atbilstīgu ES tipa apstiprinājuma zīmi.

10. pants

Apstiprinājums vai atteikums

Tās dalībvalsts kompetentās iestādes, kas saņēmušas tipa apstiprinājuma pieteikumu, par katru transportlīdzekļa bloka, kustības sensora, reģistrācijas diagrammas
  ,
  tahogrāfa kartes parauga tipu
  vai programmatūrai, ko kompetentās kontroles iestādes izmanto tahogrāfā noglabāto datu interpretēšanai
  , ko tās apstiprina, mēneša laikā pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm nosūta tipa apstiprinājuma sertifikāta kopijas kopā ar attiecīgām specifikācijām
  , tostarp informāciju attiecībā uz plombām
  . [Am. 70]

Ja kompetentās iestādes neapstiprina tipa apstiprinājuma pieteikumu, tās ziņo iestādēm citās dalībvalstīs, ka apstiprinājums ir atteikts, un paziņo sava lēmuma iemeslus.

11. pants

Kontrolierīču atbilstība tipa apstiprinājumam

1.   Ja dalībvalsts, kas saskaņā ar 8. pantu piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, konstatē, ka kādi transportlīdzekļa bloki, kustības sensori, reģistrācijas diagrammas vai tahogrāfa kartes, kam ir tās izdotā ES tipa apstiprinājuma zīme, neatbilst apstiprinātajam paraugam, tā veic vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka ražošanas paraugi atbilst apstiprinātajam paraugam. Veiktie pasākumi nepieciešamības gadījumā var ietvert arī piešķirtā ES tipa apstiprinājuma anulēšanu.

2.   Dalībvalsts, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, to anulē gadījumos, kad apstiprinātais transportlīdzekļa bloks, kustības sensors, reģistrācijas diagramma vai tahogrāfa karte neatbilst šai regulai vai arī tiek konstatēti tādi vispārēji trūkumi to ekspluatācijā, kuru dēļ tie nav piemēroti paredzētajam mērķim.

3.   Ja dalībvalsts, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, no kādas citas dalībvalsts saņem informāciju par kādu no 1. vai 2. punktā minētajiem gadījumiem, tā, apspriedusies ar šo citu dalībvalsti, veic šajos punktos minētos pasākumus, ievērojot 5. punktu.

4.   Dalībvalsts, kas konstatējusi kādu no 2. punktā minētajiem gadījumiem, līdz turpmākam paziņojumam var aizliegt transportlīdzekļa bloka, kustības sensora, reģistrācijas diagrammu vai tahogrāfa karšu laišanu tirgū un to izmantošanu. Tas pats attiecas arī uz 1. punktā minētajiem gadījumiem, ja no sākotnējas ES pārbaudes atbrīvotu transportlīdzekļa bloku, kustības sensoru, reģistrācijas diagrammu vai tahogrāfa karšu ražotājs pēc tam, kad attiecīgi brīdināts, nenovērš to neatbilstību apstiprinātajam paraugam vai šīs regulas prasībām.

Visos šādos gadījumos dalībvalstu kompetentās iestādes apmainās ar informāciju un ziņo Komisijai viena mēneša laikā par ES tipa apstiprinājuma anulēšanu vai citiem pasākumiem, ko veic saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, norādot attiecīgās rīcības pamatojumu.

5.   Ja dalībvalsts, kas piešķīrusi ES tipa apstiprinājumu, apstrīd 1. vai 2. punktā minēto gadījumu pastāvēšanu, par ko tai ir paziņots, iesaistītās dalībvalstis cenšas strīdu atrisināt, pastāvīgi informējot par to Komisiju.

Ja četru mēnešu laikā pēc 3. punktā minētā paziņojuma dalībvalstis nepanāk vienošanos sarunās, Komisija, konsultējoties ar ekspertiem no visām dalībvalstīm un ņemot vērā visus būtiskus faktorus, piemēram, saimnieciskus vai tehniskus faktorus, sešu mēnešu laikā pēc četru mēnešu laikposma beigām pieņem lēmumu, ko paziņo attiecīgajām dalībvalstīm, un tajā pašā laikā ziņo par to visām pārējām dalībvalstīm. Īstenošanas termiņu Komisija nosaka katram lēmumam atsevišķi.

12. pants

Reģistrācijas diagrammu apstiprinājums

1.   Pieteikuma iesniedzējs pieteikumā reģistrācijas diagrammas ES tipa apstiprinājuma saņemšanai norāda I pielikumā minēto reģistrācijas kontrolierīču

  analogo tahogrāfu
  tipu vai tipus, kuriem konkrētā diagramma paredzēta, un nodrošina ar diagrammas testēšanai piemērotajām attiecīgā tipa vai tipu reģistrācijas kontrolierīcēm.

2.   Dalībvalstu kompetentās iestādes kontrolierīces reģistrācijas diagrammas parauga tipa apstiprinājuma sertifikātā norāda I pielikumā minētās reģistrācijas kontrolierīces

  analogo tahogrāfu
  tipu vai tipus, kuros var izmantot šāda parauga diagrammas.

13. pants

Atteikuma lēmumu pamatojums

Visos lēmumos, kas saskaņā ar šo regulu pieņemti par transportlīdzekļa bloka, kustības sensora, datu reģistrācijas diagrammas, vai tahogrāfa kartes parauga tipa apstiprinājuma atteikumu vai anulēšanu, norāda to sīku pamatojumu. Lēmumu paziņo ieinteresētajai pusei, vienlaikus darot zināmus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir tās rīcībā saskaņā ar dalībvalsts tiesību aktiem, un par šo līdzekļu izmantošanas termiņiem.

14. pants

Reģistrācijas kontrolierīču

  Tahogrāfu
  ar tipa apstiprinājumu atzīšana

Dalībvalsts nedrīkst atteikties reģistrēt transportlīdzekli, kurā uzstādīts reģistrācijas kontrolierīce

  tahogrāfs
  , vai aizliegt šāda transportlīdzekļa nodošanu ekspluatācijā vai izmantošanu jebkāda iemesla dēļ, kas saistīts ar faktu, ka transportlīdzeklī uzstādīta šāda ierīce, ja uz tās ir 9. pantā minētā ES tipa apstiprinājuma zīme un 17. panta 4. punktā minētā uzstādīšanas plāksne.

15. pants

Drošība

1.   Ražotāji izstrādā, testē un pārskata transportlīdzekļa blokus, kustības sensorus,
  svara sensorus
  un tahogrāfa kartes, kuru ražošana ir uzsākta, lai konstatētu neaizsargātās vietas, kas parādās visos produkta ekspluatācijas cikla posmos, un novērstu vai mazinātu to iespējamo izmantošanu.
  Testu biežumu nosaka apstiprinājuma sertifikātu izdevusī dalībvalsts, ievērojot laika ierobežojumu, kurš nepārsniedz divus gadus. [Gr. 71 un 151]

2.   Šim nolūkam ražotāji iesniedz atbilstīgu dokumentāciju 7. panta 3. punktā minētajam neatkarīgajam vērtētājam

  3.a punktā minētajai sertifikācijas iestādei vajadzīgo dokumentāciju
  neaizsargātības analīzei. [Gr. 72]

3.   Neatkarīgi novērtētāji

  Šā panta 1. punkta īstenošanai 7. panta 3.a punktā minētā sertifikācijas iestāde
  veic ielaušanās testus transportlīdzekļa blokiem

  bloku
  , kustības sensoriem

  sensoru
  un tahogrāfa kartēm

  karšu testus
  , lai apliecinātu, ka zināmās neaizsargātās vietas nevar izmantot personas, kuru rīcībā ir publiski pieejamās

  pieejamas
  zināšanas. [Gr. 73]

3.a
     
  Ja 1. un 3. punktā minētajos testos tiek atklātas neaizsargātas vietas transportlīdzekļa blokā, kustības sensorā vai tahogrāfa kartēs, šos elementus nedrīkst laist tirgū. Šādos gadījumos dalībvalsts, kura piešķīrusi tipa apstiprinājumu, to anulē atbilstīgi 11. panta 2. punktam. [Gr. 74]

3.b
     
  Ja 7. panta 3.a punktā minētais ražotājs vai sertifikācijas iestāde atklāj nopietnu neaizsargātu vietu transportlīdzekļa blokā, kustības sensorā vai tahogrāfa kartēs un šie elementi jau ir laisti tirgū, 7. panta 3.a punktā minētais ražotājs vai sertifikācijas iestāde nekavējoties informē šīs dalībvalsts kompetentās iestādes. [Gr. 75]

3.c
     
  Dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka 3.b pantā minētā problēma tiek novērsta, jo īpaši iesaistoties izgatavotājam, un nekavējoties informē Komisiju par konstatētajām neaizsargātajām vietām un par paredzētajiem vai jau veiktajiem pasākumiem. [Gr. 76]

16. pants

Lauka izmēģinājumi

1.   Dalībvalstis var atļaut lauka izmēģinājumus reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfam
  , kuram vēl nav tipa apstiprinājuma. Dalībvalstis savstarpēji atzīst atļaujas veikt lauka izmēģinājumus, kuras piešķīrusi kāda no dalībvalstīm.

2.   Autovadītāji un transporta uzņēmumi, kas piedalās lauka izmēģinājumos, atbilst Regulas (EK) Nr. 561/2006 prasībām. Lai pierādītu šādu atbilstību, autovadītāji ievēro 31. panta 2. punktā paredzēto procedūru.

3.   Komisija var pieņemt īstenojošos tiesību aktus, lai noteiktu procedūru, ko ievēro, veicot lauka izmēģinājumus, un kārtību, ko izmanto, lai uzraudzītu šos lauka izmēģinājumus. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 40. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

IV   NODAĻA

Uzstādīšana un inspekcija

17. pants

Uzstādīšana un remonts

1.   Reģistrācijas kontrolierīces

  Tahogrāfus
  uzstādīt vai remontēt var vienīgi montieri vai darbnīcas, kuras šim nolūkam atbilstīgi 19. pantam ir apstiprinājušas dalībvalstu kompetentās iestādes.

2.   
  Apstiprināti
  montieri vai darbnīcas reģistrācijas kontrolierīcei piestiprina

  uzliek tahogrāfam
  plombu
  atbilstīgi specifikācijām, kas iekļautas 10. pantā norādītajā tipa apstiprinājuma sertifikātā,
  pēc tam, kad ir pārbaudījuši, kaka reģistrācijas kontrolierīce

  tahogrāfs
  darbojas pareizi, tostarp, ka nekāda manipulācijas ierīce nevar viltot vai grozīt reģistrētos datus. [Gr. 77]

3.   Apstiprinātie montieri vai darbnīcas, piestiprinot plombas, uz tām izvieto īpašu zīmi un turklāt I.B pielikumā minētajām reģistrācijas kontrolierīcēm

  digitālajiem tahogrāfiem
  ievada elektroniskās drošības datus autentifikācijas pārbaužu veikšanai. Katras dalībvalsts kompetentās iestādes uztur lietoto zīmju un elektroniskās drošības datu un apstiprināto darbnīcu un montieru un tiem izsniegto karšu reģistru.

4.   Lai apliecinātu, ka reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfi
  uzstādīti saskaņā ar šīs regulas prasībām, izmanto uzstādīšanas plāksni, ko piestiprina, kā noteikts I un I.B pielikumā.

5.   Plombas drīkst noņemt vienīgi šā panta 1. punktā noteiktajā kārtībā kompetentu iestāžu apstiprinātie montieri vai darbnīcas, vai kontrolieri, vai apstākļos, kas izklāstīti I pielikuma V iedaļas 4. punktā vai I.B pielikuma V iedaļas 3. punktā.
  [Gr. 78]

17.a pants

Plombēšana

1.
     
  Tiek plombētas šādas tahogrāfa sastāvdaļas:

| — | visi savienojumi, kuru atvienošanas vai atvienošanās gadījumā var rasties nekonstatējami datu zudumi vai var tikt veikti nekonstatējami datu sagrozījumi, |
| --- | --- |

—

visi savienojumi, kuru atvienošanas vai atvienošanās gadījumā var rasties nekonstatējami datu zudumi vai var tikt veikti nekonstatējami datu sagrozījumi,

| — | uzstādīšanas plāksne, ja tā nav piestiprināta tādā veidā, ka to nevar noņemt, nebojājot apzīmējumus uz tās. |
| --- | --- |

—

uzstādīšanas plāksne, ja tā nav piestiprināta tādā veidā, ka to nevar noņemt, nebojājot apzīmējumus uz tās.

2.
     
  Plombas drīkst noņemt vienīgi 17. panta 1. punktā noteiktajā kārtībā kompetentu iestāžu apstiprinātie montieri vai darbnīcas, kā arī apstiprināti kontrolieri, vai arī apstākļos, kas izklāstīti šajā regulā.

3.
     
  Par katru plombu noņemšanas vai bojāšanas gadījumu sagatavo un attiecīgajai kompetentajai iestādei iesniedz rakstisku paziņojumu. [Gr. 79]

18. pants

Reģistrācijas kontrolierīču

  Tahogrāfu
  inspekcijas

Reģistrācijas kontrolierīču

  Tahogrāfu
  inspekciju regulāri veic apstiprinātās darbnīcās. Regulāru inspekciju veic vismaz reizi divos gados.

Šajās inspekcijās veic šādas minimālās pārbaudes:

| 1) | vai tahogrāfs darbojas pareizi, |
| --- | --- |

1)

vai tahogrāfs darbojas pareizi,

| 2) | vai tahogrāfam ir tipa apstiprinājuma zīme, |
| --- | --- |

2)

vai tahogrāfam ir tipa apstiprinājuma zīme,

| 3) | vai ir piestiprināta uzstādīšanas plāksne, |
| --- | --- |

3)

vai ir piestiprināta uzstādīšanas plāksne,

| 4) | vai plombas uz tahogrāfa un citām šīs iekārtas daļām ir nebojātas, |
| --- | --- |

4)

vai plombas uz tahogrāfa un citām šīs iekārtas daļām ir nebojātas,

| 5) | vai tahogrāfam nav pievienotas ierīces manipulāciju veikšanai ar tahogrāfu. [Gr. 80] |
| --- | --- |

5)

vai tahogrāfam nav pievienotas ierīces manipulāciju veikšanai ar tahogrāfu. [Gr. 80]

Darbnīcas sagatavo inspekcijas ziņojumu gadījumos, ja ir atklāts, ka jānovērš pārkāpumi reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  darbībā, neatkarīgi no tā, vai tā ir periodiska inspekcija, vai inspekcija, ko veic pēc valsts kompetentās iestādes īpaša pieprasījuma. Darbnīcas veido visu sagatavoto inspekciju ziņojumu sarakstu.

Darbnīcas inspekcijas ziņojumus glabā vismaz divus gadus kopš brīža, kad tie sagatavoti. Pēc kompetentās iestādes pieprasījuma darbnīcas dara pieejamus šajā laikposmā veikto inspekciju un kalibrēšanu ziņojumus.

19. pants

Montieru un darbnīcu apstiprināšana

1.   Dalībvalstis apstiprina, regulāri kontrolē un sertificē montierus un darbnīcas, kas drīkst veikt reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  uzstādīšanu, pārbaudes, inspekcijas un remontu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai montieri un darbnīcas būtu kompetenti un uzticami. Šim nolūkam tās izveido un publicē skaidru valsts procedūru kopumu un nodrošina, lai būtu izpildīti šādi minimālie kritēriji:

| a) | personāls ir pienācīgi apmācīts; |
| --- | --- |

a)

personāls ir pienācīgi apmācīts;

| b) | ir pieejams aprīkojums, kas nepieciešams saistīto testu un uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

b)

ir pieejams aprīkojums, kas nepieciešams saistīto testu un uzdevumu veikšanai;

| c) | montieriem un darbnīcām ir laba reputācija. |
| --- | --- |

c)

montieriem un darbnīcām ir laba reputācija.

3.   Apstiprināto montieru un darbnīcu revīzijas veic šādi:

| a) | apstiprinātajiem montieriem vai darbnīcām tiek veiktas ikgadējas revīzijas procedūrām, kuras darbnīcas piemēro, rīkojoties ar reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfiem
  . Revīzija īpaši koncentrējas uz īstenotajiem drošības pasākumiem un to, kā notiek darbs ar darbnīcas kartēm; |
| --- | --- |

a)

apstiprinātajiem montieriem vai darbnīcām tiek veiktas ikgadējas revīzijas procedūrām, kuras darbnīcas piemēro, rīkojoties ar reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfiem
  . Revīzija īpaši koncentrējas uz īstenotajiem drošības pasākumiem un to, kā notiek darbs ar darbnīcas kartēm;

| b) | notiek apstiprināto montieru vai darbnīcu nepaziņotas tehniskās revīzijas, lai kontrolētu to veikto kalibrēšanu un uzstādīšanu. Šīs kontroles veic vismaz 10

  20
  % apstiprināto darbnīcu gadā. [Gr. 81] |
| --- | --- |

b)

notiek apstiprināto montieru vai darbnīcu nepaziņotas tehniskās revīzijas, lai kontrolētu to veikto kalibrēšanu un uzstādīšanu. Šīs kontroles veic vismaz 10

  20
  % apstiprināto darbnīcu gadā. [Gr. 81]

4.   Dalībvalstis
  un to kompetentās iestādes
  veic atbilstīgus pasākumus, lai novērstu interešu konfliktus starp montieriem vai darbnīcām un autotransporta uzņēmumiem. Jo īpaši gadījumā, ja transporta uzņēmums darbojas arī kā apstiprināts

  pastāv nopietns interešu konflikta risks, tiek veikti īpaši papildu pasākumi, lai nodrošinātu to, ka
  montieris vai darbnīca, tam nav atļauts uzstādīt vai kalibrēt reģistrācijas kontrolierīces savos transportlīdzekļos.
  ievēro šīs regulas noteikumus
  . [Gr. 82]

5.   Dalībvalstu kompetentās iestādes nosūta Komisijai apstiprināto montieru un darbnīcu un tiem izsniegto karšu sarakstus, kā arī zīmju kopijas un nepieciešamo informāciju saistībā ar izmantotajiem elektroniskās drošības datiem. Komisija apstiprināto montieru un darbnīcu sarakstus publicē savā tīmekļa vietnē.

6.   Dalībvalstis uz laiku vai pastāvīgi anulē apstiprinājumu montieriem un darbnīcām, kas nepilda savas saistības saskaņā ar šo regulu.

6.a
     
  Dalībvalstis uzrauga pieaugošo krāpnieciskās uzstādīšanas piedāvājumu un ierīču uzstādīšanu manipulāciju veikšanai ar tahogrāfiem internetā un sauc pie atbildības par to. Dalībvalstis informē Komisiju par pasākumiem, ko tās veic šajā sakarā; Komisija tad dara informāciju pieejamu visām pārējām ES kontroles iestādēm, lai darītu tām visām zināmu jaunāko praksi attiecībā uz krāpniecisku uzstādīšanu un manipulācijām. [Gr. 82]

20. pants

Darbnīcas kartes

1.   Darbnīcas karšu administratīvā derīguma termiņš nepārsniedz vienu gadu.
  Atjaunojot darbnīcas karti, kompetentā iestāde nodrošina, ka montieris vai darbnīca atbilst 19. panta 2. punkta kritērijiem. [Gr. 83]

2.   Ja ir jāpagarina darbnīcas kartes derīguma termiņš vai ja tā ir bojāta, nedarbojas pareizi, ir pazaudēta vai nozagta, kompetentā iestāde izsniedz kartes dublikātu piecu darba dienu laikā pēc tam, kad saņemts attiecīgs pieteikums, kurā sniegti sīki paskaidrojumi. Iestāde, kas izsniedz karti, uztur pazaudēto, nozagto un bojāto karšu reģistru.

3.   Ja dalībvalsts anulē montiera vai darbnīcas apstiprinājumu, kā ir noteikts 19. pantā, tā anulē arī tiem izsniegtās darbnīcas kartes.

4.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu apstiprinātajiem montieriem un darbnīcām izsniegto karšu viltošanu.

V   NODAĻA

Vadītāja kartes

21. pants

Vadītāja karšu izsniegšana

1.   Pēc autovadītāja pieprasījuma vadītāja karti izsniedz kompetentā iestāde dalībvalstī, kurā ir vadītāja pastāvīgā dzīvesvieta. To izsniedz viena mēneša

  15 dienu
  laikā pēc tam, kad kompetentā iestāde ir saņēmusi pieprasījumu. [Gr. 84]

2.   Šā panta nolūkos "pastāvīgā dzīvesvieta" ir vieta, kurā persona parasti dzīvo, t.i., kalendāra gadā vismaz 185 dienas, personisku vai profesionālu saistību dēļ, bet persona, kurai nav profesionālo saistību, — ciešu personisko saistību dēļ starp šo personu un tās dzīvesvietu; tomēr personai, kuras profesionālās un privātās saistības ir atšķirīgās vietās un kurai tādēļ pārmaiņus nākas uzturēties dažādās vietās, kas atrodas divās vai vairākās dalībvalstīs, par pastāvīgo dzīvesvietu uzskata to vietu, ar kuru tai ir privātas saistības, ar noteikumu, ka persona tur regulāri atgriežas. Šis pēdējais nosacījums nav jāievēro, ja persona noteiktu laiku dzīvo dalībvalstī kāda uzdevuma veikšanai noteiktā termiņā.

3.   Autovadītāji apliecina savu pastāvīgo dzīvesvietu, izmantojot jebkuru atbilstīgu līdzekli, piemēram, personas apliecību vai kādu citu derīgu dokumentu. Ja kompetentās iestādes dalībvalstī, kas izdod vadītāja karti, apšauba paziņojuma par pastāvīgo dzīvesvietu derīgumu, vai arī, lai veiktu kādas īpašas kontroles, tās var pieprasīt iesniegt papildu informāciju vai pierādījumus.

3a.
     
  Neskarot viņu pastāvīgo dzīvesvietu un lai nodrošinātu godīgu konkurenci starptautiskajā autotransportā, starptautisko transportlīdzekļu vadītāju individuālos darba līgumus reglamentē tās valsts tiesību akti, kurā, vai alternatīvā gadījumā — no kuras, ņemot vērā visus faktorus, kas raksturo vadītāja darbības, vadītājs (regulāri) veic lielāko daļu savu saistību pret darba devēju, īstenojot noslēgtā līguma prasības. [Gr. 132]

4.   Izdevējas dalībvalsts kompetentās iestādes veic visus atbilstīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka pieteikuma iesniedzēja rīcībā jau nav derīga vadītāja karte, un tās personalizē vadītāja karti saskaņā ar I.B pielikuma noteikumiem.

5.   Administratīvu iemeslu dēļ vadītāja kartes derīguma termiņš nepārsniedz piecus gadus.

6.   Derīgu vadītāja karti nevar anulēt vai apturēt, izņemot gadījumus, kad dalībvalsts kompetentās iestādes atklājušas, ka karte ir viltota, vai arī autovadītājs izmanto karti, kura nav tā turējumā, vai arī karte ir iegūta, pamatojoties uz nepatiesiem paziņojumiem un/vai viltotiem dokumentiem. Ja šādus apturēšanas vai anulēšanas pasākumus veic dalībvalsts, kas nav izdevēja dalībvalsts, tā
  pēc iespējas drīz
  nosūta karti izdevējas dalībvalsts iestādēm, norādot šādas rīcības

  apturēšanas vai anulēšanas
  iemeslus. [Gr. 85]

7.   Vadītāja kartes izsniedz tikai pēc tādu personu pieprasījuma, uz kurām attiecas Regulas (EK) Nr. 561/2006 noteikumi.

8.   Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai novērstu vadītāja karšu viltošanu.

22. pants

Vadītāja karšu lietošana

1.   Vadītāja karti izsniedz konkrētai personai.

2.   Autovadītājam var būt tikai viena derīga vadītāja karte, un viņš drīkst izmantot vienīgi savu personalizēto vadītāja karti. Autovadītājs nedrīkst izmantot bojātu vadītāja karti vai karti, kuras derīguma termiņš ir beidzies.

23. pants

Vadītāja karšu atjaunošana

1.   Ja autovadītājs vēlas atjaunot savu vadītāja karti, viņš ne vēlāk kā 15 darba dienas pirms kartes derīguma termiņa beigām iesniedz pieteikumu savas pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts kompetentajām iestādēm.

2.   Ja pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts kompetentās iestādes un karti izdevušās kompetentās iestādes ir divās dažādās dalībvalstīs un pirmajām no iepriekš minētajām ir iesniegts pieprasījums atjaunot vadītāja karti, tās iestādes, kuras ir izdevušas iepriekšējo karti, tiek informētas par tās atjaunošanas iemesliem.

3.   Ja ir iesniegts pieteikums atjaunot karti, kurai tuvojas derīguma termiņa beigas, kompetentā iestāde izsniedz jaunu karti pirms derīguma termiņa beigām ar noteikumu, ka pieteikums ir iesniegts 1. punktā noteiktajā termiņā.

24. pants

Nozagtas, pazaudētas vai bojātas vadītāja kartes

1.   Izdevēja iestāde uztur izdoto, nozagto, pazaudēto un bojāto vadītāja karšu reģistru laikposmā, kas nav mazāks par to administratīvā derīguma termiņu.

2.   Ja vadītāja karte ir bojāta vai tā nedarbojas pareizi, autovadītājs to nodod atpakaļ kompetentajai iestādei savas pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalstī. Par vadītāja kartes zādzību ir jāiesniedz oficiāls paziņojums kompetentajām iestādēm dalībvalstī, kurā zādzība ir notikusi.

3.   Par vadītāja kartes nozaudēšanu ar oficiālu paziņojumu informē kompetentās iestādes dalībvalstī, kura to ir izdevusi, un kompetentās iestādes dalībvalstī, kurā ir pastāvīgā dzīvesvieta, ja tās ir dažādas valstis.

4.   Ja vadītāja karte ir bojāta, nedarbojas pareizi, ir nozaudēta vai nozagta, autovadītājs septiņu kalendāro dienu laikā iesniedz pieteikumu par tās aizvietošanu savas pastāvīgās dzīvesvietas dalībvalsts kompetentajām iestādēm. Šīs iestādes izsniedz dublikātu piecu darba dienu laikā pēc detalizēta pieprasījuma saņemšanas.

5.   Apstākļos, kas noteikti 4. punktā, autovadītājs var turpināt braukt bez vadītāja kartes ne ilgāk par 15 kalendārām dienām vai ilgāk, ja ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai transportlīdzekli nogādātu atpakaļ garāžā, ar noteikumu, ka autovadītājs var pierādīt, ka šajā laikā vadītāja karti uzrādīt vai lietot nav iespējams.

25. pants

Vadītāja karšu savstarpēja atzīšana un apmaiņa

1.   Dalībvalstis savstarpēji atzīst to izsniegtās vadītāja kartes.

2.   Ja dalībvalstī izsniegtas derīgas vadītāja kartes turētājs maina savu pastāvīgo dzīvesvietu uz citu dalībvalsti, viņš var lūgt savu vadītāja karti nomainīt pret ekvivalentu vadītāja karti. Dalībvalsts, kas veic apmaiņu, pienākums ir vajadzības gadījumos pārbaudīt, vai nav beidzies uzrādītās kartes derīguma termiņš.

3.   Dalībvalstis, kas veic apmaiņu, veco karti nosūta izdevējas dalībvalsts kompetentajām iestādēm, norādot šādas rīcības iemeslus.

4.   Ja dalībvalsts aizvieto vai apmaina vadītāja karti, aizvietošanas vai apmaiņas, kā arī visus turpmākos tās aizvietošanas vai apmaiņas gadījumus reģistrē šajā dalībvalstī.

26. pants

Elektroniska informācijas apmaiņa par vadītāja kartēm

1.   Lai nodrošinātu to, ka pieteikuma iesniedzējam jau nav derīgas vadītāja kartes, kā noteikts 21. panta 4. punktā, dalībvalstis uztur valsts elektroniskos reģistrus, kuros ir iekļauta turpmāk minētā informācija par vadītāja kartēm, vismaz tik ilgu laikposmu, kāds ir karšu administratīvā derīguma termiņš:

| — | autovadītāja uzvārds un vārds; |
| --- | --- |

—

autovadītāja uzvārds un vārds;

| — | autovadītāja dzimšanas datums un vieta; |
| --- | --- |

—

autovadītāja dzimšanas datums un vieta;

| — | derīgs
  vadītāja apliecības numurs un valsts, kas izsniegusi vadītāja apliecību (ja tas ir piemērojams);[Gr. 86] |
| --- | --- |

—

derīgs
  vadītāja apliecības numurs un valsts, kas izsniegusi vadītāja apliecību (ja tas ir piemērojams);[Gr. 86]

| — | vadītāja kartes statuss. |
| --- | --- |

—

vadītāja kartes statuss.

2.   Komisija un dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to, ka elektroniskie reģistri ir savstarpēji savienoti un pieejami visā Savienībā
  , izmantojot TACHOnet ziņojumapmaiņas sistēmu vai citu saderīgu sistēmu
  . [Gr. 87]

3.   Izdodot, atjaunojot vai aizvietojot vadītāja karti, dalībvalstis, izmantojot elektronisko datu apmaiņu, pārbauda, vai autovadītājam jau nav cita derīga vadītāja karte. Datu apmaiņa ir ierobežota līdz datiem, kas nepieciešami, lai veiktu šo pārbaudi.

4.   Kontrolieriem var būt

  ir
  piekļuve elektroniskajam reģistram, lai varētu kontrolēt vadītāja kartes statusu. [Gr. 88]

5.   Komisija pieņem īstenošanas aktus, lai noteiktu kopējās procedūras un specifikācijas, kas vajadzīgas 2. punktā minētajai savstarpējai savienojamībai, tostarp datu, ar kuriem veic apmaiņu, formātu, valstu elektronisko reģistru elektroniskas aplūkošanas tehniskās procedūras, piekļuves procedūras un drošības mehānismus. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 40. panta 3. punktā.

27. pants

Vadītāja karšu apvienošana ar vadītāja apliecībām

Vadītāja kartes saskaņā ar šīs nodaļas noteikumiem izsniedz līdz 2018. gada 18. janvārim. No 2018. gada 19. janvāra vadītāja kartes apvieno ar vadītāja apliecībām un izsniedz, atjauno, apmaina un aizvieto saskaņā ar Direktīvas 2006/126/EK noteikumiem.

Komisija 24 mēnešu laikā pēc ... (19) veic ietekmes novērtējumu par visu karšu, ko izmanto profesionāli vadītāji, tostarp vadītāja kartes un vadītāja apliecības apvienošanas iespējamību un ieguvumiem, lai mazinātu pašlaik bieži sastopamos gadījumus, kad notiek krāpšana ar kartēm. Komisija it īpaši izpēta visus pieejamos tehniskos risinājumus, karšu atbilstības problēmas un ar datu aizsardzību saistītos jautājumus. Komisija informē Eiropas Parlamentu par saviem konstatējumiem 30 mēnešu laikā no ... (19). [Gr. 89]

VI   NODAĻA

Ierīču izmantošana

28. pants

Reģistrācijas kontrolierīču

  Tahogrāfu
  pareiza izmantošana

1.   Transporta uzņēmums, transportlīdzekļa īpašnieks un autovadītāji nodrošina reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfa
  pareizu darbību, tās pienācīgu lietošanu un vadītāja kartes izmantošanu gadījumos, kad autovadītājam ir jāvada transportlīdzeklis, kurā ir uzstādīta I.B pielikumā minētā

  digitālais tahogrāfs
  .
  Visos gadījumos, kad lieto analogo tahogrāfu, transporta uzņēmums un vadītājs nodrošina tā pareizu darbību un
  reģistrācijas kontrolierīce

  diagrammas pienācīgu izmantošanu
  . [Gr. 90]

1.a
     
  Digitālais tahogrāfs nav iestatīts tā, lai tas automātiski pārslēgtos uz specifisku rādījumu, kad transportlīdzekļa dzinējs vai aizdedze ir izslēgta. Pēc izslēgšanas transportlīdzekļa vadītājam ir iespēja manuāli izvēlēties kategoriju atkarībā no savas darbības vai atpūtas. [Gr. 91]

2.   Ir aizliegts viltot, noklusēt, slēpt vai iznīcināt datus, kas ierakstīti reģistrācijas diagrammā, saglabāti reģistrācijas kontrolierīcē

  tahogrāfā
  vai vadītāja kartē, vai izdrukās no I.B pielikumā minētās reģistrācijas kontrolierīces

  digitālajiem tahogrāfiem
  . Ir aizliegtas jebkādas manipulācijas ar reģistrācijas kontrolierīci

  tahogrāfu
  , reģistrācijas diagrammu vai vadītāja karti, kuras var radīt datu un/vai izdrukātās informācijas viltojumus, noklusējumus vai iznīcināšanu. Transportlīdzeklī nedrīkst būt ierīces, kuras var izmantot šādā nolūkā.

3.   Transportlīdzeklī uzstāda ne vairāk par vienu reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfu
  komplektu, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams 16. pantā minēto lauka izmēģinājumu veikšanai.

4.   Dalībvalstis aizliedz ražot, izplatīt, reklamēt un/vai pārdot ierīces, kas konstruētas un/vai paredzētas reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  manipulēšanai.

4.a
     
  Dalībvalstis uzrauga pieaugošo krāpnieciskās uzstādīšanas piedāvājumu un ierīču uzstādīšanu manipulāciju veikšanai ar reģistrācijas kontrolierīci internetā un sauc pie atbildības par to. [Gr. 153]

29. pants

Uzņēmuma atbildība

| -1. | Transporta uzņēmums:










  1) | sniedz saviem nodarbinātajiem vadītājiem vai tiem, kas nodoti tā rīcībā, nepieciešamo apmācību un instrukcijas par tahogrāfu pareizu darbību, |
| --- | --- | --- |

-1.

Transporta uzņēmums:

1)

sniedz saviem nodarbinātajiem vadītājiem vai tiem, kas nodoti tā rīcībā, nepieciešamo apmācību un instrukcijas par tahogrāfu pareizu darbību,

| 2) | veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka transportlīdzekļa vadītāji, kurus tas nodarbina vai kuri ir tā rīcībā, pareizi izmanto tahogrāfus; |
| --- | --- |

2)

veic regulāras pārbaudes, lai nodrošinātu, ka transportlīdzekļa vadītāji, kurus tas nodarbina vai kuri ir tā rīcībā, pareizi izmanto tahogrāfus;

| 3) | nerada saviem nodarbinātajiem vadītājiem vai tiem, kas nodoti tā rīcībā, jebkādu tiešu vai netiešu stimulu, kas varētu mudināt ļaunprātīgi izmantot šo reģistrācijas kontrolierīci tahogrāfu. [Gr. 92] |
| --- | --- |

3)

nerada saviem nodarbinātajiem vadītājiem vai tiem, kas nodoti tā rīcībā, jebkādu tiešu vai netiešu stimulu, kas varētu mudināt ļaunprātīgi izmantot šo reģistrācijas kontrolierīci tahogrāfu. [Gr. 92]

| 1. | Transporta uzņēmums to transportlīdzekļu vadītājiem, kuros uzstādīts I pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  , izsniedz pietiekamu skaitu datu reģistrācijas diagrammu, ņemot vērā šo diagrammu personisko raksturu, darba laikposma ilgumu un iespējamo vajadzību nomainīt bojātās vai pilnvarotu inspekcijas darbinieku atsavinātās diagrammas. Transporta uzņēmums autovadītājiem izsniedz tikai apstiprināta parauga reģistrācijas diagrammas, kas piemērotas izmantošanai transportlīdzeklī uzstādītajā ierīcē.
  Ja transportlīdzeklī ir uzstādīts I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  difitālais tahogrāfs
  , transporta uzņēmums un autovadītājs nodrošina, lai, ņemot vērā darba laikposma ilgumu, I.B pielikumā minētā inspekcijas gadījumā pēc pieprasījuma izdarītā izdruka būtu pareiza. |
| --- | --- |

1.

Transporta uzņēmums to transportlīdzekļu vadītājiem, kuros uzstādīts I pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  , izsniedz pietiekamu skaitu datu reģistrācijas diagrammu, ņemot vērā šo diagrammu personisko raksturu, darba laikposma ilgumu un iespējamo vajadzību nomainīt bojātās vai pilnvarotu inspekcijas darbinieku atsavinātās diagrammas. Transporta uzņēmums autovadītājiem izsniedz tikai apstiprināta parauga reģistrācijas diagrammas, kas piemērotas izmantošanai transportlīdzeklī uzstādītajā ierīcē.

Ja transportlīdzeklī ir uzstādīts I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  difitālais tahogrāfs
  , transporta uzņēmums un autovadītājs nodrošina, lai, ņemot vērā darba laikposma ilgumu, I.B pielikumā minētā inspekcijas gadījumā pēc pieprasījuma izdarītā izdruka būtu pareiza.

| 2. | Reģistrācijas diagrammas un izdrukas – ja izdrukas ir veiktas, lai nodrošinātu 31. panta ievērošanu – transporta uzņēmums glabā hronoloģiskā kārtībā un salasāmā formā vismaz vienu gadu pēc to izmantošanas un pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz viņiem kopijas. Transporta uzņēmums pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz arī kopijas datiem, kas lejupielādēti no vadītāja kartes, vai šādu kopiju izdrukas. Reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejupielādētos datus pēc pieprasījuma uzrāda vai nodod pilnvarotam inspektoram. |
| --- | --- |

2.

Reģistrācijas diagrammas un izdrukas – ja izdrukas ir veiktas, lai nodrošinātu 31. panta ievērošanu – transporta uzņēmums glabā hronoloģiskā kārtībā un salasāmā formā vismaz vienu gadu pēc to izmantošanas un pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz viņiem kopijas. Transporta uzņēmums pēc attiecīgo transportlīdzekļu vadītāju pieprasījuma izsniedz arī kopijas datiem, kas lejupielādēti no vadītāja kartes, vai šādu kopiju izdrukas. Reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejupielādētos datus pēc pieprasījuma uzrāda vai nodod pilnvarotam inspektoram.

| 3. | Transporta uzņēmums ir atbildīgs par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, kurus veikuši šā uzņēmuma autovadītāji. Neskarot dalībvalstu tiesības

  vai tie, kas nodoti tā rīcībā
  .
  Dalībvalstis var
  pieprasīt no transporta uzņēmumiem pilnīgu atbildību,
  tomēr
  dalībvalstis var ņemt vērā jebkuru pierādījumu tam,

  kas liecina,
  ka transporta uzņēmumu nevar pamatoti uzskatīt par atbildīgu veiktajā pārkāpumā.

  Kontroles iestādes veic regulāras pārbaudes atbilstoši Regulas (EK) Nr. 561/2006 10. panta 4. punkta noteikumiem. [Am. 94, 124 un 133] |
| --- | --- |

3.

Transporta uzņēmums ir atbildīgs par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, kurus veikuši šā uzņēmuma autovadītāji. Neskarot dalībvalstu tiesības

  vai tie, kas nodoti tā rīcībā
  .
  Dalībvalstis var
  pieprasīt no transporta uzņēmumiem pilnīgu atbildību,
  tomēr
  dalībvalstis var ņemt vērā jebkuru pierādījumu tam,

  kas liecina,
  ka transporta uzņēmumu nevar pamatoti uzskatīt par atbildīgu veiktajā pārkāpumā.

30. pants

Vadītāja karšu un reģistrācijas diagrammu izmantošana

1.   Autovadītāji izmanto datu reģistrācijas diagrammas vai vadītāja kartes katru dienu, kad tie vada transportlīdzekli, sākot no dienas, kad tie saņem transportlīdzekli. Reģistrācijas diagrammu vai vadītāja karti neizņem pirms dienas darba perioda beigām, izņemot gadījumus, kad to atļauts darīt kāda cita iemesla dēļ. Datu reģistrācijas diagrammu vai vadītāja karti drīkst lietot, nepārsniedzot laiku, kam tā paredzēta.

2.   Autovadītāji pienācīgi aizsargā reģistrācijas diagrammas vai vadītāja kartes un nelieto netīras vai bojātas diagrammas vai kartes.

3.   Ja transportlīdzekļa vadītāja prombūtnes dēļ viņš nevar izmantot reģistrācijas kontrolierīci

  tahogrāfu
  , kas uzstādīta transportlīdzeklī, tad 5. punkta b) apakšpunkta ii) un iii) daļā minētos laikposmus:

| a) | ja transportlīdzeklī ir uzstādīts I pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  – ievada reģistrācijas diagrammā vai nu manuāli, vai izmantojot automātisko reģistrēšanas ierīci, vai ar citu līdzekļu palīdzību, salasāmi un nenosmērējot diagrammu; vai |
| --- | --- |

a)

ja transportlīdzeklī ir uzstādīts I pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  – ievada reģistrācijas diagrammā vai nu manuāli, vai izmantojot automātisko reģistrēšanas ierīci, vai ar citu līdzekļu palīdzību, salasāmi un nenosmērējot diagrammu; vai

| b) | ja transportlīdzeklī ir uzstādīts I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  digitālais tahogrāfs
  – ievada vadītāja kartē, izmantojot manuālā ieraksta iespējas, kas ir reģistrācijas kontrolierīcei

  tahogrāfam
  . |
| --- | --- |

b)

ja transportlīdzeklī ir uzstādīts I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  digitālais tahogrāfs
  – ievada vadītāja kartē, izmantojot manuālā ieraksta iespējas, kas ir reģistrācijas kontrolierīcei

  tahogrāfam
  .

Kontroles nolūkos laikposmus, kuros nav reģistrēta nekāda darbība, uzskata par atpūtas periodu vai pārtraukumu.
  Dalībvalstis neparedz prasību
  autovadītājiem nav pienākuma reģistrēt dienas un nedēļas atpūtas periodus, ja viņi šajā laikā

  iesniegt veidlapas
  ,
  kas apliecina viņu darbības laikposmā, kamēr autovadītājs
  neatrodas transportlīdzeklī. [Gr. 95]

4.   Ja transportlīdzeklī, kurā uzstādīts I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  digitālais tahogrāfs
  , atrodas vairāk par vienu autovadītāju, katrs autovadītājs nodrošina, lai viņa vadītāja karte būtu ievietota pareizajā reģistrācijas ierīces

  tahogrāfa
  spraugā.

Ja transportlīdzeklī, kurā uzstādīts I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  , ir vairāk par vienu autovadītāju, tie datu reģistrācijas diagrammas pēc vajadzības nomaina tā, lai I pielikuma II sadaļas a), b) un c) apakšpunktā minētā informācija tiktu reģistrēta tā autovadītāja diagrammā, kas faktiski vada transportlīdzekli.

5.   Autovadītāji:

| a) | nodrošina, lai reģistrētais laiks atbilstu tās valsts pulksteņa laikam, kurā transportlīdzeklis reģistrēts; |
| --- | --- |

a)

nodrošina, lai reģistrētais laiks atbilstu tās valsts pulksteņa laikam, kurā transportlīdzeklis reģistrēts;

| b) | darbina slēdža mehānismus, ar kuru palīdzību atsevišķi un precīzi var reģistrēt šādus laikposmus:






  i) | zem atzīmes

  : vadīšanas ilgumu, |
| --- | --- | --- |

b)

darbina slēdža mehānismus, ar kuru palīdzību atsevišķi un precīzi var reģistrēt šādus laikposmus:

i)

Image

| ii) | zem atzīmes

  : "cits darbs", kas nozīmē jebkādas darbības, kuras nav transportlīdzekļa vadīšana, kā definēts Direktīvas 2002/15/EK 3. panta a) apakšpunktā, kā arī jebkuru darbu tam pašam vai citam darba devējam, transporta sektorā vai ārpus tā, |
| --- | --- |

ii)

Image

| iii) | zem atzīmes

  : "darbgatavība", kā definēts Direktīvas 2002/15/EK 3. panta b) apakšpunktā, |
| --- | --- |

iii)

Image

| iv) | zem atzīmes

  : pārtraukumi vai atpūta. |
| --- | --- |

iv)

Image

6.   Katrs autovadītājs savā reģistrācijas diagrammā ieraksta šādu informāciju:

| a) | sākot jaunu diagrammu – uzvārdu un vārdu; |
| --- | --- |

a)

sākot jaunu diagrammu – uzvārdu un vārdu;

| b) | diagrammas izmantošanas sākuma datumu un vietu un izmantošanas beigu datumu un vietu; |
| --- | --- |

b)

diagrammas izmantošanas sākuma datumu un vietu un izmantošanas beigu datumu un vietu;

| c) | izmantojamā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru pirmā diagrammā reģistrētā brauciena sākumā, kā arī diagrammas izmantošanas laikā nomainītā transportlīdzekļa numuru; |
| --- | --- |

c)

izmantojamā transportlīdzekļa reģistrācijas numuru pirmā diagrammā reģistrētā brauciena sākumā, kā arī diagrammas izmantošanas laikā nomainītā transportlīdzekļa numuru;

| d) | odometra rādījumus:






  i) | pirmā diagrammā reģistrētā brauciena sākumā, |
| --- | --- | --- |

d)

odometra rādījumus:

i)

pirmā diagrammā reģistrētā brauciena sākumā,

| ii) | pēdējā diagrammā reģistrētā brauciena beigās, |
| --- | --- |

ii)

pēdējā diagrammā reģistrētā brauciena beigās,

| iii) | nomainot transportlīdzekli darba dienas laikā – nolasījumus no pirmā transportlīdzekļa, uz kura autovadītājs norīkots darbā, un nolasījumus no nākamā transportlīdzekļa, |
| --- | --- |

iii)

nomainot transportlīdzekli darba dienas laikā – nolasījumus no pirmā transportlīdzekļa, uz kura autovadītājs norīkots darbā, un nolasījumus no nākamā transportlīdzekļa,

| e) | transportlīdzekļa nomaiņas laiku. |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļa nomaiņas laiku.

7.   Autovadītājs I.B pielikumā minētajā reģistrācijas kontrolierīcē

  digitālajā tahogrāfā
  ievada to valstu simbolus, kurās viņš uzsāk un pabeidz dienas darba periodu. Tomēr dalībvalsts var pieprasīt transportlīdzekļu vadītājiem, kas veic iekšzemes pārvadājumus dalībvalstī, papildus dalībvalsts apzīmējumam ievadīt sīkākus ģeogrāfiskos datus ar noteikumu, ka attiecīgā dalībvalsts par to ir paziņojusi Komisijai līdz 1998. gada 1. aprīlim. [Gr. 96]

Autovadītājiem nav nepieciešams ievadīt šo informāciju, ja reģistrācijas kontrolierīce

  tahogrāfs
  automātiski reģistrē atrašanās vietas datus saskaņā ar 4. pantu.

31. pants

Bojātas vadītāja kartes vai reģistrācijas diagrammas

1.   Sabojājot diagrammu, kurā ir reģistrēti dati, vai vadītāja karti, autovadītāji bojāto diagrammu vai vadītāja karti glabā kopā ar jauno diagrammu, kuru izmanto tās aizvietošanai.

2.   Ja vadītāja karte ir bojāta, nedarbojas pareizi, ir nozaudēta vai nozagta, autovadītājs:

| a) | brauciena sākumā izdrukā informāciju par transportlīdzekli, kuru viņš vada, un šajā izdrukā norāda:






  i) | informāciju, kas ļauj identificēt autovadītāju (vārdu, uzvārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu, |
| --- | --- | --- |

a)

brauciena sākumā izdrukā informāciju par transportlīdzekli, kuru viņš vada, un šajā izdrukā norāda:

i)

informāciju, kas ļauj identificēt autovadītāju (vārdu, uzvārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu,

| ii) | periodus, kas minēti 30. panta 5. punkta b) apakšpunkta ii), iii) un iv) daļā; |
| --- | --- |

ii)

periodus, kas minēti 30. panta 5. punkta b) apakšpunkta ii), iii) un iv) daļā;

| b) | brauciena beigās izdrukā informāciju par laikposmiem, ko ir reģistrējis transportlīdzekļa reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfs
  , reģistrē visus cita darba, darbgatavības un atpūtas periodus kopš brauciena sākuma, ja tie nav reģistrēti reģistrācijas kontrolierīcē

  tahogrāfā
  , un uz izdrukas norāda informāciju, kas ļauj identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, uzvārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu. |
| --- | --- |

b)

brauciena beigās izdrukā informāciju par laikposmiem, ko ir reģistrējis transportlīdzekļa reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfs
  , reģistrē visus cita darba, darbgatavības un atpūtas periodus kopš brauciena sākuma, ja tie nav reģistrēti reģistrācijas kontrolierīcē

  tahogrāfā
  , un uz izdrukas norāda informāciju, kas ļauj identificēt transportlīdzekļa vadītāju (vārdu, uzvārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp viņa parakstu.

32. pants

Datu reģistrācija, ko veic autovadītājs

1.   Ja transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, kurā uzstādīts I pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  , pēc pilnvarota inspektora pieprasījuma transportlīdzekļa vadītājs uzrāda:

| i) | kārtējās darba dienas reģistrācijas diagrammas un tās, kuras autovadītājs ir izmantojis iepriekšējās 28 dienās; |
| --- | --- |

i)

kārtējās darba dienas reģistrācijas diagrammas un tās, kuras autovadītājs ir izmantojis iepriekšējās 28 dienās;

| ii) | vadītāja karti, ja viņam tāda ir, un |
| --- | --- |

ii)

vadītāja karti, ja viņam tāda ir, un

| iii) | manuālos pierakstus un izdruku par kārtējo darba dienu un iepriekšējām 28 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. 561/2006. |
| --- | --- |

iii)

manuālos pierakstus un izdruku par kārtējo darba dienu un iepriekšējām 28 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. 561/2006.

2.   Ja transportlīdzekļa vadītājs vada transportlīdzekli, kurā uzstādīts I.B pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  digitālais tahogrāfs
  , pēc pilnvarota inspektora pieprasījuma viņš uzrāda:

| i) | savu vadītāja karti; |
| --- | --- |

i)

savu vadītāja karti;

| ii) | manuālos pierakstus un izdruku par kārtējo darba dienu un iepriekšējām 28 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. 561/2006; |
| --- | --- |

ii)

manuālos pierakstus un izdruku par kārtējo darba dienu un iepriekšējām 28 dienām, kā paredzēts šajā regulā un Regulā (EK) Nr. 561/2006;

| iii) | reģistrācijas diagrammas par to pašu laikposmu, kurš minēts ii) apakšpunktā un kura laikā autovadītājs vadīja transportlīdzekli, kurā uzstādīts I pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  . |
| --- | --- |

iii)

reģistrācijas diagrammas par to pašu laikposmu, kurš minēts ii) apakšpunktā un kura laikā autovadītājs vadīja transportlīdzekli, kurā uzstādīts I pielikumā minētā reģistrācijas kontrolierīce

  analogais tahogrāfs
  .

3.   Pilnvarots

  Sertificēts
  inspektors var pārbaudīt atbilstību Regulai (EK) Nr. 561/2006, analizējot reģistrācijas diagrammas, displejā redzamos vai izdrukātos

  , izdrukātos
  vai
  lejupielādētos
  datus, kurus ir reģistrējusi reģistrācijas kontrolierīce

  reģistrējis tahogrāfs
  vai vadītāja karte, vai, ja tas neizdodas, analizējot jebkurus citus papilddokumentus, kas pamato noteikumu neievērošanu, piemēram, tos, kas noteikti šīs regulas 24. panta 2. punktā un 33. panta 2. punktā. [Gr. 97]

3.a
     
  Komisija veic pētījumu par izpildes režīmiem visās dalībvalstīs 18 mēnešu laikā pēc tam, kad piešķirti pirmie izpildes amatpersonu sertifikāti, lai noteiktu, cik daudz sertificētu amatpersonu ir katrā dalībvalstī.

Pēc tam dalībvalstis ik gadu sniedz Komisijai ziņojumu, sīki aprakstot amatpersonām sniegto apmācību un to aktīvo izpildes amatpersonu skaitu, kas ieguvušas Eiropas sertifikātu. [Gr. 98]

33. pants

Procedūra ierīču nepareizas darbības gadījumā

1.   Reģistrācijas kontrolierīces

  Tahogrāfa
  bojājuma vai nepareizas darbības gadījumos transporta uzņēmums iespējami drīz to nodod remontā apstiprinātam montierim vai darbnīcai.

Ja transportlīdzeklis nevar atgriezties garāžā vienas nedēļas laikā pēc bojājuma vai nepareizas darbības konstatēšanas, remontu veic pa ceļam.

Ar pasākumiem

  Pasākumos
  , kurus dalībvalstis pieņem 37. pantā noteiktajā kārtībā,
  ietilpst pilnvaru piešķiršana
  kompetentajām iestādēm var piešķirt pilnvaras aizliegt izmantot transportlīdzekli gadījumos, kad bojājums vai nepareiza darbība nav novērsta, kā noteikts šā panta pirmajā un otrajā daļā. [Gr. 99]

Šajā sakarā Komisija pārbauda, vai attieksme pret valsts un ārvalstu transportlīdzekļiem ir vienāda, lai novērstu diskrimināciju. [Gr. 100]

2.   Kamēr reģistrācijas kontrolierīce

  tahogrāfs
  ir nelietojams vai darbojas nepareizi, autovadītāji atzīmē datus, kas ļauj veikt autovadītāja identificēšanu (vārdu, uzvārdu, vadītāja kartes vai vadītāja apliecības numuru), tostarp parakstu, kā arī informāciju par dažādiem laikposmiem, kurus
  tahogrāfs
  vairs nereģistrē vai neizdrukā pareizi:

| a) | uz reģistrācijas diagrammas vai diagrammām, vai |
| --- | --- |

a)

uz reģistrācijas diagrammas vai diagrammām, vai

| b) | uz pagaidu diagrammas, ko pievieno reģistrācijas diagrammai vai glabā kopā ar vadītāja karti. |
| --- | --- |

b)

uz pagaidu diagrammas, ko pievieno reģistrācijas diagrammai vai glabā kopā ar vadītāja karti.

VII   NODAĻA

Datu aizsardzība, Izpilde un sodi [Gr. 101]

34. pants

Personas datu aizsardzība

1.   Dalībvalstis nodrošina, lai personas datu apstrāde šīs regulas kontekstā notiktu saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un 2002/58/EK un Direktīvas 95/46/EK 28. pantā minētās dalībvalsts neatkarīgas valsts iestādes uzraudzībā.

2.   Jo īpaši dalībvalstis nodrošina, lai personas dati tiktu aizsargāti saistībā ar:

| — | globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) izmantošanu, lai reģistrētu atrašanās vietas datus, kā minēts 4. pantā, |
| --- | --- |

—

globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) izmantošanu, lai reģistrētu atrašanās vietas datus, kā minēts 4. pantā,

| — | attālinātās saziņas lietošanu kontroles nolūkos, kā minēts 5. pantā, |
| --- | --- |

—

attālinātās saziņas lietošanu kontroles nolūkos, kā minēts 5. pantā,

| — | reģistrācijas kontrolierīču izmantošanu ar harmonizētu saskarni, kā minēts 6. pantā, |
| --- | --- |

—

reģistrācijas kontrolierīču izmantošanu ar harmonizētu saskarni, kā minēts 6. pantā,

| — | elektronisko informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm, kā minēts 26. pantā, |
| --- | --- |

—

elektronisko informācijas apmaiņu par vadītāja kartēm, kā minēts 26. pantā,

| — | transporta uzņēmumu veiktu reģistrācijas datu saglabāšanu, kā minēts 29. pantā. |
| --- | --- |

—

transporta uzņēmumu veiktu reģistrācijas datu saglabāšanu, kā minēts 29. pantā.

3.   Reģistrācijas kontrolierīci, kas minēta I.B pielikumā, izstrādā tā, lai nodrošinātu privātumu. Apstrādāti tiek vienīgi tie dati, kas stingri nepieciešami nolūkiem, kādiem tiek veikta apstrāde.

4.   Transportlīdzekļu īpašnieki un/vai transporta uzņēmumi atbilstīgos gadījumos ievēro noteikumus par personas datu aizsardzību.
  [Gr. 102]

34.a pants

Kontrolieri

1.
     
  Lai efektīvi varētu uzraudzīt šīs regulas ievērošanu, visiem sertificētiem kontrolieriem ir pieejamas pietiekamas standartierīces un atbilstīgas likumos noteiktas tiesības, lai viņi spētu pildīt savus pienākumus, kā tas paredzēts šajā regulā. Jo īpaši:

| a) | sertificētiem kontrolieriem ir kontrolkartes, kas ļauj piekļūt tahogrāfā un tahogrāfa kartēs, tostarp darbnīcu kartēs, reģistrētajiem datiem; |
| --- | --- |

a)

sertificētiem kontrolieriem ir kontrolkartes, kas ļauj piekļūt tahogrāfā un tahogrāfa kartēs, tostarp darbnīcu kartēs, reģistrētajiem datiem;

| b) | sertificētiem kontrolieriem ir atbilstīgi saskaņoti un standartizēti rīki un tipa apstiprinājumu saņēmusi programmatūra, ar ko lejupielādēt transportlīdzekļa bloka un tahogrāfa karšu datus un ar ko ātri analizēt šādas datu datnes un izdrukas no digitālā tahogrāfa apvienojumā ar diagrammām vai pārskatiem, kas iegūti no analogā tahogrāfa. |
| --- | --- |

b)

sertificētiem kontrolieriem ir atbilstīgi saskaņoti un standartizēti rīki un tipa apstiprinājumu saņēmusi programmatūra, ar ko lejupielādēt transportlīdzekļa bloka un tahogrāfa karšu datus un ar ko ātri analizēt šādas datu datnes un izdrukas no digitālā tahogrāfa apvienojumā ar diagrammām vai pārskatiem, kas iegūti no analogā tahogrāfa.

2.
     
  Ja pēc pārbaudes veikšanas sertificēti kontrolieri rod pietiekami daudz pierādījumu, kas rada pamatotas aizdomas par krāpšanu, viņiem ir pilnvaras nosūtīt šo transportlīdzekli uz autorizētu darbnīcu papildu pārbaudēm, jo īpaši, lai pārbaudītu, vai:

| a) | tahogrāfs darbojas pareizi, |
| --- | --- |

a)

tahogrāfs darbojas pareizi,

| b) | tahogrāfs pareizi reģistrē un saglabā datus un |
| --- | --- |

b)

tahogrāfs pareizi reģistrē un saglabā datus un

| c) | vai tahogrāfa kalibrēšanas parametri ir pareizi. |
| --- | --- |

c)

vai tahogrāfa kalibrēšanas parametri ir pareizi.

3.
     
  Sertificētiem kontrolieriem ir pilnvaras dot darbnīcām rīkojumu veikt pārbaudes, kas minētas 2. punktā, un īpašas pārbaudes, kas izstrādātas, lai noteiktu tādu ierīču klātbūtni, ar kurām var veikt manipulācijas. Ja manipulācijas ierīces tiek atklātas, tad iekārtu, arī pašu ierīci, transportlīdzekļa bloku vai tā sastāvdaļas un vadītāja karti var noņemt no transportlīdzekļa un izmantot to kā pierādījumu saskaņā ar valsts procedūras noteikumiem par rīcību saistībā ar šādiem pierādījumiem.

4.
     
  Sertificēti kontrolieri izmanto iespēju pārbaudīt tahogrāfus un vadītāja kartes, kas atrodas uzņēmuma telpās laikā, kad uzņēmumā tiek veikta pārbaude.

5.
     
  Komisija ir pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu, lai izstrādātu tehniskās un funkcionālās specifikācijas šā panta 1. punktā minētajām ierīcēm. [Gr. 103]

35. pants

Kontrolieru apmācība

1.   Dalībvalstis nodrošina, ka kontrolieri ir atbilstīgi apmācīti, lai veiktu reģistrēto datu analīzi un reģistrācijas kontrolierīču

  tahogrāfu
  kontroli.

2.   Dalībvalstis informē Komisiju par to kontrolieru apmācības prasībām līdz ... (20).

2.a
     
  Komisija 12 mēnešu laikā no ... (21) pieņem lēmumus izveidot kopīgu apmācības sistēmu kontrolieriem. [Gr. 104]

3.   Komisija pieņem lēmumus par metodiku kontrolieru sākotnējai un pastāvīgai apmācībai, ieskaitot metodes, kā veikt mērķtiecīgu kontroli un kā atklāt ierīces, ar kurām veiktas manipulācijas, un krāpšanu.
  Šī metodika pamatojas uz vadlīnijām, kas sniedz šīs regulas un Regulas (EK) Nr. 561/2006 kopīgu interpretāciju, lai garantētu tahogrāfu reģistrēto datu vienveidīgu analīzi visās dalībvalstīs.
  Šos īstenojošos tiesību

  īstenošanas
  aktus pieņem saskaņā ar 40. panta 2. punktā

  3
  .
  punktā
  minēto konsultēšanās

  pārbaudes
  procedūru. [Am. 105]

3.a
     
  Kontrolieri 24 mēnešus pēc ... (22) kārto eksāmenu, lai iegūtu Eiropas izpildes sertifikātu. Šī saskaņotā sertificēšana pierāda, ka viņiem ir atbilstīgās prasmes, lai efektīvi pildītu kontroles uzdevumus, kā tas noteikts šajā regulā, jo īpaši saistībā ar 34.a pantu. [Gr. 106]

3.b
     
  Komisija pieņem lēmumus par šā panta 3.a punktā minētā eksāmena prasībām un saturu. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 40. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 107]

3.c
     
  Komisija ik pēc diviem gadiem iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par to kontrolieru skaitu, kas izgājuši apmācību katrā dalībvalstī un saņēmuši Eiropas izpildes sertifikātu. [Gr. 108]

35.a pants

Ļoti nopietni pārkāpumi

Dalībvalstu tiesību aktos par ļoti nopietniem pārkāpumiem, ņemot vērā to īpašo bīstamību un draudus ceļu satiksmes drošībai, uzskata šādus minētajā regulā noteikto saistību pārkāpumus:

| 1) | saistībā par tahogrāfu uzstādīšanu — tāda tahogrāfa uzstādīšanu un izmantošanu, kuram nav tipa apstiprinājuma; |
| --- | --- |

1)

saistībā par tahogrāfu uzstādīšanu — tāda tahogrāfa uzstādīšanu un izmantošanu, kuram nav tipa apstiprinājuma;

| 2) | saistībā par tahogrāfu, vadītāja kartes vai reģistrācijas diagrammas izmantošanu:










  a) | tāda tahogrāfa lietošanu, kas neatbilst 18. pantā minētajām saistībām veikt inspekciju; |
| --- | --- | --- |

2)

saistībā par tahogrāfu, vadītāja kartes vai reģistrācijas diagrammas izmantošanu:

a)

tāda tahogrāfa lietošanu, kas neatbilst 18. pantā minētajām saistībām veikt inspekciju;

| b) | tāda tahogrāfa lietošanu, kas nav pareizi pārbaudīts, kalibrēts vai noplombēts; |
| --- | --- |

b)

tāda tahogrāfa lietošanu, kas nav pareizi pārbaudīts, kalibrēts vai noplombēts;

| c) | nederīgas vadītāja kartes lietošanu; |
| --- | --- |

c)

nederīgas vadītāja kartes lietošanu;

| d) | uzņēmums nesaglabā reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejupielādētos datus; |
| --- | --- |

d)

uzņēmums nesaglabā reģistrācijas diagrammas, izdrukas un lejupielādētos datus;

| e) | vadītājam ir vairāk nekā viena derīga vadītāja karte; |
| --- | --- |

e)

vadītājam ir vairāk nekā viena derīga vadītāja karte;

| f) | tiek lietota citam vadītājam piederoša vadītāja karte; |
| --- | --- |

f)

tiek lietota citam vadītājam piederoša vadītāja karte;

| g) | tiek lietota vadītāja karte, kas ir bojāta vai kam beidzies derīguma termiņš; |
| --- | --- |

g)

tiek lietota vadītāja karte, kas ir bojāta vai kam beidzies derīguma termiņš;

| h) | reģistrētie un uzglabātie dati nav pieejami ilgāk par 365 dienām; |
| --- | --- |

h)

reģistrētie un uzglabātie dati nav pieejami ilgāk par 365 dienām;

| i) | tiek lietotas netīras vai bojātas vadītāja kartes, un to dati nav salasāmi; |
| --- | --- |

i)

tiek lietotas netīras vai bojātas vadītāja kartes, un to dati nav salasāmi;

| j) | nepareizi tiek lietotas reģistrācijas diagrammas / vadītāja kartes; |
| --- | --- |

j)

nepareizi tiek lietotas reģistrācijas diagrammas / vadītāja kartes;

| k) | reģistrācijas diagrammu vai vadītāja kartes lieto ilgākam laika periodam, nekā paredzēts, un tā rezultātā ir zaudēti dati; |
| --- | --- |

k)

reģistrācijas diagrammu vai vadītāja kartes lieto ilgākam laika periodam, nekā paredzēts, un tā rezultātā ir zaudēti dati;

| l) | gadījumos, kad paredzēts datus ievadīt manuāli, tas netiek darīts; |
| --- | --- |

l)

gadījumos, kad paredzēts datus ievadīt manuāli, tas netiek darīts;

| m) | diagrammas vai vadītāja kartes netiek ievietotas pareizajā reģistrācijas ierīces spraugā. |
| --- | --- |

m)

diagrammas vai vadītāja kartes netiek ievietotas pareizajā reģistrācijas ierīces spraugā.

| 3) | attiecībā uz saistībām aizpildīt informāciju — reģistrācijas diagrammā trūkst vadītāja vārda un uzvārda, |
| --- | --- |

3)

attiecībā uz saistībām aizpildīt informāciju — reģistrācijas diagrammā trūkst vadītāja vārda un uzvārda,

| 4) | attiecībā uz saistībām sagatavot informāciju:










  a) | atteikums pakļauties pārbaudei; |
| --- | --- | --- |

4)

attiecībā uz saistībām sagatavot informāciju:

a)

atteikums pakļauties pārbaudei;

| b) | bez attaisnojuma trūkst datu par pašreizējo dienu; |
| --- | --- |

b)

bez attaisnojuma trūkst datu par pašreizējo dienu;

| c) | bez attaisnojuma trūkst uzskaites datu par iepriekšējām 28 dienām; |
| --- | --- |

c)

bez attaisnojuma trūkst uzskaites datu par iepriekšējām 28 dienām;

| d) | bez attaisnojuma trūkst uzskaites datu vadītāja kartē, ja vadītājam tāda ir; |
| --- | --- |

d)

bez attaisnojuma trūkst uzskaites datu vadītāja kartē, ja vadītājam tāda ir;

| e) | bez attaisnojuma trūkst manuālo pierakstu un izdruku, kas veikti kārtējā nedēļā un iepriekšējās 28 dienās; |
| --- | --- |

e)

bez attaisnojuma trūkst manuālo pierakstu un izdruku, kas veikti kārtējā nedēļā un iepriekšējās 28 dienās;

| f) | nespēj uzrādīt vadītāja karti; |
| --- | --- |

f)

nespēj uzrādīt vadītāja karti;

| g) | nespēj uzrādīt izdrukas, kas veiktas kārtējā nedēļā un iepriekšējās 28 dienās, |
| --- | --- |

g)

nespēj uzrādīt izdrukas, kas veiktas kārtējā nedēļā un iepriekšējās 28 dienās,

| 5) | bojājumi:



  tahogrāfu nav remontējis apstiprināts montieris vai darbnīca, |
| --- | --- |

5)

bojājumi:

| 6) | manuāla datu ievade par izdrukām:










  a) | vadītājs neatzīmē visu informāciju par laikposmiem, kas nav reģistrēti, kamēr tahogrāfs nedarbojas vai darbojas nepareizi; |
| --- | --- | --- |

6)

manuāla datu ievade par izdrukām:

a)

vadītājs neatzīmē visu informāciju par laikposmiem, kas nav reģistrēti, kamēr tahogrāfs nedarbojas vai darbojas nepareizi;

| b) | datu reģistrācijas pagaidu diagrammā nav norādīts transportlīdzekļa vadītāja kartes numurs un/vai vārds un uzvārds, un/vai autovadītāja apliecības numurs; |
| --- | --- |

b)

datu reģistrācijas pagaidu diagrammā nav norādīts transportlīdzekļa vadītāja kartes numurs un/vai vārds un uzvārds, un/vai autovadītāja apliecības numurs;

| c) | par transportlīdzekļa vadītāja kartes nozaudēšanu vai zādzību nav oficiāli paziņots tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā zādzība notikusi, |
| --- | --- |

c)

par transportlīdzekļa vadītāja kartes nozaudēšanu vai zādzību nav oficiāli paziņots tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā zādzība notikusi,

| 7) | saistībā ar krāpšanu










  a) | datu, kas ierakstīti reģistrācijas diagrammās, saglabāti reģistrācijas kontrolierīcēs vai transportlīdzekļa vadītāja kartē, vai izdruku no tahogrāfiem falsifikācija, slēpšana vai iznīcināšana; |
| --- | --- | --- |

7)

saistībā ar krāpšanu

a)

datu, kas ierakstīti reģistrācijas diagrammās, saglabāti reģistrācijas kontrolierīcēs vai transportlīdzekļa vadītāja kartē, vai izdruku no tahogrāfiem falsifikācija, slēpšana vai iznīcināšana;

| b) | manipulācijas ar tahogrāfiem, datu reģistrācijas diagrammu vai transportlīdzekļa vadītāja vai uzņēmuma karti, kā rezultātā var notikt datu un/vai izdrukās norādītās informācijas falsifikācija; |
| --- | --- |

b)

manipulācijas ar tahogrāfiem, datu reģistrācijas diagrammu vai transportlīdzekļa vadītāja vai uzņēmuma karti, kā rezultātā var notikt datu un/vai izdrukās norādītās informācijas falsifikācija;

| c) | transportlīdzeklī ir manipulācijas ierīce, ko var izmantot, lai falsificētu datus un/vai izdrukās norādīto informāciju. [Gr. 109] |
| --- | --- |

c)

transportlīdzeklī ir manipulācijas ierīce, ko var izmantot, lai falsificētu datus un/vai izdrukās norādīto informāciju. [Gr. 109]

36. pants

Savstarpēja palīdzība

Dalībvalstis sniedz savstarpēju palīdzību šīs regulas piemērošanā un tās ievērošanas pārbaužu veikšanā.

Šīs savstarpējās palīdzības ietvaros dalībvalstu kompetentās iestādes regulāri nosūta cita citai visu pieejamo informāciju par šīs regulas pārkāpumiem saistībā ar montieriem un darbnīcām
  , manipulāciju prakses veidiem
  un par jebkuriem sodiem, kas piemēroti par šādiem pārkāpumiem. [Gr. 110]

36.a pants

Uzticības tālrunis

Komisija izveido tīmekļa vietni un ES mēroga uzticības tālruņa numuru, uz ko bez maksas un anonīmi var piezvanīt transportlīdzekļa vadītāji un citas iesaistītās personas, kas vēlas ziņot par krāpniecību, kura ietilpst šīs regulas piemērošanas jomā. [Gr. 111]

37. pants

Sodi

1.   Dalībvalstis paredz noteikumus par sodiem, kas piemērojami par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to izpildi. Šie sodi ir efektīvi, samērīgi, preventīvi un nediskriminējoši. Gadījumos, kad darbnīcas ir pārkāpušas šīs regulas noteikumus, tostarp var būt apstiprinājuma atcelšana un darbnīcas kartes anulēšana.

2.   Par katru šīs regulas pārkāpumu piemēro tikai vienu sodu vai procedūru.

3.   Sodi, kurus dalībvalstis nosaka par Direktīvā 2009/5/EK

  šīs regulas 35.a pantā
  definētajiem ļoti nopietniem pārkāpumiem, ir augstākās kategorijas sodi, kas dalībvalstī piemērojamas par autotransporta jomas tiesību aktu pārkāpumiem. [Gr. 112]

4.   Dalībvalstis paziņo Komisijai par šiem pasākumiem un noteikumiem par sodiem līdz ... (23). Tās informē Komisiju par visiem turpmākajiem šo pasākumu grozījumiem.

VIII   NODAĻA

Nobeiguma noteikumi

38. pants

Pielāgošana tehnikas attīstībai

Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 39. pantu, lai I, I.B un II pielikumu pielāgotu tehnikas attīstībai.

Komisija pieņem 4., 5. un 6. punktā minētās sīki izstrādātās tehniskās specifikācijas līdz ... (24). Tā var pieņemt deleģētos aktus atbilstoši 39. pantam, lai pagarinātu šo termiņu, ja tā līdz minētajam laikam var pierādīt, ka vēl nav pieejama neviena piemērota ierīce, kas atbilst prasītajām specifikācijām. [Gr. 125]

39. pants

Deleģēšana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.

2.   Šīs regulas

  Pilnvaras pieņemt 3.g,
  4., 5., 6. un 38. pantā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot ar [šīs regulas spēkā stāšanās diena]

  34
  .
  a. pantā minētos deleģētos aktus Komisijai piešķir
  uz
  piecu gadu laikposmu no ... (25). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnavru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšanas termiņu automātiski pagarina uz tādu pašu laikposmu
  ,
  ja vien Eiropas Parlaments un Padome neiebilst pret šādu pagarināšanu vismaz trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām
  . [Gr. 113]

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt
  3.g,
  4., 5., 6. un 38. pantā

  34
  .
  a pantā
  minēto pilnvaru deleģēšanu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā

  par atsaukšanu izbeidz tajā
  norādīto pilnvaru deleģēšana

  deleģēšanu
  . Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. [Am. 114]

4.   Tiklīdz tā ir pieņēmusi deleģētou aktu, Komisija to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Saskaņā ar
  3.g,
  4., 5., 6. un 38. pantu

  34
  .
  a pantu
  pieņemts deleģēts akts stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanasn Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 115]

40. pants

Komiteja

1.   Komisijai palīdz komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vienkāršs vairākums.

3.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

Ja komitejas atzinums ir jāsaņem rakstiskā procedūrā, minēto procedūru izbeidz, nepanākot rezultātu, ja atzinuma sniegšanas termiņā tā nolemj komitejas priekšsēdētājs vai to pieprasa komitejas locekļu vienkāršs vairākums.

41. pants

Tahogrāfa jautājumu forums

1.   Tahogrāfa jautājumu forumu izveido, lai atbalstītu dialogu tehniskos jautājumos par reģistrācijas kontrolierīcēm

  tahogrāfiem
  starp dalībvalstu ekspertiem un ekspertiem no trešām valstīm, kuras izmanto reģistrācijas kontrolierīces

  tahogrāfus
  saskaņā ar Eiropas līgumu par transportlīdzekļu apkalpju darbu starptautiskajos autopārvadājumos (AETR).

2.   Dalībvalstis tahogrāfa jautājumu forumam izvirza ekspertu.

3.   Tahogrāfa jautājumu forumā var piedalīties eksperti no ieinteresētajām valstīm ārpus ES, kuras ir AETR līgumslēdzējas puses.

4.   Tahogrāfa jautājumu forumā uzaicina piedalīties ieinteresētās personas, autoražotāju, tahogrāfu ražotāju un sociālo partneru pārstāvjus.

5.   Tahogrāfa jautājumu forums pieņem savu reglamentu.

6.   Tahogrāfa jautājumu forums sanāk vismaz vienreiz gadā.

42. pants

Paziņojums par valsts pasākumiem

Dalībvalstis paziņo Komisijai savus likumus, normatīvos un administratīvos aktus, ko tās pieņem jomā, uz kuru attiecas šī regula, ne vēlāk kā 30 dienu laikā pēc to pieņemšanas dienas un pirmo reizi ... (26).

| 2) | I pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma I nodaļā "Definīcijas" svītro b) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

2)

I pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma I nodaļā "Definīcijas" svītro b) apakšpunktu;

| b) | pielikuma III nodaļas c) daļas 4.1. punktā atsauci "regulas 15. panta 3. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā" aizstāj ar atsauci "regulas 30. panta 5. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā"; |
| --- | --- |

b)

pielikuma III nodaļas c) daļas 4.1. punktā atsauci "regulas 15. panta 3. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā" aizstāj ar atsauci "regulas 30. panta 5. punkta otrā ievilkuma b), c) un d) apakšpunktā";

| c) | pielikuma III nodaļas c) daļas 4.2. punktā atsauci "regulas 15. pantā" aizstāj ar atsauci "regulas 30. pantā"; |
| --- | --- |

c)

pielikuma III nodaļas c) daļas 4.2. punktā atsauci "regulas 15. pantā" aizstāj ar atsauci "regulas 30. pantā";

| d) | pielikuma IV nodaļas a) daļas 1. punkta trešajā daļā atsauci "regulas 15. panta 5. punktā" aizstāj ar atsauci "regulas 30. panta 6. punktā"; |
| --- | --- |

d)

pielikuma IV nodaļas a) daļas 1. punkta trešajā daļā atsauci "regulas 15. panta 5. punktā" aizstāj ar atsauci "regulas 30. panta 6. punktā";

| 3) | I.B pielikumu groza šādi:






  a) | pielikuma I nodaļā "Definīcijas" svītro l), o), t), y), ee), kk), oo) un qq) apakšpunktu; |
| --- | --- | --- |

3)

I.B pielikumu groza šādi:

a)

pielikuma I nodaļā "Definīcijas" svītro l), o), t), y), ee), kk), oo) un qq) apakšpunktu;

| b) | pielikuma VI nodaļa groza šādi:






  i) | pirmajā daļā atsauci "12.5 pantu Regulā (EEK) Nr. 3821/85, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2135/98" aizstāj ar atsauci "Regulas (EEK) Nr. 3821/85 24. panta 5. punktu"; |
| --- | --- | --- |

b)

pielikuma VI nodaļa groza šādi:

i)

pirmajā daļā atsauci "12.5 pantu Regulā (EEK) Nr. 3821/85, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2135/98" aizstāj ar atsauci "Regulas (EEK) Nr. 3821/85 24. panta 5. punktu";

| ii) | nodaļas 1. iedaļu "Montieru vai darbnīcu apstiprināšana" svītro; |
| --- | --- |

ii)

nodaļas 1. iedaļu "Montieru vai darbnīcu apstiprināšana" svītro;

| c) | pielikuma VIII nodaļas 271. punktā atsauci "šīs regulas 5. pantu" aizstāj ar atsauci "šīs regulas 8. pantu". |
| --- | --- |

c)

pielikuma VIII nodaļas 271. punktā atsauci "šīs regulas 5. pantu" aizstāj ar atsauci "šīs regulas 8. pantu".

2. pants

Regulu (EK) Nr. 561/2006 groza šādi:

| (-1) | Regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu groza šādi:










  "a) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto kravu pārvadājumiem un kuru maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabi vai puspiekabi, pārsniedz 2,8 tonnas; vai"; [Am. 134] |
| --- | --- | --- |

(-1)

Regulas 2. panta 1. punkta a) apakšpunktu groza šādi:

"a)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto kravu pārvadājumiem un kuru maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabi vai puspiekabi, pārsniedz 2,8 tonnas; vai"; [Am. 134]

| (-1a) | Regulas 3. pantā iekļauj šādu punktu:










  "aa) | transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu kombinācijām, ko izmanto to materiālu, iekārtu vai mehānismu pārvadāšanai, kurus transportlīdzekļa vadītājs izmanto darba veikšanā, un ko izmanto tikai 100 km rādiusā no uzņēmuma bāzes vietas un tikai ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās." [Gr. 126 un 135] |
| --- | --- | --- |

(-1a)

Regulas 3. pantā iekļauj šādu punktu:

"aa)

transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu kombinācijām, ko izmanto to materiālu, iekārtu vai mehānismu pārvadāšanai, kurus transportlīdzekļa vadītājs izmanto darba veikšanā, un ko izmanto tikai 100 km rādiusā no uzņēmuma bāzes vietas un tikai ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās." [Gr. 126 un 135]

| (-1b) | Regulas 7. pantā iekļauj šādu punktu:



  "Atkāpjoties no 1. un 2. punkta noteikumiem, transportlīdzekļa vadītājs, kurš veic pasažieru pārvadājumus, pēc 4,5 stundas ilgas vadīšanas ņem vismaz 45 minūšu pārtraukumu. Šo pārtraukumu var aizstāt ar vairākiem pārtraukumiem, kas katrs ir vismaz 15 minūtes ilgs. [Gr. 127] |
| --- | --- |

(-1b)

Regulas 7. pantā iekļauj šādu punktu:

| (-1c) | Regulas 8. pantā 6.a punktu aizstāj ar šādu punktu:




  „6.a
     
  Atkāpjoties no 6. punkta noteikumiem, transportlīdzekļa vadītājs, kurš veic pasažieru pārvadājumus, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulai (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum (27), drīkst atlikt iknedēļas atpūtas laikposmu līdz maksimāli 12 secīgiem 24 stundu laikposmiem pēc iepriekšējā iknedēļas atpūtas laikposma šādos gadījumos:










  a) | pēc atkāpes izmantošanas transportlīdzekļa vadītājs ievēro vienu regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu; |
| --- | --- | --- |

(-1c)

Regulas 8. pantā 6.a punktu aizstāj ar šādu punktu:

„6.a
     
  Atkāpjoties no 6. punkta noteikumiem, transportlīdzekļa vadītājs, kurš veic pasažieru pārvadājumus, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulai (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum (27), drīkst atlikt iknedēļas atpūtas laikposmu līdz maksimāli 12 secīgiem 24 stundu laikposmiem pēc iepriekšējā iknedēļas atpūtas laikposma šādos gadījumos:

a)

pēc atkāpes izmantošanas transportlīdzekļa vadītājs ievēro vienu regulāru iknedēļas atpūtas laikposmu;

| b) | 4 nedēļu laikā ir ievērots pavisam 140 stundas ilgs iknedēļas atpūtas laikposms.[ Gr. 128] |
| --- | --- |

b)

4 nedēļu laikā ir ievērots pavisam 140 stundas ilgs iknedēļas atpūtas laikposms.[ Gr. 128]

| (1) | Regulas 13. panta 1. punktu groza šādi:


  „1.   Nodrošinot, ka netiek apdraudēti 1. pantā izklāstītie mērķi, katra dalībvalsts var savā eritorijā vai, ar attiecīgās valsts piekrišanu, citas dalībvalsts teritorijā pieļaut izņēmumus attiecībā uz 5. līdz 9. pantu un piemērot šādus izņēmumus saskaņā ar individuāliem nosacījumiem, zņēmumus attiecinot uz pārvadājumiem ar:






  a) | transportlīdzekļiem, kuri pieder valsts iestādēm vai kurus tās bez transportlīdzekļa vadītāja nomā autopārvadājumu veikšanai, nekonkurējot ar privātiem transporta uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

(1)

Regulas 13. panta 1. punktu groza šādi:

„1.   Nodrošinot, ka netiek apdraudēti 1. pantā izklāstītie mērķi, katra dalībvalsts var savā eritorijā vai, ar attiecīgās valsts piekrišanu, citas dalībvalsts teritorijā pieļaut izņēmumus attiecībā uz 5. līdz 9. pantu un piemērot šādus izņēmumus saskaņā ar individuāliem nosacījumiem, zņēmumus attiecinot uz pārvadājumiem ar:

a)

transportlīdzekļiem, kuri pieder valsts iestādēm vai kurus tās bez transportlīdzekļa vadītāja nomā autopārvadājumu veikšanai, nekonkurējot ar privātiem transporta uzņēmumiem;

| b) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto vai bez transportlīdzekļa vadītāja nomā lauksaimniecības, dārzniecības, mežsaimniecības, zemkopības un zivsaimniecības uzņēmumi, lai preces, kas saistītas ar to komercdarbību, pārvadātu 100 kilometru rādiusā no transportlīdzekļa bāzes vietas, kas ir kā daļa no to komercdarbības; |
| --- | --- |

b)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto vai bez transportlīdzekļa vadītāja nomā lauksaimniecības, dārzniecības, mežsaimniecības, zemkopības un zivsaimniecības uzņēmumi, lai preces, kas saistītas ar to komercdarbību, pārvadātu 100 kilometru rādiusā no transportlīdzekļa bāzes vietas, kas ir kā daļa no to komercdarbības;

| c) | vilcējiem, kurus izmanto lauksaimniecības un mežsaimniecības darbos, kas veikti līdz 100 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuram pieder transportlīdzeklis vai kurš to nomā; |
| --- | --- |

c)

vilcējiem, kurus izmanto lauksaimniecības un mežsaimniecības darbos, kas veikti līdz 100 kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuram pieder transportlīdzeklis vai kurš to nomā;

| d) | transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu kombinācijām, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas un kurus izmanto
  „– pasta sūtījumu piegādes vajadzībām.
  Šādus transportlīdzekļus izmanto tikai
  100
  kilometru rādiusā no uzņēmuma bāzes vietas un ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās;[Gr. 117] |
| --- | --- |

d)

transportlīdzekļiem vai transportlīdzekļu kombinācijām, kuru maksimālā pieļaujamā masa nepārsniedz 7,5 tonnas un kurus izmanto
  „– pasta sūtījumu piegādes vajadzībām.
  Šādus transportlīdzekļus izmanto tikai
  100
  kilometru rādiusā no uzņēmuma bāzes vietas un ar nosacījumu, ka transportlīdzekļa vadīšana nav transportlīdzekļa vadītāja pamatnodarbošanās;[Gr. 117]

| e) | transportlīdzekļiem, ko izmanto vienīgi uz salām, kuru platība nepārsniedz 2 300 kvadrātkilometrus un kuras nav savienotas ar pārējo valsts teritoriju ar tiltu, braslu vai tuneli, ko var izmantot mehāniski transportlīdzekļi; |
| --- | --- |

e)

transportlīdzekļiem, ko izmanto vienīgi uz salām, kuru platība nepārsniedz 2 300 kvadrātkilometrus un kuras nav savienotas ar pārējo valsts teritoriju ar tiltu, braslu vai tuneli, ko var izmantot mehāniski transportlīdzekļi;

| f) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu kravas līdz
  100
  kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuri darbojas ar dabasgāzi vai sašķidrināto gāzi, vai elektrību, un kuru maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabes vai puspiekabes, nepārsniedz 7,5 tonnas; |
| --- | --- |

f)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu kravas līdz
  100
  kilometru rādiusā no vietas, kur bāzēts uzņēmums, kuri darbojas ar dabasgāzi vai sašķidrināto gāzi, vai elektrību, un kuru maksimālā pieļaujamā masa, ieskaitot piekabes vai puspiekabes, nepārsniedz 7,5 tonnas;

| g) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto transportlīdzekļa vadīšanas mācībām un eksāmeniem, lai iegūtu transportlīdzekļa vadītāja apliecību vai transportlīdzekļa vadītāja profesionālās kompetences sertifikātu, ar nosacījumu, ka tie netiek izmantoti komerciālai kravu vai pasažieru pārvadāšanai; |
| --- | --- |

g)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto transportlīdzekļa vadīšanas mācībām un eksāmeniem, lai iegūtu transportlīdzekļa vadītāja apliecību vai transportlīdzekļa vadītāja profesionālās kompetences sertifikātu, ar nosacījumu, ka tie netiek izmantoti komerciālai kravu vai pasažieru pārvadāšanai;

| h) | transportlīdzekļiem, ko izmanto saistībā ar kanalizāciju, plūdu novēršanu, ūdens, gāzes un elektrības sistēmas uzturēšanas pakalpojumiem, ceļu
  būvi
  , uzturēšanu un pārraudzību, sadzīves atkritumu savākšanu un pārstrādi, telegrāfa un tālruņa pakalpojumiem, radio un televīzijas pārraidīšanu un radio un televīzijas pārraidītāju un uztvērēju noteikšanu; [Gr. 118] |
| --- | --- |

h)

transportlīdzekļiem, ko izmanto saistībā ar kanalizāciju, plūdu novēršanu, ūdens, gāzes un elektrības sistēmas uzturēšanas pakalpojumiem, ceļu
  būvi
  , uzturēšanu un pārraudzību, sadzīves atkritumu savākšanu un pārstrādi, telegrāfa un tālruņa pakalpojumiem, radio un televīzijas pārraidīšanu un radio un televīzijas pārraidītāju un uztvērēju noteikšanu; [Gr. 118]

| i) | transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 10 līdz 17 sēdvietām un ko izmanto vienīgi nekomerciāliem pasažieru pārvadājumiem; |
| --- | --- |

i)

transportlīdzekļiem, kas aprīkoti ar 10 līdz 17 sēdvietām un ko izmanto vienīgi nekomerciāliem pasažieru pārvadājumiem;

| j) | specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā cirku un atrakciju parku aprīkojumu; |
| --- | --- |

j)

specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā cirku un atrakciju parku aprīkojumu;

| k) | speciāli aprīkotiem pārvietojamu projektu transportlīdzekļiem, kuri – kad tie neatrodas kustībā – primāri tiek izmantoti kā izglītojošiem nolūkiem; |
| --- | --- |

k)

speciāli aprīkotiem pārvietojamu projektu transportlīdzekļiem, kuri – kad tie neatrodas kustībā – primāri tiek izmantoti kā izglītojošiem nolūkiem;

| l) | transportlīdzekļiem, ko izmanto piena savākšanai no fermām un/vai
  piena tvertņu nogādei atpakaļ, vai dzīvnieku ēdināšanai paredzētu piena produktu nogādei atpakaļ fermās; [Gr. 119] |
| --- | --- |

l)

transportlīdzekļiem, ko izmanto piena savākšanai no fermām un/vai
  piena tvertņu nogādei atpakaļ, vai dzīvnieku ēdināšanai paredzētu piena produktu nogādei atpakaļ fermās; [Gr. 119]

| m) | specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā naudu un/vai vērtslietas; |
| --- | --- |

m)

specializētiem transportlīdzekļiem, kas pārvadā naudu un/vai vērtslietas;

| n) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu dzīvnieku atkritumus vai ķermeņus, ko nav paredzēts izmantot cilvēku patēriņam; |
| --- | --- |

n)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto, lai pārvadātu dzīvnieku atkritumus vai ķermeņus, ko nav paredzēts izmantot cilvēku patēriņam;

| o) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto tika uz ceļiem, kas atrodas tādās vietās, kā ostas un dzelzceļa termināli; |
| --- | --- |

o)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto tika uz ceļiem, kas atrodas tādās vietās, kā ostas un dzelzceļa termināli;

| p) | transportlīdzekļiem, ko izmanto, lai pārvadātu dzīvus dzīvniekus no saimniecībām uz vietējiem tirgiem un atpakaļ vai no tirgiem uz vietējām kautuvēm 50 km rādiusā. |
| --- | --- |

p)

transportlīdzekļiem, ko izmanto, lai pārvadātu dzīvus dzīvniekus no saimniecībām uz vietējiem tirgiem un atpakaļ vai no tirgiem uz vietējām kautuvēm 50 km rādiusā.

| q) | transportlīdzekļiem, kurus izmanto satiksmei būvlaukumos būvmateriālu piegādes vajadzībām.” |
| --- | --- |

q)

transportlīdzekļiem, kurus izmanto satiksmei būvlaukumos būvmateriālu piegādes vajadzībām.”

3. pants

Šī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no [viens gads pēc tās stāšanās spēkā] ...
   (28).

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 43, 15.2.2012., 79. lpp.

1

(2)  OV C 37, 10.2.2012., 6. lpp.

2

(3)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija nostāja.

3

(4)  OV L 370, 31.12.1985., 8. lpp.

4

(5)  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.

6

(7)  OV L 403, 30.12.2006., 18. lpp.

7

(8)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

8

(9)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

9

(10)  OV L 29, 31.1.2009., 45. lpp.

10

(11)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

11

(12)  OV L 102, 11.4.2006., 1. lpp.

12

(13)  OV L 80, 23.3.2002., 35. lpp.

13

(14)  OV L 57, 2.3.1992., 27. lpp.

14

(15)

15

| + | Datums: divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |
| --- | --- |

+

Datums: divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

(16)  OV L 102, 11.4.2006., 35. lpp.

16

(17)  OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp."

17

(18)

18

| + | Šīs regulas spēkā stāšanās datums. |
| --- | --- |

+

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(19)

19

| + | OV: lūdzu ievietot šīs regulas spēkā stāšanās dienu. |
| --- | --- |

+

OV: lūdzu ievietot šīs regulas spēkā stāšanās dienu.

(20)

20

| + | Datums: seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

+

Datums: seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(21)

21

| ++ | Datums: 12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

++

Datums: 12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(22)

22

| + | Datums: 24 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

+

Datums: 24 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(23)

23

| + | Šīs regulas piemērošanas diena. |
| --- | --- |

+

Šīs regulas piemērošanas diena.

(24)

24

| + | Datums: divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas. |
| --- | --- |

+

Datums: divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(25)

25

| ++ | Šīs regulas spēkā stāšanāš datums. |
| --- | --- |

++

Šīs regulas spēkā stāšanāš datums.

(26)

26

| + | Datums: 12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas |
| --- | --- |

+

Datums: 12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas

(27)  

  OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp”

27

OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp”

(28)  Datums: 12 mēneši pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

28

---

Otrdiena, 2012. gada 3. Lulju

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/148

---

Otrdiena, 2012. gada 3. LuljuMuitas darbs intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā ***I

P7_TA(2012)0272

Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

2013/C 349 E/22

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0285),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0139/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0139/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0046/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A7-0046/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Otrdiena, 2012. gada 3. jūlijsP7_TC1-COD(2011)0137

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 3. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012 par muitas darbu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanā

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. pantu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu (1),

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienības Padome savā 2008. gada 25. septembra Rezolūcijā par visaptverošu Eiropas mēroga plānu cīņai pret viltošanu un pirātismu (3) pieprasīja pārskatīt Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1383/2003 par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, ar kurām pārkāpj šādas tiesības (4). |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienības Padome savā 2008. gada 25. septembra Rezolūcijā par visaptverošu Eiropas mēroga plānu cīņai pret viltošanu un pirātismu (3) pieprasīja pārskatīt Padomes 2003. gada 22. jūlija Regulu (EK) Nr. 1383/2003 par muitas rīcību attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj atsevišķas intelektuālā īpašuma tiesības, un pasākumiem, ko veic attiecībā uz precēm, ar kurām pārkāpj šādas tiesības (4).

| (2) | Tādu preču tirdzniecība, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, rada lielu kaitējumu tiesību subjektiem, likumīgajiem ražotājiem un tirgotājiem. Ar to tiek maldināti patērētāji, un dažos gadījumos var pat tikt apdraudēta patērētāju veselība un drošība. Šādas preces, cik vien tas ir iespējams

  Būtu pēc iespējas jānovērš šādu preču iekļūšana Savienības muitas teritorijā
  ,
  un tās
  nedrīkst laist apgrozībā, un ir jāpieņem pasākumi, lai apkarotu šādas pretlikumīgas darbības, neierobežojot likumīgu tirdzniecību.
  Šā iemesla dēļ patērētāji ir pietiekami jāinformē par risku, ko rada šādu preču iegāde. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Tādu preču tirdzniecība, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, rada lielu kaitējumu tiesību subjektiem, likumīgajiem ražotājiem un tirgotājiem. Ar to tiek maldināti patērētāji, un dažos gadījumos var pat tikt apdraudēta patērētāju veselība un drošība. Šādas preces, cik vien tas ir iespējams

  Būtu pēc iespējas jānovērš šādu preču iekļūšana Savienības muitas teritorijā
  ,
  un tās
  nedrīkst laist apgrozībā, un ir jāpieņem pasākumi, lai apkarotu šādas pretlikumīgas darbības, neierobežojot likumīgu tirdzniecību.
  Šā iemesla dēļ patērētāji ir pietiekami jāinformē par risku, ko rada šādu preču iegāde. [Gr. 1]

| (3) | Regulas (EK) Nr. 1383/2003 pārskatīšana rādīja, ka bija nepieciešami atsevišķi tiesiskā regulējuma uzlabojumi, lai pastiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu

  muitas iestādes intelektuālā īpašuma tiesības īstenotu efektīvāk
  un
  lai
  nodrošinātu pienācīgu tiesisko skaidrību, ņemot vērā attīstību ekonomikas, tirdzniecības un juridiskajā jomā. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(3)

Regulas (EK) Nr. 1383/2003 pārskatīšana rādīja, ka bija nepieciešami atsevišķi tiesiskā regulējuma uzlabojumi, lai pastiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu

  muitas iestādes intelektuālā īpašuma tiesības īstenotu efektīvāk
  un
  lai
  nodrošinātu pienācīgu tiesisko skaidrību, ņemot vērā attīstību ekonomikas, tirdzniecības un juridiskajā jomā. [Gr. 2]

| (4) | Lai īstenotu intelektuālā īpašuma tiesības, muitas iestādēm būtu jāspēj kontrolēt preces, kuras ir vai kurām būtu jābūt muitas uzraudzībā Savienības muitas teritorijā
  , tostarp preces, attiecībā uz kurām īsteno neuzlikšanas procedūru
  . Intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana uz robežām, kad, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas muitas kodeksa izveidi (5), preces ir vai tām būtu jābūt "muitas uzraudzībā", ir efektīva resursu izmantošana. Ja muita uz robežas aiztur preces, ir vajadzīga viena tiesvedības procedūra, taču būtu nepieciešamas vairākas procedūras, lai tādā pašā līmenī nodrošinātu tiesību īstenošanu attiecībā uz precēm, kas nonākušas tirgū un kuru sūtījumi ir sadalīti un piegādāti mazumtirgotājiem. Izņēmums būtu jānosaka attiecībā uz precēm, kas izlaistas brīvai apgrozībai galapatēriņa režīmā, jo šādas preces joprojām ir muitas uzraudzībā, kaut arī ir izlaistas brīvai apgrozībai. Turklāt nav lietderīgi regulu piemērot attiecībā uz precēm, kuras ceļotāji pārvadā savā personiskajā bagāžā, ciktāl šīs preces ir paredzētas ceļotāju personīgai lietošanai un nav nekādu pazīmju, kas liecinātu, ka notiek komerciāla rakstura pārvadājumi. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4)

Lai īstenotu intelektuālā īpašuma tiesības, muitas iestādēm būtu jāspēj kontrolēt preces, kuras ir vai kurām būtu jābūt muitas uzraudzībā Savienības muitas teritorijā
  , tostarp preces, attiecībā uz kurām īsteno neuzlikšanas procedūru
  . Intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana uz robežām, kad, kā noteikts Padomes Regulā (EEK) Nr. 2913/92 (1992. gada 12. oktobris) par Kopienas muitas kodeksa izveidi (5), preces ir vai tām būtu jābūt "muitas uzraudzībā", ir efektīva resursu izmantošana. Ja muita uz robežas aiztur preces, ir vajadzīga viena tiesvedības procedūra, taču būtu nepieciešamas vairākas procedūras, lai tādā pašā līmenī nodrošinātu tiesību īstenošanu attiecībā uz precēm, kas nonākušas tirgū un kuru sūtījumi ir sadalīti un piegādāti mazumtirgotājiem. Izņēmums būtu jānosaka attiecībā uz precēm, kas izlaistas brīvai apgrozībai galapatēriņa režīmā, jo šādas preces joprojām ir muitas uzraudzībā, kaut arī ir izlaistas brīvai apgrozībai. Turklāt nav lietderīgi regulu piemērot attiecībā uz precēm, kuras ceļotāji pārvadā savā personiskajā bagāžā, ciktāl šīs preces ir paredzētas ceļotāju personīgai lietošanai un nav nekādu pazīmju, kas liecinātu, ka notiek komerciāla rakstura pārvadājumi. [Gr. 3]

| (5) | Regula (EK) Nr. 1383/2003 neattiecas uz dažām intelektuālā īpašuma tiesībām un atsevišķiem pārkāpumu veidiem. Lai stiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, muitas kontrole būtu jāattiecina uz citiem pārkāpumu veidiem, piemēram, pārkāpumiem, kas radušies no paralēlās tirdzniecības, kā arī citiem tādu tiesību pārkāpumiem, kuras muitas iestādes jau īsteno, bet uz kurām

  kuriem
  neattiecas Regula (EK) Nr. 1383/2003.
  Tādēļ
  papildus Regulā (EK) No. 1383/2003 jau iekļautajām intelektuālā īpašuma tiesībām ir lietderīgi šo regulu attiecināt arī uz komercnosaukumiem, ciktāl tie ir aizsargāti kā izņēmuma tiesības attiecīgās valsts tiesību aktos, uz pusvadītāju izstrādājumu topogrāfijām, uz lietderīgajiem modeļiem un ierīcēm tehnoloģisko līdzekļu apiešanai, ka arī uz jebkurām Savienības tiesību aktos noteiktām intelektuālā īpašuma izņēmuma tiesībām. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(5)

Regula (EK) Nr. 1383/2003 neattiecas uz dažām intelektuālā īpašuma tiesībām un atsevišķiem pārkāpumu veidiem. Lai stiprinātu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, muitas kontrole būtu jāattiecina uz citiem pārkāpumu veidiem, piemēram, pārkāpumiem, kas radušies no paralēlās tirdzniecības, kā arī citiem tādu tiesību pārkāpumiem, kuras muitas iestādes jau īsteno, bet uz kurām

  kuriem
  neattiecas Regula (EK) Nr. 1383/2003.
  Tādēļ
  papildus Regulā (EK) No. 1383/2003 jau iekļautajām intelektuālā īpašuma tiesībām ir lietderīgi šo regulu attiecināt arī uz komercnosaukumiem, ciktāl tie ir aizsargāti kā izņēmuma tiesības attiecīgās valsts tiesību aktos, uz pusvadītāju izstrādājumu topogrāfijām, uz lietderīgajiem modeļiem un ierīcēm tehnoloģisko līdzekļu apiešanai, ka arī uz jebkurām Savienības tiesību aktos noteiktām intelektuālā īpašuma izņēmuma tiesībām. [Gr. 4]

| (5a) | Dalībvalstīm būtu jāparedz pietiekami daudz resursu, lai muitas iestādes varētu veikt savus pienākumus, kuru skaits ir palielināts, un jānodrošina tās amatpersonu atbilstīga apmācība. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpieņem pamatnostādnes, pamatojoties uz kurām muita veic pareizu un vienādu tādu dažādu veidu pārkāpumu kontroli, kas ir reglamentēti šajā regulā. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(5a)

Dalībvalstīm būtu jāparedz pietiekami daudz resursu, lai muitas iestādes varētu veikt savus pienākumus, kuru skaits ir palielināts, un jānodrošina tās amatpersonu atbilstīga apmācība. Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpieņem pamatnostādnes, pamatojoties uz kurām muita veic pareizu un vienādu tādu dažādu veidu pārkāpumu kontroli, kas ir reglamentēti šajā regulā. [Gr. 5]

| (5b) | Ar šo regulu pēc tās pilnīgas ieviešanas būtu jāveicina tāda vienotā tirgus darbības uzlabojums, kurā tiek nodrošināta tiesību subjektu efektīvāka aizsardzība, sekmēts radošums un jauninājumi, kā arī patērētājiem nodrošināti uzticami un kvalitatīvi produkti, kam savukārt būtu jāstiprina pārrobežu darījumu veikšana starp patērētājiem, uzņēmumiem un tirgotājiem.
  [Gr. 6] |
| --- | --- |

(5b)

Ar šo regulu pēc tās pilnīgas ieviešanas būtu jāveicina tāda vienotā tirgus darbības uzlabojums, kurā tiek nodrošināta tiesību subjektu efektīvāka aizsardzība, sekmēts radošums un jauninājumi, kā arī patērētājiem nodrošināti uzticami un kvalitatīvi produkti, kam savukārt būtu jāstiprina pārrobežu darījumu veikšana starp patērētājiem, uzņēmumiem un tirgotājiem.
  [Gr. 6]

| (5c) | Komisijai būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi nolūkā nodrošināt, lai muitas iestādes bez nepamatotas kavēšanās saskaņoti piemērotu jauno tiesisko regulējumu visā Eiropas Savienībā, tādējādi panākot intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu īstenošanu, kas savukārt aizsargātu tiesību subjektus, neradot šķēršļus tirdzniecībai. Modernizētā muitas kodeksa piemērošana un jo īpaši sadarbspējīga „e-muitas” sistēma turpmāk varētu atvieglot minēto tiesību īstenošanu. [Gr. 7] |
| --- | --- |

(5c)

Komisijai būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi nolūkā nodrošināt, lai muitas iestādes bez nepamatotas kavēšanās saskaņoti piemērotu jauno tiesisko regulējumu visā Eiropas Savienībā, tādējādi panākot intelektuālā īpašuma tiesību efektīvu īstenošanu, kas savukārt aizsargātu tiesību subjektus, neradot šķēršļus tirdzniecībai. Modernizētā muitas kodeksa piemērošana un jo īpaši sadarbspējīga „e-muitas” sistēma turpmāk varētu atvieglot minēto tiesību īstenošanu. [Gr. 7]

| (5d) | Dalībvalstu resursi muitas jomā kļūst arvien ierobežotāki. Tādēļ nevajadzētu pieļaut, ka jauni noteikumi valsts iestādēm rada papildu finansiālu slogu. Būtu jāatbalsta jaunu riska pārvaldības tehnoloģiju un stratēģiju veicināšana, lai maksimāli palielinātu valstu iestādēm pieejamos resursus. [Gr. 8] |
| --- | --- |

(5d)

Dalībvalstu resursi muitas jomā kļūst arvien ierobežotāki. Tādēļ nevajadzētu pieļaut, ka jauni noteikumi valsts iestādēm rada papildu finansiālu slogu. Būtu jāatbalsta jaunu riska pārvaldības tehnoloģiju un stratēģiju veicināšana, lai maksimāli palielinātu valstu iestādēm pieejamos resursus. [Gr. 8]

| (6) | Šajā regulā ir iekļauti procesuālie noteikumi muitas iestādēm. Tātad ar šo regulu netiek ieviesti jauni

  paredzēti
  kritēriji, pēc kuriem nosaka, vai noticis attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību aktu pārkāpums. [Gr. 9] |
| --- | --- |

(6)

Šajā regulā ir iekļauti procesuālie noteikumi muitas iestādēm. Tātad ar šo regulu netiek ieviesti jauni

  paredzēti
  kritēriji, pēc kuriem nosaka, vai noticis attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību aktu pārkāpums. [Gr. 9]

| (7) | Šai regulai nebūtu jāietekmē noteikumi, kas regulē tiesu kompetenci, proti, tie, kas noteikti Padomes 2000. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (6). |
| --- | --- |

(7)

Šai regulai nebūtu jāietekmē noteikumi, kas regulē tiesu kompetenci, proti, tie, kas noteikti Padomes 2000. gada 22. decembra Regulā (EK) Nr. 44/2001 par jurisdikciju un spriedumu atzīšanu un izpildi civillietās un komerclietās (6).

| (8) | Jebkurai personai (neatkarīgi no tā, vai tai ir intelektuālā īpašuma tiesību subjekta statuss), kas var savā vārdā uzsākt tiesvedību par iespējamu tiesību pārkāpumu, jābūt tiesīgai iesniegt pieprasījumu muitas iestādēm rīkoties. |
| --- | --- |

(8)

Jebkurai personai (neatkarīgi no tā, vai tai ir intelektuālā īpašuma tiesību subjekta statuss), kas var savā vārdā uzsākt tiesvedību par iespējamu tiesību pārkāpumu, jābūt tiesīgai iesniegt pieprasījumu muitas iestādēm rīkoties.

| (9) | Lai nodrošinātu, ka intelektuālā īpašuma tiesības tiek īstenotas visā Savienībā, ir lietderīgi paredzēt, ka, ja persona, kas ir tiesīga iesniegt pieprasījumu rīkoties, vēlas īstenot intelektuālā īpašuma tiesības, kas attiecas uz visu Eiropas Savienību, tā var prasīt dalībvalsts muitas iestādēm pieņemt lēmumu, kurā noteikts, ka jārīkojas gan attiecīgās dalībvalsts muitas iestādēm, gan muitas iestādēm jebkurā citā dalībvalstī, kurā pieprasītājs vēlas īstenot intelektuālā īpašuma tiesības. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu, ka intelektuālā īpašuma tiesības tiek īstenotas visā Savienībā, ir lietderīgi paredzēt, ka, ja persona, kas ir tiesīga iesniegt pieprasījumu rīkoties, vēlas īstenot intelektuālā īpašuma tiesības, kas attiecas uz visu Eiropas Savienību, tā var prasīt dalībvalsts muitas iestādēm pieņemt lēmumu, kurā noteikts, ka jārīkojas gan attiecīgās dalībvalsts muitas iestādēm, gan muitas iestādēm jebkurā citā dalībvalstī, kurā pieprasītājs vēlas īstenot intelektuālā īpašuma tiesības.

| (10) | Lai nodrošinātu savlaicīgu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, būtu jānodrošina, ka gadījumos, kad muitas iestādēm, pamatojoties uz atbilstošiem pierādījumiem, ir aizdomas

  pietiekams pamats uzskatīt
  , ka ar to uzraudzībā esošajam precēm tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, muitas iestādes gan pēc savas iniciatīvas, gan pēc pieprasījuma rīkoties var gan atlikt šo preču izlaišanu apgrozībai, gan tās aizturēt, lai ļautu personām, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu muitas iestādēm rīkoties, uzsākt tiesvedību, kurā nosaka, vai ir pārkāptas kādas no intelektuālā īpašuma tiesībām. [Gr. 10] |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu savlaicīgu intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu, būtu jānodrošina, ka gadījumos, kad muitas iestādēm, pamatojoties uz atbilstošiem pierādījumiem, ir aizdomas

  pietiekams pamats uzskatīt
  , ka ar to uzraudzībā esošajam precēm tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, muitas iestādes gan pēc savas iniciatīvas, gan pēc pieprasījuma rīkoties var gan atlikt šo preču izlaišanu apgrozībai, gan tās aizturēt, lai ļautu personām, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu muitas iestādēm rīkoties, uzsākt tiesvedību, kurā nosaka, vai ir pārkāptas kādas no intelektuālā īpašuma tiesībām. [Gr. 10]

| (10a) | Ja pastāv aizdomas, ka tranzītpreces ir tāda izstrādājuma atdarinājums vai kopija, ko Savienībā aizsargā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, preču deklarētājam vai valdītājam būtu jāpierāda preču galamērķis. Būtu jāpieņem, ka preču galamērķis ir Savienības tirgus, ja preču deklarētājs, valdītājs vai īpašnieks precīzi un pārliecinoši nepierāda pretējo. Komisijai būtu jāpieņem pamatnostādnes, lai muitas iestādēm būtu kritēriji, saskaņā ar kuriem tās varētu efektīvi novērtēt risku, ka šīs preces novirzīs uz Savienības tirgu, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru. [Gr. 11] |
| --- | --- |

(10a)

Ja pastāv aizdomas, ka tranzītpreces ir tāda izstrādājuma atdarinājums vai kopija, ko Savienībā aizsargā ar intelektuālā īpašuma tiesībām, preču deklarētājam vai valdītājam būtu jāpierāda preču galamērķis. Būtu jāpieņem, ka preču galamērķis ir Savienības tirgus, ja preču deklarētājs, valdītājs vai īpašnieks precīzi un pārliecinoši nepierāda pretējo. Komisijai būtu jāpieņem pamatnostādnes, lai muitas iestādēm būtu kritēriji, saskaņā ar kuriem tās varētu efektīvi novērtēt risku, ka šīs preces novirzīs uz Savienības tirgu, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas attiecīgo judikatūru. [Gr. 11]

| (11) | Ja preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, nav ne viltotas, ne pirātiskas, muitas iestāžu veikta vizuālā apskate var būt nepietiekama, lai konstatētu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka būtu jāuzsāk tiesvedība, ja vien iesaistītās puses, proti, preču valdītājs un tiesību subjekts, nevienojas preces iznīcināt. Tiesvedībai, kas paredzēta, lai noteiktu, vai noticis intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums, un pieņemtu atbilstošos lēmumus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, būtu jābūt atbildīgo iestāžu kompetencē.
  [Gr. 12] |
| --- | --- |

(11)

Ja preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, nav ne viltotas, ne pirātiskas, muitas iestāžu veikta vizuālā apskate var būt nepietiekama, lai konstatētu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības. Tādēļ ir lietderīgi noteikt, ka būtu jāuzsāk tiesvedība, ja vien iesaistītās puses, proti, preču valdītājs un tiesību subjekts, nevienojas preces iznīcināt. Tiesvedībai, kas paredzēta, lai noteiktu, vai noticis intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums, un pieņemtu atbilstošos lēmumus par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, būtu jābūt atbildīgo iestāžu kompetencē.
  [Gr. 12]

| (12) | Regula (EK) Nr. 1383/2003 paredzēja iespēju dalībvalstīm noteikt procedūru, kas ļauj iznīcināt noteiktas preces, neuzsākot tiesvedību, kurā konstatē, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības. Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra Rezolūcijā par viltošanas ietekmi uz starptautisko tirdzniecību (7) atzīts, ka valstīs, kurās procedūra ir pieejama, tā ir guvusi ievērojamus panākumus. Tādēļ šāda procedūra būtu jāpadara obligāta tādu pārkāpumu gadījumos, kurus muitas iestādēm viegli konstatēt, veicot vizuālu apskati,

  attiecībā uz visiem pārkāpumiem
  un procedūra būtu jāpiemēro pēc tiesību subjekta pieprasījuma tad, kad
  tiesību subjekts ir apstiprinājis intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu un ir piekritis iznīcināšanai un kad
  preču deklarētājs vai valdītājs neiebilst pret preču iznīcināšanu. [Gr. 13] |
| --- | --- |

(12)

Regula (EK) Nr. 1383/2003 paredzēja iespēju dalībvalstīm noteikt procedūru, kas ļauj iznīcināt noteiktas preces, neuzsākot tiesvedību, kurā konstatē, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības. Eiropas Parlamenta 2008. gada 18. decembra Rezolūcijā par viltošanas ietekmi uz starptautisko tirdzniecību (7) atzīts, ka valstīs, kurās procedūra ir pieejama, tā ir guvusi ievērojamus panākumus. Tādēļ šāda procedūra būtu jāpadara obligāta tādu pārkāpumu gadījumos, kurus muitas iestādēm viegli konstatēt, veicot vizuālu apskati,

  attiecībā uz visiem pārkāpumiem
  un procedūra būtu jāpiemēro pēc tiesību subjekta pieprasījuma tad, kad
  tiesību subjekts ir apstiprinājis intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu un ir piekritis iznīcināšanai un kad
  preču deklarētājs vai valdītājs neiebilst pret preču iznīcināšanu. [Gr. 13]

| (13) | Lai maksimāli samazinātu administratīvo slogu un izmaksas
  , neskarot galapatērētāja tiesības atbilstīgā termiņā būt pienācīgi informētam par muitas iestāžu veikto darbību juridisko pamatu,
  būtu jāievieš īpaša procedūra attiecībā uz maziem sūtījumiem, kuros ir viltotas un pirātiskas preces; tas

  kas
  ļautu šīs preces iznīcināt bez tiesību subjekta piekrišanas
  ,

  Lai noteiktu robežvērtības ar mērķi konstatēt, kuri sūtījumi uzskatāmi par maziem, šajā regulā būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija veiktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī.

  ja tiesību subjekts savā pieprasījumā ir prasījis piemērot īpašo procedūru
  . [Gr. 14] |
| --- | --- |

(13)

Lai maksimāli samazinātu administratīvo slogu un izmaksas
  , neskarot galapatērētāja tiesības atbilstīgā termiņā būt pienācīgi informētam par muitas iestāžu veikto darbību juridisko pamatu,
  būtu jāievieš īpaša procedūra attiecībā uz maziem sūtījumiem, kuros ir viltotas un pirātiskas preces; tas

  kas
  ļautu šīs preces iznīcināt bez tiesību subjekta piekrišanas
  ,

  Lai noteiktu robežvērtības ar mērķi konstatēt, kuri sūtījumi uzskatāmi par maziem, šajā regulā būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt vispārēji piemērojamus neleģislatīvus aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. Ir svarīgi, lai sagatavošanas darba gaitā Komisija veiktu pienācīgu apspriešanos, tostarp ekspertu līmenī.

  ja tiesību subjekts savā pieprasījumā ir prasījis piemērot īpašo procedūru
  . [Gr. 14]

| (14) | Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
  [Gr. 15] |
| --- | --- |

(14)

Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei.
  [Gr. 15]

| (15) | Lai vairotu juridisko skaidrību un aizsargātu likumīgo tirgotāju intereses no, iespējams, ļaunprātīgi izmantotas tiesību īstenošanas uz robežām, ir lietderīgi mainīt termiņus attiecībā uz tādu preču aizturēšanu, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, mainīt apstākļus, kuros muitas iestādes sniegtu tiesību subjektiem informāciju par sūtījumiem,
  un
  mainīt nosacījumus iznīcināšanas procedūras piemērošanai attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, bet kuras nav ne viltotas, ne pirātiskas, kā

  . Ja muitas iestādes veic pasākumus pēc pieprasījuma apstiprināšanas
  ,
  ir lietderīgi arī
  ieviest noteikumu, kas ļauj preču valdītājam izteikt savus apsvērumus muitas iestādei, pirms tā pieņem lēmumu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt preču valdītāju

  atliek tādu preču izlaišanu, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, un kuras nav viltotas vai pirātiskas preces, vai aiztur šādas preces, jo muitas iestādēm, pamatojoties tikai uz vizuālu novērtējumu, varētu būt sarežģīti noteikt, vai ir pārkāptas kādas intelektuālā īpašuma tiesības
  . [Gr. 16] |
| --- | --- |

(15)

Lai vairotu juridisko skaidrību un aizsargātu likumīgo tirgotāju intereses no, iespējams, ļaunprātīgi izmantotas tiesību īstenošanas uz robežām, ir lietderīgi mainīt termiņus attiecībā uz tādu preču aizturēšanu, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, mainīt apstākļus, kuros muitas iestādes sniegtu tiesību subjektiem informāciju par sūtījumiem,
  un
  mainīt nosacījumus iznīcināšanas procedūras piemērošanai attiecībā uz muitas kontrolē esošām precēm, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, bet kuras nav ne viltotas, ne pirātiskas, kā

  . Ja muitas iestādes veic pasākumus pēc pieprasījuma apstiprināšanas
  ,
  ir lietderīgi arī
  ieviest noteikumu, kas ļauj preču valdītājam izteikt savus apsvērumus muitas iestādei, pirms tā pieņem lēmumu, kas varētu nelabvēlīgi ietekmēt preču valdītāju

  atliek tādu preču izlaišanu, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, un kuras nav viltotas vai pirātiskas preces, vai aiztur šādas preces, jo muitas iestādēm, pamatojoties tikai uz vizuālu novērtējumu, varētu būt sarežģīti noteikt, vai ir pārkāptas kādas intelektuālā īpašuma tiesības
  . [Gr. 16]

| (16) | Ņemot vērā, ka muitas iestāžu pieņemtie pasākumi šajā jomā ir pagaidu un preventīvi, kā arī to, ka atšķiras to pušu intereses, uz kurām šie pasākumi attiecas, būtu jāpielāgo daži procedūru aspekti, lai nodrošinātu regulas netraucētu piemērošanu, vienlaicīgi respektējot iesaistīto pušu tiesības. Tādējādi šajā regulā minētajos dažādu paziņojumu gadījumos muitas iestādēm būtu jāpaziņo piemērotākajai personai, pamatojoties uz dokumentiem par muitas apstrādi vai situāciju, kādā preces atrodas. Šajā regulā noteiktie termiņi paziņojumiem būtu jāskaita no dienas, kad muitas iestādes tos nosūtījušas, lai vienādotu visu iesaistītajām pusēm nosūtīto paziņojumu termiņus

  minētie paziņojumi saņemti
  . Termiņam, lai īstenotu tiesības tikt uzklausītam pirms nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas

  tiek atlikta tādu preču izlaišana vai aizturēšana, kas nav viltotas vai pirātiskas preces,
  vajadzētu būt trīs darba dienas, ņemot vērā, ka

  trim darba dienām pēc to saņemšanas, ja pieprasījumu rīkoties apstiprinoša lēmuma saņēmēji ir brīvprātīgi pieprasījuši muitas iestādēm rīkoties un ka preču deklarētājiem vai valdītājiem jābūt informētiem par preču situāciju, kamēr tās atrodas muitas uzraudzībā. Mazo sūtījumu īpašās procedūras gadījumā, kad procedūra, visticamāk, tieši skars patērētājus, no kuriem nevarētu sagaidīt tādu uzcītību kā no citiem ekonomikas dalībniekiem, kas parasti kārto muitas formalitātes
  , tiesības tikt uzklausītam būtu jāpiešķir attiecībā uz visiem preču veidiem un

  kam muitas formalitāšu izpilde ir pierasta lieta, šis termiņš būtu ievērojami jāpagarina
  šo tiesību īstenošanas termiņš
  .
  Ņemot vērā iespējamo slodzi, kas rodas, muitas iestādēm īstenojot šajā regulā noteiktās procedūras, šīm iestādēm būtu jādod priekšroka lielu sūtījumu apstrādei. [Gr. 17] |
| --- | --- |

(16)

Ņemot vērā, ka muitas iestāžu pieņemtie pasākumi šajā jomā ir pagaidu un preventīvi, kā arī to, ka atšķiras to pušu intereses, uz kurām šie pasākumi attiecas, būtu jāpielāgo daži procedūru aspekti, lai nodrošinātu regulas netraucētu piemērošanu, vienlaicīgi respektējot iesaistīto pušu tiesības. Tādējādi šajā regulā minētajos dažādu paziņojumu gadījumos muitas iestādēm būtu jāpaziņo piemērotākajai personai, pamatojoties uz dokumentiem par muitas apstrādi vai situāciju, kādā preces atrodas. Šajā regulā noteiktie termiņi paziņojumiem būtu jāskaita no dienas, kad muitas iestādes tos nosūtījušas, lai vienādotu visu iesaistītajām pusēm nosūtīto paziņojumu termiņus

  minētie paziņojumi saņemti
  . Termiņam, lai īstenotu tiesības tikt uzklausītam pirms nelabvēlīga lēmuma pieņemšanas

  tiek atlikta tādu preču izlaišana vai aizturēšana, kas nav viltotas vai pirātiskas preces,
  vajadzētu būt trīs darba dienas, ņemot vērā, ka

  trim darba dienām pēc to saņemšanas, ja pieprasījumu rīkoties apstiprinoša lēmuma saņēmēji ir brīvprātīgi pieprasījuši muitas iestādēm rīkoties un ka preču deklarētājiem vai valdītājiem jābūt informētiem par preču situāciju, kamēr tās atrodas muitas uzraudzībā. Mazo sūtījumu īpašās procedūras gadījumā, kad procedūra, visticamāk, tieši skars patērētājus, no kuriem nevarētu sagaidīt tādu uzcītību kā no citiem ekonomikas dalībniekiem, kas parasti kārto muitas formalitātes
  , tiesības tikt uzklausītam būtu jāpiešķir attiecībā uz visiem preču veidiem un

  kam muitas formalitāšu izpilde ir pierasta lieta, šis termiņš būtu ievērojami jāpagarina
  šo tiesību īstenošanas termiņš
  .
  Ņemot vērā iespējamo slodzi, kas rodas, muitas iestādēm īstenojot šajā regulā noteiktās procedūras, šīm iestādēm būtu jādod priekšroka lielu sūtījumu apstrādei. [Gr. 17]

| (17) | Saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru konferencē Dohā 2001. gada 14. novembrī pieņemto Deklarāciju par Līgumu par ar tirdzniecību saistītajām intelektuāla īpašuma tiesībām (TRIPS līgums) TRIPS līgums var un būtu jāinterpretē un jāīsteno, atbalstot PTO locekļu tiesības aizsargāt sabiedrības veselību un it sevišķi tiesības veicināt plašu piekļuvi medikamentiem.
  Tāpēc
  jo sevišķi attiecībā uz medikamentiem,

  svarīgi ir muitas iestādēm nodrošināt, lai visi šo iestāžu veiktie pasākumi atbilstu Savienības starptautiskajām saistībām un tās sadarbības politikai attīstības jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu un lai tās neaizturētu vai neatliktu to ģenērisko zāļu izlaišanu
  , kuru pārvadāšana, šķērsojot Eiropas Savienības teritoriju, (ar vai bez pārkraušanas, uzglabāšanas noliktavā, kravas sadalīšanas vai transporta veida maiņas) veido tikai daļu no visa brauciena, kas sākas un beidzas ārpus Savienības muitas teritorijas, muitas iestādēm, novērtējot intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpuma risku, jāņem vērā jebkura būtiska iespējamība, ka šīs preces var tikt laistas Savienības tirgū

  , ja nav skaidru un pārliecinošu pierādījumu, ka tās ir paredzētas pārdošanai Savienībā
  . [Gr. 109, 126 un 153] |
| --- | --- |

(17)

Saskaņā ar Pasaules tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru konferencē Dohā 2001. gada 14. novembrī pieņemto Deklarāciju par Līgumu par ar tirdzniecību saistītajām intelektuāla īpašuma tiesībām (TRIPS līgums) TRIPS līgums var un būtu jāinterpretē un jāīsteno, atbalstot PTO locekļu tiesības aizsargāt sabiedrības veselību un it sevišķi tiesības veicināt plašu piekļuvi medikamentiem.
  Tāpēc
  jo sevišķi attiecībā uz medikamentiem,

  svarīgi ir muitas iestādēm nodrošināt, lai visi šo iestāžu veiktie pasākumi atbilstu Savienības starptautiskajām saistībām un tās sadarbības politikai attīstības jomā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. pantu un lai tās neaizturētu vai neatliktu to ģenērisko zāļu izlaišanu
  , kuru pārvadāšana, šķērsojot Eiropas Savienības teritoriju, (ar vai bez pārkraušanas, uzglabāšanas noliktavā, kravas sadalīšanas vai transporta veida maiņas) veido tikai daļu no visa brauciena, kas sākas un beidzas ārpus Savienības muitas teritorijas, muitas iestādēm, novērtējot intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpuma risku, jāņem vērā jebkura būtiska iespējamība, ka šīs preces var tikt laistas Savienības tirgū

  , ja nav skaidru un pārliecinošu pierādījumu, ka tās ir paredzētas pārdošanai Savienībā
  . [Gr. 109, 126 un 153]

| (17a) | Zāles, kuru preču zīme vai preču apraksts ir viltots, sniedz nepatiesas ziņas par to izcelsmi un kvalitātes līmeni, un tādēļ tās būtu jākvalificē kā viltotas zāles saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/62/ES, ar ko Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, groza attiecībā uz to, kā novērst viltotu zāļu nokļūšanu legālas piegādes ķēdē (8). Lai šādi ražojumi nenonāktu pie pacientiem un patērētājiem, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, neradot šķēršļus likumīgu ģenērisko zāļu tranzītam Savienības muitas teritorijā. Komisijai līdz ... (9) būtu jāiesniedz ziņojums, kurā tā analizētu to pašreizējo muitas pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir apkarot viltoto zāļu tirdzniecību, un ar to saistīto iespējamo negatīvo ietekmi uz ģenērisko zāļu pieejamību. [Gr. 110, 127 un 154] |
| --- | --- |

(17a)

Zāles, kuru preču zīme vai preču apraksts ir viltots, sniedz nepatiesas ziņas par to izcelsmi un kvalitātes līmeni, un tādēļ tās būtu jākvalificē kā viltotas zāles saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 8. jūnija Direktīvu 2011/62/ES, ar ko Direktīvu 2001/83/EK par Kopienas kodeksu, kas attiecas uz cilvēkiem paredzētām zālēm, groza attiecībā uz to, kā novērst viltotu zāļu nokļūšanu legālas piegādes ķēdē (8). Lai šādi ražojumi nenonāktu pie pacientiem un patērētājiem, būtu jāveic atbilstīgi pasākumi, neradot šķēršļus likumīgu ģenērisko zāļu tranzītam Savienības muitas teritorijā. Komisijai līdz ... (9) būtu jāiesniedz ziņojums, kurā tā analizētu to pašreizējo muitas pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir apkarot viltoto zāļu tirdzniecību, un ar to saistīto iespējamo negatīvo ietekmi uz ģenērisko zāļu pieejamību. [Gr. 110, 127 un 154]

| (17b) | Lai aktīvāk vērstos pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centram būtu jāuzņemas nozīmīga loma, sniedzot muitas iestādēm noderīgu informāciju, kas ļautu tām ātri un efektīvi rīkoties. [Gr. 20] |
| --- | --- |

(17b)

Lai aktīvāk vērstos pret intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem, Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centram būtu jāuzņemas nozīmīga loma, sniedzot muitas iestādēm noderīgu informāciju, kas ļautu tām ātri un efektīvi rīkoties. [Gr. 20]

| (17c) | Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novēršana uz Savienības ārējām robežām būtu jāveic vienlaikus ar mērķtiecīgiem pasākumiem pārkāpumu izdarīšanas vietās. Tādēļ ir jāsadarbojas gan ar trešām valstīm, gan starptautiskā līmenī, un sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības augstu standartu ievērošana un šie standarti jāpopularizē. Tas būtu jāveic, atbalstot intelektuālā īpašuma tiesību iekļaušanu tirdzniecības nolīgumos un to īstenošanu saskaņā ar tiem, veicinot tehnisko sadarbību, sekmējot diskusijas dažādos starptautiskos forumos, darot zināmu informāciju un apmainoties ar to un veicot operatīvās sadarbības papildu pasākumus ar trešām valstīm un attiecīgajām nozarēm. [Gr. 21] |
| --- | --- |

(17c)

Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novēršana uz Savienības ārējām robežām būtu jāveic vienlaikus ar mērķtiecīgiem pasākumiem pārkāpumu izdarīšanas vietās. Tādēļ ir jāsadarbojas gan ar trešām valstīm, gan starptautiskā līmenī, un sadarbojoties Komisijai un dalībvalstīm būtu jāveicina intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzības augstu standartu ievērošana un šie standarti jāpopularizē. Tas būtu jāveic, atbalstot intelektuālā īpašuma tiesību iekļaušanu tirdzniecības nolīgumos un to īstenošanu saskaņā ar tiem, veicinot tehnisko sadarbību, sekmējot diskusijas dažādos starptautiskos forumos, darot zināmu informāciju un apmainoties ar to un veicot operatīvās sadarbības papildu pasākumus ar trešām valstīm un attiecīgajām nozarēm. [Gr. 21]

| (17d) | Lai likvidētu tādu preču starptautisko tirdzniecību, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, TRIPS nolīguma 69. pantā ir noteikts, ka PTO dalībvalstīm ir jāveicina informācijas apmaiņa starp muitas iestādēm par tādu preču tirdzniecību, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības. Apmainoties ar šādu informāciju, būtu jāvar izsekot kontrabandas tīkliem, lai piegādes ķēdes agrīnā posmā izbeigtu tādu preču ražošanu un izplatīšanu, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības. Tāpēc ir jānosaka nosacījumi, saskaņā ar kuriem Savienības muitas iestādes un trešo valstu attiecīgās iestādes apmainās ar informāciju, tostarp par datu aizsardzību. [Gr. 22] |
| --- | --- |

(17d)

Lai likvidētu tādu preču starptautisko tirdzniecību, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, TRIPS nolīguma 69. pantā ir noteikts, ka PTO dalībvalstīm ir jāveicina informācijas apmaiņa starp muitas iestādēm par tādu preču tirdzniecību, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības. Apmainoties ar šādu informāciju, būtu jāvar izsekot kontrabandas tīkliem, lai piegādes ķēdes agrīnā posmā izbeigtu tādu preču ražošanu un izplatīšanu, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības. Tāpēc ir jānosaka nosacījumi, saskaņā ar kuriem Savienības muitas iestādes un trešo valstu attiecīgās iestādes apmainās ar informāciju, tostarp par datu aizsardzību. [Gr. 22]

| (17e) | Saskaņā ar Savienības mērķi stiprināt starptautisko sadarbību, lai cīnītos pret viltošanu, pirātismu un nelegālo paralēlo tādu preču tirdzniecību, ar kurām pārkāpj reģistrētu tiesību subjektu intelektuālās tiesības, jaunais Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrs ir galvenais atbildīgais, kas visām muitas iestādēm savlaicīgi sniedz vajadzīgo informāciju, lai veiktu to preču oficiālo importētāju un izplatītāju atbilstošu kontroli, attiecībā uz kurām pastāv aizdomas, ka ar tām iekšējā tirgū pārkāpj kādas no intelektuālā īpašuma tiesībām, kā arī, lai veiktu šādu preču eksportētāju uz ārvalstu tirgiem atbilstošu kontroli. Šo kompetenci varētu paplašināt, radot Savienības tādu autentisku izstrādājumu un pakalpojumu datubāzi, kurus aizsargā ar reģistrētām preču zīmēm, dizainparaugiem un patentiem un ar kuriem varētu iepazīties arī ārvalstu muitas iestādes, kas sadarbojas ar Savienību, lai labāk aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības un tās labāk īstenotu; [Gr. 23] |
| --- | --- |

(17e)

Saskaņā ar Savienības mērķi stiprināt starptautisko sadarbību, lai cīnītos pret viltošanu, pirātismu un nelegālo paralēlo tādu preču tirdzniecību, ar kurām pārkāpj reģistrētu tiesību subjektu intelektuālās tiesības, jaunais Eiropas Intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu novērošanas centrs ir galvenais atbildīgais, kas visām muitas iestādēm savlaicīgi sniedz vajadzīgo informāciju, lai veiktu to preču oficiālo importētāju un izplatītāju atbilstošu kontroli, attiecībā uz kurām pastāv aizdomas, ka ar tām iekšējā tirgū pārkāpj kādas no intelektuālā īpašuma tiesībām, kā arī, lai veiktu šādu preču eksportētāju uz ārvalstu tirgiem atbilstošu kontroli. Šo kompetenci varētu paplašināt, radot Savienības tādu autentisku izstrādājumu un pakalpojumu datubāzi, kurus aizsargā ar reģistrētām preču zīmēm, dizainparaugiem un patentiem un ar kuriem varētu iepazīties arī ārvalstu muitas iestādes, kas sadarbojas ar Savienību, lai labāk aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības un tās labāk īstenotu; [Gr. 23]

| (18) | Efektivitātes nolūkā būtu jāpiemēro Padomes 1997. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un to sadarbību ar Komisiju, lai nodrošinātu muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (10). |
| --- | --- |

(18)

Efektivitātes nolūkā būtu jāpiemēro Padomes 1997. gada 13. marta Regula (EK) Nr. 515/97 par dalībvalstu administratīvo iestāžu savstarpējo palīdzību un to sadarbību ar Komisiju, lai nodrošinātu muitas vai lauksaimniecības tiesību aktu pareizu piemērošanu (10).

| (19) | Muitas iestāžu pienākumi būtu jānosaka dalībvalstu tiesību aktos, taču pieprasījuma muitas iestādēm rīkoties apstiprināšanai nebūtu jāpiešķir šā lēmuma saņēmējam tiesības uz kompensāciju gadījumos, kad muitas iestāde šādas preces nav atklājusi un ir izlaidusi apgrozībai vai nav rīkojusies, lai tās aizturētu. |
| --- | --- |

(19)

Muitas iestāžu pienākumi būtu jānosaka dalībvalstu tiesību aktos, taču pieprasījuma muitas iestādēm rīkoties apstiprināšanai nebūtu jāpiešķir šā lēmuma saņēmējam tiesības uz kompensāciju gadījumos, kad muitas iestāde šādas preces nav atklājusi un ir izlaidusi apgrozībai vai nav rīkojusies, lai tās aizturētu.

| (20) | Ņemot vērā, ka muitas iestādes rīkojas pēc iepriekš saņemta pieprasījuma, pieprasījumu rīkoties apstiprinoša lēmuma saņēmējam būtu jāsedz visas izmaksas, kas muitas iestādēm radušās, rīkojoties, lai īstenotu attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības. Taču tam nebūtu jāliedz lēmuma saņēmējam iespēja

  vajadzētu būt tiesībām
  prasīt kompensāciju no pārkāpēja vai citām personām, kuras varētu būt uzskatāmas par atbildīgām,
  tostarp, no atsevišķiem starpniekiem, piemēram, pārvadātājiem,
  atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Izmaksas un zaudējumi, kas muitas rīcības rezultātā radušies personām, kas nav muitas iestādes, ja preces ir aizturētas, pamatojoties uz trešās personas prasību, kas balstīta uz intelektuālā īpašuma tiesībām, būtu jāregulē ar īpašiem tiesību aktiem katrā konkrētā gadījumā. [Gr. 24] |
| --- | --- |

(20)

Ņemot vērā, ka muitas iestādes rīkojas pēc iepriekš saņemta pieprasījuma, pieprasījumu rīkoties apstiprinoša lēmuma saņēmējam būtu jāsedz visas izmaksas, kas muitas iestādēm radušās, rīkojoties, lai īstenotu attiecīgās intelektuālā īpašuma tiesības. Taču tam nebūtu jāliedz lēmuma saņēmējam iespēja

  vajadzētu būt tiesībām
  prasīt kompensāciju no pārkāpēja vai citām personām, kuras varētu būt uzskatāmas par atbildīgām,
  tostarp, no atsevišķiem starpniekiem, piemēram, pārvadātājiem,
  atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem. Izmaksas un zaudējumi, kas muitas rīcības rezultātā radušies personām, kas nav muitas iestādes, ja preces ir aizturētas, pamatojoties uz trešās personas prasību, kas balstīta uz intelektuālā īpašuma tiesībām, būtu jāregulē ar īpašiem tiesību aktiem katrā konkrētā gadījumā. [Gr. 24]

| (20a) | Šajā regulā ir paredzēta iespēja muitas iestādēm piekrist muitas uzraudzībā no vienas vietas uz otru Savienības muitas teritorijā pārvadāt preces, kas ir atstātas iznīcināšanai. Muitas iestādes būtu jāmudina izmantot šo iespēju, lai no ekonomikas vai vides viedokļa sekmētu šo preču pareizu iznīcināšanu, kā arī, lai tās izmantotu izglītības un demonstrēšanas nolūkā, ja tiek nodrošināta atbilstošu drošības pasākumu veikšana. [Gr. 25] |
| --- | --- |

(20a)

Šajā regulā ir paredzēta iespēja muitas iestādēm piekrist muitas uzraudzībā no vienas vietas uz otru Savienības muitas teritorijā pārvadāt preces, kas ir atstātas iznīcināšanai. Muitas iestādes būtu jāmudina izmantot šo iespēju, lai no ekonomikas vai vides viedokļa sekmētu šo preču pareizu iznīcināšanu, kā arī, lai tās izmantotu izglītības un demonstrēšanas nolūkā, ja tiek nodrošināta atbilstošu drošības pasākumu veikšana. [Gr. 25]

| (21) | Muitas iestāžu veiktā intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana ietvers datu apmaiņu par lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz pieprasījumiem rīkoties. Šāda datu apstrāde attiecas arī uz personas datu apstrādi, kas būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesībām, kā jo īpaši noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (12). |
| --- | --- |

(21)

Muitas iestāžu veiktā intelektuālā īpašuma tiesību īstenošana ietvers datu apmaiņu par lēmumiem, kas pieņemti attiecībā uz pieprasījumiem rīkoties. Šāda datu apstrāde attiecas arī uz personas datu apstrādi, kas būtu jāveic saskaņā ar Savienības tiesībām, kā jo īpaši noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvā 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (11) un Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 18. decembra Regulā (EK) Nr. 45/2001 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Kopienas iestādēs un struktūrās un par šādu datu brīvu apriti (12).

| (21a) | Savienības tiesību aktos būtu jānosaka šādi datubāzes elementi: struktūrvienība, kas kontrolēs un pārvaldīs datubāzi, un struktūrvienība, kas būs atbildīga par minētās datubāzes datu apstrādes drošību. Ieviešot jebkāda veida iespējamo savstarpējo izmantojamību vai apmaiņu, pirmām kārtām būtu svarīgi ievērot lietošanas mērķa ierobežošanas principu, proti, dati būtu jāizmanto attiecīgās datubāzes izveides mērķim, un nevajadzētu atļaut datu papildu apmaiņu vai savstarpēju izmantojamību, kas pārsniedz šo mērķi. [Gr. 26] |
| --- | --- |

(21a)

Savienības tiesību aktos būtu jānosaka šādi datubāzes elementi: struktūrvienība, kas kontrolēs un pārvaldīs datubāzi, un struktūrvienība, kas būs atbildīga par minētās datubāzes datu apstrādes drošību. Ieviešot jebkāda veida iespējamo savstarpējo izmantojamību vai apmaiņu, pirmām kārtām būtu svarīgi ievērot lietošanas mērķa ierobežošanas principu, proti, dati būtu jāizmanto attiecīgās datubāzes izveides mērķim, un nevajadzētu atļaut datu papildu apmaiņu vai savstarpēju izmantojamību, kas pārsniedz šo mērķi. [Gr. 26]

| (22) | Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus saistībā ar to noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz veidlapām pieprasījumam muitas iestādēm rīkoties un veidlapām pieprasījumam pagarināt laikposmu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, īstenošanas pilnvaras, proti, standarta veidlapu noteikšana, būtu jāuztic Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13). |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu vienādus nosacījumus saistībā ar to noteikumu piemērošanu, kas attiecas uz veidlapām pieprasījumam muitas iestādēm rīkoties un veidlapām pieprasījumam pagarināt laikposmu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, īstenošanas pilnvaras, proti, standarta veidlapu noteikšana, būtu jāuztic Komisijai. Šīs pilnvaras būtu jāīsteno atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulai (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13).

| (23) | Lai gan šīs īstenojamās regulas noteikumu priekšmets attiecas uz kopējas tirdzniecības politikas jomu, ņemot vērā īstenošanas aktu veidu un ietekmi, to pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra. |
| --- | --- |

(23)

Lai gan šīs īstenojamās regulas noteikumu priekšmets attiecas uz kopējas tirdzniecības politikas jomu, ņemot vērā īstenošanas aktu veidu un ietekmi, to pieņemšanai būtu jāizmanto konsultēšanās procedūra.

| (24) | Regula (EK) Nr. 1383/2003 būtu jāatceļ, |
| --- | --- |

(24)

Regula (EK) Nr. 1383/2003 būtu jāatceļ,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS, DARBĪBAS JOMA UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī regula nosaka apstākļus un procedūras muitas rīcībai gadījumos, kad preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, ir vai tām bija jābūt muitas uzraudzībā Savienības muitas teritorijā.

2.   Šī regula neattiecas uz precēm, kas ir izlaistas brīvai apgrozībai galapatēriņa režīmā Regulas (EEK) Nr. 2913/92 82. panta izpratnē.

3.   Šī regula nekādā veidā neietekmē dalībvalstu un Savienības tiesību aktus, kas attiecas uz intelektuālo īpašumu.

4.   Šī regula neattiecas uz nekomerciālam precēm, kas atrodas ceļotāja personiskajā bagāžā.

4.a
     
  Šī regula attiecas uz precēm, kuras tranzītā pārvadā pa Savienības muitas teritoriju un attiecībā uz kurām pastāv aizdomas, ka ar tām ir pārkāptas kādas intelektuālā īpašuma tiesības. [Gr. 27]

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā

| (1) | "intelektuālā īpašuma tiesības" nozīmē:






  a) | preču zīmi; |
| --- | --- | --- |

(1)

"intelektuālā īpašuma tiesības" nozīmē:

a)

preču zīmi;

| b) | dizainparaugu; |
| --- | --- |

b)

dizainparaugu;

| c) | autortiesības vai blakustiesības, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

c)

autortiesības vai blakustiesības, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| d) | ģeogrāfiskās izcelsmes norādi; |
| --- | --- |

d)

ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;

| e) | patentu, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

e)

patentu, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| f) | papildu aizsardzības sertifikātu zālēm, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 469/2009 (2009. gada 6. maijs) par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (14); |
| --- | --- |

f)

papildu aizsardzības sertifikātu zālēm, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 469/2009 (2009. gada 6. maijs) par papildu aizsardzības sertifikātu zālēm (14);

| g) | papildu aizsardzības sertifikātu augu aizsardzības līdzekļiem, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1610/96 (1996. gada 23. jūlijs) par papildu aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem (15); |
| --- | --- |

g)

papildu aizsardzības sertifikātu augu aizsardzības līdzekļiem, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1610/96 (1996. gada 23. jūlijs) par papildu aizsardzības sertifikāta ieviešanu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem (15);

| h) | tiesības uz Kopienas augu šķirņu aizsardzību, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (16); |
| --- | --- |

h)

tiesības uz Kopienas augu šķirņu aizsardzību, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 2100/94 (1994. gada 27. jūlijs) par Kopienas augu šķirņu aizsardzību (16);

| i) | tiesības uz augu šķirņu aizsardzību, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

i)

tiesības uz augu šķirņu aizsardzību, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| j) | pusvadītāju izstrādājumu topogrāfiju, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

j)

pusvadītāju izstrādājumu topogrāfiju, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| k) | lietderīgo modeli
  tiktāl, ciktāl tas tiek aizsargāts kā ekskluzīvas intelektuālā īpašuma tiesības
  atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; [Gr. 28] |
| --- | --- |

k)

lietderīgo modeli
  tiktāl, ciktāl tas tiek aizsargāts kā ekskluzīvas intelektuālā īpašuma tiesības
  atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; [Gr. 28]

| l) | komercnosaukumu, ciktāl tam ir noteikts intelektuālā īpašuma izņēmuma tiesību statuss, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

l)

komercnosaukumu, ciktāl tam ir noteikts intelektuālā īpašuma izņēmuma tiesību statuss, atbilstoši attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| m) | jebkuras citas tiesības, kas ir Savienības tiesību aktos noteikta intelektuālā īpašuma izņēmuma tiesības; |
| --- | --- |

m)

jebkuras citas tiesības, kas ir Savienības tiesību aktos noteikta intelektuālā īpašuma izņēmuma tiesības;

| (2) | "preču zīme" ir:






  a) | Kopienas preču zīme, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi (17); |
| --- | --- | --- |

(2)

"preču zīme" ir:

a)

Kopienas preču zīme, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 207/2009 (2009. gada 26. februāris) par Kopienas preču zīmi (17);

| b) | dalībvalstī reģistrēta preču zīme vai attiecībā uz Beļģiju, Nīderlandi un Luksemburgu – Beniluksa Intelektuālā īpašuma birojā reģistrēta preču zīme; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstī reģistrēta preču zīme vai attiecībā uz Beļģiju, Nīderlandi un Luksemburgu – Beniluksa Intelektuālā īpašuma birojā reģistrēta preču zīme;

| c) | preču zīme, kas reģistrēta saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, kas ir spēkā dalībvalstī; |
| --- | --- |

c)

preču zīme, kas reģistrēta saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, kas ir spēkā dalībvalstī;

| d) | preču zīme, kas reģistrēta saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, kas ir spēkā Savienībā; |
| --- | --- |

d)

preču zīme, kas reģistrēta saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, kas ir spēkā Savienībā;

| (3) | "dizainparaugs" ir:






  a) | Kopienas dizainparaugs, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 6/2002 (2001. gada 12. decembris) par Kopienas dizainparaugiem (18); |
| --- | --- | --- |

(3)

"dizainparaugs" ir:

a)

Kopienas dizainparaugs, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 6/2002 (2001. gada 12. decembris) par Kopienas dizainparaugiem (18);

| b) | dizainparaugs, kas reģistrēts dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

dizainparaugs, kas reģistrēts dalībvalstī;

| c) | dizainparaugs, kas reģistrēts saskaņā ar dalībvalstī spēkā esošiem starptautiskiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

c)

dizainparaugs, kas reģistrēts saskaņā ar dalībvalstī spēkā esošiem starptautiskiem nolīgumiem;

| d) | dizainparaugs, kas reģistrēts saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, kas ir spēkā Savienībā; |
| --- | --- |

d)

dizainparaugs, kas reģistrēts saskaņā ar starptautiskiem nolīgumiem, kas ir spēkā Savienībā;

| (4) | „ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir:






  a) | lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vai cilmes vietas nosaukums, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (19); |
| --- | --- | --- |

(4)

„ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir:

a)

lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vai cilmes vietas nosaukums, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 510/2006 (2006. gada 20. marts) par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (19);

| b) | vīna ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vai cilmes vietas nosaukums, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (20); |
| --- | --- |

b)

vīna ģeogrāfiskās izcelsmes norāde vai cilmes vietas nosaukums, atbilstoši Padomes Regulai (EK) Nr. 1234/2007 (2007. gada 22. oktobris), ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula) (20);

| c) | aromatizēta vīna ģeogrāfiskais nosaukums, atbilstoši Padomes Regulai (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (21); |
| --- | --- |

c)

aromatizēta vīna ģeogrāfiskais nosaukums, atbilstoši Padomes Regulai (EEK) Nr. 1601/91 (1991. gada 10. jūnijs), ar ko nosaka vispārīgus noteikumus par aromatizētu vīnu, aromatizētus vīnus saturošu dzērienu un aromatizētus vīnus saturošu kokteiļu definēšanu un to nosaukumu un noformējumu veidošanu (21);

| d) | stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (22); |
| --- | --- |

d)

stipro alkoholisko dzērienu ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes regulai (EK) Nr. 110/2008 (2008. gada 15. janvāris) par stipro alkoholisko dzērienu definīciju, aprakstu, noformējumu, marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 1576/89 (22);

| e) | tādu produktu, kas nav vīni, stiprie alkoholiskie dzērieni, lauksaimniecības produkti vai pārtikas produkti, ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, tiktāl, ciktāl tai noteikts izņēmuma tiesību statuss, atbilstoši dalībvalstu vai Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

e)

tādu produktu, kas nav vīni, stiprie alkoholiskie dzērieni, lauksaimniecības produkti vai pārtikas produkti, ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, tiktāl, ciktāl tai noteikts izņēmuma tiesību statuss, atbilstoši dalībvalstu vai Savienības tiesību aktiem;

| f) | ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kura minēta attiecīgos nolīgumos starp Savienību un trešām valstīm; |
| --- | --- |

f)

ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, kura minēta attiecīgos nolīgumos starp Savienību un trešām valstīm;

| (5) | "viltotas preces" ir:






  a) | preces, uz kurām attiecas preču zīmes tiesību pārkāpums un uz kurām bez atļaujas norādīta preču zīme, kas pilnīgi atbilst preču zīmei, kas ir likumīgi reģistrēta tādam pašam preču veidam, vai preču zīme, kuras būtiskos elementus nav iespējams atšķirt no likumīgi reģistrētas preču zīmes,
  kā arī visi preču zīmes simboli, pat ja tie ir atveidoti atsevišķi, un iepakojums, uz kura ir atveidotas viltotu preču zīmes
  ; [Gr. 29] |
| --- | --- | --- |

(5)

"viltotas preces" ir:

a)

preces, uz kurām attiecas preču zīmes tiesību pārkāpums un uz kurām bez atļaujas norādīta preču zīme, kas pilnīgi atbilst preču zīmei, kas ir likumīgi reģistrēta tādam pašam preču veidam, vai preču zīme, kuras būtiskos elementus nav iespējams atšķirt no likumīgi reģistrētas preču zīmes,
  kā arī visi preču zīmes simboli, pat ja tie ir atveidoti atsevišķi, un iepakojums, uz kura ir atveidotas viltotu preču zīmes
  ; [Gr. 29]

| b) | preces, uz kurām attiecas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiesību pārkāpums un uz kurām norādīti vai kuras apzīmē nosaukumi vai apzīmējumi, kas aizsargāti saistībā ar šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi; |
| --- | --- |

b)

preces, uz kurām attiecas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes tiesību pārkāpums un uz kurām norādīti vai kuras apzīmē nosaukumi vai apzīmējumi, kas aizsargāti saistībā ar šo ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;

| (6) | "pirātiskas preces" ir preces, uz kurām attiecas autortiesību vai blakustiesību, vai dizainparauga tiesību pārkāpums un kas ir kopijas vai ietver atsevišķas kopijas, kas ir izgatavotas bez autortiesību vai blakustiesību, vai dizainparauga tiesību (reģistrētu vai nereģistrētu) subjekta vai tiesību subjekta pilnvarotas personas atļaujas izgatavošanas valstī; |
| --- | --- |

(6)

"pirātiskas preces" ir preces, uz kurām attiecas autortiesību vai blakustiesību, vai dizainparauga tiesību pārkāpums un kas ir kopijas vai ietver atsevišķas kopijas, kas ir izgatavotas bez autortiesību vai blakustiesību, vai dizainparauga tiesību (reģistrētu vai nereģistrētu) subjekta vai tiesību subjekta pilnvarotas personas atļaujas izgatavošanas valstī;

| (7) | "preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības" ir preces, par kurām
  muitas iestādēm
  ir pietiekami pierādījumi, lai muitas iestādes uzskatītu

  iemesli uzskatīt
  , ka preces tajā dalībvalstī, kurā tās ir atklātas, prima facie ir: [Gr. 30]







  a) | preces, uz kurām attiecas intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums saskaņā ar Savienības vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem,

  dalībvalstī, kurā tās ir atklātas;
  [Gr. 31] |
| --- | --- | --- |

(7)

"preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības" ir preces, par kurām
  muitas iestādēm
  ir pietiekami pierādījumi, lai muitas iestādes uzskatītu

  iemesli uzskatīt
  , ka preces tajā dalībvalstī, kurā tās ir atklātas, prima facie ir: [Gr. 30]

a)

preces, uz kurām attiecas intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpums saskaņā ar Savienības vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem,

  dalībvalstī, kurā tās ir atklātas;
  [Gr. 31]

| b) | ierīces, līdzekļi vai sastāvdaļas, ar kuru palīdzību apiet tehnoloģiju, ierīci vai sastāvdaļu, kas, normāli darbojoties, novērš vai ierobežo tādas darbības attiecībā uz darbiem, kuras nav atļāvis autortiesību vai blakustiesību subjekts un ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

b)

ierīces, līdzekļi vai sastāvdaļas, ar kuru palīdzību apiet tehnoloģiju, ierīci vai sastāvdaļu, kas, normāli darbojoties, novērš vai ierobežo tādas darbības attiecībā uz darbiem, kuras nav atļāvis autortiesību vai blakustiesību subjekts un ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības saskaņā ar attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem;

| c) | jebkura veidne vai matrice, kas ir īpaši izveidota vai pielāgota tādu preču ražošanai, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, ja šādas veidnes vai matrices izmantošana pārkāpj tiesību subjekta tiesības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem

  dalībvalstī, kurā tās ir atklātas
  ; [Gr. 32] |
| --- | --- |

c)

jebkura veidne vai matrice, kas ir īpaši izveidota vai pielāgota tādu preču ražošanai, ar kurām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, ja šādas veidnes vai matrices izmantošana pārkāpj tiesību subjekta tiesības saskaņā ar Savienības tiesību aktiem vai attiecīgās dalībvalsts tiesību aktiem

  dalībvalstī, kurā tās ir atklātas
  ; [Gr. 32]

| (8) | "pieprasījums" ir muitas iestādēm iesniegts lūgums rīkoties gadījumos, kad ir aizdomas par precēm, ar kurām tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

(8)

"pieprasījums" ir muitas iestādēm iesniegts lūgums rīkoties gadījumos, kad ir aizdomas par precēm, ar kurām tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības;

| (9) | "pieprasījums dalībvalstī" ir pieprasījums dalībvalsts muitas iestādēm rīkoties attiecīgajā dalībvalstī; |
| --- | --- |

(9)

"pieprasījums dalībvalstī" ir pieprasījums dalībvalsts muitas iestādēm rīkoties attiecīgajā dalībvalstī;

| (10) | "pieprasījums Savienībā" ir pieprasījums, kas iesniegts vienā dalībvalstī un kurā šīs dalībvalsts un vienas vai vairāku citu dalībvalstu muitas iestādēm prasīts rīkoties attiecīgajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(10)

"pieprasījums Savienībā" ir pieprasījums, kas iesniegts vienā dalībvalstī un kurā šīs dalībvalsts un vienas vai vairāku citu dalībvalstu muitas iestādēm prasīts rīkoties attiecīgajās dalībvalstīs;

| (11) | "pieprasītājs" ir persona, kura iesniedz pieprasījumu savā vārdā; |
| --- | --- |

(11)

"pieprasītājs" ir persona, kura iesniedz pieprasījumu savā vārdā;

| (12) | "preču valdītājs" ir persona, kas ir preču īpašnieks vai kam ir līdzīgas tiesības rīkoties ar tām, vai kas tās fiziski kontrolē; |
| --- | --- |

(12)

"preču valdītājs" ir persona, kas ir preču īpašnieks vai kam ir līdzīgas tiesības rīkoties ar tām, vai kas tās fiziski kontrolē;

| (13) | "deklarētājs" ir deklarētājs Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 18. punkta izpratnē;

  persona, kas iesniedz muitas deklarāciju savā vārdā, vai persona, kuras vārdā tā tiek iesniegta
  ; [Gr. 33] |
| --- | --- |

(13)

"deklarētājs" ir deklarētājs Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 18. punkta izpratnē;

  persona, kas iesniedz muitas deklarāciju savā vārdā, vai persona, kuras vārdā tā tiek iesniegta
  ; [Gr. 33]

| (14) | "iznīcināšana" ir preču fiziska iznīcināšana, pārstrāde vai nekomerciāla atbrīvošanās no precēm tā, lai neradītu kaitējumu personai, kuras labā pieņemts lēmums, ar kuru apstiprina pieprasījumu; |
| --- | --- |

(14)

"iznīcināšana" ir preču fiziska iznīcināšana, pārstrāde vai nekomerciāla atbrīvošanās no precēm tā, lai neradītu kaitējumu personai, kuras labā pieņemts lēmums, ar kuru apstiprina pieprasījumu;

| (15) | "muitas uzraudzība" ir

  darbība, ko parasti veic
  muitas uzraudzība Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 13. punkta izpratnē;

  iestādes, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti muitas jomā pieņemtie tiesību akti un vajadzības gadījumā arī citas normas, kas piemērojamas precēm, uz kurām attiecas šāda darbība
  ; [Gr. 34] |
| --- | --- |

(15)

"muitas uzraudzība" ir

  darbība, ko parasti veic
  muitas uzraudzība Regulas (EEK) Nr. 2913/92 4. panta 13. punkta izpratnē;

  iestādes, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti muitas jomā pieņemtie tiesību akti un vajadzības gadījumā arī citas normas, kas piemērojamas precēm, uz kurām attiecas šāda darbība
  ; [Gr. 34]

| (16) | “Savienības muitas teritorija” ir Kopienas muitas teritorija Regulas (EEK) Nr. 2913/92 3. pantā izpratnē; |
| --- | --- |

(16)

“Savienības muitas teritorija” ir Kopienas muitas teritorija Regulas (EEK) Nr. 2913/92 3. pantā izpratnē;

| (17) | "preču izlaišana" ir darbība, ar kuru muitas dienesti atļauj izmantot preces mērķiem, kas norādīti muitas procedūrā, kuru tām piemēro; |
| --- | --- |

(17)

"preču izlaišana" ir darbība, ar kuru muitas dienesti atļauj izmantot preces mērķiem, kas norādīti muitas procedūrā, kuru tām piemēro;

| (17a) | „mazs sūtījums” ir atsevišķs komerciāla rakstura sūtījums, kurā ir










  a) | mazāk par trim vienībām vai |
| --- | --- | --- |

(17a)

„mazs sūtījums” ir atsevišķs komerciāla rakstura sūtījums, kurā ir

a)

mazāk par trim vienībām vai

| b) | kura vienību kopējais svars ir mazāks par 2 kilogramiem; [Gr. 35] |
| --- | --- |

b)

kura vienību kopējais svars ir mazāks par 2 kilogramiem; [Gr. 35]

| (17b) | „ātrbojīga prece” ir prece, kuras vērtība laika gaitā var ievērojami samazināties, vai kura tās īpašību dēļ var sabojāties. [Gr. 36] |
| --- | --- |

(17b)

„ātrbojīga prece” ir prece, kuras vērtība laika gaitā var ievērojami samazināties, vai kura tās īpašību dēļ var sabojāties. [Gr. 36]

3. pants

Piemērojamie tiesību akti

Neskarot Parlamenta un Padomes regulu (EK) Nr. 864/2007 (2007. gada 11. jūlijs) par tiesību aktiem, kas piemērojami ārpuslīgumiskām saistībām (Roma II) (23) 8. pantu, tās dalībvalsts tiesību normas, kurā atklātas preces kādā no situācijām, kas minētas 1. panta 1. punktā, ir piemērojamas, lai noteiktu, vai šo preču izmantošana rada aizdomas par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu vai ar to ir pārkāptas intelektuāla īpašuma tiesības.

II   NODAĻA

PIEPRASĪJUMS MUITAS IESTĀDĒM RĪKOTIES

1.   iedaļa

PIEPRASĪJUMU RĪKOTIES IESNIEGŠANA

4. pants

Personas, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu

1.   Personas, kuras ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu dalībvalstī vai Savienībā, ir:

| a) | intelektuālā īpašuma tiesību subjekti; |
| --- | --- |

a)

intelektuālā īpašuma tiesību subjekti;

| b) | intelektuālā īpašuma tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, ko regulāri atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt

  kas likumīgi pārstāv
  autortiesību vai blakustiesību subjektus; [Gr. 37] |
| --- | --- |

b)

intelektuālā īpašuma tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, ko regulāri atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt

  kas likumīgi pārstāv
  autortiesību vai blakustiesību subjektus; [Gr. 37]

| c) | profesionālās aizstāvības iestādes, ko regulāri atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt

  kas likumīgi pārstāv
  autortiesību vai blakustiesību subjektus; [Gr. 38] |
| --- | --- |

c)

profesionālās aizstāvības iestādes, ko regulāri atzīst par tādām, kuras ir tiesīgas pārstāvēt

  kas likumīgi pārstāv
  autortiesību vai blakustiesību subjektus; [Gr. 38]

| d) | grupas Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 1. punkta izpratnē, ražotāju grupas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118. panta e) punkta izpratnē vai līdzīgas ražotāju grupas, kas pārstāv ražotājus, kas izmanto kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai šādu grupu pārstāvji, kā paredzēts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes regulējošajos Savienības tiesību aktos, saimnieciskās darbības veicēji, kas ir tiesīgi izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kā arī par attiecīgās ģeogrāfiskās norādes pārbaudēm atbildīgās iestādes. |
| --- | --- |

d)

grupas Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 1. punkta izpratnē, ražotāju grupas Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118. panta e) punkta izpratnē vai līdzīgas ražotāju grupas, kas pārstāv ražotājus, kas izmanto kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai šādu grupu pārstāvji, kā paredzēts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes regulējošajos Savienības tiesību aktos, saimnieciskās darbības veicēji, kas ir tiesīgi izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kā arī par attiecīgās ģeogrāfiskās norādes pārbaudēm atbildīgās iestādes.

2.   Papildus 1. punktā uzskaitītajām personām pieprasījumu dalībvalstī var iesniegt:

| a) | visas citas personas, kurām ir atļauja izmantot intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

a)

visas citas personas, kurām ir atļauja izmantot intelektuālā īpašuma tiesības;

| b) | ražotāju grupas, kas pārstāv ražotājus, kas izmanto kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai šādu grupu pārstāvji, kā paredzēts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes regulējošajos dalībvalstu tiesību aktos, saimnieciskās darbības veicēji, kas ir tiesīgi izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ka arī par attiecīgās ģeogrāfiskās norādes pārbaudēm atbildīgās iestādes. |
| --- | --- |

b)

ražotāju grupas, kas pārstāv ražotājus, kas izmanto kādu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai šādu grupu pārstāvji, kā paredzēts ģeogrāfiskās izcelsmes norādes regulējošajos dalībvalstu tiesību aktos, saimnieciskās darbības veicēji, kas ir tiesīgi izmantot ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ka arī par attiecīgās ģeogrāfiskās norādes pārbaudēm atbildīgās iestādes.

3.   Papildus 1. punktā uzskaitītajām personām pieprasījumu Savienībā ir tiesīga iesniegt persona, kura ir tādas izņēmuma licences saņēmējs, kura attiecas uz Savienības muitas teritoriju.

4.   Visām personām, kas saskaņā ar 1., 2. un 3. punkta noteikumiem ir tiesīgas iesniegt pieprasījumu, jāspēj uzsākt tiesvedību par intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem tajā dalībvalstī, kurā preces atklātas.

5. pants

Intelektuālā īpašuma tiesības, uz kurām attiecas pieprasījums Savienībā

Pieprasījums Savienībā var tikt iesniegts attiecībā uz jebkurām intelektuālā īpašuma tiesībām, kas ir spēkā visā Savienībā.

6. pants

Pieprasījumu iesniegšana

1.   Ja ir aizdomas, ka ar preču izmantošanu tiek pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, 4. pantā minētās personas var pieprasīt muitas iestāžu rīcību, iesniedzot pieprasījumu attiecīgajā muitas struktūrvienībā. Pieprasījumu iesniedz uz 3. punktā minētās veidlapas.

1.a
     
  Regulas 4. pantā minētās personas par katru dalībvalstī vai Savienībā aizsargājamo intelektuālā īpašuma tiesību veidu iesniedz tikai vienu iesniegumu. [Gr. 39]

2.   Katra dalībvalsts norīko muitas struktūrvienību, kura drīkst saņemt un apstrādāt pieprasījumus. Dalībvalsts attiecīgi informē Komisiju, un Komisija publisko dalībvalstu noteikto kompetento muitas struktūrvienību sarakstu.

3.   Komisija īstenošanas aktos nosaka pieprasījuma veidlapas paraugu. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.
  Izmantojot īstenošanas pilnvaras, Komisija apspriežas ar Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāju. [Gr. 40]

Veidlapā pieprasītājs norāda šādu informāciju:

| a) | ziņas par pieprasītāju; |
| --- | --- |

a)

ziņas par pieprasītāju;

| b) | pieprasītāja statusu 4. panta izpratnē; |
| --- | --- |

b)

pieprasītāja statusu 4. panta izpratnē;

| c) | pavaddokumentus, kas jāiesniedz, lai muitas struktūrvienībai apliecinātu, ka pieprasītājs ir tiesīgs iesniegt pieprasījumu; |
| --- | --- |

c)

pavaddokumentus, kas jāiesniedz, lai muitas struktūrvienībai apliecinātu, ka pieprasītājs ir tiesīgs iesniegt pieprasījumu;

| d) | to fizisku vai juridisku personu pilnvarojumu, kas pārstāv pieprasītāju, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā pieprasījums iesniegts; |
| --- | --- |

d)

to fizisku vai juridisku personu pilnvarojumu, kas pārstāv pieprasītāju, saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā pieprasījums iesniegts;

| e) | īstenojamo intelektuālā īpašuma tiesību uzskaitījumu; |
| --- | --- |

e)

īstenojamo intelektuālā īpašuma tiesību uzskaitījumu;

| f) | ja iesniegts pieprasījums Savienībā — dalībvalsti vai dalībvalstis, kurās tiek prasīta muitas rīcība; |
| --- | --- |

f)

ja iesniegts pieprasījums Savienībā — dalībvalsti vai dalībvalstis, kurās tiek prasīta muitas rīcība;

| g) | konkrētus un tehniskus datus par autentiskajām precēm, tostarp
  marķējumu, piemēram, svītrkodu, un
  nepieciešamības gadījumā arī attēlus; [Gr. 41] |
| --- | --- |

g)

konkrētus un tehniskus datus par autentiskajām precēm, tostarp
  marķējumu, piemēram, svītrkodu, un
  nepieciešamības gadījumā arī attēlus; [Gr. 41]

| h) | informāciju, ko pievieno veidlapai un kas vajadzīga, lai muitas iestādēm ļautu identificēt attiecīgās preces; |
| --- | --- |

h)

informāciju, ko pievieno veidlapai un kas vajadzīga, lai muitas iestādēm ļautu identificēt attiecīgās preces;

| i) | jebkuru informāciju, kas svarīga muitas iestāžu analīzei un novērtējumam saistībā ar attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpuma risku
  , piemēram, informāciju par oficiālajiem izplatītājiem
  ; [Gr. 42] |
| --- | --- |

i)

jebkuru informāciju, kas svarīga muitas iestāžu analīzei un novērtējumam saistībā ar attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpuma risku
  , piemēram, informāciju par oficiālajiem izplatītājiem
  ; [Gr. 42]

| j) | pieprasītāja pārstāvja(-u) tehniskos un juridiskos jautājumos vārdu (nosaukumu) un adresi; |
| --- | --- |

j)

pieprasītāja pārstāvja(-u) tehniskos un juridiskos jautājumos vārdu (nosaukumu) un adresi;

| k) | pieprasītāja apņemšanos informēt kompetento muitas struktūrvienību par jebkuru no 14. panta minētajām situācijām; |
| --- | --- |

k)

pieprasītāja apņemšanos informēt kompetento muitas struktūrvienību par jebkuru no 14. panta minētajām situācijām;

| l) | pieprasītāja apņemšanos sniegt un atjaunināt jebkuru informāciju, kas svarīga muitas iestāžu analīzei un novērtējumam saistībā ar attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpuma risku; |
| --- | --- |

l)

pieprasītāja apņemšanos sniegt un atjaunināt jebkuru informāciju, kas svarīga muitas iestāžu analīzei un novērtējumam saistībā ar attiecīgo intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpuma risku;

| m) | pieprasītāja apņemšanos uzņemties atbildību saskaņā ar 26. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

m)

pieprasītāja apņemšanos uzņemties atbildību saskaņā ar 26. panta nosacījumiem;

| n) | pieprasītāja apņemšanos segt 27. pantā minētās izmaksas saskaņā ar 27. panta nosacījumiem; |
| --- | --- |

n)

pieprasītāja apņemšanos segt 27. pantā minētās izmaksas saskaņā ar 27. panta nosacījumiem;

| o) | pieprasītāja apņemšanos piekrist tam, ka viņa iesniegtos datus apstrādās Komisija.
  [Gr. 43] |
| --- | --- |

o)

pieprasītāja apņemšanos piekrist tam, ka viņa iesniegtos datus apstrādās Komisija.
  [Gr. 43]

Pieprasījumā iekļauj informāciju, kas datu subjektam ir jāsniedz saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 un valstu tiesībām, ar kurām īsteno Direktīvu 95/46/EK. [Gr. 44]

4.   Ja ir pieejamas datorizētas pieprasījumu saņemšanas un apstrādes sistēmas, pieprasījumus iesniedz, izmantojot elektroniskas datu apstrādes metodes.
  Dalībvalstis šādas sistēmas dara pieejamas ne vēlāk kā 2014. gada 1. janvārī. [Gr. 45]

5.   Ja pieprasījums ir iesniegts pēc muitas iestāžu paziņojuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saskaņā ar 17. panta 4. punktu, pieprasījums atbilst šādiem papildu noteikumiem:

| a) | to iesniedz kompetentajai muitas struktūrvienībai četru darba dienu laikā no paziņojuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu; |
| --- | --- |

a)

to iesniedz kompetentajai muitas struktūrvienībai četru darba dienu laikā no paziņojuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu;

| b) | tas ir pieprasījums dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

tas ir pieprasījums dalībvalstī;

| c) | tajā ietver 3. punktā minēto informāciju. Taču pieprasītājam atļauj neiesniegt 3. punkta g) līdz i) apakšpunktā minētās ziņas. |
| --- | --- |

c)

tajā ietver 3. punktā minēto informāciju. Taču pieprasītājam atļauj neiesniegt 3. punkta g) līdz i) apakšpunktā minētās ziņas.

2.   iedaļa

LĒMUMI PAR PIEPRASĪJUMIEM RĪKOTIES

7. pants

Pieprasījumu apstrāde

1.   Ja, saņemot pieprasījumu, kompetentā muitas struktūrvienība uzskata, ka pieprasījumā nav iekļauta visa 6. panta 3. punktā minētā informācija, kompetentā muitas struktūrvienība aicina pieprasītāju sniegt trūkstošo informāciju 10 darba dienu laikā no paziņojuma nosūtīšanas.

Šādos gadījumos 8. panta pirmajā daļā minēto termiņu aptur līdz brīdim, kad ir saņemta vajadzīgā informācija.

2.   Ja pieprasītājs neiesniedz trūkstošo informāciju 1. punktā minētajā termiņā, kompetentā muitas struktūrvienība pieprasījumu noraida.

  var noraidīt
  .
  Šādā gadījumā attiecīgā muitas struktūrvienība norāda lēmuma iemeslus un sniedz informāciju par pārsūdzēšanas kārtību. [Gr. 46]

3.   No pieprasītāja neiekasē nodevu, lai segtu administratīvās izmaksas, kas ir radušās pieprasījuma apstrādes laikā.

8. pants

Paziņojumi par pieprasījumu rīkoties apstiprināšanu vai noraidīšanu

Kompetentā muitas struktūrvienība par savu lēmumu apstiprināt vai noraidīt pieprasījumu pieprasītāju informē 30 darba dienu laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas.

Ja pieprasītājs jau iepriekš ticis informēts par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu, ko veic muitas iestādes, kompetentā muitas struktūrvienība par savu lēmumu apstiprināt vai noraidīt pieprasījumu pieprasītāju informē vienas darba dienas laikā no pieprasījuma saņemšanas dienas.

9. pants

Lēmumi par pieprasījumiem rīkoties

1.   Lēmumi, ar kuriem apstiprina pieprasījumu dalībvalstī, lēmumi, ar kuriem šādus lēmumus atceļ vai groza, kā arī lēmumi, ar kuriem pagarina termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, stājas spēkā to pieņemšanas dienā dalībvalstī, kurā iesniegts pieprasījums.

2.   Lēmumi, ar kuriem apstiprina pieprasījumu Savienībā, lēmumi, ar kuriem šādus lēmumus atceļ vai groza, kā arī lēmumi, ar kuriem pagarina termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, stājas spēkā:

| a) | dalībvalstī, kurā pieprasījums iesniegts — lēmuma pieņemšanas dienā; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstī, kurā pieprasījums iesniegts — lēmuma pieņemšanas dienā;

| b) | pārējās dalībvalstīs, kur pieprasīta muitas iestāžu rīcība — dienā, kad muitas iestādes ir saņēmušas paziņojumu saskaņā ar 13. panta 2. punktu, ar nosacījumu, ka lēmuma saņēmējs ir izpildījis 27. panta 3. punktā minētos pienākumus. |
| --- | --- |

b)

pārējās dalībvalstīs, kur pieprasīta muitas iestāžu rīcība — dienā, kad muitas iestādes ir saņēmušas paziņojumu saskaņā ar 13. panta 2. punktu, ar nosacījumu, ka lēmuma saņēmējs ir izpildījis 27. panta 3. punktā minētos pienākumus.

10. pants

Termiņš, kurā muitas iestādēm jārīkojas

1.   Apstiprinot pieprasījumu, kompetentā muitas struktūrvienība norāda laika posmu, kurā muitas iestādēm ir jārīkojas.

Šis laika posms sākas no dienas, kad pieņemts lēmums par pieprasījuma apstiprināšanu, un tas nav ilgāks par vienu gadu.

2.   Ja pieprasījumā, kas saņemts pēc muitas iestāžu paziņojuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saskaņā ar 17. panta 4. punktu, nav iekļautas 6. panta 3. punkta g) līdz i) apakšpunktā minētās ziņas, pieprasījumu apstiprina tikai attiecībā uz šo preču izlaišanas atlikšanu vai aizturēšanu.

3.   Ja intelektuālā īpašuma tiesības zaudē spēku vai pieprasītājs kādu citu iemeslu dēļ vairs nav persona, kas tiesīga iesniegt pieprasījumu, muitas iestādes nerīkojas. Lēmumu, ar kuru pieprasījums apstiprināts, atceļ vai attiecīgi groza tās muitas iestādes, kas lēmumu pieņēma.

11. pants

Tā termiņa pagarināšana, kurā muitas iestādēm jārīkojas

1.   Beidzoties termiņam, kurā muitas iestādēm jārīkojas, un pēc tam, kad lēmuma saņēmējs ir samaksājis visus parādus, ko tas saskaņā ar šo regulu ir parādā muitas iestādēm, muitas struktūrvienība, kas pieņēma sākotnējo lēmumu, var termiņu pagarināt pēc pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja lūguma.

2.   Ja lūgums pagarināt termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, tiek izteikts mazāk nekā 30 darba dienas pirms lēmuma spēka esamības laikposma beigām, kompetentā muitas struktūrvienība var pagarinājumu atteikt.

3.   Lūgumā pagarināt termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, iekļauj izmaiņas 6. panta 3. punktā noteiktajā informācijā.

4.   Kompetentā muitas struktūrvienība savu lēmumu par termiņa pagarināšanu paziņo pieprasījumu apstiprinošā lēmuma saņēmējam 30 dienu laikā no lūguma saņemšanas dienas.

5.   Pagarinātais termiņš, kurā muitas iestādēm jārīkojas, sākas no dienas, kurā pieņemts lēmums par termiņa pagarinājuma apstiprināšanu, un tas nav ilgāks par vienu gadu.

Ja intelektuālā īpašuma tiesības zaudē spēku vai pieprasītājs kādu citu iemeslu dēļ vairs nav persona, kas tiesīga iesniegt pieprasījumu, muitas iestādes nerīkojas. Lēmumu, ar kuru pagarinājums apstiprināts, atceļ vai attiecīgi groza tās muitas iestādes, kas lēmumu pieņēma.

6.   No lēmuma saņēmēja neiekasē nodevu, lai segtu administratīvās izmaksas, kas ir radušās termiņa pagarinājuma lūguma apstrādes laikā.

7.   Komisija īstenošanas aktos nosaka termiņa pagarinājuma lūguma veidlapas paraugu. Šos īstenojošos tiesību aktus pieņem saskaņā ar 29. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru.

12. pants

Grozījumi lēmumā, kas skar intelektuālā īpašuma tiesības

Kompetentā muitas struktūrvienība, kas pieņēmusi lēmumu par pieprasījuma apstiprināšanu, var pēc šāda lēmuma saņēmēja pieprasījuma mainīt lēmumā iekļauto intelektuālā īpašuma tiesību uzskaitījumu.

Attiecībā uz lēmumu, ar kuru apstiprina pieprasījumu Savienībā, jebkuri grozījumi, kas saistīti ar intelektuālā īpašuma tiesību uzskaitījuma papildināšanu, ietver tikai 5. pantā noteiktās intelektuālā īpašuma tiesības.

13. pants

Kompetentās muitas struktūrvienības paziņošanas pienākumi

1.   Kompetentā muitas struktūrvienība, kurā iesniegts pieprasījums dalībvalstī, nosūta savas dalībvalsts muitas dienestiem šādus lēmumus tūlīt pēc to pieņemšanas:

| a) | lēmumus, ar kuriem apstiprina pieprasījumu dalībvalstī; |
| --- | --- |

a)

lēmumus, ar kuriem apstiprina pieprasījumu dalībvalstī;

| b) | lēmumus, ar kuriem atceļ lēmumus par pieprasījuma apstiprināšanu dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

lēmumus, ar kuriem atceļ lēmumus par pieprasījuma apstiprināšanu dalībvalstī;

| c) | lēmumus, ar kuriem groza lēmumus par pieprasījuma apstiprināšanu dalībvalstī; |
| --- | --- |

c)

lēmumus, ar kuriem groza lēmumus par pieprasījuma apstiprināšanu dalībvalstī;

| d) | lēmumus, ar ko pagarina termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas. |
| --- | --- |

d)

lēmumus, ar ko pagarina termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas.

2.   Kompetentās muitas struktūrvienības, kurām iesniegts pieprasījums Savienībā, nosūta pieprasījumā minētās dalībvalsts kompetentajai muitas struktūrvienībai šādus lēmumus:

| a) | lēmumus, ar kuriem apstiprina pieprasījumu Savienībā; |
| --- | --- |

a)

lēmumus, ar kuriem apstiprina pieprasījumu Savienībā;

| b) | lēmumus, ar kuriem atceļ lēmumus par pieprasījumu apstiprināšanu Savienībā; |
| --- | --- |

b)

lēmumus, ar kuriem atceļ lēmumus par pieprasījumu apstiprināšanu Savienībā;

| c) | lēmumus, ar kuriem groza lēmumus par pieprasījumu apstiprināšanu Savienībā; |
| --- | --- |

c)

lēmumus, ar kuriem groza lēmumus par pieprasījumu apstiprināšanu Savienībā;

| d) | lēmumus, ar ko pagarina vai atsaka pagarinājumu termiņam, kurā muitas iestādēm jārīkojas; |
| --- | --- |

d)

lēmumus, ar ko pagarina vai atsaka pagarinājumu termiņam, kurā muitas iestādēm jārīkojas;

| e) | lēmumus, ar ko aptur muitas iestāžu rīcību saskaņā ar 15. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

e)

lēmumus, ar ko aptur muitas iestāžu rīcību saskaņā ar 15. panta 2. punktu.

Kompetentā muitas struktūrvienība tajā(-s) dalībvalstī(-s), kas norādīta(-s) pieprasījumā Savienībā, nekavējoties nosūta minētos lēmumus muitas dienestiem.

3.   Tiklīdz ir izveidota 31. panta 3. punktā minētā Komisijas centrālā datubāze, visu datu apmaiņu attiecībā uz pieprasījumiem rīkoties, to pavaddokumentiem un dalībvalstu muitas iestāžu savstarpējiem paziņojumiem veic ar šīs datubāzes starpniecību.

14. pants

Pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja paziņošanas pienākumi

Pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs kompetentajai muitas struktūrvienībai, kas pieņēmusi lēmumu,
  piecu darba dienu laikā
  paziņo: [Gr. 47]

| a) | ja intelektuālā īpašuma tiesības, uz kurām attiecas pieprasījums, zaudē spēku; |
| --- | --- |

a)

ja intelektuālā īpašuma tiesības, uz kurām attiecas pieprasījums, zaudē spēku;

| b) | ja lēmuma saņēmējs citu iemeslu dēļ vairs nav persona, kas tiesīga iesniegt pieprasījumu; |
| --- | --- |

b)

ja lēmuma saņēmējs citu iemeslu dēļ vairs nav persona, kas tiesīga iesniegt pieprasījumu;

| c) | izmaiņas informācijā, kas prasīta saskaņā ar 6. panta 3. punktu. |
| --- | --- |

c)

izmaiņas informācijā, kas prasīta saskaņā ar 6. panta 3. punktu.

Pants 15

Pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja pienākumu nepildīšana

1.   Ja pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs muitas iestāžu nodrošināto informāciju izmanto mērķiem, kas nav minēti 19. pantā, kompetentās muitas struktūrvienības var:

| a) | apturēt pieprasījumu apstiprinoša lēmuma piemērošanu dalībvalstī, kurā informācija tika sniegta vai izmantota, līdz tā termiņa beigām, kurā muitas iestādēm jārīkojas; |
| --- | --- |

a)

apturēt pieprasījumu apstiprinoša lēmuma piemērošanu dalībvalstī, kurā informācija tika sniegta vai izmantota, līdz tā termiņa beigām, kurā muitas iestādēm jārīkojas;

| b) | atteikties pagarināt termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas. |
| --- | --- |

b)

atteikties pagarināt termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas.

2.   Kompetentā muitas struktūrvienība var nolemt apturēt muitas iestāžu rīcību līdz tā termiņa beigām, kurā muitas iestādēm jārīkojas, ja lēmuma saņēmējs:

| a) | nepilda savus 14. pantā noteiktos paziņošanas pienākumus; |
| --- | --- |

a)

nepilda savus 14. pantā noteiktos paziņošanas pienākumus;

| b) | nepilda 18. panta 2. punkta prasības par paraugu atdošanu;
  [Gr. 48] |
| --- | --- |

b)

nepilda 18. panta 2. punkta prasības par paraugu atdošanu;
  [Gr. 48]

| c) | nepilda savus 27. panta 1. un 3. punktā noteiktos pienākumus saistība ar izmaksām un tulkojumiem; |
| --- | --- |

c)

nepilda savus 27. panta 1. un 3. punktā noteiktos pienākumus saistība ar izmaksām un tulkojumiem;

| d) | neuzsāk tiesvedību, kā noteikts 20. panta 1. punktā, 23. panta 4. punktā

  20. panta 4. punktā
  vai 24. panta 9. punktā. [Gr. 49] |
| --- | --- |

d)

neuzsāk tiesvedību, kā noteikts 20. panta 1. punktā, 23. panta 4. punktā

  20. panta 4. punktā
  vai 24. panta 9. punktā. [Gr. 49]

Ja minētais attiecas uz pieprasījumu Savienībā, lēmums par muitas iestāžu rīcības apturēšanu ir spēkā tikai tajā dalībvalstī, kurā šāds lēmums ir pieņemts.

III   NODAĻA

NORMAS, KAS REGLAMENTĒ MUITAS IESTĀŽU RĪCĪBU

1.   iedaļa

PREČU, PAR KURĀM IR AIZDOMAS, KA AR TĀM PĀRKĀPJ INTELEKTUĀLĀ ĪPAŠUMA TIESĪBAS, IZLAIŠANAS ATLIKŠANA VAI AIZTURĒŠANA

16. pants

Preču izlaišanas atlikšana vai preču aizturēšana pēc pieprasījuma apstiprināšanas

1.   Ja dalībvalsts muitas iestādes vienā no 1. panta 1. punktā minētajām situācijām konstatē preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, uz kurām attiecas pieprasījumu rīkoties apstiprinošs lēmums, tās pieņem lēmumu atlikt

  atliek
  preču izlaišanu vai preces aizturēt.

  aiztur
  . [Gr. 50]

2.   Pirms pieņemt lēmumu par

  atlikt
  preču izlaišanas atlikšanu

  izlaišanu
  vai preču aizturēšanu,

  aizturēt preces
  , muitas iestādes var lūgt pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēju sniegt tām jebkādu būtisku informāciju. Muitas iestādes var lēmuma saņēmējam sniegt

  pēc šīs personas lūguma sniedz arī informāciju par preču vienību faktisko vai šķietamo skaitu un to veidu, kā arī atbilstošos gadījumos nosūtīt

  nosūta
  preču vienību attēlus.

  fotogrāfijas
  . [Gr. 51]

3.   Pirms pieņemt lēmumu par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu,

  Ja preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, nav viltotas vai pirātiskas preces
  , muitas iestādes par saviem nodomiem paziņo deklarētājam vai, ja preces paredzēts aizturēt — preču valdītājam
  , vēl pirms tās atliek izlaišanu vai aiztur preces
  . Deklarētājam vai preču valdītājam dod iespēju izteikt savu viedokli trīs dienu laikā no minētā paziņojuma nosūtīšanas.

  saņemšanas
  . [Gr. 52]

3.a
     
  Ja attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās ir tāda produkta imitācija vai kopija, kas Savienībā tiek aizsargāts ar intelektuālā īpašuma tiesībām, īsteno neuzlikšanas procedūru, muitas iestādes prasa preču deklarētājam vai valdītājam sniegt atbilstošus pierādījumus, ka attiecīgo preču galamērķis ir ārpus Savienības teritorijas, šos pierādījumus iesniedzot trīs darba dienu laikā no minētās prasības saņemšanas. Ja nav pietiekamu pierādījumu par pretējo, muitas iestādes uzskata, ka preču galamērķis ir Savienības teritorija.

Komisija līdz ... (24) pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka pamatnostādnes, saskaņā ar kurām muitas iestādes varētu novērtē risku, ka pirmajā apakšpunktā minētās preces novirzīs uz Savienības tirgu. Minētos īstenošanas aktus pieņem, ievērojot 29. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 53]

4.   Muitas iestādes pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam un preču deklarētājam vai preču valdītājam par savu lēmumu atlikt preču
  izlaišanas atlikšanu

  izlaišanu vai
  preču aizturēšanu

  preces aizturēt paziņo vienas darba dienas laikā. no šāda lēmuma pieņemšanas.

  Taču muitas iestādes var arī prasīt pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam paziņot attiecīgi preču deklarētājam vai valdītājam, ja pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs garantē, ka viņš ievēros šajā regulā noteiktos termiņus un pienākumus. [Gr. 54]

Paziņojums deklarētajam vai preču valdītājam ietver informāciju par juridiskajām sekām, kas paredzētas 20. pantā. saistībā ar precēm, kas nav ne viltotas, ne pirātiskas, un 23. pantā saistībā ar precēm, kas ir viltotas un pirātiskas.
  [Gr. 55]

5.   Muitas iestādes informē pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēju un preču deklarētāju vai preču valdītāju par to preču, kuru izlaišana ir atlikta vai kuras ir aizturētas, faktisko vai lēsto daudzumu un preču faktisko vai šķietamo veidu, tostarp atbilstošos gadījumos nosūta preču vienību attēlus.

  fotogrāfijas
  . [Gr. 56]

6.   Ja par preču valdītājiem uzskatāmas vairākas personas, muitas iestādēm nav pienākuma informēt vairāk nekā vienu personu.

17. pants

Preču izlaišanas atlikšana vai preču aizturēšana bez pieprasījuma apstiprināšanas

1.   Ja muitas iestādes savā darbībā vienā no 1. panta 1. punktā minētajām situācijām konstatē preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, tās var atlikt preču izlaišanu vai preces aizturēt, pirms saņēmušas paziņojumu par pieprasījumu apstiprinošu lēmumu, kas attiecas uz šīm precēm.

2.   Pirms pieņemt lēmumu par preču izlaišanas atlikšanu

  atlikt preču izlaišanu
  vai preču aizturēšanu,

  aizturēt tās
  , muitas iestādes, izpaužot tikai informāciju par preču vienību faktisko vai lēsto daudzumu un to faktisko vai šķietamo veidu, tostarp atbilstošos gadījumos nosūtot preču vienību attēlus,

  fotogrāfijas
  , var lūgt jebkuru personu, kas ir tiesīga iesniegt pieprasījumu par intelektuālā īpašuma tiesību varbūtējo pārkāpumu, sniegt muitas iestādēm jebkādu būtisku informāciju. [Gr. 57]

3.   Pirms pieņemt lēmumu par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu, muitas iestādes par saviem nodomiem paziņo deklarētājam vai, ja preces paredzēts aizturēt — preču valdītājam. Deklarētājam vai preču valdītājam dod iespēju izteikt savu viedokli trīs dienu laikā no minētā paziņojuma nosūtīšanas.
  [Gr. 58]

3.a
     
  Ja attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka tās ir tāda produkta imitācija vai kopija, kas Savienībā tiek aizsargāts ar intelektuālā īpašuma tiesībām, īsteno neuzlikšanas procedūru, muitas iestādes prasa preču deklarētājam vai valdītājam sniegt atbilstošus pierādījumus, ka attiecīgo preču galamērķis ir ārpus Savienības teritorijas, šos pierādījumus iesniedzot trīs darba dienu laikā no minētās prasības nosūtīšanas. Ja nav pietiekamu pierādījumu par pretējo, muitas iestādes uzskata, ka preču galamērķis ir Savienības teritorija.

Komisija līdz ... (25) pieņem īstenošanas aktus, ar ko nosaka pamatnostādnes, saskaņā ar kurām muitas iestādes novērtē iespējamību, ka pirmajā apakšpunktā minētās preces varētu novirzīt uz Savienības tirgu. Minētos īstenošanas aktus pieņem, ievērojot 29. panta 2. punktā minēto konsultēšanās procedūru. [Gr. 59]

4.   Par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu muitas iestādes vienas dienas laikā no preču izlaišanas atlikšanas vai preču aizturēšanas paziņo personai, kas tiesīga iesniegt pieprasījumu, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību varbūtējo pārkāpumu.

4.a
     
  Ja nevar noteikt nevienu personu, kura būtu tiesīga iesniegt pieprasījumu, muitas iestādes sadarbojas ar kompetentajām iestādēm, lai noskaidrotu personu, kurai ir tiesības iesniegt pieprasījumu. [Gr. 60]

5.   Muitas iestādes dod atļauju izlaist preces vai izbeigt to aizturēšanu tūlīt pēc muitas formalitāšu nokārtošanas šādos gadījumos:

| a) | ja iestādes vienas darba dienas laikā no preču izlaišanas atlikšanas vai preču aizturēšanas nav identificējušas nevienu personu, kas būtu tiesīga iesniegt pieprasījumu, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma varbūtējo tiesību pārkāpumu; |
| --- | --- |

a)

ja iestādes vienas darba dienas laikā no preču izlaišanas atlikšanas vai preču aizturēšanas nav identificējušas nevienu personu, kas būtu tiesīga iesniegt pieprasījumu, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma varbūtējo tiesību pārkāpumu;

| b) | ja iestādes nav saņēmušas vai ir noraidījušas pieprasījumu saskaņā ar 6. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

b)

ja iestādes nav saņēmušas vai ir noraidījušas pieprasījumu saskaņā ar 6. panta 5. punktu.

Muitas iestādes preču deklarētājam vai preču valdītājam par savu lēmumu atlikt preču izlaišanu

  izlaišanas atlikšanu
  vai preces aizturēt

  preču aizturēšanu
  paziņo vienas darba dienas laikā. no šāda lēmuma pieņemšanas.
  [Gr. 61]

6.   Šo pantu nepiemēro ātrbojīgām precēm.
  [Gr. 62]

18. pants

Preču, kuru izlaišana ir atlikta vai kuras ir aizturētas, pārbaude un paraugu ņemšana

1.   Muitas iestādes pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam un preču deklarētājam vai preču valdītājam dod iespēju pārbaudīt preces, kuru izlaišana ir atlikta vai kuras ir aizturētas.

2.   Muitas iestādes var ņemt paraugus
  , kas raksturo preces kopumā,
  un var pēc pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja lūguma tam izsniegt
  vai nosūtīt šādus
  preču paraugus, kas paredzēti tikai un vienīgi analīzei un turpmākas procedūras sekmēšanai attiecībā uz viltotām un pirātiskām precēm. Par jebkuras šādu paraugu analīzes veikšanu atbild tikai pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs. [Gr. 63]

Ja apstākļi to ļauj, pēc tehniskās analīzes veikšanas un pirms preču izlaišanas un aizturēšanas izbeigšanas paraugus atdod.

3.   Muitas iestādes pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam
  un, ja nepieciešams, tiesībaizsardzības iestādēm un aģentūrām
  pēc pieprasījuma dara zināmu preču, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, nosūtītāja, saņēmēja, deklarētāja vai valdītāja vārdu (nosaukumu) un adresi, muitas procedūru un preču izcelsmi, vietu, no kuras tās tiek ievestas, kā arī to galamērķi (ja minētā informācija ir pieejama). [Gr. 64]

4.   Preču uzglabāšanas nosacījumus to izlaišanas atlikšanas vai aizturēšanas laikā, tostarp noteikumus attiecībā uz izmaksām, nosaka katra dalībvalsts.

19. pants

Atļauja pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam izmantot noteiktu informāciju

Ja pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs ir saņēmis 18. panta 3. punktā minēto informāciju, tas šo informāciju var izmantot tikai turpmākiem mērķiem:

| a) | procesa uzsākšanai, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības
  vai šāda procesa gaitā
  ; [Gr. 65] |
| --- | --- |

a)

procesa uzsākšanai, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības
  vai šāda procesa gaitā
  ; [Gr. 65]

| aa) | papildu darbību veikšanai, lai noskaidrotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpēja identitāti; [Gr. 66] |
| --- | --- |

aa)

papildu darbību veikšanai, lai noskaidrotu intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpēja identitāti; [Gr. 66]

| ab) | kriminālprocesa ierosināšanai vai izmantošanai šā procesa laikā; [Gr. 67] |
| --- | --- |

ab)

kriminālprocesa ierosināšanai vai izmantošanai šā procesa laikā; [Gr. 67]

| b) | kompensācijas piedzīšanai no tiesību pārkāpēja vai citām personām, ja preces iznīcinātas saskaņā ar 20. panta 3. punktu vai 23. panta 3. punktu; [Gr. 68] |
| --- | --- |

b)

kompensācijas piedzīšanai no tiesību pārkāpēja vai citām personām, ja preces iznīcinātas saskaņā ar 20. panta 3. punktu vai 23. panta 3. punktu; [Gr. 68]

| ba) | informācijas izmantošanai kriminālizmeklēšanas vai kriminālprocesa īstenošanai vai saistībā ar tiem, tostarp gadījumos, kad tie attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesībām; [Gr. 69] |
| --- | --- |

ba)

informācijas izmantošanai kriminālizmeklēšanas vai kriminālprocesa īstenošanai vai saistībā ar tiem, tostarp gadījumos, kad tie attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesībām; [Gr. 69]

| bb) | informācijas izmantošanai, lai panāktu vienošanos ārpustiesas mierizlīguma sarunās. [Gr. 70] |
| --- | --- |

bb)

informācijas izmantošanai, lai panāktu vienošanos ārpustiesas mierizlīguma sarunās. [Gr. 70]

19.a pants

Informācijas un datu apmaiņa starp muitas iestādēm

Ievērojot atbilstošos datu aizsardzības noteikumus, Komisija ir tiesīga nolemt, ka visām Savienības muitas iestādēm un attiecīgajām iestādēm trešās valstīs ir jāapmainās ar informāciju un datiem, kas iegūti saskaņā ar 18. panta 3. punktu, un noteikt šādas informācijas apmaiņas nosacījumus. [Gr. 71]

2.   iedaļa

PREČU IZNĪCINĀŠANA, PROCESA UZSĀKŠANA UN AGRĀKA PREČU IZLAIŠANA [Gr. 72]

20. pants

Preču iznīcināšana un
  procesa
  uzsākšana [Gr. 73]

1.   Ja ir aizdomas, ka ar precēm, kas nav minētas 23. un 24. pantā, pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs 10 darba dienu laikā no lēmuma nosūtīšanas par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu ierosina tiesvedību, lai noteiktu, vai ir

  Preces, kuru izlaišana ir atlikta vai kas ir aizturētas saskaņā ar 16. pantu, var muitas uzraudzībā iznīcināt, neievērojot vajadzību noteikt, vai nav
  pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības
  saskaņā ar tās dalībvalsts tiesībām, kurā preces ir atrastas,
  ,
  ja ir izpildīti visi šādi nosacījumi:

| a) | pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs, pamatojoties uz šai personai saskaņā ar 16. panta 2. punktu sniegto informāciju, muitas iestādes 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas ir rakstiski informējis, ka ir pārkāptas
  intelektuālā īpašuma tiesības
  , un norādījis pārkāpto tiesību konkrēto veidu; |
| --- | --- |

a)

pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs, pamatojoties uz šai personai saskaņā ar 16. panta 2. punktu sniegto informāciju, muitas iestādes 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas ir rakstiski informējis, ka ir pārkāptas
  intelektuālā īpašuma tiesības
  , un norādījis pārkāpto tiesību konkrēto veidu;

| b) | pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski apliecinājis muitas iestādēm 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas; |
| --- | --- |

b)

pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski apliecinājis muitas iestādēm 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas;

| c) | preču deklarētājs vai valdītājs par savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski apliecinājis muitas iestādēm 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas. |
| --- | --- |

c)

preču deklarētājs vai valdītājs par savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski apliecinājis muitas iestādēm 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas.

Ja preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, ir ātrbojīgas, termiņš pirmajā daļā minētās tiesvedības ierosināšanai ir trīs darba dienas no lēmuma nosūtīšanas par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu.
  [Gr. 74]

2.   
  Ja preču deklarētājs vai valdītājs 1. punkta c) apakšpunktā minētajos termiņos nav ne apliecinājis savu piekrišanu preču iznīcināšanai, ne arī darījis zināmus savus iebildumus pret preču iznīcināšanu muitas iestādēm, kas pieņēmušas lēmumu atlikt preču izlaišanu vai preces aizturēt,
  muitas iestādes dod atļauju izlaist preces vai izbeigt to aizturēšanu tūlīt pēc visu muitas formalitāšu nokārtošanas, ja 1. punktā minētāja termiņā tās no pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja nav saņēmušas informāciju par:

  uzskata, ka preču deklarētājs vai valdītājs ir piekritis preču iznīcināšanai.

| a) | tiesvedības uzsākšanu, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības; |
| --- | --- |

a)

tiesvedības uzsākšanu, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības;

| b) | rakstisku vienošanos starp pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēju un preču valdītāju par preču iznīcināšanu.
  [Gr. 75] |
| --- | --- |

b)

rakstisku vienošanos starp pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēju un preču valdītāju par preču iznīcināšanu.
  [Gr. 75]

3.   Ja noslēgta 2. punkta b) apakšpunktā minētā vienošanās par preču iznīcināšanu, to veic

  Preces iznīcina
  muitas kontrolē, un izdevumus un atbildību par to uzņemas pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs, ja vien tās dalībvalsts, kurā preces tiek iznīcinātas, tiesību aktos nav noteikts citādi.
  Pirms preču iznīcināšanas var ņemt paraugus. [Gr. 76]

4.   Muitas iestādes 1. punkta pirmajā daļā minēto termiņu var atbilstošos gadījumos pagarināt pēc pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja pieprasījuma, bet ne ilgāk kā par 10 darba dienām.

  Ja nav saņemta piekrišana preču iznīcināšanai vai arī ja preču deklarētājs vai valdītājs iebilst pret iznīcināšanu, 20 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs uzsāk procesu, lai noteiktu, vai nav pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības
  .

Ātrbojīgu preču gadījumā 1. punkta otrajā daļā minēto termiņu nepagarina.
  [Gr. 77]

4.a
     
  Muitas iestādes dod atļauju izlaist preces vai attiecīgi izbeidz to aizturēšanu tūlīt pēc visu muitas formalitāšu nokārtošanas, ja tās no pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja nav saņēmušas informāciju par:

| a) | šīs personas piekrišanu preču iznīcināšanai 1. punkta b) apakšpunktā minētajos termiņos; |
| --- | --- |

a)

šīs personas piekrišanu preču iznīcināšanai 1. punkta b) apakšpunktā minētajos termiņos;

| b) | procesa uzsākšanu 4. punkta minētājā termiņā, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības
  . [Gr. 78] |
| --- | --- |

b)

procesa uzsākšanu 4. punkta minētājā termiņā, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības
  . [Gr. 78]

21. pants

Paredzamā preču izlaišana

1.   Ja muitas iestādes ir saņēmušas paziņojumu par tiesvedības uzsākšanu, lai noteiktu, vai ir pārkāptas dizainparauga, patenta, lietderīgā modeļa vai augu šķirņu tiesības, un ir pagājis 20. pantā noteiktais termiņš, preču deklarētājs vai valdītājs var lūgt muitas iestādes preces izlaist vai izbeigt to aizturēšanu.

Muitas iestādes izlaiž preces vai izbeidz to aizturēšanu tikai tad, ja izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | preču deklarētājs vai valdītājs ir garantējis nodrošinājumu; |
| --- | --- |

a)

preču deklarētājs vai valdītājs ir garantējis nodrošinājumu;

| b) | iestāde, kuras kompetencē ir noteikt, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, nav atļāvusi piesardzības pasākumus; |
| --- | --- |

b)

iestāde, kuras kompetencē ir noteikt, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, nav atļāvusi piesardzības pasākumus;

| c) | ir nokārtotas visas muitas formalitātes. |
| --- | --- |

c)

ir nokārtotas visas muitas formalitātes.

2.   Nodrošinājumu, kas minēts 1. punkta a) apakšpunktā, garantē deklarētājs vai preču valdītājs 10 darba dienu laikā no dienas, kad muitas iestādes saņēmušas 1. punktā minēto lūgumu.

3.   Muitas iestādes nodrošinājumu nosaka apmērā, kas ir pietiekami liels, lai aizsargātu pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja intereses.

4.   Nodrošinājuma garantēšana neierobežo citus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, kas ir pieejami pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam.

22. pants

Attiecībā uz iznīcināšanai paredzētām precēm aizliegtas muitas procedūras un izmantošana

1.   Preces, kas saskaņā ar
  20
  ., 23.

  vai 24.
  pantu paredzētas iznīcināšanai, netiek: [Gr. 79]

| a) | izlaistas brīvā apgrozībā; |
| --- | --- |

a)

izlaistas brīvā apgrozībā;

| b) | izvestas ārpus Savienības muitas teritorijas; |
| --- | --- |

b)

izvestas ārpus Savienības muitas teritorijas;

| c) | eksportētas; |
| --- | --- |

c)

eksportētas;

| d) | atkārtoti eksportētas; |
| --- | --- |

d)

atkārtoti eksportētas;

| e) | pakļautas neuzlikšanas procedūrai; |
| --- | --- |

e)

pakļautas neuzlikšanas procedūrai;

| f) | novietotas brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā. |
| --- | --- |

f)

novietotas brīvajā zonā vai brīvajā noliktavā.

1.a
     
  Atkāpjoties no 1. punktā minētajām prasībām, muitas iestādes var atļaut publiskām vai privātām organizācijām, kuru mērķis ir cīnīties pret viltošanu, izmantot 1. punkta a) līdz f) apakšpunktā minētos pasākumus, ja tās pirms šādu darbību veikšanas ir saņēmušas individuālu atļauju. Pirms bezīpašnieka preču iznīcināšanas atļauju saņēmušās organizācijas var tās uzkrāt saskaņā ar atļaujā paredzētiem nosacījumiem, lai veiktu analīzi un izveidotu tādas informācijas datubāzi, kas paredzēta cīņai pret viltošanu. Informāciju par atļauju saņēmušajām organizācijām publicē Komisijas tīmekļa vietnē.

  [Gr. 80]

2.   Muitas iestādes var atļaut 1. punktā minētās preces muitas uzraudzībā pārvietot no vienas vietas uz citu Savienības muitas teritorijā, lai tās muitas kontrolē iznīcinātu
  vai tās izmantotu izglītības un demonstrēšanas nolūkiem, ja tiek nodrošināta atbilstošu drošības pasākumu veikšana
  . [Gr. 81]

3.   iedaļa

VILTOTAS UN PIRĀTISKAS PRECES
  [Gr. 82]

23. pants

Iznīcināšana un tiesvedības uzsākšana

1.   Preces, par kurām ir aizdomas, ka tās ir viltotas vai pirātiskas, var iznīcināt muitas kontrolē, turklāt nav nepieciešams noteikt, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības, atbilstoši tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā preces ir atklātas, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| (a) | pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs par savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski informējis muitas iestādes 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no dienas, kad nosūtīts lēmums par preču izlaišanas atlikšanu vai preču iznīcināšanu; |
| --- | --- |

(a)

pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs par savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski informējis muitas iestādes 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no dienas, kad nosūtīts lēmums par preču izlaišanas atlikšanu vai preču iznīcināšanu;

| (b) | preču deklarētājs vai preču valdītājs par savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski informējis muitas iestādes 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no dienas, kad nosūtīts lēmums par preču izlaišanas atlikšanu vai preču iznīcināšanu. |
| --- | --- |

(b)

preču deklarētājs vai preču valdītājs par savu piekrišanu preču iznīcināšanai ir rakstiski informējis muitas iestādes 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no dienas, kad nosūtīts lēmums par preču izlaišanas atlikšanu vai preču iznīcināšanu.

2.   Ja preču deklarētājs vai valdītājs 1. punkta b) apakšpunktā minētajos termiņos nav apliecinājis savu piekrišanu preču iznīcināšanai, ne arī darījis zināmus savus iebildumus pret preču iznīcināšanu tām muitas iestādēm, kas pieņēmušas lēmumu atlikt preču izlaišanu vai preces aizturēt, muitas iestādes var uzskatīt, ka preču deklarētājs vai valdītājs ir piekritis preču iznīcināšanai.

Muitas dienesti attiecīgi informē pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēju.

Ja preču deklarētājs vai valdītājs iebilst pret preču iznīcināšanu, muitas iestādes šos iebildumus dara zināmus pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam.

3.   Preces iznīcina muitas kontrolē, un atbildību un izdevumus par to uzņemas pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs, ja vien tās dalībvalsts, kurā preces tiek iznīcinātas, tiesību aktos nav noteikts citādi. Pirms preču iznīcināšanas var ņemt paraugus.

4.   Ja nav saņemta piekrišana preču iznīcināšanai, 10 darba dienu laikā (vai trīs darba dienu laikā ātrbojīgu preču gadījumā) no dienas, kad nosūtīts lēmums par preču izlaišanas atlikšanu vai preču iznīcināšanu, pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs uzsāk tiesvedību, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības.

Muitas iestādes pirmajā daļā minētos termiņus var atbilstošos gadījumos pagarināt pēc pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja lūguma, bet ne ilgāk kā par 10 darba dienām.

Ātrbojīgu preču gadījumā šos termiņus nepagarina.

5.   Muitas iestādes dod atļauju izlaist preces vai izbeigt to aizturēšanu tūlīt pēc visu muitas formalitāšu nokārtošanas, ja tās no pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja nav saņēmušas informāciju par:

| a) | piekrišanu preču iznīcināšanai 1. punkta a) apakšpunktā minētajos termiņos; |
| --- | --- |

a)

piekrišanu preču iznīcināšanai 1. punkta a) apakšpunktā minētajos termiņos;

| b) | tiesvedības uzsākšanu 4. punkta minētājā termiņā, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības.
  [Gr. 83] |
| --- | --- |

b)

tiesvedības uzsākšanu 4. punkta minētājā termiņā, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības.
  [Gr. 83]

24. pants

Īpaša procedūra mazos sūtījumos sūtītu preču iznīcināšanai

1.   Šis pants attiecas uz precēm, kuras atbilst visiem turpmākajiem nosacījumiem:

| a) | par precēm ir aizdomas, ka tās ir viltotas vai pirātiskas;

  ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības
  ; [Gr. 84] |
| --- | --- |

a)

par precēm ir aizdomas, ka tās ir viltotas vai pirātiskas;

  ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības
  ; [Gr. 84]

| b) | preces nav ātrbojīgas; |
| --- | --- |

b)

preces nav ātrbojīgas;

| c) | uz precēm attiecas pieprasījumu apstiprinošs lēmums; |
| --- | --- |

c)

uz precēm attiecas pieprasījumu apstiprinošs lēmums;

| (ca) | pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs savā pieprasījumā ir prasījis piemērot īpašu procedūru; [Gr. 85] |
| --- | --- |

(ca)

pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs savā pieprasījumā ir prasījis piemērot īpašu procedūru; [Gr. 85]

| d) | preces tiek pārvadātas mazos sūtījumos. |
| --- | --- |

d)

preces tiek pārvadātas mazos sūtījumos.

2.   16. panta 3., 4. un 5. punktu un 18. panta 2. punktu nepiemēro. [Gr. 86]

3.   Vienas darba dienas laikā pēc lēmuma pieņemšanas par preču izlaišanas atlikšanu vai preces aizturēšanu par to paziņojot preču deklarētājam vai valdītājam, muitas iestādes preču deklarētāju vai valdītāju informē par:

| a) | muitas iestāžu nodomu preces iznīcināt; |
| --- | --- |

a)

muitas iestāžu nodomu preces iznīcināt;

| b) | preču deklarētāja vai valdītāja tiesībām saskaņā ar 4. un 5. punktu. |
| --- | --- |

b)

preču deklarētāja vai valdītāja tiesībām saskaņā ar 4. un 5. punktu.

4.   Deklarētājam vai preču valdītājam dod iespēju izteikt savu viedokli 20

  piecu
  darba dienu laikā no dienas, kad nosūtīts

  saņemts
  lēmums par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu. [Gr. 87]

5.   Minētās preces var iznīcināt, ja 20 darba dienu laikā no dienas, kad nosūtīts lēmums par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu, preču deklarētājs vai valdītājs ir muitas iestādēm
  rakstiski
  apliecinājis savu piekrišanu preču iznīcināšanai.
  Šo preču iznīcināšanu kontrolē muita, un ar to saistītos izdevumus sedz pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs. [Gr. 88]

6.   Ja preču deklarētājs vai valdītājs 5. punktā minētajā termiņā nav apliecinājis savu piekrišanu preču iznīcināšanai, ne arī darījis zināmus savus iebildumus pret preču iznīcināšanu tam muitas dienestam, kas pieņēmis lēmumu atlikt preču izlaišanu vai preces aizturēt, muitas iestādes var uzskatīt, ka preču deklarētājs vai valdītājs ir piekritis preču iznīcināšanai.

7.   Preces iznīcina muitas kontrolē, un izdevumus par to sedz muitas iestādes.
  [Gr. 89]

7.a
     
  Muitas iestādes vajadzības gadījumā nodrošina pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam iespēju iepazīties ar informāciju par iznīcināto vienību faktisko vai šķietamo skaitu un veidu. [Gr. 90]

8.   Ja preču deklarētājs vai valdītājs iebilst pret preču iznīcināšanu,

  10 darba dienu laikā no lēmuma par preču izlaišanas atlikšanu vai preču aizturēšanu saņemšanas dienas nav apliecinājis savu piekrišanu preču iznīcināšanai vai nav darījis zināmus savus iebildumus pret to
  , muitas iestādes šos iebildumus dara zināmus pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējam
  atgādina par šādu neapliecināto piekrišanu vai neizteiktajiem iebildumiem
  , pievienojot informāciju par preču vienību faktisko vai lēsto daudzumu un to faktisko vai šķietamo veidu, turklāt atbilstošos gadījumos nosūtot preču vienību attēlus
  vai to paraugus
  . [Gr. 91]

9.   Muitas iestādes dod atļauju izlaist preces vai izbeigt to aizturēšanu tūlīt pēc visu muitas formalitāšu nokārtošanas, ja tās no pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja 10 darba dienu laikā no dienas, kad nosūtīta 8. punktā minētā informācija, nav saņēmušas ziņas par tiesvedības uzsākšanu, lai noteiktu, vai ir pārkāptas intelektuālā īpašuma tiesības.

10.   Komisijai piešķir pilnvaras saskaņā ar 30. pantu pieņemt deleģētos aktus par robežvērtībām, ar kurām šā panta vajadzībām nosaka to, kas uzskatāms par "mazu sūtījumu".
  [Gr. 92]

IV   NODAĻA

ATBILDĪBA, IZMAKSAS UN SANKCIJAS

25. pants

Muitas iestāžu atbildība

Neskarot dalībvalstīs piemērojamos tiesību aktus, pieprasījumu apstiprinošs lēmums tā saņēmējam nedod tiesības uz kompensāciju gadījumā, ja muitas iestāde nav atklājusi un ir izlaidusi apgrozībai vai nav rīkojusies, lai aizturētu preces, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības.

26. pants

Pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja atbildība

Ja procedūra, kas pienācīgi uzsākta saskaņā ar šo regulu, tiek izbeigta pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja darbības vai bezdarbības dēļ vai ja tiek konstatēts, ka ar attiecīgajām precēm nepārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības, pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēju saista atbildība pret tām personām, kas iesaistītas 1. panta 1. punktā minētajā situācijā, atbilstoši tās dalībvalsts tiesību aktiem, kurā preces atklātas.

27. pants

Izmaksas

1.   Ja to pieprasa muitas iestādes, pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs sedz visas izmaksas, kas muitas administrācijai radušās saistībā ar preču paturēšanu muitas uzraudzībā saskaņā ar 16. un 17. pantu un saistībā ar preču iznīcināšanu saskaņā ar
  20. un

  23. pantu.

  24. pantu
  .
  Muitas iestādes pēc lēmuma saņēmēja pieprasījuma informē šo personu par to, kur un kā aizturētās preces tiek glabātas, un par izmaksām, kas saistītas ar šo glabāšanu, un dod tai iespēju sniegt komentārus par šo glabāšanu. [Gr. 93]

2.   Šis pants neskar pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmēja tiesības prasīt kompensāciju no tiesību pārkāpēja vai citām personām, atbilstoši to dalībvalstu tiesību aktiem, kurās preces atklātas.

2.a
     
  Ja pārkāpēja identitāti nav iespējams noskaidrot, tas nav sasniedzams vai nespēj nodrošināt kompensācijas izmaksu, pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs var kompensāciju piedzīt no preču īpašnieka vai no personas, kurai ir līdzīgas tiesības rīkoties ar tām. [Gr. 94]

2.b
     
  Šā panta 2.a nepiemēro attiecībā uz 24. pantā minēto procedūru. [Gr. 95]

3.   Pieprasījumu Savienībā apstiprinoša lēmuma saņēmējs nodrošina un apmaksā jebkuru tulkojumu, ko pieprasa muitas iestādes, kurām jārīkojas attiecībā uz precēm, par kurām ir aizdomas, ka ar tām pārkāpj intelektuālā īpašuma tiesības.

28. pants

Administratīvās sankcijas

Neskarot to tiesību aktus,
  dalībvalstis pieņem

  piemēro
  noteikumus par administratīvajām sankcijām, kas piemērojamas

  attiecas uz
  šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu to piemērošanu. Noteiktajām administratīvajām sankcijām jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām. [Gr. 96]

Dalībvalstis sešu mēnešu laikā no šīs regulas spēkā stāšanās dienas paziņo par šiem noteikumiem Komisijai un nekavējoties paziņo tai par visiem to turpmākiem grozījumiem.

V   NODAĻA

KOMITEJA, DELEĢĒŠANA UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI [Gr. 97]

29. pants

Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Muitas kodeksa komiteja, kas izveidota saskaņā ar 247.a un 248.a pantu Regulā (EEK) Nr. 2913/92. Šī komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 izpratnē.

2.   Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 4. pantu.

30. pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus.

2.   24. panta 10. punktā minētās pilnvaras deleģē uz nenoteiktu laiku, sākot ar dienu, kad stājas spēkā šī regula.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 24. panta 10. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Tas stājas spēkā dienu pēc lēmuma publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā datumā, kas tajā noteikts. Tas neietekmē neviena jau spēkā esoša deleģētā akta derīgumu.

4.   Tiklīdz tā pieņem deleģēto aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   Deleģēts akts, kas pieņemts saskaņā ar 24. panta 10. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja ne Eiropas Parlaments, ne Padome divu mēnešu laikā pēc minētā akta paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei, nav cēluši iebildumus vai ja pirms minētā termiņa beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka necels iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes ierosmes minēto termiņu pagarina par diviem mēnešiem.
  [Gr. 98]

31. pants

Ar lēmumiem par pieprasījumiem rīkoties saistītā datu apmaiņa starp dalībvalstīm un Komisiju

1.   Kompetentās muitas struktūrvienības Komisiju informē

  Komisijai sniedz nepieciešamo informāciju
  par:

| a) | pieprasījumiem rīkoties, pievienojot

  pieprasījumus, tostarp pieprasījumus rīkoties, apstiprinošiem lēmumiem un nosūta visas
  fotogrāfijas, attēlus, brošūras; |
| --- | --- |

a)

pieprasījumiem rīkoties, pievienojot

  pieprasījumus, tostarp pieprasījumus rīkoties, apstiprinošiem lēmumiem un nosūta visas
  fotogrāfijas, attēlus, brošūras;

| b) | pieprasījumus apstiprinošiem lēmumiem; |
| --- | --- |

b)

pieprasījumus apstiprinošiem lēmumiem;

| c) | lēmumiem, ar kuriem pagarina termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, vai lēmumiem, ar kuriem atceļ vai groza lēmumu par pieprasījuma apstiprināšanu; |
| --- | --- |

c)

lēmumiem, ar kuriem pagarina termiņu, kurā muitas iestādēm jārīkojas, vai lēmumiem, ar kuriem atceļ vai groza lēmumu par pieprasījuma apstiprināšanu;

| d) | pieprasījumu apstiprinoša lēmuma īstenošanas apturēšanu. [Gr. 99] |
| --- | --- |

d)

pieprasījumu apstiprinoša lēmuma īstenošanas apturēšanu. [Gr. 99]

2.   Neskarot Regulas (EK) Nr. 515/97 24. panta g) punkta noteikumus, ja preču izlaišana tiek atlikta vai preces tiek aizturētas, muitas iestādes Komisijai nosūta visu būtisko informāciju, tostarp ziņas par precēm, intelektuālā īpašuma tiesībām, procedūrām un transportu.

3.   Visu 1. un 2. punktā minēto informāciju uzglabā Komisijas centrālajā datubāzē.
  Pēc tam, kad ir izveidota Komisijas centrālā datubāze, 1. un 2. punktā minēto informāciju nosūta, izmantojot šo datubāzi.

  [Gr. 100]

4.   Komisija 1. un 2. punktā minēto būtisko informāciju dara elektroniskā formā dara pieejamu dalībvalstu muitas iestādēm
  pēc iespējas drīz, taču ne vēlāk kā 2015. gada 1. janvārī
  .

4.a
     
  Lai nodrošinātu 1. un 2. punktā minētās informācijas apstrādi, 3. punktā minēto centrālo datubāzi izveido elektroniskā formā. Centrālajā datubāzē glabā informāciju, tostarp 6. panta 3. punkta otrajā daļā, 13. pantā un šā panta 1. un 2. punktā minētos personas datus.

4.b
     
  Dalībvalstu muitas iestādēm un Komisijai nodrošina iespējas iepazīties ar centrālajā datubāzē esošo informāciju.

4.c
     
  Muitas iestāde centrālajā datubāzē ievada informāciju par kompetentajām muitas iestādēm iesniegtajiem pieprasījumiem. Muitas iestāde, kas informāciju ir ievadījusi centrālajā datubāzē, vajadzības gadījumā šo informāciju arī groza, papildina, labo vai dzēš. Visas muitas iestādes, kas informāciju ir ievadījušas centrālajā datubāzē, atbild par šīs informācijas precizitāti, atbilstību un nozīmību.

4.d
     
  Lai nodrošinātu centrālās datubāzes uzticamu un drošu darbību, Komisija ievieš pienācīgus tehniskos un organizatoriskus risinājumus un garantē to ilglaicīgu efektivitāti. Lai nodrošinātu apstrādes konfidencialitāti un drošību attiecībā uz kādas dalībvalsts muitas iestāžu veiktajām apstrādes darbībām un centrālās datubāzes termināliem, kas atrodas tās teritorijā, šīs dalībvalsts muitas iestāde ievieš pienācīgus tehniskos un organizatoriskos risinājumus un garantē to ilglaicīgu efektivitāti.

4.e
     
  Personas datu apstrādi centrālajā datubāzē veic saskaņā ar 32. pantu.

  [Gr. 101]

32. pants

Datu aizsardzības noteikumi

1.   Personas datu apstrādi Komisijas centrālajā datubāzē veic saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja uzraudzībā.
  Jebkurā gadījumā īstenošanas pasākumos, kas ir jānosaka, būtu detalizēti jāparedz datubāzes funkcionālie un tehniskie raksturlielumi.

  [Gr. 102]

2.   Dalībvalstu kompetentās iestādes personas datu apstrādi veic saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK un minētās direktīvas 28. pantā minētās dalībvalsts neatkarīgās publiskā sektora iestādes uzraudzībā.

2.a
     
  Personas datus iegūst un izmanto tikai šajā regulā paredzētiem mērķiem. Šādi iegūti personas dati ir precīzi un nav novecojuši.

2.b
     
  Katra muitas iestāde, kas personas datus ir ievadījusi centrālajā datubāzē, pati arī kontrolē šo datu apstrādi.

2.c
     
  Datu subjektam ir tiesības iepazīties ar personas datiem, kas attiecas uz šo personu un kurus apstrādā ar centrālo datubāzi, un vajadzības gadījumā arī tiesības labot, dzēst vai bloķēt personas datus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 45/2001 vai valstu tiesību aktiem, ar kuriem īsteno Direktīvu 95/46/EK.

2.d
     
  Visus iesniegumus par iespēju izmantot tiesības iepazīties ar datiem, tos labot, dzēst vai bloķēt iesniedz kompetentajām muitas iestādēm, kuras tos arī apstrādā. Ja datu subjekts iesniegumu par iespēju izmantot tiesības iepazīties ar datiem, tos labot, dzēst vai bloķēt ir iesniedzis citam muitas iestāžu birojam vai Komisijas birojam, iesniegumu saņēmušais birojs to nodod tālāk kompetentajai muitas struktūrvienībai.

2.e
     
  Personas datus glabā ne ilgāk par sešiem mēnešiem no dienas, kad ir atcelts attiecīgais pieprasījumu apstiprinošais lēmums, vai no dienas, kad beidzas attiecīgais termiņš, kurā muitas iestādēm bija jārīkojas.

2.f
     
  Ja pieprasījumu apstiprinoša lēmuma saņēmējs ir sācis procesu saskaņā ar 20. panta 1. punktu vai 24. panta 9. punktu un šo faktu ir darījis zināmu kompetentās muitas iestādes struktūrvienībai, personas datus glabā sešus mēnešus pēc tam, kad procesā attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu ir pieņemts galīgais lēmums.

  [Gr. 103]

33. pants

Termiņi, datumi un laika ierobežojumi

Piemēro Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (1971. gada 3. jūnijs), ar ko nosaka laikposmiem, datumiem un termiņiem piemērojamus noteikumus (26) noteikumus par termiņiem, datumiem un laika ierobežojumiem.

34. pants

Savstarpēja administratīva palīdzība

Piemēro Regulas (EK) Nr. 515/97 noteikumus.

35. pants

Atcelšana

Regulu (EK) Nr. 1383/2003 atceļ no ... (27).

Atsauces uz atcelto regulu uzskata par atsaucēm uz šo regulu.

36. pants

Pārejas posma noteikumi

Pieprasījumi rīkoties, kas apstiprināti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1383/2003, ir spēkā līdz tā termiņa beigām, kurā muitas iestādēm jārīkojas un kas norādīts lēmumā, ar kuru apstiprina pieprasījumu, bet tos nepagarina.

37. pants

Stāšanās spēkā un piemērošana

  ziņošana [Gr. 104]

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Tomēr 24. panta 1.-9. punktu piemēro no XX.XX.20XX.
  [Gr. 106]

Komisija līdz ... (28) iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs regulas īstenošanu, kā arī analīzi par šīs regulas ietekmi uz ģenērisko zāļu pieejamību Savienībā un visā pasaulē. Vajadzības gadījumā minētajam ziņojumam pievieno attiecīgus priekšlikumus un/vai ieteikumus. [Gr. 121, 151 un 163]

Šī Regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 363, 13.12.2011., 1. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 3. jūlija nostāja.

2

(3)  OV C 253, 4.10.2008., 1. lpp.

3

(4)  OV L 196, 2.8.2003., 7. lpp.

4

(5)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp.

5

(6)  OV L 12, 16.1.2001., 1. lpp.

6

(7)  OV C 45 E, 23.2.2010., 47. lpp.

7

(8)  

  OV L 174, 1.7.2011., 74. lpp.

8

OV L 174, 1.7.2011., 74. lpp.

(9)  
  OV: lūdzu, ievietojiet datumu — 24 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

9

OV: lūdzu, ievietojiet datumu — 24 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(10)  OV L 82, 22.3.1997., 1. lpp.

10

(11)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

11

(12)  OV L 8, 12.1.2001., 1. lpp.

12

(13)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

13

(14)  OV L 152, 16.6.2009., 1. lpp.

14

(15)  OV L 198, 8.8.1996., 30. lpp.

15

(16)  OV L 227, 1.9.1994., 1. lpp.

16

(17)  OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.

17

(18)  OV L 3, 5.1.2002., 1. lpp.

18

(19)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

19

(20)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

20

(21)  OV L 149, 14.6.1991., 1. lpp.

21

(22)  OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

22

(23)  OV L 199, 31.7.2007., 40. lpp.

23

(24)  
  OV: lūdzu, ievietojiet datumu – 12 mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

24

OV: lūdzu, ievietojiet datumu – 12 mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(25)  
  OV: lūdzu, ievietojiet datumu – 12 mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

25

OV: lūdzu, ievietojiet datumu – 12 mēneši no šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

(26)  OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.

26

(27)  OV: lūdzu, ievietojiet šīs regulas spēkā stāšanās datumu.

27

(28)  
  OV: lūdzu, ievietojiet datumu - 36 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

28

OV: lūdzu, ievietojiet datumu - 36 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijs

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/180 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/180

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsKopēji noteikumi par tiešā atbalsta shēmām lauksaimniekiem ***I

P7_TA(2012)0278

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

2013/C 349 E/23

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0539), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0539),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0294/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0294/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta un Polijas Seims un Senāts un kuros norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta un Polijas Seims un Senāts un kuros norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7–0158/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7–0158/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 30. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0267

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta iesniegšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (3) piešķir Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 73/2009 (3) piešķir Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.

| (2) | Tāpēc, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 piešķirtās Komisijas pilnvaras jāpieskaņo Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 piešķirtās Komisijas pilnvaras jāpieskaņo Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantam.

| (3) | Saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 73/2009 elementus. Būtu jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi

  Lai nodrošinātu ar šo regulu noteiktā režīma pienācīgu darbību, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz atsevišķu nebūtisku Regulas (EK) Nr. 73/2009 elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 73/2009 elementus. Būtu jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi

  Lai nodrošinātu ar šo regulu noteiktā režīma pienācīgu darbību, pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz atsevišķu nebūtisku Regulas (EK) Nr. 73/2009 elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētus aktus, būtu jānodrošina, lai attiecīgos dokumentus vienlaikus, savlaicīgi un regulāri nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1]

| (4) | Lai garantētu

  nodrošinātu vienotus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 73/2009 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs

  īstenošanai
  ,
  īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Ja
  vien
  nav skaidri norādīts citādāk, Komisijai

  noteikts citādi
  ,
  šīs pilnvaras
  būtu jāpieņem šie īstenošanas akti

  jāizmanto
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2011. gada 16. februāra
  Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par...

  182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).

  [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Lai garantētu

  nodrošinātu vienotus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 73/2009 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs

  īstenošanai
  ,
  īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Komisijai būtu jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Ja
  vien
  nav skaidri norādīts citādāk, Komisijai

  noteikts citādi
  ,
  šīs pilnvaras
  būtu jāpieņem šie īstenošanas akti

  jāizmanto
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2011. gada 16. februāra
  Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par...

  182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4).

  [Gr. 2]

| (4a) | Komisijai ar īstenošanas aktiem būtu jāapstiprina īpaša atbalsta piešķiršana, jālemj, kuras dalībvalstis ir izpildījušas noteiktus nosacījumus attiecība uz piemaksu par zīdītājgovīm, un jāatļauj jaunām dalībvalstīm saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem papildināt tiešos maksājumus. Ņemot vērā šādu aktu specifisko raksturu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai tos pieņemt bez Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas palīdzības. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Komisijai ar īstenošanas aktiem būtu jāapstiprina īpaša atbalsta piešķiršana, jālemj, kuras dalībvalstis ir izpildījušas noteiktus nosacījumus attiecība uz piemaksu par zīdītājgovīm, un jāatļauj jaunām dalībvalstīm saskaņā ar noteiktiem nosacījumiem papildināt tiešos maksājumus. Ņemot vērā šādu aktu specifisko raksturu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai tos pieņemt bez Tiešo maksājumu pārvaldības komitejas palīdzības. [Gr. 3]

| (5) | Daži noteikumi attiecībā uz tiešā atbalsta shēmām, ko Komisija līdz šim ir pieņēmusi, īstenojot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 73/2009, tiek uzskatīti par tik svarīgiem, ka tie būtu jāiestrādā minētajā regulā. Šie elementi attiecas uz dažiem sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Regulā (ES) Nr. 1120/2009 (5), (ES) Nr. 1121/2009 (6) un (ES) Nr. 1122/2009 (7). |
| --- | --- |

(5)

Daži noteikumi attiecībā uz tiešā atbalsta shēmām, ko Komisija līdz šim ir pieņēmusi, īstenojot pilnvaras, kas tai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 73/2009, tiek uzskatīti par tik svarīgiem, ka tie būtu jāiestrādā minētajā regulā. Šie elementi attiecas uz dažiem sīki izstrādātajiem noteikumiem, kas izklāstīti Komisijas Regulā (ES) Nr. 1120/2009 (5), (ES) Nr. 1121/2009 (6) un (ES) Nr. 1122/2009 (7).

| (6) | Ņemot vērā pieredzi, kas gūta Regulas (EK) Nr. 73/2009 piemērošanā, minētās regulas atsevišķi noteikumi būtu jāvienkāršo, jo īpaši attiecībā uz savstarpējās atbilstības prasībām. |
| --- | --- |

(6)

Ņemot vērā pieredzi, kas gūta Regulas (EK) Nr. 73/2009 piemērošanā, minētās regulas atsevišķi noteikumi būtu jāvienkāršo, jo īpaši attiecībā uz savstarpējās atbilstības prasībām.

| (7) | Juridiskās noteiktības un skaidrības labad ir lietderīgi sniegt „aramzemes”, „ilggadīgo kultūraugu”, „pastāvīgo ganību” un „zālaugu platību” definīcijas. |
| --- | --- |

(7)

Juridiskās noteiktības un skaidrības labad ir lietderīgi sniegt „aramzemes”, „ilggadīgo kultūraugu”, „pastāvīgo ganību” un „zālaugu platību” definīcijas.

| (8) | Tā kā pastāvīgajām ganībām ir labvēlīga ietekme uz vidi, ir jāpieņem pasākumi, lai veicinātu esošo pastāvīgo ganību saglabāšanu un novērstu to masveida pārvēršanu aramzemē. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis nosaka saglabājamo pastāvīgo ganību un lauksaimniecības zemes attiecību saskaņotā veidā, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par datiem, kas vajadzīgi šīs attiecības noteikšanai. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā pastāvīgajām ganībām ir labvēlīga ietekme uz vidi, ir jāpieņem pasākumi, lai veicinātu esošo pastāvīgo ganību saglabāšanu un novērstu to masveida pārvēršanu aramzemē. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis nosaka saglabājamo pastāvīgo ganību un lauksaimniecības zemes attiecību saskaņotā veidā, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par datiem, kas vajadzīgi šīs attiecības noteikšanai.

| (9) | Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 73/2009 12. pantā minētās saimniecību konsultatīvās sistēmas efektīvu īstenošanu, padarot šo sistēmu pilnībā darbotiesspējīgu, Komisija var pieņemt noteikumus, izmantojot īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(9)

Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 73/2009 12. pantā minētās saimniecību konsultatīvās sistēmas efektīvu īstenošanu, padarot šo sistēmu pilnībā darbotiesspējīgu, Komisija var pieņemt noteikumus, izmantojot īstenošanas aktus.

| (10) | Lai nodrošinātu to, ka savstarpējās atbilstības prasību ievērošanu ir iespējams pārbaudīt, lauksaimniekiem ir noteikta prasība deklarēt visu saimniecības lauksaimniecības zemju platību. Prasību piemēro arī tad, kad lauksaimnieks nesniedz pieteikumu platībatkarīgu tiešo maksājumu saņemšanai un tā rīcībā ir tikai nelielas platības. Šādos gadījumos vienkāršošanas nolūkā būtu jānodrošina dalībvalstīm iespēja neprasīt šādu platību deklarēšanu, ja attiecīgās saimniecības kopējā platība nepārsniedz vienu hektāru un ja atbalsta pieteikumā ir atsauce uz šīm platībām. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu to, ka savstarpējās atbilstības prasību ievērošanu ir iespējams pārbaudīt, lauksaimniekiem ir noteikta prasība deklarēt visu saimniecības lauksaimniecības zemju platību. Prasību piemēro arī tad, kad lauksaimnieks nesniedz pieteikumu platībatkarīgu tiešo maksājumu saņemšanai un tā rīcībā ir tikai nelielas platības. Šādos gadījumos vienkāršošanas nolūkā būtu jānodrošina dalībvalstīm iespēja neprasīt šādu platību deklarēšanu, ja attiecīgās saimniecības kopējā platība nepārsniedz vienu hektāru un ja atbalsta pieteikumā ir atsauce uz šīm platībām.

| (11) | Savstarpējās atbilstības efektīva īstenošana rada vajadzību pārbaudīt, kā pienākumi tiek ievēroti lauksaimnieku līmenī. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem noteikumi par dalībvalstu veicamajām kontrolēm, lai nodrošinātu šo pārbaužu vienotu un pietiekami kvalitatīvu veikšanu, jo īpaši attiecībā uz saimniecību atlasi, pārbaužu veikšanu un ziņojumu sagatavošanu. Ja dalībvalsts nolemj izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir nebūtiska, vai nepiemērot maksājuma samazinājumu vai tā nepiešķiršanu gadījumos, kad attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100, nākamajā gadā kompetentajai kontroles iestādei būtu jāpārbauda, vai lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr, lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver atkārtoto pārbaužu sistēmas vienkāršošana. |
| --- | --- |

(11)

Savstarpējās atbilstības efektīva īstenošana rada vajadzību pārbaudīt, kā pienākumi tiek ievēroti lauksaimnieku līmenī. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem noteikumi par dalībvalstu veicamajām kontrolēm, lai nodrošinātu šo pārbaužu vienotu un pietiekami kvalitatīvu veikšanu, jo īpaši attiecībā uz saimniecību atlasi, pārbaužu veikšanu un ziņojumu sagatavošanu. Ja dalībvalsts nolemj izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir nebūtiska, vai nepiemērot maksājuma samazinājumu vai tā nepiešķiršanu gadījumos, kad attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100, nākamajā gadā kompetentajai kontroles iestādei būtu jāpārbauda, vai lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr, lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver atkārtoto pārbaužu sistēmas vienkāršošana.

| (12) | Dalībvalstīm ir jāievieš Regulas (EK) Nr. 73/2009 14. pantā minētā integrētā vadības un kontroles sistēma. Lai nodrošinātu vienotu un pietiekami kvalitatīvu šās sistēmas dažādo elementu darbību tehnisko aspektu ziņā, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par sistēmas un tās dažādo elementu pamatiezīmēm, definīcijām un kvalitātes prasībām. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm ir jāievieš Regulas (EK) Nr. 73/2009 14. pantā minētā integrētā vadības un kontroles sistēma. Lai nodrošinātu vienotu un pietiekami kvalitatīvu šās sistēmas dažādo elementu darbību tehnisko aspektu ziņā, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par sistēmas un tās dažādo elementu pamatiezīmēm, definīcijām un kvalitātes prasībām.

| (13) | Lai nodrošinātu atbalsta pieteikumu saskaņotu un efektīvu administrēšanu, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti attiecībā uz atbalsta pieteikumiem un pieteikumiem par tiesībām saņemt maksājumus. Šiem aktiem būtu jānodrošina, ka tiek dots pietiekams laiks un visa vajadzīgā informācija, kas ļauj pārbaudīt atbilstības nosacījumus. Pietiekami pamatotos gadījumos lauksaimniekiem būtu jābūt noteiktām elastības iespējām. Turklāt tādiem atbilstības nosacījumiem kā dzīvnieku turēšanas periods nebūtu jākavē lauksaimnieki pilnībā nodot saimniecību šajā periodā pēc pieteikuma iesniegšanas. Tāpēc būtu jānosaka šādas nodošanas nosacījumi. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu atbalsta pieteikumu saskaņotu un efektīvu administrēšanu, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti attiecībā uz atbalsta pieteikumiem un pieteikumiem par tiesībām saņemt maksājumus. Šiem aktiem būtu jānodrošina, ka tiek dots pietiekams laiks un visa vajadzīgā informācija, kas ļauj pārbaudīt atbilstības nosacījumus. Pietiekami pamatotos gadījumos lauksaimniekiem būtu jābūt noteiktām elastības iespējām. Turklāt tādiem atbilstības nosacījumiem kā dzīvnieku turēšanas periods nebūtu jākavē lauksaimnieki pilnībā nodot saimniecību šajā periodā pēc pieteikuma iesniegšanas. Tāpēc būtu jānosaka šādas nodošanas nosacījumi.

| (14) | Atbilstības nosacījumu pārbaude būtu jāveic ar mērķi aizsargāt Savienības līdzekļus. Lai būtu iespējams veikt šādu pārbaudi par to, kā lauksaimnieki pilda pienākumus saistībā ar maksājumu, kā arī lai nodrošinātu pareizu līdzekļu sadali lauksaimniekiem, kuriem ir tiesības uz maksājumu, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par dalībvalstu veicamajām kontrolēm. Atbilstīgā gadījumā šādos aktos būtu arī jāizklāsta noteikumi situācijai, kad papildus kompetentajai iestādei maksājumu administrēšanā ir iesaistīti citi dienesti, struktūras vai organizācijas. |
| --- | --- |

(14)

Atbilstības nosacījumu pārbaude būtu jāveic ar mērķi aizsargāt Savienības līdzekļus. Lai būtu iespējams veikt šādu pārbaudi par to, kā lauksaimnieki pilda pienākumus saistībā ar maksājumu, kā arī lai nodrošinātu pareizu līdzekļu sadali lauksaimniekiem, kuriem ir tiesības uz maksājumu, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par dalībvalstu veicamajām kontrolēm. Atbilstīgā gadījumā šādos aktos būtu arī jāizklāsta noteikumi situācijai, kad papildus kompetentajai iestādei maksājumu administrēšanā ir iesaistīti citi dienesti, struktūras vai organizācijas.

| (15) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. pantā izklāstītas obligātās ievērojamās prasības, tomēr 28. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta piemērošana nav atbilstoša lauksaimniekiem, kuri joprojām saņem tiešos maksājumus noteiktu saistīto shēmu ietvaros, bet kuru rīcībā nav platību hektāri. Šie lauksaimnieki ir tādā pašā situācijā kā lauksaimnieki, kuriem piešķirtas īpašas tiesības, un, lai nodrošinātu attiecīgo saistīto shēmu pilnu efektivitāti, pret tiem minētās regulas 28. panta 1. punkta nolūkā būtu jāizturas tāpat. Turklāt, ja dalībvalsts ir izvēlējusies 28. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto minimālo hektāru platību, lauksaimniekiem, kuri saņem III sadaļas 5 nodaļā minēto īpašo atbalstu un kuru rīcībā ir mazāk hektāru par dalībvalsts izvēlēto minimumu, nebūtu jāpiemēro 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais dalībvalstu izvēlētais minimālais maksājumu apjoms euro. |
| --- | --- |

(15)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 28. pantā izklāstītas obligātās ievērojamās prasības, tomēr 28. panta 1. punkta pirmās daļas b) apakšpunkta piemērošana nav atbilstoša lauksaimniekiem, kuri joprojām saņem tiešos maksājumus noteiktu saistīto shēmu ietvaros, bet kuru rīcībā nav platību hektāri. Šie lauksaimnieki ir tādā pašā situācijā kā lauksaimnieki, kuriem piešķirtas īpašas tiesības, un, lai nodrošinātu attiecīgo saistīto shēmu pilnu efektivitāti, pret tiem minētās regulas 28. panta 1. punkta nolūkā būtu jāizturas tāpat. Turklāt, ja dalībvalsts ir izvēlējusies 28. panta 1. punkta b) apakšpunktā paredzēto minimālo hektāru platību, lauksaimniekiem, kuri saņem III sadaļas 5 nodaļā minēto īpašo atbalstu un kuru rīcībā ir mazāk hektāru par dalībvalsts izvēlēto minimumu, nebūtu jāpiemēro 28. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētais dalībvalstu izvēlētais minimālais maksājumu apjoms euro.

| (16) | Būtu jānosaka noteikumi attiecībā uz tās platības minimālo lielumu katrā saimniecībā, par kuru var pieprasīt noteikt tiesības saņemt maksājumu. |
| --- | --- |

(16)

Būtu jānosaka noteikumi attiecībā uz tās platības minimālo lielumu katrā saimniecībā, par kuru var pieprasīt noteikt tiesības saņemt maksājumu.

| (17) | Lai nodrošinātu tiešo maksājumu sistēmas darbības turpināšanos ārkārtas apstākļos, Komisijai būtu nepieciešama atļauja pieņemt vajadzīgos pamatotos pasākumus šādu iespējamību pārvarēšanai. |
| --- | --- |

(17)

Lai nodrošinātu tiešo maksājumu sistēmas darbības turpināšanos ārkārtas apstākļos, Komisijai būtu nepieciešama atļauja pieņemt vajadzīgos pamatotos pasākumus šādu iespējamību pārvarēšanai.

| (18) | Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā noteiktās vienotā maksājuma shēmas efektīvu administrēšanu, būtu jānosaka lauksaimniecības zemju platību izmantošana ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām. |
| --- | --- |

(18)

Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļā noteiktās vienotā maksājuma shēmas efektīvu administrēšanu, būtu jānosaka lauksaimniecības zemju platību izmantošana ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām.

| (19) | Lai ņemtu vērā dalībvalstu iekšējo organizāciju, tām būtu jāļauj administrēt valsts rezerves reģiona līmenī. Būtu jānosaka šādas administrēšanas noteikumi. |
| --- | --- |

(19)

Lai ņemtu vērā dalībvalstu iekšējo organizāciju, tām būtu jāļauj administrēt valsts rezerves reģiona līmenī. Būtu jānosaka šādas administrēšanas noteikumi.

| (20) | Būtu jānosaka konkrēti noteikumi, kā dalībvalstis veic neizmantoto tiesību uz maksājumu ieskaitīšanu atpakaļ valsts rezervē. |
| --- | --- |

(20)

Būtu jānosaka konkrēti noteikumi, kā dalībvalstis veic neizmantoto tiesību uz maksājumu ieskaitīšanu atpakaļ valsts rezervē.

| (21) | Būtu jāpielāgo noteikumi par to, kā tiek ierobežota tiesību uz maksājumu nodošana, lai ņemtu vērā konkrētās nodošanas situācijas. |
| --- | --- |

(21)

Būtu jāpielāgo noteikumi par to, kā tiek ierobežota tiesību uz maksājumu nodošana, lai ņemtu vērā konkrētās nodošanas situācijas.

| (22) | Lai nodrošinātu to, ka īpašo tiesību nosacījumi joprojām tiek izpildīti, būtu jāpieņem noteikumi par ganāmpulka vienību aprēķināšanu. |
| --- | --- |

(22)

Lai nodrošinātu to, ka īpašo tiesību nosacījumi joprojām tiek izpildīti, būtu jāpieņem noteikumi par ganāmpulka vienību aprēķināšanu.

| (23) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par tiesību saņemt maksājumu piešķiršanu sākotnējā posmā saistībā ar vienotā maksājuma shēmas ieviešanu jaunajās dalībvalstīs, kā to nosaka Regulas (EK) Nr. 73/2009 55. pants. |
| --- | --- |

(23)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par tiesību saņemt maksājumu piešķiršanu sākotnējā posmā saistībā ar vienotā maksājuma shēmas ieviešanu jaunajās dalībvalstīs, kā to nosaka Regulas (EK) Nr. 73/2009 55. pants.

| (24) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par ganāmpulka vienību aprēķināšanu īpašo tiesību vajadzībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 73/2009 44. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

(24)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par ganāmpulka vienību aprēķināšanu īpašo tiesību vajadzībām, kas noteiktas Regulas (EK) Nr. 73/2009 44. panta 2. punktā.

| (25) | Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par īpašā atbalsta pasākumiem konkrētai lauksaimnieciskai darbībai, kuras rezultātā agrovidei rodas papildu ieguvums, apgabaliem, uz kuriem attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas, ražas, dzīvnieku un augu apdrošināšanas prēmiju pasākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantā. Attiecībā uz dzīvnieku un augu slimību, kā arī vides katastrofu gadījumā paredzētajiem kopfondiem šajos noteikumos būtu īpaši jānosaka to komercaizņēmumu minimālais un maksimālais ilgums, par kuriem ir tiesības pretendēt uz finansiālu atbalstu, un dalībvalstu pienākums iesniegt Komisijai gada ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 73/2009 71. panta īstenošanu. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret uzņēmumiem, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti par īpašā atbalsta pasākumiem konkrētai lauksaimnieciskai darbībai, kuras rezultātā agrovidei rodas papildu ieguvums, apgabaliem, uz kuriem attiecas pārstrukturēšanas un/vai attīstības programmas, ražas, dzīvnieku un augu apdrošināšanas prēmiju pasākumiem, kas noteikti Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. pantā. Attiecībā uz dzīvnieku un augu slimību, kā arī vides katastrofu gadījumā paredzētajiem kopfondiem šajos noteikumos būtu īpaši jānosaka to komercaizņēmumu minimālais un maksimālais ilgums, par kuriem ir tiesības pretendēt uz finansiālu atbalstu, un dalībvalstu pienākums iesniegt Komisijai gada ziņojumu par Regulas (EK) Nr. 73/2009 71. panta īstenošanu.

| (26) | Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV sadaļā noteikto atbalsta shēmu efektīvu administrēšanu, jāizveido noteikumi par šo režīmu precīzu darbību. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu Regulas (EK) Nr. 73/2009 IV sadaļā noteikto atbalsta shēmu efektīvu administrēšanu, jāizveido noteikumi par šo režīmu precīzu darbību.

| (27) | Būtu jānosaka noteikumi par to, kā tiek ierobežota tiesību saņemt piemaksu nodošana aitu un kazu gaļas ražošanas sektorā. |
| --- | --- |

(27)

Būtu jānosaka noteikumi par to, kā tiek ierobežota tiesību saņemt piemaksu nodošana aitu un kazu gaļas ražošanas sektorā.

| (28) | Būtu jānosaka noteikumi par minimālo deklarējamo dzīvnieku skaitu īpašo piemaksu gadījumā un attiecībā uz piemaksu par zīdītājgovīm. |
| --- | --- |

(28)

Būtu jānosaka noteikumi par minimālo deklarējamo dzīvnieku skaitu īpašo piemaksu gadījumā un attiecībā uz piemaksu par zīdītājgovīm.

| (29) | Būtu jānosaka noteikumi par ierobežojumiem tiesību saņemt piemaksu par zīdītājgovīm nodošanā. |
| --- | --- |

(29)

Būtu jānosaka noteikumi par ierobežojumiem tiesību saņemt piemaksu par zīdītājgovīm nodošanā.

| (30) | Lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās izvēles attiecībā uz saistītajiem maksājumiem pareizu administrēšanu, Komisijai būtu jānosaka vienotā maksājuma shēmai atbilstoši maksimālie pieļaujamie apjomi saistītā atbalsta pasākumiem īpašā atbalsta ietvaros, atsevišķajam maksājumam par cukuru, atsevišķajam maksājumam par augļiem un dārzeņiem, atsevišķajam maksājumam par mīkstajiem augļiem un līdzekļiem, par kuriem dalībvalstis ziņo atbilstīgi 69. panta 6. punkta a) apakšpunktam. |
| --- | --- |

(30)

Lai nodrošinātu dalībvalstu veiktās izvēles attiecībā uz saistītajiem maksājumiem pareizu administrēšanu, Komisijai būtu jānosaka vienotā maksājuma shēmai atbilstoši maksimālie pieļaujamie apjomi saistītā atbalsta pasākumiem īpašā atbalsta ietvaros, atsevišķajam maksājumam par cukuru, atsevišķajam maksājumam par augļiem un dārzeņiem, atsevišķajam maksājumam par mīkstajiem augļiem un līdzekļiem, par kuriem dalībvalstis ziņo atbilstīgi 69. panta 6. punkta a) apakšpunktam.

| (31) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 132. pants paredz jaunajām dalībvalstīm iespēju, saņemot Komisijas atļauju, papildināt tiešā atbalsta maksājumus lauksaimniekam. Papildu valsts tiešā atbalsta maksājumi, kas nav izmaksāti atbilstīgi Komisijas atļaujai, būtu jāuzskata par nelikumīgu atbalstu. |
| --- | --- |

(31)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 132. pants paredz jaunajām dalībvalstīm iespēju, saņemot Komisijas atļauju, papildināt tiešā atbalsta maksājumus lauksaimniekam. Papildu valsts tiešā atbalsta maksājumi, kas nav izmaksāti atbilstīgi Komisijas atļaujai, būtu jāuzskata par nelikumīgu atbalstu.

| (32) | Līdzekļu pienācīgai pārvaldībai ir svarīga informācijas apmaiņa starp Komisiju un dalībvalstīm. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi par informācijas apmaiņu. Tajos būtu īpaši jāietver noteikumi par dalībvalstu lēmumu paziņošanu un par dalībvalstu sūtāmo statistiku un ziņojumiem. |
| --- | --- |

(32)

Līdzekļu pienācīgai pārvaldībai ir svarīga informācijas apmaiņa starp Komisiju un dalībvalstīm. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi par informācijas apmaiņu. Tajos būtu īpaši jāietver noteikumi par dalībvalstu lēmumu paziņošanu un par dalībvalstu sūtāmo statistiku un ziņojumiem.

| (33) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 73/2009, |
| --- | --- |

(33)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 73/2009,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 73/2009 groza šādi.

| (1) | Regulas 2. pantā pievieno šādus punktus:






  „i) | „aramzeme” ir zeme, kura apstrādāta kultūraugu audzēšanai vai kurā tiek uzturēts labs lauksaimnieciskais un vides stāvoklis saskaņā ar 6. pantu, neatkarīgi no tā, vai zeme tiek izmantota siltumnīcām vai ir pārklāta ar stacionāru vai pārvietojamu pārsegu; |
| --- | --- | --- |

(1)

Regulas 2. pantā pievieno šādus punktus:

„i)

„aramzeme” ir zeme, kura apstrādāta kultūraugu audzēšanai vai kurā tiek uzturēts labs lauksaimnieciskais un vides stāvoklis saskaņā ar 6. pantu, neatkarīgi no tā, vai zeme tiek izmantota siltumnīcām vai ir pārklāta ar stacionāru vai pārvietojamu pārsegu;

| j) | „ilggadīgās kultūras” ir kultūras, kuras neaudzē augsekā un kuras nav ilggadīgas ganības, un kuras attiecīgajā zemē aug piecus gadus vai ilgāk, un no kurām atkārtoti iegūst ražu, tostarp stādaudzētavas un īscirtmeta plantācijas; |
| --- | --- |

j)

„ilggadīgās kultūras” ir kultūras, kuras neaudzē augsekā un kuras nav ilggadīgas ganības, un kuras attiecīgajā zemē aug piecus gadus vai ilgāk, un no kurām atkārtoti iegūst ražu, tostarp stādaudzētavas un īscirtmeta plantācijas;

| k) | „pastāvīgas ganības” ir zeme, kuru izmanto stiebrzāļu vai cita veida zāles lopbarības dabiskai audzēšanai (pašsējā) vai kultivējot (iesējot) un kura nav iekļauta saimniecības augsekas sistēmā piecus gadus vai ilgāk, izņemot atmatā atstāto zemi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2078/92 (8), atmatā atstāto zemi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 (9) 22., 23. un 24. pantu un atmatā atstāto zemi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. pantu; un šai nolūkā "stiebrzāles un cita veida zāles lopbarības iegūšanai" ir visi zālaugi, kas tradicionāli aug dabiskās ganībās un ko dalībvalstī parasti iekļauj ganībām vai pļavām paredzētos sēklu maisījumos (neatkarīgi no tā, vai tās izmanto lopu ganībām). Dalībvalstis var iekļaut Komisijas definētos laukaugus; |
| --- | --- |

k)

„pastāvīgas ganības” ir zeme, kuru izmanto stiebrzāļu vai cita veida zāles lopbarības dabiskai audzēšanai (pašsējā) vai kultivējot (iesējot) un kura nav iekļauta saimniecības augsekas sistēmā piecus gadus vai ilgāk, izņemot atmatā atstāto zemi saskaņā ar Padomes Regulu (EEK) Nr. 2078/92 (8), atmatā atstāto zemi saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1257/1999 (9) 22., 23. un 24. pantu un atmatā atstāto zemi saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. pantu; un šai nolūkā "stiebrzāles un cita veida zāles lopbarības iegūšanai" ir visi zālaugi, kas tradicionāli aug dabiskās ganībās un ko dalībvalstī parasti iekļauj ganībām vai pļavām paredzētos sēklu maisījumos (neatkarīgi no tā, vai tās izmanto lopu ganībām). Dalībvalstis var iekļaut Komisijas definētos laukaugus;

| l) | „zālaugu platības” ir aramzeme, ko izmanto zāles (sētas vai dabīgi augošas) audzēšanai; „zālaugu platības” ietver pastāvīgās ganības. |
| --- | --- |

l)

„zālaugu platības” ir aramzeme, ko izmanto zāles (sētas vai dabīgi augošas) audzēšanai; „zālaugu platības” ietver pastāvīgās ganības.

| (2) | iekļauj šādu 2.a pantu:

  „2.a pants


  I pielikuma grozījums

  Lai ņemtu vērā jaunos tiesību aktus, kas varētu kļūt nepieciešami, Komisija veic grozījumus I pielikumā, izmantojot deleģēto aktu

  deleģētos aktus, lai iekļautu attiecīgas atsauces uz jaunajiem tiesību aktiem
  .”.

  [Gr. 4] |
| --- | --- |

(2)

iekļauj šādu 2.a pantu:

„2.a pants

I pielikuma grozījums

Lai ņemtu vērā jaunos tiesību aktus, kas varētu kļūt nepieciešami, Komisija veic grozījumus I pielikumā, izmantojot deleģēto aktu

  deleģētos aktus, lai iekļautu attiecīgas atsauces uz jaunajiem tiesību aktiem
  .”.

| (2.a) | Regulas 6. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu svītro. [Gr. 5] |
| --- | --- |

(2.a)

Regulas 6. panta 1. punkta otrās daļas a) apakšpunktu svītro. [Gr. 5]

| (3) | Regulas 6. pantā pievieno šādus punktus:
  „3.   Lai nodrošinātu pasākumu veikšanu pastāvīgajām ganībām atvēlētās zemes saglabāšanai lauksaimnieku līmenī, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, tostarp nosakot individuāli pildāmos pienākumus lauksaimnieku līmenī, gadījumos, kad tiek noteikts, ka pastāvīgajām ganībām atvēlētās zemes daļa samazinās. [Gr. 6]

  4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem metodes, kā noteikt saglabājamo pastāvīgo ganību un lauksaimniecības zemes attiecību.”. |
| --- | --- |

(3)

Regulas 6. pantā pievieno šādus punktus:

„3.   Lai nodrošinātu pasākumu veikšanu pastāvīgajām ganībām atvēlētās zemes saglabāšanai lauksaimnieku līmenī, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, tostarp nosakot individuāli pildāmos pienākumus lauksaimnieku līmenī, gadījumos, kad tiek noteikts, ka pastāvīgajām ganībām atvēlētās zemes daļa samazinās. [Gr. 6]

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem metodes, kā noteikt saglabājamo pastāvīgo ganību un lauksaimniecības zemes attiecību.”.

| (4) | Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, pārskata IV pielikumā noteiktos maksimālos apjomus, lai ņemtu vērā: [Gr. 7]







  a) | izmaiņas attiecībā uz maksimālajām tiešo maksājumu kopsummām, kuras var piešķirt; |
| --- | --- | --- |

(4)

Regulas 8. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, pārskata IV pielikumā noteiktos maksimālos apjomus, lai ņemtu vērā: [Gr. 7]

a)

izmaiņas attiecībā uz maksimālajām tiešo maksājumu kopsummām, kuras var piešķirt;

| b) | izmaiņas brīvprātīgajā modulācijas sistēmā, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 378/2007; |
| --- | --- |

b)

izmaiņas brīvprātīgajā modulācijas sistēmā, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 378/2007;

| c) | saimniecību strukturālās izmaiņas; |
| --- | --- |

c)

saimniecību strukturālās izmaiņas;

| d) | nodošanu Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) saskaņā ar šīs regulas 136. pantu.”. |
| --- | --- |

d)

nodošanu Eiropas Lauksaimniecības fondam lauku attīstībai (ELFLA) saskaņā ar šīs regulas 136. pantu.”.

| (5) | Regulas 9. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punkta pirmās daļas ievadu aizstāj ar šādu ievadu:
  „Summas, kas atbilst vienam procentu punktam, iedala dalībvalstīm, kurās attiecīgās summas ir radušās. Summas, kuras atbilst samazinājumam par četriem procentu punktiem, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, sadala starp attiecīgajām dalībvalstīm, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:”; |
| --- | --- | --- |

(5)

Regulas 9. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punkta pirmās daļas ievadu aizstāj ar šādu ievadu:

„Summas, kas atbilst vienam procentu punktam, iedala dalībvalstīm, kurās attiecīgās summas ir radušās. Summas, kuras atbilst samazinājumam par četriem procentu punktiem, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, sadala starp attiecīgajām dalībvalstīm, pamatojoties uz šādiem kritērijiem:”;

| b) | Panta 3. punktā iekļauj šādu daļu:
  „Lai ņemtu vērā jaunos tiesību aktus, kas varētu kļūt nepieciešami, Komisija veic grozījumus V pielikumā, izmantojot deleģēto aktu.”;
  [Gr. 8] |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktā iekļauj šādu daļu:

„Lai ņemtu vērā jaunos tiesību aktus, kas varētu kļūt nepieciešami, Komisija veic grozījumus V pielikumā, izmantojot deleģēto aktu.”;

| c) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „4.   Atlikušo summu, kas radusies no 7. panta 1. punkta piemērošanas, un summas, kas radušās no 7. panta 2. punkta piemērošanas, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, piešķir dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās. Tās izlieto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 5.a punktu.”. |
| --- | --- |

c)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„4.   Atlikušo summu, kas radusies no 7. panta 1. punkta piemērošanas, un summas, kas radušās no 7. panta 2. punkta piemērošanas, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, piešķir dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās. Tās izlieto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 5.a punktu.”.

| (6) | Regulas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „3.   Summas, kas radušās no 7. panta 1. un 2. punkta piemērošanas, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, piešķir jaunai dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās. Šīs summas izlieto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 5.a punktu.”. |
| --- | --- |

(6)

Regulas 10. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„3.   Summas, kas radušās no 7. panta 1. un 2. punkta piemērošanas, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, piešķir jaunai dalībvalstij, kurā attiecīgās summas radušās. Šīs summas izlieto saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 69. panta 5.a punktu.”.

| (6a) | Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:




  "2.
     Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ko attiecībā uz 1. punktā minēto korekciju iesniedz ne vēlāk kā attiecīgā kalendārā gada 31. martā, nosaka šīs korekcijas ne vēlāk kā tā paša kalendārā gada 30. jūnijā.".

  [Gr. 9] |
| --- | --- |

(6a)

Regulas 11. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"2.
     Eiropas Parlaments un Padome pēc Komisijas priekšlikuma, ko attiecībā uz 1. punktā minēto korekciju iesniedz ne vēlāk kā attiecīgā kalendārā gada 31. martā, nosaka šīs korekcijas ne vēlāk kā tā paša kalendārā gada 30. jūnijā.".

| (7) | Regulas II sadaļas 2. nodaļā pievieno šādu pantu:

  „11.a pants


  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  1.   Lai nodrošinātu saskaņotu modulācijas un finanšu disciplīnas īstenošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par tādu samazinājumu aprēķina pamatu, kas dalībvalstīm jāpiemēro lauksaimniekiem 9., 10. un 11. pantā paredzētās modulācijas un finanšu disciplīnas dēļ.
  2.   Lai nodrošinātu 9. panta 2. punktā minēto sadalījumu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka kritērijus tādu summu sadalei, kas kļuvušas pieejamas modulācijas piemērošanas rezultātā.”. |
| --- | --- |

(7)

Regulas II sadaļas 2. nodaļā pievieno šādu pantu:

„11.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

1.   Lai nodrošinātu saskaņotu modulācijas un finanšu disciplīnas īstenošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt sīki izstrādātus noteikumus par tādu samazinājumu aprēķina pamatu, kas dalībvalstīm jāpiemēro lauksaimniekiem 9., 10. un 11. pantā paredzētās modulācijas un finanšu disciplīnas dēļ.

2.   Lai nodrošinātu 9. panta 2. punktā minēto sadalījumu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka kritērijus tādu summu sadalei, kas kļuvušas pieejamas modulācijas piemērošanas rezultātā.”.

| (8) | Regulas 12. pantā pievieno šādus punktus:

  „5.   Lai garantētu saimniecību konsultatīvās sistēmas pienācīgu darbību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus, kuru mērķis ir padarīt šo sistēmu pilnībā darbotiesspējīgu. Šie noteikumi var būt saistīti arī ar saimniecību konsultatīvās sistēmas darbības jomu un lauksaimniekiem domātajiem pieejamības kritērijiem.
  [Gr. 10]

  6.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt
  tehniskus
  noteikumus attiecībā uz saimniecību konsultatīvās sistēmas vienotu ieviešanu.”.
  [Gr. 11] |
| --- | --- |

(8)

Regulas 12. pantā pievieno šādus punktus:

„5.   Lai garantētu saimniecību konsultatīvās sistēmas pienācīgu darbību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus, kuru mērķis ir padarīt šo sistēmu pilnībā darbotiesspējīgu. Šie noteikumi var būt saistīti arī ar saimniecību konsultatīvās sistēmas darbības jomu un lauksaimniekiem domātajiem pieejamības kritērijiem.
  [Gr. 10]

6.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt
  tehniskus
  noteikumus attiecībā uz saimniecību konsultatīvās sistēmas vienotu ieviešanu.”.

| (9) | Regulas 19. panta 1. punktam pievieno šādas daļas:
  „Katra dalībvalsts nosaka lauksaimniecības zemes gabala minimālo lielumu, attiecībā uz kuru var iesniegt pieteikumu. Tomēr minimālais lielums nedrīkst pārsniegt 0,3 ha.
  Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka lauksaimniekam, kurš nepiesakās platībatkarīgu tiešo maksājumu saņemšanai, nav jādeklarē visi lauksaimniecības zemes gabali gadījumos, kad šo gabalu kopējā platība nepārsniedz vienu hektāru. Tomēr lauksaimnieks savā pieteikumā norāda, ka tā rīcībā ir lauksaimniecības zemes gabali, un pēc kompetento iestāžu pieprasījuma norāda attiecīgo gabalu atrašanās vietu.”. |
| --- | --- |

(9)

Regulas 19. panta 1. punktam pievieno šādas daļas:

„Katra dalībvalsts nosaka lauksaimniecības zemes gabala minimālo lielumu, attiecībā uz kuru var iesniegt pieteikumu. Tomēr minimālais lielums nedrīkst pārsniegt 0,3 ha.

Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, dalībvalstis var pieņemt lēmumu, ka lauksaimniekam, kurš nepiesakās platībatkarīgu tiešo maksājumu saņemšanai, nav jādeklarē visi lauksaimniecības zemes gabali gadījumos, kad šo gabalu kopējā platība nepārsniedz vienu hektāru. Tomēr lauksaimnieks savā pieteikumā norāda, ka tā rīcībā ir lauksaimniecības zemes gabali, un pēc kompetento iestāžu pieprasījuma norāda attiecīgo gabalu atrašanās vietu.”.

| (10) | Regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Neskarot nevienu maksājumu samazinājumu vai nepiešķiršanu, kas paredzēts 23. pantā, ja tiek konstatēts, ka lauksaimnieks nav izpildījis atbilstības nosacījumus, kas saistīti ar atbalsta piešķiršanu, kā paredzēts šajā regulā, maksājumu vai maksājuma daļu, kuru piešķir vai kura jāpiešķir un par kuru atbilstības nosacījumi ir ievēroti, samazina un nepiešķir.”. |
| --- | --- |

(10)

Regulas 21. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Neskarot nevienu maksājumu samazinājumu vai nepiešķiršanu, kas paredzēts 23. pantā, ja tiek konstatēts, ka lauksaimnieks nav izpildījis atbilstības nosacījumus, kas saistīti ar atbalsta piešķiršanu, kā paredzēts šajā regulā, maksājumu vai maksājuma daļu, kuru piešķir vai kura jāpiešķir un par kuru atbilstības nosacījumi ir ievēroti, samazina un nepiešķir.”.

| (11) | Regulas 22. pantā pievieno šādu punktu:
  „3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus kontroļu un pārbaužu veikšanai, lai pārliecinātos par 1. nodaļā minēto pienākumu izpildi.”. |
| --- | --- |

(11)

Regulas 22. pantā pievieno šādu punktu:

„3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus kontroļu un pārbaužu veikšanai, lai pārliecinātos par 1. nodaļā minēto pienākumu izpildi.”.

| (12) | Regulas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Neraugoties uz šā panta 1. punktu un saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 27.a panta 5. punktā minētajos noteikumos, dalībvalstis var nolemt nepiemērot maksājumu samazinājumu vai to nepiešķiršanu attiecībā uz summām, kas ir EUR 100 vai mazākas, vienam lauksaimniekam vienā kalendārajā gadā.

  Ja dalībvalsts nolemj izmantot pirmajā daļā paredzēto iespēju, nākamajā gadā kompetentā iestāde veic vajadzīgās darbības, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Lauksaimnieku informē par šādu konstatējumu un pienākumu veikt koriģējošās darbības.”.
  [Gr. 12] |
| --- | --- |

(12)

Regulas 23. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Neraugoties uz šā panta 1. punktu un saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti 27.a panta 5. punktā minētajos noteikumos, dalībvalstis var nolemt nepiemērot maksājumu samazinājumu vai to nepiešķiršanu attiecībā uz summām, kas ir EUR 100 vai mazākas, vienam lauksaimniekam vienā kalendārajā gadā.

Ja dalībvalsts nolemj izmantot pirmajā daļā paredzēto iespēju, nākamajā gadā kompetentā iestāde veic vajadzīgās darbības, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Lauksaimnieku informē par šādu konstatējumu un pienākumu veikt koriģējošās darbības.”.

| (13) | Regulas 24. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Aprēķinot samazinājumus vai summas, kas netiks piešķirtas, ņem vērā konstatētās neatbilstības nopietnību, apjomu, pastāvīgumu un atkārtošanos, kā arī 2., 3. un 4. punktā izklāstītos kritērijus.”; |
| --- | --- | --- |

(13)

Regulas 24. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Aprēķinot samazinājumus vai summas, kas netiks piešķirtas, ņem vērā konstatētās neatbilstības nopietnību, apjomu, pastāvīgumu un atkārtošanos, kā arī 2., 3. un 4. punktā izklāstītos kritērijus.”;

| b) | Panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu

  svītro.



  „Ja vien lauksaimnieks nav nekavējoties veicis koriģējošās darbības, lai novērstu konstatēto neatbilstību, kompetentā iestāde veic vajadzīgos pasākumus, kas attiecīgā gadījumā var būt administratīva pārbaude, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieks novērš attiecīgo konstatēto neatbilstību. Lauksaimnieku informē par šādu maznozīmīgu neatbilstību un pienākumu veikt koriģējošās darbības.” |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu

  svītro.

„Ja vien lauksaimnieks nav nekavējoties veicis koriģējošās darbības, lai novērstu konstatēto neatbilstību, kompetentā iestāde veic vajadzīgos pasākumus, kas attiecīgā gadījumā var būt administratīva pārbaude, lai nodrošinātu, ka lauksaimnieks novērš attiecīgo konstatēto neatbilstību. Lauksaimnieku informē par šādu maznozīmīgu neatbilstību un pienākumu veikt koriģējošās darbības.”

| (14) | Regulas II sadaļas 4. nodaļā pievieno šādus pantus:

  „27.a pants


  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  1.   Lai nodrošinātu pareizu līdzekļu sadali lauksaimniekiem, kam uz to ir tiesības, un nodrošinātu to, ka šajā nodaļā minētā integrētā vadības un kontroles sistēma tiek īstenota efektīvi, saskaņoti un bez diskriminācijas, aizsargājot Savienības finanšu intereses, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt:






  a) | konkrētās definīcijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu integrētās sistēmas saskaņotu īstenošanu; |
| --- | --- | --- |

(14)

Regulas II sadaļas 4. nodaļā pievieno šādus pantus:

„27.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

1.   Lai nodrošinātu pareizu līdzekļu sadali lauksaimniekiem, kam uz to ir tiesības, un nodrošinātu to, ka šajā nodaļā minētā integrētā vadības un kontroles sistēma tiek īstenota efektīvi, saskaņoti un bez diskriminācijas, aizsargājot Savienības finanšu intereses, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt:

a)

konkrētās definīcijas, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu integrētās sistēmas saskaņotu īstenošanu;

| b) | noteikumus, kas vajadzīgi atbalsta aprēķina pamata saskaņotai definēšanai, tostarp noteikumus par to, kā rīkoties dažos gadījumos, kad platībām, kas var pretendēt uz atbalstu, piemīt ainavas iezīmes, vai tajās ir koki; |
| --- | --- |

b)

noteikumus, kas vajadzīgi atbalsta aprēķina pamata saskaņotai definēšanai, tostarp noteikumus par to, kā rīkoties dažos gadījumos, kad platībām, kas var pretendēt uz atbalstu, piemīt ainavas iezīmes, vai tajās ir koki;

| c) | noteikumus, lai aizsargātu lauksaimnieku tiesības force majeure gadījumos un ārkārtas apstākļos 31. panta izpratnē; |
| --- | --- |

c)

noteikumus, lai aizsargātu lauksaimnieku tiesības force majeure gadījumos un ārkārtas apstākļos 31. panta izpratnē;

| d) | noteikumus, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu to samazinājumu aprēķinam, ko nosaka savstarpējās atbilstības prasības, ņemot vērā arī samazinājumus, ko nosaka modulācija un finanšu disciplīna; |
| --- | --- |

d)

noteikumus, lai nodrošinātu saskaņotu pamatu to samazinājumu aprēķinam, ko nosaka savstarpējās atbilstības prasības, ņemot vērā arī samazinājumus, ko nosaka modulācija un finanšu disciplīna;

| e) | noteikumus par turpmākiem pasākumiem, kas
  ļauj
  dalībvalstīm jāveic,
  veikt turpmākus pasākumus,
  lai pienācīgi piemērotu šīs nodaļas noteikumus, kā arī kārtību nepieciešamajiem dalībvalstu savstarpējās palīdzības pasākumiem. [Gr. 14] |
| --- | --- |

e)

noteikumus par turpmākiem pasākumiem, kas
  ļauj
  dalībvalstīm jāveic,
  veikt turpmākus pasākumus,
  lai pienācīgi piemērotu šīs nodaļas noteikumus, kā arī kārtību nepieciešamajiem dalībvalstu savstarpējās palīdzības pasākumiem. [Gr. 14]

2.   Lai nodrošinātu pareizu līdzekļu sadali lauksaimniekiem, kam uz to ir tiesības saskaņā ar 19. pantā minētajiem atbalsta pieteikumiem, un nodrošinātu pārbaudi par to, kā lauksaimnieki pilda ar to saistītos pienākumus, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka:

| a) | noteikumus par deklarējamo lauksaimniecības zemes gabalu minimālo lielumu, lai mazinātu lauksaimnieku un iestāžu administratīvo slogu; |
| --- | --- |

a)

noteikumus par deklarējamo lauksaimniecības zemes gabalu minimālo lielumu, lai mazinātu lauksaimnieku un iestāžu administratīvo slogu;

| b) | atkāpi no Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (10), lai aizsargātu lauksaimnieku tiesības saņemt maksājumus, ja pieteikumu vai grozījumu iesniegšanas galīgais datums ir valsts svētkos, sestdienā vai svētdienā; |
| --- | --- |

b)

atkāpi no Padomes Regulas (EEK, Euratom) Nr. 1182/71 (10), lai aizsargātu lauksaimnieku tiesības saņemt maksājumus, ja pieteikumu vai grozījumu iesniegšanas galīgais datums ir valsts svētkos, sestdienā vai svētdienā;

| c) | ja maksājuma pieteikums vai tiesību saņemt maksājumu pieteikums tiek iesniegts vēlu, – maksimālo pieļaujamo kavēšanās laiku un samazinājumus šādas kavēšanās gadījumā. |
| --- | --- |

c)

ja maksājuma pieteikums vai tiesību saņemt maksājumu pieteikums tiek iesniegts vēlu, – maksimālo pieļaujamo kavēšanās laiku un samazinājumus šādas kavēšanās gadījumā.

3.   Lai nodrošinātu to, ka 20. pantā paredzētā atbilstības nosacījumu pārbaude tiek veikta efektīvi, saskaņoti un bez diskriminācijas, aizsargājot Savienības finanšu intereses, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, jo īpaši gadījumam, kad kāds lauksaimnieks kavē kontroles veikšanu.

4.   Lai nodrošinātu to, ka maksājumu samazinājuma un nepiešķiramās summas tiek aprēķinātas un piemērotas saskaņā ar 21. pantā noteikto principu, kā arī efektīvi, saskaņoti un bez diskriminācijas, aizsargājot Savienības finanšu intereses, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:

| a) | noteikumus par maksājumu samazināšanu un nepiešķiršanu saistībā ar pieteikumā iekļautās informācijas pareizību un pilnību, piemēram, deklarētas lielākas platības vai dzīvnieku skaits vai nav deklarētas platības, kā arī noteikumus, lai nodrošinātu saskaņotu un samērīgu attieksmi pret tīšiem pārkāpumiem, nenozīmīgu kļūdu gadījumiem, samazinājumu uzkrāšanos un dažādu samazinājumu vienlaicīgu piemērošanu, kā arī konkrētus noteikumus saskaņā ar 68. pantu īstenoto pasākumu nolūkā; |
| --- | --- |

a)

noteikumus par maksājumu samazināšanu un nepiešķiršanu saistībā ar pieteikumā iekļautās informācijas pareizību un pilnību, piemēram, deklarētas lielākas platības vai dzīvnieku skaits vai nav deklarētas platības, kā arī noteikumus, lai nodrošinātu saskaņotu un samērīgu attieksmi pret tīšiem pārkāpumiem, nenozīmīgu kļūdu gadījumiem, samazinājumu uzkrāšanos un dažādu samazinājumu vienlaicīgu piemērošanu, kā arī konkrētus noteikumus saskaņā ar 68. pantu īstenoto pasākumu nolūkā;

| b) | noteikumus, kas nosaka samazinājumu nepiemērošanu noteiktos gadījumos, nodrošinot samērīgumu samazinājumu piemērošanā. |
| --- | --- |

b)

noteikumus, kas nosaka samazinājumu nepiemērošanu noteiktos gadījumos, nodrošinot samērīgumu samazinājumu piemērošanā.

5.   Lai nodrošinātu to, ka savstarpējās atbilstības pārbaudes tiek veiktas efektīvi, saskaņoti un bez diskriminācijas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus samazinājumu aprēķināšanai un piemērošanai saskaņā ar 23. un 24. pantā noteiktajiem principiem, tostarp noteikumus par samazinājumu nepiemērošanu konkrētos gadījumos.

27.b pants

Īstenošanas noteikumi

Lai nodrošinātu šīs nodaļas noteikumu vienotu īstenošanu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka:

| a) | 15. pantā noteiktās katra atbalsta pieteikumu iesniegušā lauksaimnieka identitātes reģistrācijai nepieciešamās integrētās sistēmas pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

a)

15. pantā noteiktās katra atbalsta pieteikumu iesniegušā lauksaimnieka identitātes reģistrācijai nepieciešamās integrētās sistēmas pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības;

| b) | 16. pantā noteiktās elektroniskās datubāzes pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

b)

16. pantā noteiktās elektroniskās datubāzes pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības;

| c) | 17. pantā noteiktās lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācijas sistēmas pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

c)

17. pantā noteiktās lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabalu identifikācijas sistēmas pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības;

| d) | 18. pantā noteiktās tiesību uz maksājumu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības; |
| --- | --- |

d)

18. pantā noteiktās tiesību uz maksājumu identifikācijas un reģistrācijas sistēmas pamatiezīmes, definīcijas un kvalitātes prasības;

| e) | noteikumus attiecībā uz 19. pantā noteikto atbalsta pieteikumu un tiesību saņemt maksājumu pieteikumu, tostarp paredzot pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu, prasības attiecībā uz pieteikumā iekļaujamo obligāto informāciju, noteikumus par atbalsta pieteikumu grozījumiem vai atsaukšanu, atbrīvojumu no prasības iesniegt atbalsta pieteikumu un noteikumus, kas ļauj dalībvalstīm piemērot vienkāršotas procedūras vai koriģēt acīmredzamas kļūdas; |
| --- | --- |

e)

noteikumus attiecībā uz 19. pantā noteikto atbalsta pieteikumu un tiesību saņemt maksājumu pieteikumu, tostarp paredzot pieteikumu iesniegšanas galīgo termiņu, prasības attiecībā uz pieteikumā iekļaujamo obligāto informāciju, noteikumus par atbalsta pieteikumu grozījumiem vai atsaukšanu, atbrīvojumu no prasības iesniegt atbalsta pieteikumu un noteikumus, kas ļauj dalībvalstīm piemērot vienkāršotas procedūras vai koriģēt acīmredzamas kļūdas;

| f) | noteikumus pārbaužu veikšanai, lai pārliecinātos par pienākumu izpildi un pārbaudītu atbalsta pieteikumā sniegtās informācijas pareizību un pilnību. Attiecībā uz kaņepājiem šeit īpaši iekļauj sīki izstrādātus noteikumus saistībā ar īpašajiem kontroles pasākumiem un metodēm tetrahidrokanabinola līmeņu noteikšanai, bet attiecībā uz kokvilnu – sistēmu apstiprināto starpnozaru organizāciju kontrolei; |
| --- | --- |

f)

noteikumus pārbaužu veikšanai, lai pārliecinātos par pienākumu izpildi un pārbaudītu atbalsta pieteikumā sniegtās informācijas pareizību un pilnību. Attiecībā uz kaņepājiem šeit īpaši iekļauj sīki izstrādātus noteikumus saistībā ar īpašajiem kontroles pasākumiem un metodēm tetrahidrokanabinola līmeņu noteikšanai, bet attiecībā uz kokvilnu – sistēmu apstiprināto starpnozaru organizāciju kontrolei;

| g) | attiecībā uz kaņepājiem – noteikumus saistībā ar īpašajiem kontroles pasākumiem un metodēm tetrahidrokanabinola līmeņu noteikšanai; |
| --- | --- |

g)

attiecībā uz kaņepājiem – noteikumus saistībā ar īpašajiem kontroles pasākumiem un metodēm tetrahidrokanabinola līmeņu noteikšanai;

| h) | attiecībā uz kokvilnu – sistēmu apstiprināto starpnozaru organizāciju kontrolei; |
| --- | --- |

h)

attiecībā uz kokvilnu – sistēmu apstiprināto starpnozaru organizāciju kontrolei;

| i) | noteikumus par nepamatoti izmaksāto atbalsta summu un nepamatoti piešķirto maksājuma saņemšanas tiesību atgūšanu; |
| --- | --- |

i)

noteikumus par nepamatoti izmaksāto atbalsta summu un nepamatoti piešķirto maksājuma saņemšanas tiesību atgūšanu;

| j) | šīs nodaļas noteikumu vienotai īstenošanai vajadzīgās tehniskās definīcijas; |
| --- | --- |

j)

šīs nodaļas noteikumu vienotai īstenošanai vajadzīgās tehniskās definīcijas;

| k) | noteikumus saistībā ar saimniecību nodošanas situācijām, kad vēl jānodrošina arī pienākuma attiecībā uz tiesībām saņemt attiecīgo atbalstu nodošana. |
| --- | --- |

k)

noteikumus saistībā ar saimniecību nodošanas situācijām, kad vēl jānodrošina arī pienākuma attiecībā uz tiesībām saņemt attiecīgo atbalstu nodošana.

| (15) | Regulas 28. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Uz lauksaimniekiem, kuriem piešķirtas 44. panta 1. punktā minētās īpašās tiesības, vai lauksaimniekiem, kuri saņem IV sadaļas 1. nodaļas 10. iedaļā minētās piemaksas par aitām un kazām vai IV sadaļas 1. nodaļas 11. iedaļā minēto maksājumu par liellopu un teļa gaļu, vai lauksaimniekiem, kuri saņem III sadaļas 5. nodaļā minēto īpašo atbalstu un kuru rīcībā ir mazāk hektāru par minimumu, ko dalībvalsts izvēlējusies, piemērojot b) apakšpunkta pirmo daļu, attiecas šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētais nosacījums.” |
| --- | --- |

(15)

Regulas 28. panta 1. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Uz lauksaimniekiem, kuriem piešķirtas 44. panta 1. punktā minētās īpašās tiesības, vai lauksaimniekiem, kuri saņem IV sadaļas 1. nodaļas 10. iedaļā minētās piemaksas par aitām un kazām vai IV sadaļas 1. nodaļas 11. iedaļā minēto maksājumu par liellopu un teļa gaļu, vai lauksaimniekiem, kuri saņem III sadaļas 5. nodaļā minēto īpašo atbalstu un kuru rīcībā ir mazāk hektāru par minimumu, ko dalībvalsts izvēlējusies, piemērojot b) apakšpunkta pirmo daļu, attiecas šā punkta pirmās daļas a) apakšpunktā minētais nosacījums.”

| (16) | Regulas 29. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „4.   Atkāpjoties no 2. punkta, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var:






  a) | paredzēt avansa maksājumus; |
| --- | --- | --- |

(16)

Regulas 29. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„4.   Atkāpjoties no 2. punkta, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var:

a)

paredzēt avansa maksājumus;

| b) | atļaut dalībvalstīm, ievērojot budžeta situāciju, izmaksāt avansa maksājumus pirms 1. decembra reģionos, kuros ārkārtas apstākļu dēļ lauksaimniekiem radušās nopietnas finansiālas grūtības:






  i) | līdz pat 50 % apmērā no maksājumiem;
  vai |
| --- | --- | --- |

b)

atļaut dalībvalstīm, ievērojot budžeta situāciju, izmaksāt avansa maksājumus pirms 1. decembra reģionos, kuros ārkārtas apstākļu dēļ lauksaimniekiem radušās nopietnas finansiālas grūtības:

i)

līdz pat 50 % apmērā no maksājumiem;

vai

| ii) | līdz pat 80 % apmērā no maksājumiem, ja avansa maksājumi ir jau paredzēti. |
| --- | --- |

ii)

līdz pat 80 % apmērā no maksājumiem, ja avansa maksājumi ir jau paredzēti.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt noteikumus par šādu avansa maksājumu veikšanu.”

| (17) | Iekļauj šādu pantu:

  „31.a pants



  Īstenošanas noteikumi

  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, var pieņemt pasākumus, kas ir gan vajadzīgi, gan attiecīgi pamatoti, lai ārkārtas situācijā risinātu praktiska rakstura un specifiskas problēmas; šādos pasākumos var paredzēt atkāpes no noteiktām šīs regulas daļām, bet tikai tiktāl un tādu laika posmu, cik tas noteikti vajadzīgs.
  Ja to prasa obligāti steidzamības apsvērumi, tad deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, piemēro 141.ba pantā paredzēto procedūru.
  ”.
  [Gr. 15] |
| --- | --- |

(17)

Iekļauj šādu pantu:

„31.a pants

Īstenošanas noteikumi

  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, var pieņemt pasākumus, kas ir gan vajadzīgi, gan attiecīgi pamatoti, lai ārkārtas situācijā risinātu praktiska rakstura un specifiskas problēmas; šādos pasākumos var paredzēt atkāpes no noteiktām šīs regulas daļām, bet tikai tiktāl un tādu laika posmu, cik tas noteikti vajadzīgs.
  Ja to prasa obligāti steidzamības apsvērumi, tad deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, piemēro 141.ba pantā paredzēto procedūru.
  ”.

| (18) | Regulas 33. pantā pievieno šādus punktus:
  „4.   Dalībvalsts var nolemt noteikt obligāto lielumu katrai saimniecībai lauksaimniecības platības izteiksmē, par kuru var pieprasīt noteikt tiesības uz maksājumu. Tomēr obligātais lielums nedrīkst pārsniegt robežvērtības, kas noteiktas b) apakšpunkta pirmajā daļā kopā ar 28. panta 1. punkta otro daļu. Obligāto lielumu neparedz 60. un 65. pantā minēto īpašo tiesību noteikšanai.
  5.   Lai ņemtu vērā jaunos tiesību aktus, kas varētu kļūt nepieciešami, Komisija veic grozījumus IX pielikumā, izmantojot deleģēto aktu.

  deleģētos aktus
  . [Gr. 16]

  6.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus saistībā ar pieteikšanos atbalstam tiesību piešķiršanas gadā gadījumos, kad tiesības vēl nevar galīgi noteikt un kad piešķiršanu ietekmē konkrēti apstākļi, kā arī nosaka šajā sadaļā minēto vienotā maksājuma shēmas maksimālo apjomu.”. |
| --- | --- |

(18)

Regulas 33. pantā pievieno šādus punktus:

„4.   Dalībvalsts var nolemt noteikt obligāto lielumu katrai saimniecībai lauksaimniecības platības izteiksmē, par kuru var pieprasīt noteikt tiesības uz maksājumu. Tomēr obligātais lielums nedrīkst pārsniegt robežvērtības, kas noteiktas b) apakšpunkta pirmajā daļā kopā ar 28. panta 1. punkta otro daļu. Obligāto lielumu neparedz 60. un 65. pantā minēto īpašo tiesību noteikšanai.

5.   Lai ņemtu vērā jaunos tiesību aktus, kas varētu kļūt nepieciešami, Komisija veic grozījumus IX pielikumā, izmantojot deleģēto aktu.

  deleģētos aktus
  . [Gr. 16]

6.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus saistībā ar pieteikšanos atbalstam tiesību piešķiršanas gadā gadījumos, kad tiesības vēl nevar galīgi noteikt un kad piešķiršanu ietekmē konkrēti apstākļi, kā arī nosaka šajā sadaļā minēto vienotā maksājuma shēmas maksimālo apjomu.”.

| (19) | Regulas 34. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Ja saimniecības lauksaimniecības zemju platības izmanto arī ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām, kā minēts pirmās daļas a) apakšpunktā, šo platību uzskata par tādu, ko lieto galvenokārt lauksaimnieciskai darbībai, ja nelauksaimniecisko darbību intensitāte, būtība, ilgums un laika plānojums būtiski neietekmē veiktā lauksaimnieciskā darbība. Dalībvalstis nosaka kritērijus šīs daļas noteikumu īstenošanai savā teritorijā.”. |
| --- | --- |

(19)

Regulas 34. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Ja saimniecības lauksaimniecības zemju platības izmanto arī ar lauksaimniecību nesaistītām darbībām, kā minēts pirmās daļas a) apakšpunktā, šo platību uzskata par tādu, ko lieto galvenokārt lauksaimnieciskai darbībai, ja nelauksaimniecisko darbību intensitāte, būtība, ilgums un laika plānojums būtiski neietekmē veiktā lauksaimnieciskā darbība. Dalībvalstis nosaka kritērijus šīs daļas noteikumu īstenošanai savā teritorijā.”.

| (20) | Regulas 36. panta otro daļu svītro. |
| --- | --- |

(20)

Regulas 36. panta otro daļu svītro.

| (21) | Regulas 38. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Aizkavētās integrācijas gadījumā dalībvalstis var pieņemt lēmumu atļaut audzēt sekundārās kultūras to hektāru platībā, par ko ir tiesības saņemt atbalstu, ilgākais trīs mēnešus, sākot no katra gada 15. augusta. Tomēr pēc dalībvalsts lūguma attiecībā uz reģioniem, kur klimatisko apstākļu dēļ labību parasti novāc agrāk, šo termiņu var mainīt, izmantojot īstenošanas aktus.”. |
| --- | --- |

(21)

Regulas 38. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Aizkavētās integrācijas gadījumā dalībvalstis var pieņemt lēmumu atļaut audzēt sekundārās kultūras to hektāru platībā, par ko ir tiesības saņemt atbalstu, ilgākais trīs mēnešus, sākot no katra gada 15. augusta. Tomēr pēc dalībvalsts lūguma attiecībā uz reģioniem, kur klimatisko apstākļu dēļ labību parasti novāc agrāk, šo termiņu var mainīt, izmantojot īstenošanas aktus.”.

| (22) | Regulas 39. panta 2. punktu svītro. |
| --- | --- |

(22)

Regulas 39. panta 2. punktu svītro.

| (23) | Regulas 40. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Ja tiesības uz maksājumu tiek piešķirtas vīnkopjiem, tad Komisija, ņemot vērā jaunākos pieejamos datus, ko dalībvalstis tai iesniegušas saskaņā ar 103.o pantu un 188.a panta 3. punkta otro daļu Regulā (EK) Nr. 1234/2007, pieņem šīs regulas VIII pielikumā valstij noteikto maksimālo apjomu, izmantojot
  deleģētos
  aktus. Dalībvalstis līdz 1. decembrim gadā pirms valsts maksimālā apjoma pielāgošanas paziņo Komisijai reģionālo vidējo rādītāju par piešķirtajām tiesībām, kas minētas šīs regulas IX pielikuma B punktā.”.
  [Gr. 17] |
| --- | --- |

(23)

Regulas 40. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Ja tiesības uz maksājumu tiek piešķirtas vīnkopjiem, tad Komisija, ņemot vērā jaunākos pieejamos datus, ko dalībvalstis tai iesniegušas saskaņā ar 103.o pantu un 188.a panta 3. punkta otro daļu Regulā (EK) Nr. 1234/2007, pieņem šīs regulas VIII pielikumā valstij noteikto maksimālo apjomu, izmantojot
  deleģētos
  aktus. Dalībvalstis līdz 1. decembrim gadā pirms valsts maksimālā apjoma pielāgošanas paziņo Komisijai reģionālo vidējo rādītāju par piešķirtajām tiesībām, kas minētas šīs regulas IX pielikuma B punktā.”.

| (24) | Regulas 41. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktā pievieno šādas daļas:
  „Dalībvalstis var administrēt valsts rezervi reģionālā līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis valsts līmenī pieejamās summas pilnīgi vai daļēji piešķir reģioniem saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem un tā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un novērstu tirgus un konkurences izkropļošanu.
  Katram reģionam piešķirtās summas var uzskatīt par summām, kas piešķiramas tikai attiecīgajā reģionā, izņemot 4. punktā minētos gadījumus vai gadījumu, kad dalībvalsts izvēlas piemērot 2. punktu.”; |
| --- | --- | --- |

(24)

Regulas 41. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktā pievieno šādas daļas:

„Dalībvalstis var administrēt valsts rezervi reģionālā līmenī. Šajā gadījumā dalībvalstis valsts līmenī pieejamās summas pilnīgi vai daļēji piešķir reģioniem saskaņā ar objektīviem un nediskriminējošiem kritērijiem un tā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un novērstu tirgus un konkurences izkropļošanu.

Katram reģionam piešķirtās summas var uzskatīt par summām, kas piešķiramas tikai attiecīgajā reģionā, izņemot 4. punktā minētos gadījumus vai gadījumu, kad dalībvalsts izvēlas piemērot 2. punktu.”;

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „4.   Dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un izvairītos no tirgus un konkurences izkropļojumiem, piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri nonākuši īpašā situācijā.”; |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„4.   Dalībvalstis var izmantot valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un izvairītos no tirgus un konkurences izkropļojumiem, piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri nonākuši īpašā situācijā.”;

| c) | Pievieno šādu punktu:
  „7.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par tiesību saņemt maksājumus piešķiršanu gadījumos, kad lauksaimniekam tiesības uz maksājumu ir piešķirtas ar galīgu tiesas nolēmumu vai ar dalībvalsts kompetentās iestādes galīgu administratīvu aktu.”. |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādu punktu:

„7.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par tiesību saņemt maksājumus piešķiršanu gadījumos, kad lauksaimniekam tiesības uz maksājumu ir piešķirtas ar galīgu tiesas nolēmumu vai ar dalībvalsts kompetentās iestādes galīgu administratīvu aktu.”.

| (25) | Regulas 42. pantā pievieno šādas daļas:
  „Lauksaimnieki var brīvprātīgi atteikties no tiesībām uz maksājumu, lai tās tiktu ieskaitītas valsts rezervē.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pasākumus
  attiecībā uz praktiskajiem nosacījumiem, ko piemēro
  neizmantoto tiesību uz maksājumu saņemšanu ieskaitīšanai atpakaļ valsts rezervē.”.
  [Gr. 18] |
| --- | --- |

(25)

Regulas 42. pantā pievieno šādas daļas:

„Lauksaimnieki var brīvprātīgi atteikties no tiesībām uz maksājumu, lai tās tiktu ieskaitītas valsts rezervē.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem pasākumus
  attiecībā uz praktiskajiem nosacījumiem, ko piemēro
  neizmantoto tiesību uz maksājumu saņemšanu ieskaitīšanai atpakaļ valsts rezervē.”.

| (26) | Regulas 43. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
  „Trešajā daļā minētie ierobežojumi tiesību uz maksājumu nodošanā neattiecas uz faktisku vai paredzamu tiesību uz maksājumu mantošanu, ja nav līdzvērtīga hektāru skaita, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu.”; |
| --- | --- | --- |

(26)

Regulas 43. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

„Trešajā daļā minētie ierobežojumi tiesību uz maksājumu nodošanā neattiecas uz faktisku vai paredzamu tiesību uz maksājumu mantošanu, ja nav līdzvērtīga hektāru skaita, par kuru ir tiesības pretendēt uz atbalstu.”;

| b) | Panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „3.   Ja tiesības uz maksājumu tiek pārdotas kopā ar zemi vai bez tās, dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar Savienības tiesību aktu vispārīgajiem principiem, var nolemt, ka daļa pārdoto tiesību uz maksājumu jānodod atpakaļ valsts rezervē vai ka to vienības vērtība jāsamazina par labu valsts rezervei atbilstīgi kritērijiem, kas jānosaka Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus.
  Ja tiesības uz maksājumu ar zemi vai bez tās pārdod lauksaimniekam, kurš uzsāk lauksaimniecisko darbību, vai ja ir notikusi faktiska vai ir paredzama tiesību uz maksājumu mantošana, ieturējumu nepiemēro.”; |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„3.   Ja tiesības uz maksājumu tiek pārdotas kopā ar zemi vai bez tās, dalībvalstis, rīkojoties saskaņā ar Savienības tiesību aktu vispārīgajiem principiem, var nolemt, ka daļa pārdoto tiesību uz maksājumu jānodod atpakaļ valsts rezervē vai ka to vienības vērtība jāsamazina par labu valsts rezervei atbilstīgi kritērijiem, kas jānosaka Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus.

Ja tiesības uz maksājumu ar zemi vai bez tās pārdod lauksaimniekam, kurš uzsāk lauksaimniecisko darbību, vai ja ir notikusi faktiska vai ir paredzama tiesību uz maksājumu mantošana, ieturējumu nepiemēro.”;

| c) | Pievieno šādu punktu:
  „4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par konkrētiem nosacījumiem attiecībā uz tiesību saņemt maksājumu nodošanu, kā arī kārtību, kāda dalībvalstīm šādā gadījumā ir jāievēro, un 62. panta 3. punkta mērķiem pieņem noteikumus par lauksaimnieka izmantoto tiesību uz maksājumu procentuālās daļas aprēķinu un šādu tiesību izmantošanu. Šie noteikumi var aptvert arī tiesību nodošanu gadījumos, kad dalībvalstis izmanto 1. punkta trešajā daļā paredzēto iespēju, un tiesību uz maksājumu vērtības saglabāšanu 3. punkta otrajā daļā minētajos tiesību pārdošanas gadījumos.”. |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādu punktu:

„4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par konkrētiem nosacījumiem attiecībā uz tiesību saņemt maksājumu nodošanu, kā arī kārtību, kāda dalībvalstīm šādā gadījumā ir jāievēro, un 62. panta 3. punkta mērķiem pieņem noteikumus par lauksaimnieka izmantoto tiesību uz maksājumu procentuālās daļas aprēķinu un šādu tiesību izmantošanu. Šie noteikumi var aptvert arī tiesību nodošanu gadījumos, kad dalībvalstis izmanto 1. punkta trešajā daļā paredzēto iespēju, un tiesību uz maksājumu vērtības saglabāšanu 3. punkta otrajā daļā minētajos tiesību pārdošanas gadījumos.”.

| (27) | Regulas 44. pantā pievieno šādu punktu:
  „4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par LU aprēķinu īpašo tiesību mērķiem un īpašo tiesību aktivizēšanu.”. |
| --- | --- |

(27)

Regulas 44. pantā pievieno šādu punktu:

„4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par LU aprēķinu īpašo tiesību mērķiem un īpašo tiesību aktivizēšanu.”.

| (28) | Regulas III sadaļas 1. nodaļā pievieno šādu pantu:

  „45.a pants


  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  1.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka:






  a) | noteikumus par atbilstību un vienotā maksājuma shēmas pieejamību lauksaimniekiem, tostarp mantošanas un paredzētās mantošanas, mantošanas saskaņā ar nomas līgumu, juridiskā statusa vai nosaukuma maiņas, saimniecības apvienošanas vai sadalīšanas gadījumā; |
| --- | --- | --- |

(28)

Regulas III sadaļas 1. nodaļā pievieno šādu pantu:

„45.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

1.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka:

a)

noteikumus par atbilstību un vienotā maksājuma shēmas pieejamību lauksaimniekiem, tostarp mantošanas un paredzētās mantošanas, mantošanas saskaņā ar nomas līgumu, juridiskā statusa vai nosaukuma maiņas, saimniecības apvienošanas vai sadalīšanas gadījumā;

| b) | noteikumus par tiesību uz maksājumu vienības vērtības aprēķinu un par tiesību uz maksājumu grozīšanu, jo īpaši attiecībā uz tiesību daļām; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par tiesību uz maksājumu vienības vērtības aprēķinu un par tiesību uz maksājumu grozīšanu, jo īpaši attiecībā uz tiesību daļām;

| c) | konkrētas definīcijas 41. panta 2. punkta mērķiem lauksaimniekiem, kuri uzsāk lauksaimniecisko darbību; |
| --- | --- |

c)

konkrētas definīcijas 41. panta 2. punkta mērķiem lauksaimniekiem, kuri uzsāk lauksaimniecisko darbību;

| d) | noteikumus par tiesību uz maksājumu vērtības un skaita vai no valsts rezerves saņemto tiesību vērtības palielinājuma noteikšanu un aprēķinu; |
| --- | --- |

d)

noteikumus par tiesību uz maksājumu vērtības un skaita vai no valsts rezerves saņemto tiesību vērtības palielinājuma noteikšanu un aprēķinu;

| e) | noteikumus par tiesību uz maksājumu piešķiršanu no valsts rezerves lauksaimniekiem, kuri deklarē mazāk hektārus, nekā skaits, kas atbilst tiem piešķirtajām tiesībām uz maksājumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 43. un 59. pantam gadījumos, kad dalībvalsts izmanto 41. panta 3. punktā paredzēto iespēju; |
| --- | --- |

e)

noteikumus par tiesību uz maksājumu piešķiršanu no valsts rezerves lauksaimniekiem, kuri deklarē mazāk hektārus, nekā skaits, kas atbilst tiem piešķirtajām tiesībām uz maksājumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 43. un 59. pantam gadījumos, kad dalībvalsts izmanto 41. panta 3. punktā paredzēto iespēju;

| f) | noteikumus, kas definē 41. panta 4. punktā minētās īpašās situācijas, un noteikumus par lauksaimnieku piekļuvi tiesībām uz maksājumu no valsts rezerves šādās īpašās situācijās. |
| --- | --- |

f)

noteikumus, kas definē 41. panta 4. punktā minētās īpašās situācijas, un noteikumus par lauksaimnieku piekļuvi tiesībām uz maksājumu no valsts rezerves šādās īpašās situācijās.

2.   Lai nodrošinātu tiesību uz maksājumu pienācīgu pārvaldību, Komisija, izmantojot deleģēto aktu, pieņem noteikumus par tiesību uz maksājumu deklarēšanu un izmantošanu.

3.   Lai skaidrotu specifiskas situācijas, kas var rasties, piemērojot vienotā maksājuma shēmu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem
  noteikumus par
  :

| a) | noteikumus par

  valsts tiesību aktos sniegtās
  „mantojuma” un „paredzamā mantojuma”definēšanu valsts tiesību aktos;

  jēdziena definīcijas izmantošanu šīs regulas nozīmē
  ; [Gr. 19] |
| --- | --- |

a)

noteikumus par

  valsts tiesību aktos sniegtās
  „mantojuma” un „paredzamā mantojuma”definēšanu valsts tiesību aktos;

  jēdziena definīcijas izmantošanu šīs regulas nozīmē
  ; [Gr. 19]

| b) | noteikumus par tiesību vērtības un skaita vai palielinājuma aprēķinu saistībā ar tiesību piešķiršanu atbilstīgi jebkuram šīs sadaļas noteikumam, tostarp iespēju noteikt provizorisku vērtību un skaitu vai palielinājumu tiesībām uz maksājumu, kas piešķirtas, pamatojoties uz lauksaimnieka pieteikumu, nosacījumus tiesību provizoriskās un galīgās vērtības un skaita noteikšanai un noteikumus gadījumiem, kad tiesību piešķiršanu varētu ietekmēt pārdošanas vai nomas līgums. |
| --- | --- |

b)

noteikumus par tiesību vērtības un skaita vai palielinājuma aprēķinu saistībā ar tiesību piešķiršanu atbilstīgi jebkuram šīs sadaļas noteikumam, tostarp iespēju noteikt provizorisku vērtību un skaitu vai palielinājumu tiesībām uz maksājumu, kas piešķirtas, pamatojoties uz lauksaimnieka pieteikumu, nosacījumus tiesību provizoriskās un galīgās vērtības un skaita noteikšanai un noteikumus gadījumiem, kad tiesību piešķiršanu varētu ietekmēt pārdošanas vai nomas līgums.

4.   Lai veicinātu augļu un dārzeņu sektora atlikto integrāciju vienotā maksājuma shēmā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, kas nodrošina iespēju atļaut dalībvalstīm, kuras izmantojušas vienu no 51. panta 1. punkta trešajā daļā paredzētajām iespējām, audzēt sekundāros kultūraugus hektāros, par kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu;

5.   Lai izveidotu to kaņepāju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz tiešajiem maksājumiem, un saglabātu sabiedrības veselību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, kas paredz, ka maksājumus piešķir tikai tad, ja izmantotas konkrētu šķirņu sertificētas sēklas, un nodrošina kārtību 39. pantā minēto kaņepāju šķirņu noteikšanai.”.

| (29) | Regulas 51. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Pamatojoties uz katras dalībvalsts izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka maksimālo summu katram tiešajam maksājumam, kas minēts 52., 53. un 54. pantā.”. |
| --- | --- |

(29)

Regulas 51. panta 2. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Pamatojoties uz katras dalībvalsts izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka maksimālo summu katram tiešajam maksājumam, kas minēts 52., 53. un 54. pantā.”.

| (30) | Regulas III sadaļas 2. nodaļā pievieno šādu pantu:

  „54.a pants


  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  Lai ņemtu vērā attiecīgo nozaru īpatnības, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par šajā nodaļā paredzēto tiesību uz maksājumu noteikšanu un aprēķinu, un iespējām.” |
| --- | --- |

(30)

Regulas III sadaļas 2. nodaļā pievieno šādu pantu:

„54.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

Lai ņemtu vērā attiecīgo nozaru īpatnības, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par šajā nodaļā paredzēto tiesību uz maksājumu noteikšanu un aprēķinu, un iespējām.”

| (31) | Regulas 57. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Jaunās dalībvalstis izmanto valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un izvairītos no tirgus un konkurences izkropļojumiem, piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri atrodas īpašā situācijā.”. |
| --- | --- |

(31)

Regulas 57. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Jaunās dalībvalstis izmanto valsts rezervi, lai atbilstīgi objektīviem kritērijiem un tādā veidā, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret lauksaimniekiem un izvairītos no tirgus un konkurences izkropļojumiem, piešķirtu tiesības uz maksājumu lauksaimniekiem, kuri atrodas īpašā situācijā.”.

| (32) | Regulas 59. pantā pievieno šādu punktu:
  „4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz nosacījumiem tiesīgo lauksaimnieku noteikšanai, hektāru skaita provizoriskai noteikšanai un piemērošanas nosacījumu ievērošanas sākotnējai pārbaudei.”. |
| --- | --- |

(32)

Regulas 59. pantā pievieno šādu punktu:

„4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz nosacījumiem tiesīgo lauksaimnieku noteikšanai, hektāru skaita provizoriskai noteikšanai un piemērošanas nosacījumu ievērošanas sākotnējai pārbaudei.”.

| (33) | Regulas 60. pantā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par 44. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās lauksaimnieciskās darbības, kas izteikta LU, aprēķinu un par 44. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās minimālās lauksaimnieciskās darbības pārbaudi jaunajās dalībvalstīs.”. |
| --- | --- |

(33)

Regulas 60. pantā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par 44. panta 2. punkta a) apakšpunktā minētās lauksaimnieciskās darbības, kas izteikta LU, aprēķinu un par 44. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās minimālās lauksaimnieciskās darbības pārbaudi jaunajās dalībvalstīs.”.

| (34) | Regulas 62. panta 3. punktā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz lauksaimnieka izmantoto tiesību uz maksājumu procentuālās daļas aprēķinu.”. |
| --- | --- |

(34)

Regulas 62. panta 3. punktā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz lauksaimnieka izmantoto tiesību uz maksājumu procentuālās daļas aprēķinu.”.

| (35) | Regulas III sadaļas 3. nodaļā pievieno šādu pantu:

  „62.a pants


  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  1.   Lai nodrošinātu tiesību efektīvu administrēšanu dalībvalstīs, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par tiesību uz maksājumu piešķiršanu sākotnējā posmā vienotā maksājuma shēmas ieviešanas gadījumā jaunajās dalībvalstīs, kas piemērojušas vienotā platībmaksājuma shēmu.
  2.   Lai pielāgotos mainīgajai situācijai lauksaimniecības nozarē, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par pārskata periodu 57. panta 3. punkta un 59. panta 3. punkta nolūkā.
  3.   Lai nodrošinātu tiesību uz maksājumu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par tiesību uz maksājumu vērtības un skaita vai no valsts rezerves saņemto tiesību vērtības palielinājuma noteikšanu un aprēķinu atbilstīgi šai nodaļai un tajā paredzētajām iespējām.
  4.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:






  a) | noteikumus par tiesību uz maksājumu piešķiršanu no valsts rezerves lauksaimniekiem, kuri deklarē mazāk hektārus, nekā skaits, kas atbilst tiem piešķirtajām tiesībām uz maksājumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 43. un 59. pantam gadījumos, kad dalībvalsts, kas piemērojusi vienotā platībmaksājuma shēmu, izmanto šīs regulas 57. panta 5. punktā paredzēto iespēju; |
| --- | --- | --- |

(35)

Regulas III sadaļas 3. nodaļā pievieno šādu pantu:

„62.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

1.   Lai nodrošinātu tiesību efektīvu administrēšanu dalībvalstīs, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par tiesību uz maksājumu piešķiršanu sākotnējā posmā vienotā maksājuma shēmas ieviešanas gadījumā jaunajās dalībvalstīs, kas piemērojušas vienotā platībmaksājuma shēmu.

2.   Lai pielāgotos mainīgajai situācijai lauksaimniecības nozarē, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par pārskata periodu 57. panta 3. punkta un 59. panta 3. punkta nolūkā.

3.   Lai nodrošinātu tiesību uz maksājumu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par tiesību uz maksājumu vērtības un skaita vai no valsts rezerves saņemto tiesību vērtības palielinājuma noteikšanu un aprēķinu atbilstīgi šai nodaļai un tajā paredzētajām iespējām.

4.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:

a)

noteikumus par tiesību uz maksājumu piešķiršanu no valsts rezerves lauksaimniekiem, kuri deklarē mazāk hektārus, nekā skaits, kas atbilst tiem piešķirtajām tiesībām uz maksājumu atbilstīgi Regulas (EK) Nr. 1782/2003 43. un 59. pantam gadījumos, kad dalībvalsts, kas piemērojusi vienotā platībmaksājuma shēmu, izmanto šīs regulas 57. panta 5. punktā paredzēto iespēju;

| b) | noteikumus, kas definē 57. panta 2. punktā minētās īpašās situācijas, un noteikumus par lauksaimnieku piekļuvi tiesībām uz maksājumu no valsts rezerves šādās īpašās situācijās, kā paredzēts šajā nodaļā.”. |
| --- | --- |

b)

noteikumus, kas definē 57. panta 2. punktā minētās īpašās situācijas, un noteikumus par lauksaimnieku piekļuvi tiesībām uz maksājumu no valsts rezerves šādās īpašās situācijās, kā paredzēts šajā nodaļā.”.

| (36) | Regulas 67. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Dalībvalstis līdz 2009. gada 1. augustam var IV sadaļas 5. iedaļā minēto atbalstu par sēklām un XI pielikuma 1. punktā minētās shēmas, izņemot īpašu kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem, nolemt iekļaut 2010. vai 2011. gada vienotā maksājuma shēmā. Tādā gadījumā Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, groza valstij noteiktos maksimālos apjomus, kā minēts 40. pantā, pieskaitot XII pielikuma summas par attiecīgo atbalsta shēmu.”. |
| --- | --- |

(36)

Regulas 67. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Dalībvalstis līdz 2009. gada 1. augustam var IV sadaļas 5. iedaļā minēto atbalstu par sēklām un XI pielikuma 1. punktā minētās shēmas, izņemot īpašu kvalitātes piemaksu par cietajiem kviešiem, nolemt iekļaut 2010. vai 2011. gada vienotā maksājuma shēmā. Tādā gadījumā Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, groza valstij noteiktos maksimālos apjomus, kā minēts 40. pantā, pieskaitot XII pielikuma summas par attiecīgo atbalsta shēmu.”.

| (37) | Regulas III sadaļas 4. nodaļā pievieno šādu pantu:

  „67.a pants


  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  Lai dotu iespēju iekļaut XI pielikumā minētos saistītā atbalsta maksājumus vienotā maksājuma shēmā un pārcelt uz to IX pielikumā minētās vīna atbalsta programmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, vai pieņemt noteikumus par piekļuvi maksājumiem, par piešķiramo tiesību summas un skaita vai to vērtības palielinājuma noteikšanu.”. |
| --- | --- |

(37)

Regulas III sadaļas 4. nodaļā pievieno šādu pantu:

„67.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

Lai dotu iespēju iekļaut XI pielikumā minētos saistītā atbalsta maksājumus vienotā maksājuma shēmā un pārcelt uz to IX pielikumā minētās vīna atbalsta programmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, vai pieņemt noteikumus par piekļuvi maksājumiem, par piešķiramo tiesību summas un skaita vai to vērtības palielinājuma noteikšanu.”.

| (38) | Regulas 68. pantu groza šādi:






  a) | Panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu daļu:






  „ii) | to ir apstiprinājusi Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, bez 141.c pantā minētās komitejas palīdzības.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(38)

Regulas 68. pantu groza šādi:

a)

Panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļu aizstāj ar šādu daļu:

„ii)

to ir apstiprinājusi Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, bez 141.c pantā minētās komitejas palīdzības.”;

| b) | Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „7.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un izvairītos no paralēlas finansēšanas no citiem līdzīgiem atbalsta instrumentiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem nosacījumus šā panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētajam Komisijas apstiprinājumam un nosacījumus šajā nodaļā minētā atbalsta piešķiršanai, noteikumus par saderību ar citiem Savienības pasākumiem un par atbalsta kumulāciju, kā arī noteikumus par 1. punktā minēto atsevišķo atbalsta pasākumu definēšanu.”; |
| --- | --- |

b)

Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„7.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un izvairītos no paralēlas finansēšanas no citiem līdzīgiem atbalsta instrumentiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem nosacījumus šā panta 2. punkta a) apakšpunkta ii) daļā minētajam Komisijas apstiprinājumam un nosacījumus šajā nodaļā minētā atbalsta piešķiršanai, noteikumus par saderību ar citiem Savienības pasākumiem un par atbalsta kumulāciju, kā arī noteikumus par 1. punktā minēto atsevišķo atbalsta pasākumu definēšanu.”;

| c) | Panta 8. punkta otro daļu svītro; |
| --- | --- |

c)

Panta 8. punkta otro daļu svītro;

| d) | Pievieno šādus punktus:
  „9.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem:






  a) | noteikumus par katru tiesību uz maksājumu vērtības aprēķinu, ko saņem lauksaimnieks, kuram nepieder nekādas tiesības uz maksājumu un kurš piesakās uz atbalstu, kā minēts 1. punkta c) apakšpunktā, tostarp noteikumus par 131. panta 2. punktā minētās summas, ko saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu piešķir par hektāru, palielinājuma aprēķinu; |
| --- | --- | --- |

d)

Pievieno šādus punktus:

„9.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem:

a)

noteikumus par katru tiesību uz maksājumu vērtības aprēķinu, ko saņem lauksaimnieks, kuram nepieder nekādas tiesības uz maksājumu un kurš piesakās uz atbalstu, kā minēts 1. punkta c) apakšpunktā, tostarp noteikumus par 131. panta 2. punktā minētās summas, ko saskaņā ar vienotā platībmaksājuma shēmu piešķir par hektāru, palielinājuma aprēķinu;

| b) | noteikumus, lai saskaņā ar 70. panta 2. punktu no lauksaimnieka vidējās gada produkcijas aprēķinātu iznīcināto produkciju šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajam atbalstam, tostarp noteikumus par lauksaimnieku pienākumu informēt dalībvalsti par to apdrošināšanas polisi; |
| --- | --- |

b)

noteikumus, lai saskaņā ar 70. panta 2. punktu no lauksaimnieka vidējās gada produkcijas aprēķinātu iznīcināto produkciju šā panta 1. punkta d) apakšpunktā minētajam atbalstam, tostarp noteikumus par lauksaimnieku pienākumu informēt dalībvalsti par to apdrošināšanas polisi;

| c) | kārtību to pasākumu novērtēšanai un apstiprināšanai, kas veikti atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta v) daļai. |
| --- | --- |

c)

kārtību to pasākumu novērtēšanai un apstiprināšanai, kas veikti atbilstīgi 1. punkta a) apakšpunkta v) daļai.

10.   Saskaņā ar lēmumu, ko katra dalībvalsts pieņem atbilstīgi 8. punkta pirmajai daļai, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, nosaka minētā atbalsta piemērotu maksimālo apjomu.”.

| (39) | Regulas 69. pantu groza šādi.






  a) | Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Saskaņā ar katras dalībvalsts atbilstīgi 1. punktam pieņemto lēmumu par izmantojamo valsts maksimāli pieļaujamo daudzumu Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka atbilstošo šā atbalsta maksimālo apjomu.”; |
| --- | --- | --- |

(39)

Regulas 69. pantu groza šādi.

a)

Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Saskaņā ar katras dalībvalsts atbilstīgi 1. punktam pieņemto lēmumu par izmantojamo valsts maksimāli pieļaujamo daudzumu Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka atbilstošo šā atbalsta maksimālo apjomu.”;

| b) | Panta 4. punktā pievieno šādu daļu:
  „Pamatojoties uz katras dalībvalsts veikto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka vispārējo maksimālo apjomu šajā punktā minētajam atbalstam.”; |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktā pievieno šādu daļu:

„Pamatojoties uz katras dalībvalsts veikto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka vispārējo maksimālo apjomu šajā punktā minētajam atbalstam.”;

| c) | Panta 6. punktu groza šādi:






  i) | Punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  „a) | regulas 68. panta 1. punktā, izmantojot summu, kas Komisijai jāaprēķina saskaņā ar šā panta 7. punktu un jānosaka, izmantojot īstenošanas aktu; un/vai” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Panta 6. punktu groza šādi:

i)

Punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„a)

regulas 68. panta 1. punktā, izmantojot summu, kas Komisijai jāaprēķina saskaņā ar šā panta 7. punktu un jānosaka, izmantojot īstenošanas aktu; un/vai”

| ii) | pievieno šādu daļu:
  „Pamatojoties uz katras dalībvalsts veikto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka atbilstošo summu pirmās daļas a) apakšpunktā minētajiem līdzekļiem.”; |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādu daļu:

„Pamatojoties uz katras dalībvalsts veikto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka atbilstošo summu pirmās daļas a) apakšpunktā minētajiem līdzekļiem.”;

| d) | Panta 7. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Pēc dalībvalsts lūguma Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, pārskata noteiktās summas, pamatojoties uz Komisijas paredzētajiem noteikumiem, izmantojot tāda paša veida aktu.”. |
| --- | --- |

d)

Panta 7. punkta ceturto daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Pēc dalībvalsts lūguma Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, pārskata noteiktās summas, pamatojoties uz Komisijas paredzētajiem noteikumiem, izmantojot tāda paša veida aktu.”.

| (39a) | Regulas 70. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:




  „Dalībvalstis pieņem noteikumus par to, kā aprēķina ražotāja vidējo gada produkciju.”.


  [Gr. 20] |
| --- | --- |

(39a)

Regulas 70. panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

„Dalībvalstis pieņem noteikumus par to, kā aprēķina ražotāja vidējo gada produkciju.”.

| (40) | Regulas 71. pantu groza šādi.






  a) | Panta 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „To komercaizņēmumu minimālo un maksimālo ilgumu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz finansiālu atbalstu, kā arī tā avotu nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Šajos aktos var ietvert noteikumus par lauksaimnieku informēšanu.”; |
| --- | --- | --- |

(40)

Regulas 71. pantu groza šādi.

a)

Panta 6. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„To komercaizņēmumu minimālo un maksimālo ilgumu, par kuriem ir tiesības pretendēt uz finansiālu atbalstu, kā arī tā avotu nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Šajos aktos var ietvert noteikumus par lauksaimnieku informēšanu.”;

| b) | Panta 10. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „10.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai gada ziņojumu par šā panta īstenošanu. Šā ziņojuma formu, saturu, grafiku un termiņus nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.”. |
| --- | --- |

b)

Panta 10. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„10.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai gada ziņojumu par šā panta īstenošanu. Šā ziņojuma formu, saturu, grafiku un termiņus nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.”.

| (41) | Regulas 76. pantā pievieno šādu punktu:
  „3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par samazinājuma koeficientiem, tostarp attiecībā uz aprēķina metodi un šo koeficientu noteikšanas datumu.”. |
| --- | --- |

(41)

Regulas 76. pantā pievieno šādu punktu:

„3.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par samazinājuma koeficientiem, tostarp attiecībā uz aprēķina metodi un šo koeficientu noteikšanas datumu.”.

| (42) | Regulas VI sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā pievieno šādu pantu:

  „76.a pants


  Pilnvaru deleģēšana Komisijai

  Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.”. |
| --- | --- |

(42)

Regulas VI sadaļas 1. nodaļas 1. iedaļā pievieno šādu pantu:

„76.a pants

Pilnvaru deleģēšana Komisijai

Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.”.

| (43) | Regulas 77. pantā pievieno šādas daļas:
  „Lai ļautu piemērot kultūratkarīgo maksājumu shēmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par atbalsta piešķiršanas nosacījumiem cietes kartupeļu audzētājiem, tostarp noteikumus par atbilstību, minimālo cenu līmeni un maksājumu.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz atbalsta maksājumu.”. |
| --- | --- |

(43)

Regulas 77. pantā pievieno šādas daļas:

„Lai ļautu piemērot kultūratkarīgo maksājumu shēmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par atbalsta piešķiršanas nosacījumiem cietes kartupeļu audzētājiem, tostarp noteikumus par atbilstību, minimālo cenu līmeni un maksājumu.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz atbalsta maksājumu.”.

| (44) | Regulas 80. pantā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz rūgtās lupīnas sēklu klātbūtnes saldās (lopbarības) lupīnas sēklās aprēķināšanu.”. |
| --- | --- |

(44)

Regulas 80. pantā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz rūgtās lupīnas sēklu klātbūtnes saldās (lopbarības) lupīnas sēklās aprēķināšanu.”.

| (45) | Regulas 81. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  „2.   Ja platība, par ko pieprasa piemaksas proteīna kultūrām, pārsniedz maksimālo garantēto platību, tad katra lauksaimnieka platību, par kuru pieprasītas piemaksas par proteīna kultūrām, Komisija attiecīgajā gadā proporcionāli samazina, izmantojot īstenošanas aktus.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz samazinājuma koeficientiem, tostarp aprēķina metodi un šo koeficientu noteikšanas datumu.
  3.   Ja saskaņā ar 67. pantu dalībvalsts izlemj šajā iedaļā paredzētās proteīnaugu piemaksas shēmas iekļaut vienotā maksājuma shēmā, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, samazina maksimāli garantēto platību, kas minēta šā panta 1. punktā, proporcionāli proteīnaugu apjomiem, kas uzrādīti attiecīgajai dalībvalstij XII pielikumā.
  Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:






  a) | noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu; |
| --- | --- | --- |

(45)

Regulas 81. panta 2. un 3. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

„2.   Ja platība, par ko pieprasa piemaksas proteīna kultūrām, pārsniedz maksimālo garantēto platību, tad katra lauksaimnieka platību, par kuru pieprasītas piemaksas par proteīna kultūrām, Komisija attiecīgajā gadā proporcionāli samazina, izmantojot īstenošanas aktus.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz samazinājuma koeficientiem, tostarp aprēķina metodi un šo koeficientu noteikšanas datumu.

3.   Ja saskaņā ar 67. pantu dalībvalsts izlemj šajā iedaļā paredzētās proteīnaugu piemaksas shēmas iekļaut vienotā maksājuma shēmā, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, samazina maksimāli garantēto platību, kas minēta šā panta 1. punktā, proporcionāli proteīnaugu apjomiem, kas uzrādīti attiecīgajai dalībvalstij XII pielikumā.

Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:

a)

noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu;

| b) | noteikumus par nosacījumiem atbalsta piešķiršanai par proteīna kultūrām, tostarp noteikumus par saldās (lopbarības) lupīnas definēšanu un tiesībām pretendēt uz maksājumu labības un proteīna kultūru maisījuma gadījumā.”. |
| --- | --- |

b)

noteikumus par nosacījumiem atbalsta piešķiršanai par proteīna kultūrām, tostarp noteikumus par saldās (lopbarības) lupīnas definēšanu un tiesībām pretendēt uz maksājumu labības un proteīna kultūru maisījuma gadījumā.”.

| (46) | Regulas 84. pantā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz samazinājuma koeficientiem, tostarp aprēķina metodi un šo koeficientu noteikšanas datumu.”. |
| --- | --- |

(46)

Regulas 84. pantā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz samazinājuma koeficientiem, tostarp aprēķina metodi un šo koeficientu noteikšanas datumu.”.

| (47) | Regulas 85. pantā pievieno šādus punktus:
  „4.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.
  5.   Lai nodrošinātu kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu pārvaldību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, nosakot atbilstības nosacījumus lauksaimniecības zemes gabaliem, kuros iestādīti riekstu koki, noteikumus, kas nosaka zemes gabala minimālo lielumu un koku minimālo blīvumu, kā arī noteikumus par tiesībām pretendēt uz 86. un 120. pantā minēto valsts atbalstu par riekstiem.”. |
| --- | --- |

(47)

Regulas 85. pantā pievieno šādus punktus:

„4.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.

5.   Lai nodrošinātu kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu pārvaldību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, nosakot atbilstības nosacījumus lauksaimniecības zemes gabaliem, kuros iestādīti riekstu koki, noteikumus, kas nosaka zemes gabala minimālo lielumu un koku minimālo blīvumu, kā arī noteikumus par tiesībām pretendēt uz 86. un 120. pantā minēto valsts atbalstu par riekstiem.”.

| (48) | Regulas 87. pantu groza šādi.






  a) | Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Pieprasītā atbalsta sēklām apjoms nepārsniedz maksimāli pieļaujamos daudzumus, ko Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus, un atbilstoši atbalsta attiecīgo sugu sēklām daļai šīs regulas 40. pantā minētajā valstij noteiktajā maksimālajā apjomā, kā noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 2. punktu (“atbalsta sēklām maksimums”). Taču jaunajām dalībvalstīm šis atbalsta sēklām maksimums atbilst šīs regulas XIV pielikumā minētajiem apjomiem.”; |
| --- | --- | --- |

(48)

Regulas 87. pantu groza šādi.

a)

Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Pieprasītā atbalsta sēklām apjoms nepārsniedz maksimāli pieļaujamos daudzumus, ko Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus, un atbilstoši atbalsta attiecīgo sugu sēklām daļai šīs regulas 40. pantā minētajā valstij noteiktajā maksimālajā apjomā, kā noteikts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1782/2003 64. panta 2. punktu (“atbalsta sēklām maksimums”). Taču jaunajām dalībvalstīm šis atbalsta sēklām maksimums atbilst šīs regulas XIV pielikumā minētajiem apjomiem.”;

| b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „4.   Lai nodrošinātu sabiedrības veselības aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka tās Cannabis sativa L. kaņepju šķirnes, par kurām maksājams šajā pantā paredzētais atbalsts sēklām.”; |
| --- | --- |

b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„4.   Lai nodrošinātu sabiedrības veselības aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka tās Cannabis sativa L. kaņepju šķirnes, par kurām maksājams šajā pantā paredzētais atbalsts sēklām.”;

| c) | Pievieno šādus punktus:
  „5.   Lai nodrošinātu kultūratkarīgo maksājumu shēmu piemērošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka pamatsēklu un oficiāli sertificēto sēklu definīciju.
  6.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu atbalsta sēklām gadījumā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz nosacījumus sēklu ražošanai, teritoriālajai atbilstībai un tirdzniecībai.
  7.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.
  8.   Lai izveidotu to kaņepāju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz tiešajiem maksājumiem, un saglabātu sabiedrības veselību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, kas paredz, ka maksājumus piešķir tikai tad, ja izmantotas konkrētu šķirņu sertificētas sēklas, un nodrošina kārtību 87. panta 4. punktā minēto kaņepāju šķirņu noteikšanai.
  9.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz informāciju, kas sēklu ražotājiem un audzētājiem jāsniedz, lai pārbaudītu to tiesības uz atbalstu.”. |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādus punktus:

„5.   Lai nodrošinātu kultūratkarīgo maksājumu shēmu piemērošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka pamatsēklu un oficiāli sertificēto sēklu definīciju.

6.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu atbalsta sēklām gadījumā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz nosacījumus sēklu ražošanai, teritoriālajai atbilstībai un tirdzniecībai.

7.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.

8.   Lai izveidotu to kaņepāju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz tiešajiem maksājumiem, un saglabātu sabiedrības veselību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, kas paredz, ka maksājumus piešķir tikai tad, ja izmantotas konkrētu šķirņu sertificētas sēklas, un nodrošina kārtību 87. panta 4. punktā minēto kaņepāju šķirņu noteikšanai.

9.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz informāciju, kas sēklu ražotājiem un audzētājiem jāsniedz, lai pārbaudītu to tiesības uz atbalstu.”.

| (49) | Regulas 89. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Dalībvalstis atļauj izmantot šā panta 1. punktā minēto zemi un šķirnes saskaņā ar 3. punktā minētajiem noteikumiem un nosacījumiem.”; |
| --- | --- | --- |

(49)

Regulas 89. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Dalībvalstis atļauj izmantot šā panta 1. punktā minēto zemi un šķirnes saskaņā ar 3. punktā minētajiem noteikumiem un nosacījumiem.”;

| b) | Pievieno šādus punktus:
  „3.   Lai nodrošinātu kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu pārvaldību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus un nosacījumus atļauju piešķiršanai attiecībā uz zemi un šķirnēm kultūratkarīgā maksājuma par kokvilnu mērķiem.
  4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par atļaujas piešķiršanas kārtību un paziņojumiem ražotājiem saistībā ar minēto atļaujas piešķiršanu.”. |
| --- | --- |

b)

Pievieno šādus punktus:

„3.   Lai nodrošinātu kultūratkarīgo maksājumu shēmu efektīvu pārvaldību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus un nosacījumus atļauju piešķiršanai attiecībā uz zemi un šķirnēm kultūratkarīgā maksājuma par kokvilnu mērķiem.

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par atļaujas piešķiršanas kārtību un paziņojumiem ražotājiem saistībā ar minēto atļaujas piešķiršanu.”.

| (50) | Regulas 90. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „5.   Lai ļautu piemērot kultūratkarīgo maksājumu shēmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par nosacījumiem atbalsta piešķiršanai par kokvilnu, prasībām attiecībā uz atbilstību un agronomijas praksi.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var paredzēt noteikumus par 4. punktā noteiktā samazinājuma aprēķinu.”. |
| --- | --- |

(50)

Regulas 90. panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„5.   Lai ļautu piemērot kultūratkarīgo maksājumu shēmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par nosacījumiem atbalsta piešķiršanai par kokvilnu, prasībām attiecībā uz atbilstību un agronomijas praksi.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var paredzēt noteikumus par 4. punktā noteiktā samazinājuma aprēķinu.”.

| (51) | Regulas 91. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Dalībvalsts, kurā kokvilnas attīrītāji veic uzņēmējdarbību, apstiprina starpnozaru organizācijas, kas atbilst 3. punktā minētajiem kritērijiem.”; |
| --- | --- | --- |

(51)

Regulas 91. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Dalībvalsts, kurā kokvilnas attīrītāji veic uzņēmējdarbību, apstiprina starpnozaru organizācijas, kas atbilst 3. punktā minētajiem kritērijiem.”;

| b) | Pievieno šādu punktu:
  „3.   Lai ļautu efektīvi piemērot kultūratkarīgā atbalsta shēmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem kritērijus starpnozaru organizāciju apstiprināšanai un nosaka ražotāju pienākumus. Turklāt Komisija paredz noteikumus situācijai, kad apstiprinātā starpnozaru organizācija šos kritērijus neievēro.”. |
| --- | --- |

b)

Pievieno šādu punktu:

„3.   Lai ļautu efektīvi piemērot kultūratkarīgā atbalsta shēmas, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem kritērijus starpnozaru organizāciju apstiprināšanai un nosaka ražotāju pienākumus. Turklāt Komisija paredz noteikumus situācijai, kad apstiprinātā starpnozaru organizācija šos kritērijus neievēro.”.

| (52) | Regulas 97. pantā pievieno šādus punktus:
  „5.   Lai nodrošinātu lauksaimnieku tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt konkrētas definīcijas šīs iedaļas mērķiem.
  6.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu pārejas posma maksājumiem par augļiem un dārzeņiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt:






  a) | prasības attiecībā uz 3. punktā minēto pārstrādes līgumu; |
| --- | --- | --- |

(52)

Regulas 97. pantā pievieno šādus punktus:

„5.   Lai nodrošinātu lauksaimnieku tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt konkrētas definīcijas šīs iedaļas mērķiem.

6.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu pārejas posma maksājumiem par augļiem un dārzeņiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt:

a)

prasības attiecībā uz 3. punktā minēto pārstrādes līgumu;

| b) | noteikumus par sankcijām gadījumā, ja konstatē, ka apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepilda pienākumus, kas noteikti šajā nodaļā, vai valstu noteikumus, kuri pieņemti uz šīs nodaļas pamata, vai ja apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepiekrīt pārbaudēm vai neveicina pārbaudes, kas jāveic kompetentajām iestādēm. |
| --- | --- |

b)

noteikumus par sankcijām gadījumā, ja konstatē, ka apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepilda pienākumus, kas noteikti šajā nodaļā, vai valstu noteikumus, kuri pieņemti uz šīs nodaļas pamata, vai ja apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepiekrīt pārbaudēm vai neveicina pārbaudes, kas jāveic kompetentajām iestādēm.

7.   Lai nodrošinātu kultūratkarīgā atbalsta shēmu efektīvu administrēšanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.

8.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz dalībvalstu veikto pirmapstrādātāju un uzpircēju apstiprināšanu un kontroli un dalībvalstu apstiprināto pirmapstrādātāju un uzpircēju saraksta publicēšanu, dalībvalstu nosakāmo orientējošo atbalsta summu un atbalsta summas pamatu.”.

| (53) | Regulas 98. pantā pievieno šādus punktus:
  „7.   Lai nodrošinātu lauksaimnieku tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt konkrētas definīcijas šīs iedaļas mērķiem.
  8.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu pārejas posma maksājumiem par mīkstajiem augļiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt:






  a) | prasības attiecībā uz 2. punktā minēto pārstrādes līgumu; |
| --- | --- | --- |

(53)

Regulas 98. pantā pievieno šādus punktus:

„7.   Lai nodrošinātu lauksaimnieku tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt konkrētas definīcijas šīs iedaļas mērķiem.

8.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu pārejas posma maksājumiem par mīkstajiem augļiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt:

a)

prasības attiecībā uz 2. punktā minēto pārstrādes līgumu;

| b) | noteikumus par sankcijām gadījumā, ja konstatē, ka apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepilda pienākumus, kas noteikti šajā nodaļā, vai valstu noteikumus, kuri pieņemti uz šīs nodaļas pamata, vai ja apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepiekrīt pārbaudēm vai neveicina pārbaudes, kas jāveic kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par sankcijām gadījumā, ja konstatē, ka apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepilda pienākumus, kas noteikti šajā nodaļā, vai valstu noteikumus, kuri pieņemti uz šīs nodaļas pamata, vai ja apstiprināts pirmapstrādātājs vai uzpircējs nepiekrīt pārbaudēm vai neveicina pārbaudes, kas jāveic kompetentajām iestādēm;

| c) | noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu. |
| --- | --- |

c)

noteikumus par minimālo platību un konkrētus noteikumus saistībā ar šajā iedaļā minēto kultūru sēšanu un audzēšanu.

9.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz dalībvalstu veikto pirmapstrādātāju un uzpircēju apstiprināšanu un kontroli un dalībvalstu apstiprināto pirmapstrādātāju un uzpircēju saraksta publicēšanu, dalībvalstu nosakāmo orientējošo atbalsta summu un atbalsta summas pamatu.”.

| (54) | Regulas 101. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādām daļām:
  „Minēto platību sarakstu izveido Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par pirmajā daļā minētajiem kritērijiem atbilstošu platību pārbaudi un paziņošanu.”. |
| --- | --- |

(54)

Regulas 101. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādām daļām:

„Minēto platību sarakstu izveido Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par pirmajā daļā minētajiem kritērijiem atbilstošu platību pārbaudi un paziņošanu.”.

| (55) | Regulas 103. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Piemaksas izmaksā saņēmējiem lauksaimniekiem, ņemot vērā to aitu un/vai kazu skaitu, kas ir reproduktīvā vecumā un kas turētas saimniecībā noteiktu minimālo laiku, kas Komisijai jānosaka, izmantojot īstenošanas aktus.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par lauksaimnieku iesniedzamajiem pieteikumiem un deklarācijām, kā arī papildu dokumentiem, nosacījumus, kādiem dzīvniekiem jāatbilst, lai saņemtu maksājumus, un pienākumu izveidot to lauksaimnieku uzskaiti, kuri tirgo aitas pienu vai aitas piena produktus.”; |
| --- | --- | --- |

(55)

Regulas 103. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Piemaksas izmaksā saņēmējiem lauksaimniekiem, ņemot vērā to aitu un/vai kazu skaitu, kas ir reproduktīvā vecumā un kas turētas saimniecībā noteiktu minimālo laiku, kas Komisijai jānosaka, izmantojot īstenošanas aktus.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par lauksaimnieku iesniedzamajiem pieteikumiem un deklarācijām, kā arī papildu dokumentiem, nosacījumus, kādiem dzīvniekiem jāatbilst, lai saņemtu maksājumus, un pienākumu izveidot to lauksaimnieku uzskaiti, kuri tirgo aitas pienu vai aitas piena produktus.”;

| b) | Pievieno šādu punktu:
  „3.   Lai nodrošinātu valsts rezerves pienācīgu pārvaldību un garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:






  a) | noteikumus par 52. pantā minēto tiesību saņemt maksājumus aitas un kazas gaļas nozarē izmantošanu, nodošanu un pagaidu nomu; |
| --- | --- | --- |

b)

Pievieno šādu punktu:

„3.   Lai nodrošinātu valsts rezerves pienācīgu pārvaldību un garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:

a)

noteikumus par 52. pantā minēto tiesību saņemt maksājumus aitas un kazas gaļas nozarē izmantošanu, nodošanu un pagaidu nomu;

| b) | noteikumus par piekļuvi 52. pantā minētajiem maksājumiem aitas un kazas gaļas nozarē gadījumos, kad lauksaimnieki apsaimnieko zemi, kas nav to īpašumā.”. |
| --- | --- |

b)

noteikumus par piekļuvi 52. pantā minētajiem maksājumiem aitas un kazas gaļas nozarē gadījumos, kad lauksaimnieki apsaimnieko zemi, kas nav to īpašumā.”.

| (56) | Regulas 104. pantā pievieno šādu punktu:
  „5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz individuālo ierobežojumu aprēķinu un tiesību skaita noapaļošanu.”. |
| --- | --- |

(56)

Regulas 104. pantā pievieno šādu punktu:

„5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz individuālo ierobežojumu aprēķinu un tiesību skaita noapaļošanu.”.

| (57) | Regulas 105. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
  „Ja lauksaimnieks bez maksas ir ieguvis tiesības saņemt piemaksu no valsts rezerves, trīs gadu laikā no šo tiesību iegūšanas datuma tam nav atļauts šīs tiesības nodot vai īslaicīgi iznomāt, izņemot attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos.”; |
| --- | --- | --- |

(57)

Regulas 105. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

„Ja lauksaimnieks bez maksas ir ieguvis tiesības saņemt piemaksu no valsts rezerves, trīs gadu laikā no šo tiesību iegūšanas datuma tam nav atļauts šīs tiesības nodot vai īslaicīgi iznomāt, izņemot attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos.”;

| b) | Pievieno šādus punktus:
  „5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz lauksaimnieka paziņojumiem kompetentajai iestādei par saimniecības nodošanu un/vai nomu, individuālā maksimāli pieļaujamā apjoma noteikšanu, paziņojumu lauksaimniekiem tiesību uz piemaksu nodošanas vai pagaidu nomas gadījumā un tiesību nodošanas vai pagaidu nomas ar valsts rezerves starpniecību gadījumā.
  6.   Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, var pieņemt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz šajā iedaļā noteikto neizmantoto tiesību uz piemaksu atsaukšanu vai pārdali.”. |
| --- | --- |

b)

Pievieno šādus punktus:

„5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz lauksaimnieka paziņojumiem kompetentajai iestādei par saimniecības nodošanu un/vai nomu, individuālā maksimāli pieļaujamā apjoma noteikšanu, paziņojumu lauksaimniekiem tiesību uz piemaksu nodošanas vai pagaidu nomas gadījumā un tiesību nodošanas vai pagaidu nomas ar valsts rezerves starpniecību gadījumā.

6.   Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, var pieņemt vajadzīgos pasākumus attiecībā uz šajā iedaļā noteikto neizmantoto tiesību uz piemaksu atsaukšanu vai pārdali.”.

| (58) | Regulas 110. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
  „Administratīvu iemeslu dēļ dalībvalstis var noteikt, ka 19. pantā minētie atbalsta pieteikumi tiešā maksājuma saņemšanai attiecībā uz īpašo piemaksu pieļaujami par minimālu dzīvnieku skaitu, kas nav lielāks par trim.”; |
| --- | --- | --- |

(58)

Regulas 110. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

„Administratīvu iemeslu dēļ dalībvalstis var noteikt, ka 19. pantā minētie atbalsta pieteikumi tiešā maksājuma saņemšanai attiecībā uz īpašo piemaksu pieļaujami par minimālu dzīvnieku skaitu, kas nav lielāks par trim.”;

| b) | Panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  „a) | katru dzīvnieku, uz kuru attiecas pieteikums, lauksaimnieks tur nobarošanai laikposmu, ko Komisija nosaka, izmantojot īstenošanas aktus.”; |
| --- | --- | --- |

b)

Panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„a)

katru dzīvnieku, uz kuru attiecas pieteikums, lauksaimnieks tur nobarošanai laikposmu, ko Komisija nosaka, izmantojot īstenošanas aktus.”;

| c) | Panta 4. punktā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz piemaksas summu, kas piešķirama gadījumā, kad, piemērojot pirmajā daļā minēto proporcionālo samazinājumu, iegūst tādu prasībām atbilstošo dzīvnieku skaitu, kas nav vesels skaitlis.”;
  [Gr. 22] |
| --- | --- |

c)

Panta 4. punktā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas

  deleģētos
  aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz piemaksas summu, kas piešķirama gadījumā, kad, piemērojot pirmajā daļā minēto proporcionālo samazinājumu, iegūst tādu prasībām atbilstošo dzīvnieku skaitu, kas nav vesels skaitlis.”;

| d) | Panta 5. punktā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem Komisijai par pasākumiem, kas veikti atbilstīgi pirmās daļas nosacījumiem.”; |
| --- | --- |

d)

Panta 5. punktā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem Komisijai par pasākumiem, kas veikti atbilstīgi pirmās daļas nosacījumiem.”;

| e) | Panta 6. punktā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz piemaksas piešķiršanu nokaušanas laikā, tostarp noteikumus par vecuma grupām, atbalsta pieteikumiem un tiem pievienotajiem dokumentiem, obligāto turēšanas periodu šajā gadījumā un kautsvara noteikšanu.”; |
| --- | --- |

e)

Panta 6. punktā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz piemaksas piešķiršanu nokaušanas laikā, tostarp noteikumus par vecuma grupām, atbalsta pieteikumiem un tiem pievienotajiem dokumentiem, obligāto turēšanas periodu šajā gadījumā un kautsvara noteikšanu.”;

| f) | Pievieno šādu punktu:
  „9.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz pieteikumiem, piemaksu piešķiršanu par dzīvniekiem, kas izrādījušies prasībām neatbilstoši, piemērojot 4. punktā minēto proporcionālo samazinājumu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. pantā minētajām pasēm un šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem valsts administratīvajiem dokumentiem, kā arī paziņojumam Komisijai gadījumā, kad dalībvalsts nolemj noteikt atšķirīgus reģionus šīs regulas 109. panta a) punkta nozīmē, vai mainīt esošos reģionus.”. |
| --- | --- |

f)

Pievieno šādu punktu:

„9.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vajadzīgos pasākumus attiecībā uz pieteikumiem, piemaksu piešķiršanu par dzīvniekiem, kas izrādījušies prasībām neatbilstoši, piemērojot 4. punktā minēto proporcionālo samazinājumu, Regulas (EK) Nr. 1760/2000 6. pantā minētajām pasēm un šā panta 3. punkta b) apakšpunktā minētajiem valsts administratīvajiem dokumentiem, kā arī paziņojumam Komisijai gadījumā, kad dalībvalsts nolemj noteikt atšķirīgus reģionus šīs regulas 109. panta a) punkta nozīmē, vai mainīt esošos reģionus.”.

| (59) | Regulas 111. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktā pievieno šādas daļas:
  „Administratīvu iemeslu dēļ dalībvalstis var noteikt, ka 19. pantā minētie atbalsta pieteikumi tiešā maksājuma saņemšanai attiecībā uz piemaksu par zīdītājgovīm pieļaujami par minimālu dzīvnieku skaitu, kas nav lielāks par trim.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz atbalsta pieteikumiem.”; |
| --- | --- | --- |

(59)

Regulas 111. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktā pievieno šādas daļas:

„Administratīvu iemeslu dēļ dalībvalstis var noteikt, ka 19. pantā minētie atbalsta pieteikumi tiešā maksājuma saņemšanai attiecībā uz piemaksu par zīdītājgovīm pieļaujami par minimālu dzīvnieku skaitu, kas nav lielāks par trim.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz atbalsta pieteikumiem.”;

| b) | Panta 2. punktu groza šādi.






  i) | Aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem:






  a) | vajadzīgos pasākumus attiecībā uz otrajā daļā minēto sešu mēnešu turēšanas periodu un dalībvalstu pienākumu paziņot Komisijai par skaitliskā ierobežojuma maiņu vai atcelšanu; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Panta 2. punktu groza šādi.

i)

Aiz otrās daļas iekļauj šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem:

a)

vajadzīgos pasākumus attiecībā uz otrajā daļā minēto sešu mēnešu turēšanas periodu un dalībvalstu pienākumu paziņot Komisijai par skaitliskā ierobežojuma maiņu vai atcelšanu;

| b) | noteikumus par datumu, kas jāņem vērā, lai noteiktu pieejamās individuālās piena kvotas, lai pretendētu uz piemaksu par zīdītājgovīm.”; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par datumu, kas jāņem vērā, lai noteiktu pieejamās individuālās piena kvotas, lai pretendētu uz piemaksu par zīdītājgovīm.”;

| ii) | Pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz piena vidējā izslaukuma aprēķinu.”; |
| --- | --- |

ii)

Pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz piena vidējā izslaukuma aprēķinu.”;

| c) | Panta 5. punktu groza šādi.






  i) | Pēc pirmās daļas pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz atbalsta saņemšanas papildu nosacījumu paziņošanu Komisijai.”; |
| --- | --- | --- |

c)

Panta 5. punktu groza šādi.

i)

Pēc pirmās daļas pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz atbalsta saņemšanas papildu nosacījumu paziņošanu Komisijai.”;

| ii) | Pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz:






  a) | dalībvalstu paziņojumiem par papildu nosacījumiem papildu piemaksas par zīdītājgovīm piešķiršanai un |
| --- | --- | --- |

ii)

Pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus attiecībā uz:

a)

dalībvalstu paziņojumiem par papildu nosacījumiem papildu piemaksas par zīdītājgovīm piešķiršanai un

| b) | Komisijas lēmumu, kas, izmantojot īstenošanas aktu, bez 141.c pantā minētās Komitejas palīdzības jāpieņem par dalībvalstīm, kuras atbilst ceturtajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem.”; |
| --- | --- |

b)

Komisijas lēmumu, kas, izmantojot īstenošanas aktu, bez 141.c pantā minētās Komitejas palīdzības jāpieņem par dalībvalstīm, kuras atbilst ceturtajā daļā izklāstītajiem nosacījumiem.”;

| d) | Pievieno šādus punktus:
  „7.   Lai garantētu pareizu shēmas pārvaldību un atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:






  a) | noteikumus par gaļas šķirnei piederošo govju atbilstību prasībām tās piemaksas saņemšanai par zīdītājgovīm, kas minēta 53. panta 1. punktā; |
| --- | --- | --- |

d)

Pievieno šādus punktus:

„7.   Lai garantētu pareizu shēmas pārvaldību un atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem:

a)

noteikumus par gaļas šķirnei piederošo govju atbilstību prasībām tās piemaksas saņemšanai par zīdītājgovīm, kas minēta 53. panta 1. punktā;

| b) | noteikumus par 53. panta 1. punktā minēto tiesību saņemt piemaksu par zīdītājgovīm izmantošanu, nodošanu un pagaidu nomu; |
| --- | --- |

b)

noteikumus par 53. panta 1. punktā minēto tiesību saņemt piemaksu par zīdītājgovīm izmantošanu, nodošanu un pagaidu nomu;

| c) | noteikumus par piekļuvi 53. panta 1. punktā minētajām tiesībām saņemt piemaksu par zīdītājgovīm gadījumos, kad lauksaimnieki apsaimnieko zemi, kas nav to īpašumā; |
| --- | --- |

c)

noteikumus par piekļuvi 53. panta 1. punktā minētajām tiesībām saņemt piemaksu par zīdītājgovīm gadījumos, kad lauksaimnieki apsaimnieko zemi, kas nav to īpašumā;

| d) | noteikumus par tiesībām pretendēt uz šā panta 5. punktā minēto papildu valsts piemaksu par zīdītājgovīm. |
| --- | --- |

d)

noteikumus par tiesībām pretendēt uz šā panta 5. punktā minēto papildu valsts piemaksu par zīdītājgovīm.

8.   Lai nodrošinātu atbalsta saņēmēju pienākumu izpildi, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par piekļuvi tiesībām uz piemaksu 53. panta 1. punktā minētās piemaksas par zīdītājgovīm gadījumā, ko nodrošina daļējas tiesības.”.

| (60) | Regulas 112. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem visus nepieciešamos pasākumus attiecībā uz individuālā maksimāli pieļaujamā apjoma noteikšanu katram lauksaimniekam.”; |
| --- | --- | --- |

(60)

Regulas 112. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem visus nepieciešamos pasākumus attiecībā uz individuālā maksimāli pieļaujamā apjoma noteikšanu katram lauksaimniekam.”;

| b) | Pievieno šādu punktu:
  „6.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem visus nepieciešamos pasākumus attiecībā uz daļējo tiesību skaita noapaļošanu.”. |
| --- | --- |

b)

Pievieno šādu punktu:

„6.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem visus nepieciešamos pasākumus attiecībā uz daļējo tiesību skaita noapaļošanu.”.

| (61) | Regulas 113. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktā pievieno šādu daļu:
  „Ja lauksaimnieks bez maksas ir ieguvis tiesības saņemt piemaksu no valsts rezerves, nākamo trīs kalendāro gadu laikā tam nav atļauts šīs tiesības nodot un/vai īslaicīgi iznomāt, izņemot attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos.”; |
| --- | --- | --- |

(61)

Regulas 113. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktā pievieno šādu daļu:

„Ja lauksaimnieks bez maksas ir ieguvis tiesības saņemt piemaksu no valsts rezerves, nākamo trīs kalendāro gadu laikā tam nav atļauts šīs tiesības nodot un/vai īslaicīgi iznomāt, izņemot attiecīgi pamatotos ārkārtas gadījumos.”;

| b) | Pievieno šādu punktu:

  šādus punktus
  : [Gr. 23]

  „5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par:






  a) | to, kā tiesības nododošais un/vai iznomājošais lauksaimnieks un tiesības saņemošais lauksaimnieks paziņo dalībvalsts kompetentajām iestādēm par tiesību saņemt piemaksu nodošanu un/vai pagaidu nomu; |
| --- | --- | --- |

b)

Pievieno šādu punktu:

  šādus punktus
  : [Gr. 23]

„5.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par:

a)

to, kā tiesības nododošais un/vai iznomājošais lauksaimnieks un tiesības saņemošais lauksaimnieks paziņo dalībvalsts kompetentajām iestādēm par tiesību saņemt piemaksu nodošanu un/vai pagaidu nomu;

| b) | kā dalībvalsts nosaka jaunu individuālo maksimāli pieļaujamo apjomu un to paziņo lauksaimniekam tiesību saņemt piemaksu nodošanas vai pagaidu nomas gadījumā. |
| --- | --- |

b)

kā dalībvalsts nosaka jaunu individuālo maksimāli pieļaujamo apjomu un to paziņo lauksaimniekam tiesību saņemt piemaksu nodošanas vai pagaidu nomas gadījumā.

| c) | tiesību nodošanu un/vai pagaidu nomu ar valsts rezerves starpniecību.“
  [Gr. 24] |
| --- | --- |

c)

tiesību nodošanu un/vai pagaidu nomu ar valsts rezerves starpniecību.“
  [Gr. 24]

(5a)
     
  Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem pasākumus tiesību nodošanai un/vai pagaidu iznomāšanai ar valsts rezerves starpniecību.
  ”. [Gr. 25]

| (62) | Regulas 115. pantā pievieno šādus punktus:
  „3.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par piekļuvi 1. punktā minētajai īpašajai shēmai attiecībā uz telēm lauksaimniekiem, kuru telīšu ganāmpulks paredzēts govju ganāmpulka atjaunošanai.
  4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par:






  a) | to, kā dalībvalstis paziņo Komisijai, ka tās izmantojušas 1. punktā nodrošināto iespēju, datus, kas ļauj noteikt, ka ir izpildīti minētā punkta nosacījumi, to noteikto konkrēto maksimāli pieļaujamo apjomu, šī apjoma maiņu un kritērijus, kas pieņemti, lai nodrošinātu to, ka piemaksa tiek izmaksāta lauksaimniekiem, kuru telīšu ganāmpulks paredzēts govju ganāmpulka atjaunošanai; |
| --- | --- | --- |

(62)

Regulas 115. pantā pievieno šādus punktus:

„3.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par piekļuvi 1. punktā minētajai īpašajai shēmai attiecībā uz telēm lauksaimniekiem, kuru telīšu ganāmpulks paredzēts govju ganāmpulka atjaunošanai.

4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par:

a)

to, kā dalībvalstis paziņo Komisijai, ka tās izmantojušas 1. punktā nodrošināto iespēju, datus, kas ļauj noteikt, ka ir izpildīti minētā punkta nosacījumi, to noteikto konkrēto maksimāli pieļaujamo apjomu, šī apjoma maiņu un kritērijus, kas pieņemti, lai nodrošinātu to, ka piemaksa tiek izmaksāta lauksaimniekiem, kuru telīšu ganāmpulks paredzēts govju ganāmpulka atjaunošanai;

| b) | Komisijas lēmumu par dalībvalstīm, kas izpilda 1. punkta nosacījumus; |
| --- | --- |

b)

Komisijas lēmumu par dalībvalstīm, kas izpilda 1. punkta nosacījumus;

| c) | piemaksas summu, kas piešķirama gadījumā, kad, piemērojot 1. punktā minēto proporcionālo samazinājumu, iegūst tādu prasībām atbilstošo dzīvnieku skaitu, kas nav vesels skaitlis; |
| --- | --- |

c)

piemaksas summu, kas piešķirama gadījumā, kad, piemērojot 1. punktā minēto proporcionālo samazinājumu, iegūst tādu prasībām atbilstošo dzīvnieku skaitu, kas nav vesels skaitlis;

| d) | minimālo turamo dzīvnieku skaitu; |
| --- | --- |

d)

minimālo turamo dzīvnieku skaitu;

| e) | dzīvnieku skaita noapaļošanu gadījumā, kad, aprēķinot maksimālo telīšu skaitu procentos, kā noteikts 111. panta 2. punkta otrajā daļā, iegūtais skaits nav vesels skaitlis;“
  [Gr. 26] |
| --- | --- |

e)

dzīvnieku skaita noapaļošanu gadījumā, kad, aprēķinot maksimālo telīšu skaitu procentos, kā noteikts 111. panta 2. punkta otrajā daļā, iegūtais skaits nav vesels skaitlis;“
  [Gr. 26]

4a.
     
  Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par dzīvnieku skaita noapaļošanu gadījumā, kad, aprēķinot maksimālo telīšu skaitu procentos, kā noteikts 111. panta 2. punkta otrajā daļā, iegūtais skaits nav vesels skaitlis.
  ”.

| (63) | Regulas 116. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu groza šādi.






  i) | Pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Lauksaimnieks, kas savā saimniecībā tur liellopus, iesniedzot pieteikumu, var pretendēt uz piemaksu par nokaušanu. To piešķir par piemaksas piešķiršanas kritērijiem atbilstošo dzīvnieku nokaušanu vai par to eksportu uz trešām valstīm, ievērojot valstij noteikto maksimālo apjomu, ko Komisija nosaka, izmantojot īstenošanas aktus.”; |
| --- | --- | --- | --- |

(63)

Regulas 116. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu groza šādi.

i)

Pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Lauksaimnieks, kas savā saimniecībā tur liellopus, iesniedzot pieteikumu, var pretendēt uz piemaksu par nokaušanu. To piešķir par piemaksas piešķiršanas kritērijiem atbilstošo dzīvnieku nokaušanu vai par to eksportu uz trešām valstīm, ievērojot valstij noteikto maksimālo apjomu, ko Komisija nosaka, izmantojot īstenošanas aktus.”;

| ii) | Trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Otrās daļas a) un b) apakšpunktā uzskaitītie dzīvnieki atbilst kaušanas piemaksas saņemšanas kritērijiem, ja lauksaimnieks tos turējis laikposmu, ko Komisija nosaka, izmantojot īstenošanas aktus.”; |
| --- | --- |

ii)

Trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Otrās daļas a) un b) apakšpunktā uzskaitītie dzīvnieki atbilst kaušanas piemaksas saņemšanas kritērijiem, ja lauksaimnieks tos turējis laikposmu, ko Komisija nosaka, izmantojot īstenošanas aktus.”;

| b) | Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka valsts maksimālo apjomu, kas minēts 1. punktā. Šo maksimālo apjomu nosaka katrai dalībvalstij un atsevišķi abām dzīvnieku kategorijām, kuras norādītas minētā punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktā. Katrs maksimāli pieļaujamais daudzums ir vienāds ar to dzīvnieku skaitu katrā no šīm abām kategorijām, kas attiecīgajā dalībvalstī tika nokauti 1995. gadā. Dzīvnieku skaitu, kuri tika eksportēti uz trešām valstīm, saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) datiem vai jebkuriem citiem publicētiem oficiāliem statistikas datiem par attiecīgo gadu, ko atzīst Komisija, pieskaita katram maksimāli pieļaujamajam daudzumam.”; |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka valsts maksimālo apjomu, kas minēts 1. punktā. Šo maksimālo apjomu nosaka katrai dalībvalstij un atsevišķi abām dzīvnieku kategorijām, kuras norādītas minētā punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktā. Katrs maksimāli pieļaujamais daudzums ir vienāds ar to dzīvnieku skaitu katrā no šīm abām kategorijām, kas attiecīgajā dalībvalstī tika nokauti 1995. gadā. Dzīvnieku skaitu, kuri tika eksportēti uz trešām valstīm, saskaņā ar Eiropas Kopienu Statistikas biroja (Eurostat) datiem vai jebkuriem citiem publicētiem oficiāliem statistikas datiem par attiecīgo gadu, ko atzīst Komisija, pieskaita katram maksimāli pieļaujamajam daudzumam.”;

| c) | Pievieno šādus punktus:
  „5.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par pienākumu sniegt pieteikumu par dalību, lai piekļūtu šajā pantā noteiktajai piemaksai par nokaušanu.
  6.   Lai dotu iespēju piemērot šajā pantā noteikto piemaksu par nokaušanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par kautķermeņu atbilstību prasībām.
  7.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par šajā pantā noteiktās piemaksas par nokaušanu summu, ja prasībām atbilstošo dzīvnieku skaits nav vesels skaitlis.”. |
| --- | --- |

c)

Pievieno šādus punktus:

„5.   Lai nodrošinātu Savienības fondu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par pienākumu sniegt pieteikumu par dalību, lai piekļūtu šajā pantā noteiktajai piemaksai par nokaušanu.

6.   Lai dotu iespēju piemērot šajā pantā noteikto piemaksu par nokaušanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par kautķermeņu atbilstību prasībām.

7.   Lai garantētu atbalsta saņēmēju tiesību aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par šajā pantā noteiktās piemaksas par nokaušanu summu, ja prasībām atbilstošo dzīvnieku skaits nav vesels skaitlis.”.

| (64) | Regulas 117. pantu groza šādi.






  a) | Panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Tomēr uzskatāms, ka par dzīvnieku var arī pretendēt uz maksājumu, ja informācija, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, tiek nodota kompetentajai iestādei dzīvnieka turēšanas perioda pirmajā dienā, kā Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus.”; |
| --- | --- | --- |

(64)

Regulas 117. pantu groza šādi.

a)

Panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Tomēr uzskatāms, ka par dzīvnieku var arī pretendēt uz maksājumu, ja informācija, kas noteikta Regulas (EK) Nr. 1760/2000 7. panta 1. punkta otrajā ievilkumā, tiek nodota kompetentajai iestādei dzīvnieka turēšanas perioda pirmajā dienā, kā Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus.”;

| b) | Pievieno šādus punktus:
  „Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par:






  — | pieteikumiem piemaksu saņemšanai un lauksaimnieku iesniedzamajiem dokumentiem, turēšanas periodu noteikšanu un dzīvnieku identifikācijai un reģistrācijai piemērojamo procedūru; |
| --- | --- | --- |

b)

Pievieno šādus punktus:

„Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus par:

—

pieteikumiem piemaksu saņemšanai un lauksaimnieku iesniedzamajiem dokumentiem, turēšanas periodu noteikšanu un dzīvnieku identifikācijai un reģistrācijai piemērojamo procedūru;

| — | noteicošo datumu, lai noteiktu gadu, uz kuru attiecina dzīvniekus, nosakot piemērojamās piemaksas summu, kā arī piemērojot atbalsta likmi un aprēķinot proporcionālo samazinājumu; |
| --- | --- |

—

noteicošo datumu, lai noteiktu gadu, uz kuru attiecina dzīvniekus, nosakot piemērojamās piemaksas summu, kā arī piemērojot atbalsta likmi un aprēķinot proporcionālo samazinājumu;

| — | neizmantoto šajā iedaļā noteikto tiesību uz piemaksu atsaukšanu un pārdali.”. |
| --- | --- |

—

neizmantoto šajā iedaļā noteikto tiesību uz piemaksu atsaukšanu un pārdali.”.

| (65) | Regulas 119. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par izslēgšanas perioda ilgumu.”. |
| --- | --- |

(65)

Regulas 119. panta 1. punktā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par izslēgšanas perioda ilgumu.”.

| (66) | Regulas 124. pantā pievieno šādus punktus:
  „9.   Lai nodrošinātu iespēju piemērot šajā sadaļā minēto vienotā platībmaksājuma shēmu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka lauksaimniecības zemes platības, uz kuru attiecas vienotā platībmaksājuma shēma, kā paredzēts 1. punktā, un tās atbilstīgās platības minimālo lielumu katrā saimniecībā, par kuru var pieprasīt maksājumu, pārsniedzot 0,3 ha, kā paredzēts 2. punkta trešajā daļā.
  10.   Lai izveidotu to kaņepāju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz tiešajiem maksājumiem, un saglabātu sabiedrības veselību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, kas paredz, ka maksājumus piešķir tikai tad, ja izmantotas konkrētu šķirņu sertificētas sēklas, un nodrošina kārtību 39. pantā minēto kaņepāju šķirņu noteikšanai.”. |
| --- | --- |

(66)

Regulas 124. pantā pievieno šādus punktus:

„9.   Lai nodrošinātu iespēju piemērot šajā sadaļā minēto vienotā platībmaksājuma shēmu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka lauksaimniecības zemes platības, uz kuru attiecas vienotā platībmaksājuma shēma, kā paredzēts 1. punktā, un tās atbilstīgās platības minimālo lielumu katrā saimniecībā, par kuru var pieprasīt maksājumu, pārsniedzot 0,3 ha, kā paredzēts 2. punkta trešajā daļā.

10.   Lai izveidotu to kaņepāju šķirņu sarakstu, par kurām var pretendēt uz tiešajiem maksājumiem, un saglabātu sabiedrības veselību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem noteikumus, kas paredz, ka maksājumus piešķir tikai tad, ja izmantotas konkrētu šķirņu sertificētas sēklas, un nodrošina kārtību 39. pantā minēto kaņepāju šķirņu noteikšanai.”.

| (67) | Regulas 126. pantā pievieno šādu punktu:
  „4.   Pamatojoties uz katras dalībvalsts izdarīto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka šajā pantā minētā atbalsta maksimālo summu.”. |
| --- | --- |

(67)

Regulas 126. pantā pievieno šādu punktu:

„4.   Pamatojoties uz katras dalībvalsts izdarīto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka šajā pantā minētā atbalsta maksimālo summu.”.

| (68) | Regulas 127. pantā pievieno šādu punktu:
  „3.   Pamatojoties uz katras dalībvalsts izdarīto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, nosaka šajā pantā minētā atbalsta maksimālo summu.”. |
| --- | --- |

(68)

Regulas 127. pantā pievieno šādu punktu:

„3.   Pamatojoties uz katras dalībvalsts izdarīto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, nosaka šajā pantā minētā atbalsta maksimālo summu.”.

| (69) | Regulas 128. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Šādā gadījumā, ievērojot maksimāli pieļaujamo daudzumu, ko Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus, attiecīgā dalībvalsts katru gadu veic papildmaksājumu lauksaimniekiem.”; |
| --- | --- | --- |

(69)

Regulas 128. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Šādā gadījumā, ievērojot maksimāli pieļaujamo daudzumu, ko Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus, attiecīgā dalībvalsts katru gadu veic papildmaksājumu lauksaimniekiem.”;

| b) | Panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Šādā gadījumā, ievērojot maksimāli pieļaujamo daudzumu, ko Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus, attiecīgā dalībvalsts katru gadu veic papildmaksājumu lauksaimniekiem.”. |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Šādā gadījumā, ievērojot maksimāli pieļaujamo daudzumu, ko Komisija noteikusi, izmantojot īstenošanas aktus, attiecīgā dalībvalsts katru gadu veic papildmaksājumu lauksaimniekiem.”.

| (70) | Regulas 129. pantā pievieno šādu punktu:
  „4.   Pamatojoties uz katras dalībvalsts izdarīto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, nosaka šajā pantā minētā atbalsta maksimālo summu.”. |
| --- | --- |

(70)

Regulas 129. pantā pievieno šādu punktu:

„4.   Pamatojoties uz katras dalībvalsts izdarīto izvēli, Komisija, izmantojot īstenošanas aktu, nosaka šajā pantā minētā atbalsta maksimālo summu.”.

| (71) | Regulas 131. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Panta 1. punktā minētās summas nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.”. |
| --- | --- |

(71)

Regulas 131. panta 4. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Panta 1. punktā minētās summas nosaka Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.”.

| (72) | Regulas 132. pantu groza šādi:






  a) | Panta 2. punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:
  „Jaunajām dalībvalstīm ir iespēja, saņemot Komisijas atļauju, kas sniegta, izmantojot īstenošanas aktu, papildināt tiešos maksājumus bez 141.c pantā minētās komitejas palīdzības.”; |
| --- | --- | --- |

(72)

Regulas 132. pantu groza šādi:

a)

Panta 2. punktā ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:

„Jaunajām dalībvalstīm ir iespēja, saņemot Komisijas atļauju, kas sniegta, izmantojot īstenošanas aktu, papildināt tiešos maksājumus bez 141.c pantā minētās komitejas palīdzības.”;

| b) | Pievieno šādus punktus:
  „9.   Lai nodrošinātu iespēju piemērot papildu valsts tiešā atbalsta maksājumus, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, 7. punkta b) apakšpunktā paredzētajiem mērķiem pieņem noteikumus par šāda atbalsta piešķiršanas nosacījumiem.
  10.   Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus:






  — | gadījumiem, kuros papildu valsts tiešā atbalsta maksājumi pārsniegtu Komisijas atļauto maksimālo līmeni; |
| --- | --- | --- |

b)

Pievieno šādus punktus:

„9.   Lai nodrošinātu iespēju piemērot papildu valsts tiešā atbalsta maksājumus, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, 7. punkta b) apakšpunktā paredzētajiem mērķiem pieņem noteikumus par šāda atbalsta piešķiršanas nosacījumiem.

10.   Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem nepieciešamos pasākumus:

—

gadījumiem, kuros papildu valsts tiešā atbalsta maksājumi pārsniegtu Komisijas atļauto maksimālo līmeni;

| — | attiecībā uz kontrolēm.”. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz kontrolēm.”.

| (73) | Regulas 139. pantā pievieno šādu punktu:
  „Tomēr 132. pantā paredzētie papildu valsts tiešā atbalsta maksājumi, kas nav izmaksāti saskaņā ar Komisijas atļauju, uzskatāmi par nelikumīgu valsts atbalstu Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (11) |
| --- | --- |

(73)

Regulas 139. pantā pievieno šādu punktu:

„Tomēr 132. pantā paredzētie papildu valsts tiešā atbalsta maksājumi, kas nav izmaksāti saskaņā ar Komisijas atļauju, uzskatāmi par nelikumīgu valsts atbalstu Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 (11)

| (74) | Regulas 140. pantā pievieno šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par to, kā dalībvalstis paziņo Komisijai informāciju, iesniedz dokumentus, statistiku un ziņojumus, kā arī par šādas paziņošanas un iesniegšanas termiņiem un metodēm.”. |
| --- | --- |

(74)

Regulas 140. pantā pievieno šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par to, kā dalībvalstis paziņo Komisijai informāciju, iesniedz dokumentus, statistiku un ziņojumus, kā arī par šādas paziņošanas un iesniegšanas termiņiem un metodēm.”.

| (75) | Regulas 141. un 142. pantu svītro. |
| --- | --- |

(75)

Regulas 141. un 142. pantu svītro.

| (76) | Regulas VII sadaļas 1. nodaļā pievieno šādus pantus:

  „141.a pants


  Komisijas pilnvaras

  Ja vien šajā regulā nav nepārprotami paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, attiecībā uz deleģētiem aktiem tā rīkojas saskaņā ar 141.b pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 141.c pantā minēto procedūru.

  141.b pants


  Deleģētie akti
  Deleģēšanas īstenošana

  1.   Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz nenoteiktu laika periodu.

  piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus
  . Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  [Gr. 28]

  2.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

  Šīs regulas 2.a pantā, 6. panta 3. punktā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 3. punktā, 11.a panta 1. un 2. punktā, 12. panta 5. punktā, 27.a panta 1., 2., 3., 4. un 5. punktā, 31.a pantā, 33. panta 5. punktā, 40. panta 1. punktā, 45.a panta 1., 2., 3., 4. un 5. punktā, 54.a pantā, 62.a panta 1., 3. vai 4. punktā, 67.a pantā, 68. panta 7. punktā, 76.a pantā, 77. pantā, 81. panta 3. punktā, 85. panta 4. vai 5. punktā, 87. panta 4., 5., 6., 7. un 8. punktā, 89. panta 3. punktā, 90. panta 5. punktā, 91. panta 3. punktā, 97. panta 5., 6. un 7. punktā, 98. panta 7. un 8. punktā, 103. panta 3. punktā, 105. panta 6. punktā, 110. panta 4. punktā, 111. panta 7. un 8. punktā, 113. panta 6. punktā (jauns), 115. panta 3. punktā un 5. punktā (jauns), 116. panta 5., 6. un 7. punktā, 124. panta 9. un 10. punktā un 132. panta 9. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (12). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšanu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.



  Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras varētu atsaukt, un šīs atsaukšanas iespējamos iemeslus.


  Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

  3.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par vienu mēnesi.


  Ja pēc šā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.


  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.


  Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, pamato, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu.



  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija vienlaikus par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 28]


  141.ba pants


  Steidzamības procedūra



  1.
     
  Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot aktu, Eiropas Parlamentam un Padomei izklāsta iemeslus, kādēļ tiek izmantota steidzamības procedūra.




  2.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 141.b panta 5. punktā noteikto procedūru. Šādā gadījumā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par Eiropas Parlamenta vai Padomes lēmumu izteikt iebildumus, Komisija aktu nekavējoties atceļ. [Gr. 29]


  141.c pants



  Īstenošanas akti – komiteja

  Komitejas procedūra


  [Tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta Regula, ar ko nosaka noteikumus un vispārīgos principus attiecībā uz LESD 291. panta 2. punktā paredzētajiem kontroles mehānismiem. Šo regulu pašlaik apspriež Parlaments un Padome.]









  1. | Komisijai palīdz Tiešo maksājumu pārvaldības komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13), nozīmē. |
| --- | --- | --- |

(76)

Regulas VII sadaļas 1. nodaļā pievieno šādus pantus:

„141.a pants

Komisijas pilnvaras

Ja vien šajā regulā nav nepārprotami paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, attiecībā uz deleģētiem aktiem tā rīkojas saskaņā ar 141.b pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 141.c pantā minēto procedūru.

141.b pants

Deleģētie akti
  Deleģēšanas īstenošana

1.   Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz nenoteiktu laika periodu.

  piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus
  . Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.
  [Gr. 28]

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var atsaukt 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

  Šīs regulas 2.a pantā, 6. panta 3. punktā, 8. panta 2. punktā, 9. panta 3. punktā, 11.a panta 1. un 2. punktā, 12. panta 5. punktā, 27.a panta 1., 2., 3., 4. un 5. punktā, 31.a pantā, 33. panta 5. punktā, 40. panta 1. punktā, 45.a panta 1., 2., 3., 4. un 5. punktā, 54.a pantā, 62.a panta 1., 3. vai 4. punktā, 67.a pantā, 68. panta 7. punktā, 76.a pantā, 77. pantā, 81. panta 3. punktā, 85. panta 4. vai 5. punktā, 87. panta 4., 5., 6., 7. un 8. punktā, 89. panta 3. punktā, 90. panta 5. punktā, 91. panta 3. punktā, 97. panta 5., 6. un 7. punktā, 98. panta 7. un 8. punktā, 103. panta 3. punktā, 105. panta 6. punktā, 110. panta 4. punktā, 111. panta 7. un 8. punktā, 113. panta 6. punktā (jauns), 115. panta 3. punktā un 5. punktā (jauns), 116. panta 5., 6. un 7. punktā, 124. panta 9. un 10. punktā un 132. panta 9. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (12). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšanu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot deleģētās pilnvaras, kuras varētu atsaukt, un šīs atsaukšanas iespējamos iemeslus.

Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par vienu mēnesi.

Ja pēc šā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.

Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, pamato, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu.

Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija vienlaikus par to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 28]

141.ba pants

Steidzamības procedūra

1.
     
  Deleģētie akti, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu, stājas spēkā nekavējoties, un tos piemēro, kamēr nav izteikti nekādi iebildumi atbilstoši 2. punktam. Paziņojot aktu, Eiropas Parlamentam un Padomei izklāsta iemeslus, kādēļ tiek izmantota steidzamības procedūra.

2.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu saskaņā ar 141.b panta 5. punktā noteikto procedūru. Šādā gadījumā pēc tam, kad ir saņemts paziņojums par Eiropas Parlamenta vai Padomes lēmumu izteikt iebildumus, Komisija aktu nekavējoties atceļ. [Gr. 29]

141.c pants

Īstenošanas akti – komiteja

  Komitejas procedūra

[Tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta Regula, ar ko nosaka noteikumus un vispārīgos principus attiecībā uz LESD 291. panta 2. punktā paredzētajiem kontroles mehānismiem. Šo regulu pašlaik apspriež Parlaments un Padome.]

1.

Komisijai palīdz Tiešo maksājumu pārvaldības komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (13), nozīmē.

| 2. | Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu. |
| --- | --- |

2.

Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

To piemēro no ...

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 30. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija nostāja.

2

(3)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

3

(4)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  OV L 316, 2.12.2009., 1. lpp.

5

(6)  OV L 316, 2.12.2009., 27. lpp.

6

(7)  OV L 316, 2.12.2009., 65. lpp.

7

(8)  OV L 215, 30.7.1992., 85. lpp.

8

(9)  OV L 160, 26.6.1999., 80. lpp.”.

9

(10)  OV L 124, 8.6.1971., 1. lpp.”.

10

(11)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.”. izpratnē.

11

(12)

12

| + | Šīs regulas spēkā stāšanās datums. |
| --- | --- |

+

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(13)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp..
  ”

13

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp..

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/215

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsAtbalsts lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai ***I

P7_TA(2012)0279

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

2013/C 349 E/24

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0537), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0537),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0295/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta un Polijas Seims un Senāts un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Lietuvas parlaments, Luksemburgas Deputātu palāta un Polijas Seims un Senāts un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 16. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Reģionālās attīstības komitejas atzinumu (A7-0161/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai šo priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi to būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 30. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0266

Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005 (3) nosaka Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 1698/2005 (3) nosaka Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.

| (2) | Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Stājoties spēkā Lisabonas līgumam, Regulā (EK) Nr. 1698/2005 noteiktās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu.

| (3) | Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 noteiktā režīma pienācīgu darbību, pilnvaras pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus

  attiecībā uz atsevišķu nebūtisku minētās
  regulas (EK) Nr. 1698/2005 elementus

  elementu papildināšanu vai grozīšanu
  .
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus,
  būtu jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi

  jānodrošina
  ,
  lai attiecīgos dokumentus vienlaikus
  ,
  savlaicīgi un regulāri nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei
  . [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005 noteiktā režīma pienācīgu darbību, pilnvaras pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus

  attiecībā uz atsevišķu nebūtisku minētās
  regulas (EK) Nr. 1698/2005 elementus

  elementu papildināšanu vai grozīšanu
  .
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus,
  būtu jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi

  jānodrošina
  ,
  lai attiecīgos dokumentus vienlaikus
  ,
  savlaicīgi un regulāri nosūtītu Eiropas Parlamentam un Padomei
  . [Gr. 1]

| (4) | Lai garantētu

  nodrošinātu vienotus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 1698/2005 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs,

  īstenošanai
  ,
  īstenošanas pilnvaras būtu jādeleģē
  Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Ja vien nav skaidri noteikts citādi, šādi īstenošanas akti

  šīs pilnvaras
  būtu jāpieņem Komisijai

  jāizmanto
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2011. gada 16. februāra
  Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par...

  182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4). [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Lai garantētu

  nodrošinātu vienotus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 1698/2005 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs,

  īstenošanai
  ,
  īstenošanas pilnvaras būtu jādeleģē
  Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Ja vien nav skaidri noteikts citādi, šādi īstenošanas akti

  šīs pilnvaras
  būtu jāpieņem Komisijai

  jāizmanto
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2011. gada 16. februāra
  Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par...

  182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4). [Gr. 2]

| (5) | Daži lauku attīstības noteikumi, ko Komisija līdz šim ir pieņēmusi saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzētajām pilnvarām, ir uzskatāmi par tik svarīgiem, ka tie būtu jāiestrādā minētajā regulā. |
| --- | --- |

(5)

Daži lauku attīstības noteikumi, ko Komisija līdz šim ir pieņēmusi saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1698/2005 paredzētajām pilnvarām, ir uzskatāmi par tik svarīgiem, ka tie būtu jāiestrādā minētajā regulā.

| (6) | Lai nodrošinātu dalībvalstu sagatavoto valsts stratēģijas plānu atjauninājumu vienotu iesniegšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgi vienoti noteikumi. |
| --- | --- |

(6)

Lai nodrošinātu dalībvalstu sagatavoto valsts stratēģijas plānu atjauninājumu vienotu iesniegšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgi vienoti noteikumi.

| (7) | Dalībvalstīm un Komisijai ir jāziņo par valsts un Kopienas stratēģijas uzraudzību. Lai mazinātu administratīvo slogu un izvairītos no darba dublēšanās, katras dalībvalsts iesniegto stratēģisko kopsavilkuma ziņojumu skaits būtu jāsamazina līdz diviem ziņojumiem, un to saturs jāvienkāršo. |
| --- | --- |

(7)

Dalībvalstīm un Komisijai ir jāziņo par valsts un Kopienas stratēģijas uzraudzību. Lai mazinātu administratīvo slogu un izvairītos no darba dublēšanās, katras dalībvalsts iesniegto stratēģisko kopsavilkuma ziņojumu skaits būtu jāsamazina līdz diviem ziņojumiem, un to saturs jāvienkāršo.

| (8) | Lai nodrošinātu dalībvalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 18. panta 2. punktu iesniegto lauku attīstības programmu vienotu un salīdzināmu novērtēšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi attiecībā uz lauku attīstības programmu iesniegšanu. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu dalībvalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1698/2005 18. panta 2. punktu iesniegto lauku attīstības programmu vienotu un salīdzināmu novērtēšanu, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi attiecībā uz lauku attīstības programmu iesniegšanu.

| (9) | Juridiskās noteiktības labad lauku attīstības programmas būtu jāapstiprina Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(9)

Juridiskās noteiktības labad lauku attīstības programmas būtu jāapstiprina Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus.

| (10) | Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pieņemšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāvar noteikt attiecīgās procedūras. |
| --- | --- |

(10)

Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pieņemšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāvar noteikt attiecīgās procedūras.

| (11) | Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu arī jāpieņem lēmumi par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegusi dalībvalsts. |
| --- | --- |

(11)

Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu arī jāpieņem lēmumi par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegusi dalībvalsts.

| (12) | Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pārskatīšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgās procedūras. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu pārredzamību un efektivitāti lauku attīstības programmu pārskatīšanā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka attiecīgās procedūras.

| (13) | Konsultāciju pakalpojumu izmantošanai vajadzētu palīdzēt lauksaimniekiem novērtēt to lauku saimniecību darbības rādītājus un noteikt vajadzīgos uzlabojumus, ņemot vērā likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (5), un Kopienas darba drošības standartus. Ņemot vērā to, ka atbalsts konsultāciju pakalpojumu izmantošanai ir jau pieejams vairākus gadus, būtu jāveicina vairāk pielāgotu pakalpojumu izmantošana, lai labāk atspoguļotu atbalsta saņēmēja individuālās vajadzības. |
| --- | --- |

(13)

Konsultāciju pakalpojumu izmantošanai vajadzētu palīdzēt lauksaimniekiem novērtēt to lauku saimniecību darbības rādītājus un noteikt vajadzīgos uzlabojumus, ņemot vērā likumā noteiktās apsaimniekošanas prasības un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (5), un Kopienas darba drošības standartus. Ņemot vērā to, ka atbalsts konsultāciju pakalpojumu izmantošanai ir jau pieejams vairākus gadus, būtu jāveicina vairāk pielāgotu pakalpojumu izmantošana, lai labāk atspoguļotu atbalsta saņēmēja individuālās vajadzības.

| (14) | Turpinot Komisijas paziņojuma par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā un augsta līmeņa ekspertu grupu piensaimniecības jautājumos (6) aizsākto, pašreizējās finansēšanas iespējas, nodrošinot atbalstu ražotāju grupu izveidei un administratīvajai darbībai, būtu jāpaplašina, aptverot visas dalībvalstis. Tomēr, lai izvairītos no gadījumiem, kad atbalstu iespējams sniegt vienlaicīgi no dažādiem avotiem, atbalstam nevajadzētu būt pieejamam ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē. |
| --- | --- |

(14)

Turpinot Komisijas paziņojuma par labāku pārtikas apgādes ķēdes darbību Eiropā un augsta līmeņa ekspertu grupu piensaimniecības jautājumos (6) aizsākto, pašreizējās finansēšanas iespējas, nodrošinot atbalstu ražotāju grupu izveidei un administratīvajai darbībai, būtu jāpaplašina, aptverot visas dalībvalstis. Tomēr, lai izvairītos no gadījumiem, kad atbalstu iespējams sniegt vienlaicīgi no dažādiem avotiem, atbalstam nevajadzētu būt pieejamam ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē.

| (15) | Dažos pasākumos daudzgadu saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir nepieciešams un pamatots, konkrētiem saistību veidiem Komisijai būtu jāvar apstiprināt lauku attīstības programmas, kas paredz ilgāku periodu, lai ņemtu vērā noteiktu teritoriju īpašos apstākļus. |
| --- | --- |

(15)

Dažos pasākumos daudzgadu saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir nepieciešams un pamatots, konkrētiem saistību veidiem Komisijai būtu jāvar apstiprināt lauku attīstības programmas, kas paredz ilgāku periodu, lai ņemtu vērā noteiktu teritoriju īpašos apstākļus.

| (16) | Dalībvalstīm ir jāapstiprina kalnu teritoriju un teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem pastāvošās robežas un jānosaka teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem robežas. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jādefinē konkrēti noteikumi, saskaņā ar kuriem apstiprina vai nosaka šo teritoriju robežas, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis to dara saskaņā ar vienotiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstīm ir jāapstiprina kalnu teritoriju un teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem pastāvošās robežas un jānosaka teritoriju ar īpaši nelabvēlīgiem apstākļiem robežas. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jādefinē konkrēti noteikumi, saskaņā ar kuriem apstiprina vai nosaka šo teritoriju robežas, lai nodrošinātu, ka visas dalībvalstis to dara saskaņā ar vienotiem kritērijiem.

| (17) | Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (7) 10. pants nosaka - lai uzlabotu Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību, dalībvalstīm jācenšas veicināt tādu iezīmju apsaimniekošanu, kuras saskaņā ar savu lineāro un nepārtraukto struktūru vai, pamatojoties uz faktu, ka tās kalpo kā līdzeklis mērķa sasniegšanai, ir svarīgas savvaļas sugu migrācijā, izplatībā un vairošanās procesā. Šādām teritorijām vajadzētu būt tiesīgām pretendēt uz Natura 2000 maksājumiem. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka maksājumus joprojām galvenokārt izmanto noteiktajām Natura 2000 teritorijām, ir atbilstoši noteikt ierobežojumus, cik liela var būt iepriekš minēto teritoriju daļa salīdzinājumā ar noteiktajām Natura 2000 teritorijām. |
| --- | --- |

(17)

Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvas 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (7) 10. pants nosaka - lai uzlabotu Natura 2000 tīkla ekoloģisko vienotību, dalībvalstīm jācenšas veicināt tādu iezīmju apsaimniekošanu, kuras saskaņā ar savu lineāro un nepārtraukto struktūru vai, pamatojoties uz faktu, ka tās kalpo kā līdzeklis mērķa sasniegšanai, ir svarīgas savvaļas sugu migrācijā, izplatībā un vairošanās procesā. Šādām teritorijām vajadzētu būt tiesīgām pretendēt uz Natura 2000 maksājumiem. Tomēr, lai nodrošinātu to, ka maksājumus joprojām galvenokārt izmanto noteiktajām Natura 2000 teritorijām, ir atbilstoši noteikt ierobežojumus, cik liela var būt iepriekš minēto teritoriju daļa salīdzinājumā ar noteiktajām Natura 2000 teritorijām.

| (18) | Ja dalībvalsts nolemj izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir maznozīmīga, vai nepiemērot samazinājumu vai maksājuma nepiešķiršanu, ja attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100, nākamajā gadā kompetentajai kontroles iestādei ir jāpārbauda, vai lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr, lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver iespēja vienkāršot turpmāko pārbaužu sistēmu. |
| --- | --- |

(18)

Ja dalībvalsts nolemj izmantot iespēju uzskatīt, ka neatbilstība ir maznozīmīga, vai nepiemērot samazinājumu vai maksājuma nepiešķiršanu, ja attiecīgā summa ir mazāka par EUR 100, nākamajā gadā kompetentajai kontroles iestādei ir jāpārbauda, vai lauksaimnieks novērš konstatēto neatbilstību. Tomēr, lai atvieglotu administratīvo slogu, būtu jāapsver iespēja vienkāršot turpmāko pārbaužu sistēmu.

| (19) | Katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts lauku tīkls. Lai nodrošinātu, ka dažādus valsts lauku tīklus izveido saskaņotā un vienotā veidā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti nosacījumi šo tīklu izveidei un darbībai. |
| --- | --- |

(19)

Katrai dalībvalstij ir jāizveido valsts lauku tīkls. Lai nodrošinātu, ka dažādus valsts lauku tīklus izveido saskaņotā un vienotā veidā, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti nosacījumi šo tīklu izveidei un darbībai.

| (20) | Lai nodrošinātu dalībvalstīm pieejamo saistību apropriāciju objektīvu un pārredzamu sadali, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka to gada sadalījums pa dalībvalstīm. Ņemot vērā šādu aktu specifisko raksturu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai tos pieņemt bez Regulā (ES) Nr. 182/2011 paredzētās komitejas palīdzības. |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu dalībvalstīm pieejamo saistību apropriāciju objektīvu un pārredzamu sadali, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka to gada sadalījums pa dalībvalstīm. Ņemot vērā šādu aktu specifisko raksturu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai tos pieņemt bez Regulā (ES) Nr. 182/2011 paredzētās komitejas palīdzības.

| (21) | Lai atbalsta pasākums tiktu uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz atbalsta saņēmēja līdzdalība. Atbalstu, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku, nevar uzskatīt par tādu, kam piemīt vajadzīgais stimuls. Tāpēc pasākumiem, kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā, būtu jānosaka, ka atbalsts nav piešķirams darbībām, kuras jau ir veiktas pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas. |
| --- | --- |

(21)

Lai atbalsta pasākums tiktu uzskatīts par saderīgu ar kopējo tirgu, tam jābūt stimulējošam vai tajā jāparedz atbalsta saņēmēja līdzdalība. Atbalstu, kas piešķirts ar atpakaļejošu spēku, nevar uzskatīt par tādu, kam piemīt vajadzīgais stimuls. Tāpēc pasākumiem, kas ietilpst Līguma 42. panta darbības jomā, būtu jānosaka, ka atbalsts nav piešķirams darbībām, kuras jau ir veiktas pirms atbalsta pieteikuma iesniegšanas.

| (22) | Būtu jānosaka prasība dalībvalstīm veikt kontroli saskaņā ar noteikumiem, ko Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, jo īpaši attiecībā uz kontroles veidu un intensitāti, to pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai. Komisijai tāpat vajadzētu arī būt pilnvarotai, izmantojot īstenošanas aktus, noteikt vienotus nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstu iestādes veic kontroles, lai nodrošinātu kontroļu saskaņotu veikšanu. |
| --- | --- |

(22)

Būtu jānosaka prasība dalībvalstīm veikt kontroli saskaņā ar noteikumiem, ko Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, jo īpaši attiecībā uz kontroles veidu un intensitāti, to pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai. Komisijai tāpat vajadzētu arī būt pilnvarotai, izmantojot īstenošanas aktus, noteikt vienotus nosacījumus, saskaņā ar kuriem dalībvalstu iestādes veic kontroles, lai nodrošinātu kontroļu saskaņotu veikšanu.

| (23) | Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, būtu jāizveido kopīgs uzraudzības un novērtēšanas tīkls. Pāredzamības labad tas būtu jāpieņem Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

(23)

Komisijai un dalībvalstīm sadarbojoties, būtu jāizveido kopīgs uzraudzības un novērtēšanas tīkls. Pāredzamības labad tas būtu jāpieņem Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus.

| (24) | Dalībvalstīm katru gadu ir jāsūta Komisijai gada progresa ziņojums par lauku attīstības programmu īstenošanu. Lai nodrošinātu, ka šo ziņojumu saturs ir vienots un salīdzināms, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz gada progresa ziņojumiem valsts lauku tīklu konkrētās programmās. |
| --- | --- |

(24)

Dalībvalstīm katru gadu ir jāsūta Komisijai gada progresa ziņojums par lauku attīstības programmu īstenošanu. Lai nodrošinātu, ka šo ziņojumu saturs ir vienots un salīdzināms, Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jānosaka sīki izstrādāti noteikumi attiecībā uz gada progresa ziņojumiem valsts lauku tīklu konkrētās programmās.

| (25) | Būtu jāizveido informācijas sistēma, kas nodrošinātu kopējas intereses datu drošu apmaiņu starp Komisiju un katru dalībvalsti. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi par šīs sistēmas darbību. |
| --- | --- |

(25)

Būtu jāizveido informācijas sistēma, kas nodrošinātu kopējas intereses datu drošu apmaiņu starp Komisiju un katru dalībvalsti. Komisijai, izmantojot īstenošanas aktus, būtu jāpieņem vienoti noteikumi par šīs sistēmas darbību.

| (26) | Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1698/2005, |
| --- | --- |

(26)

Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza Regula (EK) Nr. 1698/2005,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1698/2005 groza šādi.

| (1) | Regulas 5. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina ELFLA un dalībvalstu atbalsta atbilstību Savienības aktivitātēm, politikai un prioritātēm. ELFLA atbalstam jāatbilst ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķiem, un jo īpaši Savienības atbalsta instrumenta zivsaimniecībai mērķiem. Lai nodrošinātu ELFLA atbilstību arī citiem Savienības atbalsta instrumentiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt īpašus Savienības pasākumus, ar kuriem šāda atbilstība jānodrošina."; |
| --- | --- | --- |

(1)

Regulas 5. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"2.   Komisija un dalībvalstis nodrošina ELFLA un dalībvalstu atbalsta atbilstību Savienības aktivitātēm, politikai un prioritātēm. ELFLA atbalstam jāatbilst ekonomiskās un sociālās kohēzijas mērķiem, un jo īpaši Savienības atbalsta instrumenta zivsaimniecībai mērķiem. Lai nodrošinātu ELFLA atbilstību arī citiem Savienības atbalsta instrumentiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt īpašus Savienības pasākumus, ar kuriem šāda atbilstība jānodrošina.";

| b) | Panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "6.   Atbalstu saskaņā ar šo regulu nesniedz shēmām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no kopējā tirgus organizācijām. Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus programmu sagatavošanas jomās, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atkāpes no šā noteikuma.". |
| --- | --- |

b)

Panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"6.   Atbalstu saskaņā ar šo regulu nesniedz shēmām, kas ir tiesīgas saņemt atbalstu no kopējā tirgus organizācijām. Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus programmu sagatavošanas jomās, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atkāpes no šā noteikuma.".

| (2) | Regulas 12. pantam pievieno šādu punktu:
  "3.   Programmu izstrādes periodā var veikt valsts stratēģijas plānu atjaunināšanu. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt noteikumus attiecībā uz šiem atjauninājumiem.". |
| --- | --- |

(2)

Regulas 12. pantam pievieno šādu punktu:

"3.   Programmu izstrādes periodā var veikt valsts stratēģijas plānu atjaunināšanu. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt noteikumus attiecībā uz šiem atjauninājumiem.".

| (3) | Regulas 13. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  "1.   Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai divus kopsavilkuma ziņojumus, kuros izklāstīts tās valsts stratēģijas plāna un mērķu īstenošanā sasniegtais un tās ieguldījums Kopienas stratēģisko pamatnostādņu sasniegšanā. Pirmo ziņojumu iesniedz 2010. gadā, bet otro – 2015. gadā, turklāt ne vēlāk kā 1. oktobrī.
  2.   Ziņojumā konkrēti apraksta:






  a) | lauku attīstības programmu sasniegumus un rezultātus attiecībā pret valsts stratēģijas plānā noteiktajiem rādītājiem; |
| --- | --- | --- |

(3)

Regulas 13. panta 1. un 2. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

"1.   Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai divus kopsavilkuma ziņojumus, kuros izklāstīts tās valsts stratēģijas plāna un mērķu īstenošanā sasniegtais un tās ieguldījums Kopienas stratēģisko pamatnostādņu sasniegšanā. Pirmo ziņojumu iesniedz 2010. gadā, bet otro – 2015. gadā, turklāt ne vēlāk kā 1. oktobrī.

2.   Ziņojumā konkrēti apraksta:

a)

lauku attīstības programmu sasniegumus un rezultātus attiecībā pret valsts stratēģijas plānā noteiktajiem rādītājiem;

| b) | katras programmas nepārtraukto novērtēšanas aktivitāšu rezultātus.". |
| --- | --- |

b)

katras programmas nepārtraukto novērtēšanas aktivitāšu rezultātus.".

| (4) | Regulas 14. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  "Komisija iesniedz divus ziņojumus, apkopojot galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz 2011. gadā, bet otro – 2016. gadā.". |
| --- | --- |

(4)

Regulas 14. panta 1. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

"Komisija iesniedz divus ziņojumus, apkopojot galvenās norises, tendences un izaicinājumus, kas attiecas uz valstu stratēģijas plānu un Kopienas stratēģisko pamatnostādņu īstenošanu. Pirmo ziņojumu iesniedz 2011. gadā, bet otro – 2016. gadā.".

| (5) | Regulas 18. pantu groza šādi.






  (a) | Panta 3. punktam pievieno šādu daļu:
  "Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus lauku attīstības programmu iesniegšanai."; |
| --- | --- | --- |

(5)

Regulas 18. pantu groza šādi.

(a)

Panta 3. punktam pievieno šādu daļu:

"Ņemot vērā šo novērtējumu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus lauku attīstības programmu iesniegšanai.";

| (b) | Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "4.   Komisija apstiprina katru lauku attīstības programmu, izmantojot īstenošanas aktus.
  Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var arī noteikt šādas apstiprināšanas kārtību.". |
| --- | --- |

(b)

Panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"4.   Komisija apstiprina katru lauku attīstības programmu, izmantojot īstenošanas aktus.

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var arī noteikt šādas apstiprināšanas kārtību.".

| (6) | Regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem lēmumus par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegušas dalībvalstis.
  Lai Komisija varētu piemērot efektīvas un samērīgas procedūras, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt noteikumus par pārmaiņām, kurām nav vajadzīgs Komisijas apstiprinājums vai kurām šāds apstiprinājums ir vajadzīgs bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības.
  Procesuālos noteikumus rosināto pārmaiņu iesniegšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.". |
| --- | --- |

(6)

Regulas 19. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"2.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem lēmumus par pieprasījumiem pārskatīt lauku attīstības programmas pēc tam, kad šādus pieprasījumus iesniegušas dalībvalstis.

Lai Komisija varētu piemērot efektīvas un samērīgas procedūras, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt noteikumus par pārmaiņām, kurām nav vajadzīgs Komisijas apstiprinājums vai kurām šāds apstiprinājums ir vajadzīgs bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības.

Procesuālos noteikumus rosināto pārmaiņu iesniegšanai, novērtēšanai un apstiprināšanai pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus.".

| (7) | Regulas 20. panta d) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  "ii) | atbalstu ražotāju grupu izveidei;". |
| --- | --- | --- |

(7)

Regulas 20. panta d) punkta ii) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

"ii)

atbalstu ražotāju grupu izveidei;".

| (8) | Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu pantu:

  "20.a pants


  Īpaši nosacījumi

  Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 20. pantā noteiktajiem pasākumiem.". |
| --- | --- |

(8)

Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu pantu:

"20.a pants

Īpaši nosacījumi

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 20. pantā noteiktajiem pasākumiem.".

| (9) | Regulas 24. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  "Kā minimums, Lauksaimniekiem sniegtie konsultāciju pakalpojumi
  (tostarp tehniskas konsultācijas) visos gadījumos
  aptver
  vairāk nekā
  vienu vai vairākas

  no
  likumā noteiktās

  noteiktajām
  apsaimniekošanas prasības

  prasībām
  un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 5. un 6. pantā un II un III pielikumā, un attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus darba drošības standartus, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem.".
  [Gr. 3] |
| --- | --- |

(9)

Regulas 24. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

"Kā minimums, Lauksaimniekiem sniegtie konsultāciju pakalpojumi
  (tostarp tehniskas konsultācijas) visos gadījumos
  aptver
  vairāk nekā
  vienu vai vairākas

  no
  likumā noteiktās

  noteiktajām
  apsaimniekošanas prasības

  prasībām
  un labus lauksaimniecības un vides apstākļus, kas paredzēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 5. un 6. pantā un II un III pielikumā, un attiecīgā gadījumā vienu vai vairākus darba drošības standartus, pamatojoties uz Savienības tiesību aktiem.".

| (10) | Regulas 32. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  "b) | attiecas uz Savienības pārtikas kvalitātes shēmām vai shēmām, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kurus Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, lai nodrošinātu šī pasākuma saskaņotību ar ES politiku un prioritātēm. Shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni pār to, kā tiek ievēroti Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētie obligātie standarti, nav tiesīgas saņemt atbalstu;". |
| --- | --- | --- |

(10)

Regulas 32. panta 1. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

"b)

attiecas uz Savienības pārtikas kvalitātes shēmām vai shēmām, ko atzinušas dalībvalstis saskaņā ar precīziem kritērijiem, kurus Komisija nosaka, izmantojot deleģētos aktus, lai nodrošinātu šī pasākuma saskaņotību ar ES politiku un prioritātēm. Shēmas, kuru vienīgais nolūks ir nodrošināt augstāku kontroles līmeni pār to, kā tiek ievēroti Savienības vai valsts tiesību aktos paredzētie obligātie standarti, nav tiesīgas saņemt atbalstu;".

| (11) | Regulas 33. pantam pievieno šādu daļu:
  "Atbalstu piešķir ražotāju grupām, kuras sastāv no uzņēmumiem, kas aktīvi piedalās 32. pantā minētajā pārtikas kvalitātes shēmā. Profesionālas un/vai starpprofesionālas organizācijas, kas pārstāv vienu vai vairākas nozares, nevar uzskatīt par "ražotāju grupām".". |
| --- | --- |

(11)

Regulas 33. pantam pievieno šādu daļu:

"Atbalstu piešķir ražotāju grupām, kuras sastāv no uzņēmumiem, kas aktīvi piedalās 32. pantā minētajā pārtikas kvalitātes shēmā. Profesionālas un/vai starpprofesionālas organizācijas, kas pārstāv vienu vai vairākas nozares, nevar uzskatīt par "ražotāju grupām".".

| (12) | Regulas 35. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "3.   Atbalstu piešķir ražotāju grupām, ko līdz 2013. gada 31. decembrim oficiāli atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde. Tomēr atbalstu nepiešķir ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē.". |
| --- | --- |

(12)

Regulas 35. panta 3. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"3.   Atbalstu piešķir ražotāju grupām, ko līdz 2013. gada 31. decembrim oficiāli atzinusi dalībvalsts kompetentā iestāde. Tomēr atbalstu nepiešķir ražotāju grupu izveidei augļu un dārzeņu nozarē.".

| (13) | Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu pantu:

  "36.a pants


  Īpaši nosacījumi

  Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 36. pantā noteiktajiem pasākumiem." |
| --- | --- |

(13)

Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu pantu:

"36.a pants

Īpaši nosacījumi

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 36. pantā noteiktajiem pasākumiem."

| (14) | Regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "2.   Atbalsts nepārsniedz šīs regulas I pielikumā paredzēto maksimumu. Lai novērstu dublēšanos starp 20. panta c) punkta i) apakšpunktā un 36. panta a) punkta iii) apakšpunktā minēto atbalstu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz noteikumus attiecībā uz īpašajiem šķēršļiem, kas saistīti ar Direktīvas 2000/60/EK ieviestajām īpašajām prasībām, un nosaka ar minēto direktīvu saistīto maksājumu gada atbalsta summas nosacījumus.". |
| --- | --- |

(14)

Regulas 38. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"2.   Atbalsts nepārsniedz šīs regulas I pielikumā paredzēto maksimumu. Lai novērstu dublēšanos starp 20. panta c) punkta i) apakšpunktā un 36. panta a) punkta iii) apakšpunktā minēto atbalstu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz noteikumus attiecībā uz īpašajiem šķēršļiem, kas saistīti ar Direktīvas 2000/60/EK ieviestajām īpašajām prasībām, un nosaka ar minēto direktīvu saistīto maksājumu gada atbalsta summas nosacījumus.".

| (15) | Regulas 39. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  "Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu.". |
| --- | --- |

(15)

Regulas 39. panta 3. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

"Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu.".

| (16) | Regulas 40. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  "Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu.". |
| --- | --- |

(16)

Regulas 40. panta 2. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

"Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu.".

| (17) | Regulas 41. pantam pievieno šādu daļu:
  "Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos.". |
| --- | --- |

(17)

Regulas 41. pantam pievieno šādu daļu:

"Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos.".

| (18) | Regulas 43. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:
  "Pirmās daļas c) apakšpunkta īstenošanas nolūkā "lauksaimnieki" ir personas,
  kuras

  Šajā pantā minētais atbalsts attiecas vienīgi uz lauksaimniekiem vai lauksaimnieku apvienībām, kas
  būtisku savu darba laiku velta lauksaimnieciskai darbībai un gūst no tās ievērojamu daļu no saviem ienākumiem saskaņā ar dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem.".
  [Gr. 4] |
| --- | --- |

(18)

Regulas 43. panta 1. punktam pievieno šādu daļu:

"Pirmās daļas c) apakšpunkta īstenošanas nolūkā "lauksaimnieki" ir personas,
  kuras

  Šajā pantā minētais atbalsts attiecas vienīgi uz lauksaimniekiem vai lauksaimnieku apvienībām, kas
  būtisku savu darba laiku velta lauksaimnieciskai darbībai un gūst no tās ievērojamu daļu no saviem ienākumiem saskaņā ar dalībvalsts noteiktajiem kritērijiem.".

| (19) | Regulas 47. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  "Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu.". |
| --- | --- |

(19)

Regulas 47. panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

"Tādas saistības parasti uzņemas uz laiku no pieciem līdz septiņiem gadiem. Ja tas ir vajadzīgs un attaisnojams, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var apstiprināt lauku attīstības programmas, kas konkrētiem saistību veidiem paredz ilgāku periodu.".

| (20) | Regulas 49. pantam pievieno šādu daļu:
  "Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos.". |
| --- | --- |

(20)

Regulas 49. pantam pievieno šādu daļu:

"Lai saņemtu šādu atbalstu, attiecīgās investīcijas nedrīkst izraisīt lauku saimniecības vai mežsaimniecības vērtības vai rentabilitātes būtisku palielināšanos.".

| (21) | Regulas 50. pantu groza šādi.






  (a) | Panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:
  "4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par to, kā dalībvalstis programmās:






  a) | apstiprina pastāvošās robežas, ievērojot 2. un 3. punkta b) apakšpunktu, vai groza tās, vai |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Regulas 50. pantu groza šādi.

(a)

Panta 4. un 5. punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

"4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par to, kā dalībvalstis programmās:

a)

apstiprina pastāvošās robežas, ievērojot 2. un 3. punkta b) apakšpunktu, vai groza tās, vai

| b) | nosaka robežas 3. punkta a) apakšpunktā minētajām teritorijām. |
| --- | --- |

b)

nosaka robežas 3. punkta a) apakšpunktā minētajām teritorijām.

5.   Maksājumus, kuri ir paredzēti 36. panta a) punkta iii) apakšpunktā, ir tiesīgas saņemt šādas lauksaimniecības teritorijas:

| a) | Natura 2000 lauksaimniecības zemes, kas norādītas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (8); un Direktīvu 92/43/EEK; |
| --- | --- |

a)

Natura 2000 lauksaimniecības zemes, kas norādītas, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 30. novembra Direktīvu 2009/147/EK par savvaļas putnu aizsardzību (8); un Direktīvu 92/43/EEK;

| b) | citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar lauksaimniecībai piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar lauksaimniecībai piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu;

| c) | lauksaimniecības zemes, kas iekļautas upes baseina apsaimniekošanas plānā saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK. |
| --- | --- |

c)

lauksaimniecības zemes, kas iekļautas upes baseina apsaimniekošanas plānā saskaņā ar Direktīvu 2000/60/EK.

| (b) | Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "7.   Šādas meža teritorijas ir tiesīgas saņemt 36. panta b) punkta iv) apakšpunktā paredzētos maksājumus:






  a) | Natura 2000 meža teritorijas, kas norādītas saskaņā ar Direktīvām 2009/147/EK un 92/43/EEK; |
| --- | --- | --- |

(b)

Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"7.   Šādas meža teritorijas ir tiesīgas saņemt 36. panta b) punkta iv) apakšpunktā paredzētos maksājumus:

a)

Natura 2000 meža teritorijas, kas norādītas saskaņā ar Direktīvām 2009/147/EK un 92/43/EEK;

| b) | citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar mežiem piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu."; |
| --- | --- |

b)

citas ierobežotas dabas aizsardzības zonas ar mežiem piemērojamiem vides ierobežojumiem, kas veicina Direktīvas 92/43/EEK 10. panta īstenošanu.";

| (c) | Pievieno šādu punktu:
  "9.   Šā panta 5. punkta b) apakšpunktā un 7. punkta b) apakšpunktā minētās zonas vienai lauku attīstības programmai nepārsniedz 5 % no Natura 2000 teritorijām, ko aptver tās teritoriālā darbības joma.". |
| --- | --- |

(c)

Pievieno šādu punktu:

"9.   Šā panta 5. punkta b) apakšpunktā un 7. punkta b) apakšpunktā minētās zonas vienai lauku attīstības programmai nepārsniedz 5 % no Natura 2000 teritorijām, ko aptver tās teritoriālā darbības joma.".

| (22) | Regulas 51. pantu groza šādi.






  (a) | Panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  "Ja dalībvalsts nolemj izmantot otrajā daļā paredzēto iespēju, kompetentā iestāde nākamajā gadā veic nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu, ka atbalsta saņēmējs novērš attiecīgo konstatēto neatbilstību. Par konstatēto neatbilstību un pienākumu veikt koriģējošo darbību paziņo atbalsta saņēmējam."; |
| --- | --- | --- |

(22)

Regulas 51. pantu groza šādi.

(a)

Panta 2. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

"Ja dalībvalsts nolemj izmantot otrajā daļā paredzēto iespēju, kompetentā iestāde nākamajā gadā veic nepieciešamās darbības, lai nodrošinātu, ka atbalsta saņēmējs novērš attiecīgo konstatēto neatbilstību. Par konstatēto neatbilstību un pienākumu veikt koriģējošo darbību paziņo atbalsta saņēmējam.";

| (b) | Panta 4. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:
  "Lai nodrošinātu šajā pantā minētās maksājumu samazināšanas un nepiešķiršanas saskaņotu piemērošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz attiecīgos noteikumus pārredzamības un proporcionalitātes principu piemērošanai. Šajā sakarā ņem vērā konstatēto prasību neievērošanas nopietnību, apjomu, pastāvību un atkārtošanos, kā arī šādus kritērijus:". |
| --- | --- |

(b)

Panta 4. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:

"Lai nodrošinātu šajā pantā minētās maksājumu samazināšanas un nepiešķiršanas saskaņotu piemērošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, paredz attiecīgos noteikumus pārredzamības un proporcionalitātes principu piemērošanai. Šajā sakarā ņem vērā konstatēto prasību neievērošanas nopietnību, apjomu, pastāvību un atkārtošanos, kā arī šādus kritērijus:".

| (23) | Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu pantu:

  "52.a pants


  Īpaši nosacījumi

  Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 52. pantā noteiktajiem pasākumiem.". |
| --- | --- |

(23)

Pirms 1. apakšiedaļas iekļauj šādu pantu:

"52.a pants

Īpaši nosacījumi

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 52. pantā noteiktajiem pasākumiem.".

| (24) | Regulas 53. pantam pievieno šādu daļu:
  "Šā panta īstenošanas nolūkā "lauku saimniecības loceklis" ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no tā, kāds juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirts grupai un tās locekļiem, izņemot laukstrādniekus. Gadījumā, ja lauku saimniecības loceklis ir juridiska persona vai juridisku personu grupa, šim loceklim jāveic lauksaimnieciskā darbība lauku saimniecībā atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī.". |
| --- | --- |

(24)

Regulas 53. pantam pievieno šādu daļu:

"Šā panta īstenošanas nolūkā "lauku saimniecības loceklis" ir fiziska vai juridiska persona vai fizisku vai juridisku personu grupa neatkarīgi no tā, kāds juridiskais statuss saskaņā ar valsts tiesību aktiem piešķirts grupai un tās locekļiem, izņemot laukstrādniekus. Gadījumā, ja lauku saimniecības loceklis ir juridiska persona vai juridisku personu grupa, šim loceklim jāveic lauksaimnieciskā darbība lauku saimniecībā atbalsta pieteikuma iesniegšanas brīdī.".

| (25) | Iekļauj šādu pantu:

  "63.a pants


  Īpaši nosacījumi

  Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 63. pantā noteiktajiem pasākumiem.". |
| --- | --- |

(25)

Iekļauj šādu pantu:

"63.a pants

Īpaši nosacījumi

Lai nodrošinātu līdzekļu efektīvu un mērķtiecīgu izmantošanu un saskaņotu pieeju attieksmē pret atbalsta saņēmējiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus attiecībā uz 63. pantā noteiktajiem pasākumiem.".

| (26) | Regulas 66. pantu groza šādi.






  (a) | Panta 2. punktam pievieno šādu daļu:
  "Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas prasībām, prioritātēm un tiesību aktiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt nosacījumus attiecībā uz tehniskajai palīdzībai atvēlēto ieguldījuma likmi tādu lauku attīstības programmu gadījumā, kas aptver gan reģionus, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, gan reģionus, kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, un nosacījumus par līdzekļu sadalījumu 68. pantā minētā valsts lauku tīkla izveidei un darbībai."; |
| --- | --- | --- |

(26)

Regulas 66. pantu groza šādi.

(a)

Panta 2. punktam pievieno šādu daļu:

"Lai nodrošinātu saskaņotību ar Savienības politikas prasībām, prioritātēm un tiesību aktiem, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt nosacījumus attiecībā uz tehniskajai palīdzībai atvēlēto ieguldījuma likmi tādu lauku attīstības programmu gadījumā, kas aptver gan reģionus, kuriem ir tiesības pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, gan reģionus, kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi, un nosacījumus par līdzekļu sadalījumu 68. pantā minētā valsts lauku tīkla izveidei un darbībai.";

| (b) | Panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  "Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par valsts lauku tīkla izveidi un darbību.".
  [Gr. neskar visas valodas] |
| --- | --- |

(b)

Panta 3. punkta trešo daļu aizstāj ar šādu daļu:

"Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par valsts lauku tīkla izveidi un darbību.".

| (27) | Regulas 69. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "4.   Pēc 2. punktā minētā apjoma atvilkšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības veic 1. punktā minēto summu gada sadalījumu dalībvalstīm, ņemot vērā:






  a) | apjomus, kas rezervēti reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi; |
| --- | --- | --- |

(27)

Regulas 69. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"4.   Pēc 2. punktā minētā apjoma atvilkšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 91.c pantā minētās komitejas palīdzības veic 1. punktā minēto summu gada sadalījumu dalībvalstīm, ņemot vērā:

a)

apjomus, kas rezervēti reģioniem, kuri ir tiesīgi saņemt atbalstu saskaņā ar Konverģences mērķi;

| b) | iepriekšējos rezultātus; un |
| --- | --- |

b)

iepriekšējos rezultātus; un

| c) | konkrētas situācijas un vajadzības, kas balstītas uz objektīviem kritērijiem.". |
| --- | --- |

c)

konkrētas situācijas un vajadzības, kas balstītas uz objektīviem kritērijiem.".

| (27a) | Regulas 69. pantam pievieno šādu punktu:




  "5.d
     
  Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1290/2005 29. panta 1. punkta noteikumiem dalībvalstīm, kuras ir izvēlējušas reģionālas programmas, aprēķinu par finanšu resursu automātisku anulēšanu var veikt dalībvalsts līmenī.".


  [Gr. 6] |
| --- | --- |

(27a)

Regulas 69. pantam pievieno šādu punktu:

"5.d
     
  Neatkarīgi no Regulas (EK) Nr. 1290/2005 29. panta 1. punkta noteikumiem dalībvalstīm, kuras ir izvēlējušas reģionālas programmas, aprēķinu par finanšu resursu automātisku anulēšanu var veikt dalībvalsts līmenī.".

| (28) | Regulas 70. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "1.   Lēmumā, ar ko pieņem lauku attīstības programmu, nosaka ELFLA maksimālo ieguldījumu katrai asij. Lai pieļautu dalībvalstu zināmu elastību veikt nelielu ELFLA finansējuma pārdali starp asīm, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka elastības vērtības robežu. Lēmumā vajadzības gadījumā skaidri nosaka apropriācijas, kas piešķirtas reģioniem, kuri ir tiesīgi tās saņemt saskaņā ar Konerģences mērķi.". |
| --- | --- |

(28)

Regulas 70. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"1.   Lēmumā, ar ko pieņem lauku attīstības programmu, nosaka ELFLA maksimālo ieguldījumu katrai asij. Lai pieļautu dalībvalstu zināmu elastību veikt nelielu ELFLA finansējuma pārdali starp asīm, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka elastības vērtības robežu. Lēmumā vajadzības gadījumā skaidri nosaka apropriācijas, kas piešķirtas reģioniem, kuri ir tiesīgi tās saņemt saskaņā ar Konerģences mērķi.".

| (29) | Regulas 71. pantu groza šādi.






  (a) | Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādām:
  "Jauni izdevumi, kas pievienoti 19. pantā minētās programmas pārveides laikā, kļūst tiesīgi dienā, kad Komisija ir saņēmusi pieprasījumu veikt izmaiņas programmā. Dalībvalstis ir atbildīgas par izdevumiem no dienas, kad Komisija ir saņēmusi minēto pieprasījumu par izmaiņām programmā, līdz dienai, kad Komisija pieņem lēmumu par izmaiņu apstiprināšanu.
  Ārkārtas pasākumu, ko veic dabas katastrofu gadījumos, lauku attīstības programmās var paredzēt ar noteikumu, ka uz atbalstu par izdevumiem, kas saistīti izmaiņām programmā, ir tiesības pretendēt pirms termiņa, kas minēts otrajā daļā."; |
| --- | --- | --- |

(29)

Regulas 71. pantu groza šādi.

(a)

Panta 1. punkta otro daļu aizstāj ar šādām:

"Jauni izdevumi, kas pievienoti 19. pantā minētās programmas pārveides laikā, kļūst tiesīgi dienā, kad Komisija ir saņēmusi pieprasījumu veikt izmaiņas programmā. Dalībvalstis ir atbildīgas par izdevumiem no dienas, kad Komisija ir saņēmusi minēto pieprasījumu par izmaiņām programmā, līdz dienai, kad Komisija pieņem lēmumu par izmaiņu apstiprināšanu.

Ārkārtas pasākumu, ko veic dabas katastrofu gadījumos, lauku attīstības programmās var paredzēt ar noteikumu, ka uz atbalstu par izdevumiem, kas saistīti izmaiņām programmā, ir tiesības pretendēt pirms termiņa, kas minēts otrajā daļā.";

| (b) | Panta 2. punktam pievieno šādas daļas:
  "Atbalstu sniedz par izdevumiem, kas radušies saistībā ar Līguma 42. panta darbības jomā ietilpstošiem pasākumiem, tikai pēc pieteikuma iesniegšanas kompetentajai iestādei.
  Tomēr otrajā daļā noteiktā prasība neattiecas uz pasākumiem, kas minēti 20. panta a) punktā, b) punkta vi) apakšpunktā, c) punkta i) un ii) apakšpunktā, d) punkta i) līdz iii) apakšpunktā, 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktā un b) punkta i) apakšpunktā, izņemot 36. panta b) punkta i) apakšpunktā minētās izveides izmaksas."; |
| --- | --- |

(b)

Panta 2. punktam pievieno šādas daļas:

"Atbalstu sniedz par izdevumiem, kas radušies saistībā ar Līguma 42. panta darbības jomā ietilpstošiem pasākumiem, tikai pēc pieteikuma iesniegšanas kompetentajai iestādei.

Tomēr otrajā daļā noteiktā prasība neattiecas uz pasākumiem, kas minēti 20. panta a) punktā, b) punkta vi) apakšpunktā, c) punkta i) un ii) apakšpunktā, d) punkta i) līdz iii) apakšpunktā, 36. panta a) punkta i) līdz v) apakšpunktā un b) punkta i) apakšpunktā, izņemot 36. panta b) punkta i) apakšpunktā minētās izveides izmaksas.";

| (ba) | Panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:










  „a) | PNV, izņemot neatgūstamu PVN, kad to faktiski un neatgriezeniski sedz saņēmēji.”; |
| --- | --- | --- |

(ba)

Panta 3. punkta otrās daļas a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„a)

PNV, izņemot neatgūstamu PVN, kad to faktiski un neatgriezeniski sedz saņēmēji.”;

| (bb) | Aiz 3. punkta iekļauj šādu punktu:




  „3.a
     
  Darbs, ko, izmantojot laiku un materiālo bāzi kā lauku attīstības pasākumu daļu, veic saņēmēji, lietojot darbaspēku, materiālus un aprīkojumu, kas ir uzņēmuma rīcībā, dod tiesības uz ELFLA ieguldījumu; šādos gadījumos izdevumu summu, par ko ir tiesības saņemt ELFLA atbalstu, aprēķina, balstoties uz cenrādi dažādajiem veiktajiem darbiem.”;


  [Gr. 8] |
| --- | --- |

(bb)

Aiz 3. punkta iekļauj šādu punktu:

„3.a
     
  Darbs, ko, izmantojot laiku un materiālo bāzi kā lauku attīstības pasākumu daļu, veic saņēmēji, lietojot darbaspēku, materiālus un aprīkojumu, kas ir uzņēmuma rīcībā, dod tiesības uz ELFLA ieguldījumu; šādos gadījumos izdevumu summu, par ko ir tiesības saņemt ELFLA atbalstu, aprēķina, balstoties uz cenrādi dažādajiem veiktajiem darbiem.”;

| (c) | Panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "5.   Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta ELFLA ieguldījums drīkst būt citā veidā nekā neatmaksājams tiešs atbalsts. Lai nodrošinātu ELFLA efektīvu izmantošanu un saskaņotu īstenošanu, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus par procentu likmju subsīdiju un citu finanšu vadības instrumentu līdzfinansēšanu.". |
| --- | --- |

(c)

Panta 5. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"5.   Neatkarīgi no 3. punkta b) apakšpunkta ELFLA ieguldījums drīkst būt citā veidā nekā neatmaksājams tiešs atbalsts. Lai nodrošinātu ELFLA efektīvu izmantošanu un saskaņotu īstenošanu, kā arī Savienības finanšu interešu aizsardzību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus nosacījumus par procentu likmju subsīdiju un citu finanšu vadības instrumentu līdzfinansēšanu.".

| (30) | Regulas 74. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "4.   Dalībvalstis veic kontroles saskaņā noteikumiem, ko Komisija, izmantojot deleģētos aktus, noteikusi attiecībā uz kontroles principiem, sankcijām, maksājumu nepiešķiršanu un nepamatoti veikto maksājumu atgūšanu, tos pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai, lai nodrošinātu to efektīvu piemērošanu un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem atbalsta saņēmējiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka vienotus nosacījumus dalībvalstu iestāžu veiktajām kontrolēm.". |
| --- | --- |

(30)

Regulas 74. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"4.   Dalībvalstis veic kontroles saskaņā noteikumiem, ko Komisija, izmantojot deleģētos aktus, noteikusi attiecībā uz kontroles principiem, sankcijām, maksājumu nepiešķiršanu un nepamatoti veikto maksājumu atgūšanu, tos pieskaņojot dažādo lauku attīstības pasākumu būtībai, lai nodrošinātu to efektīvu piemērošanu un vienlīdzīgu attieksmi pret visiem atbalsta saņēmējiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, nosaka vienotus nosacījumus dalībvalstu iestāžu veiktajām kontrolēm.".

| (31) | Regulas 78. pantam pievieno šādu punktu:
  "Panta f) punkta nolūkā "būtisks priekšlikums grozījumiem" aptver grozījumus, kuriem nepieciešams Komisijas apstiprinājums, izmantojot īstenošanas aktus, izņemot 19. panta 2. punkta otrajā daļā minētos grozījumus, kā arī grozījumus finanšu sadalījumā pa pasākumiem ass ietvaros, grozījumi, kas attiecas uz jaunu pasākumu un darbības veidu ieviešanu un esošo pasākumu un darbības veidu pārtraukšanu.". |
| --- | --- |

(31)

Regulas 78. pantam pievieno šādu punktu:

"Panta f) punkta nolūkā "būtisks priekšlikums grozījumiem" aptver grozījumus, kuriem nepieciešams Komisijas apstiprinājums, izmantojot īstenošanas aktus, izņemot 19. panta 2. punkta otrajā daļā minētos grozījumus, kā arī grozījumus finanšu sadalījumā pa pasākumiem ass ietvaros, grozījumi, kas attiecas uz jaunu pasākumu un darbības veidu ieviešanu un esošo pasākumu un darbības veidu pārtraukšanu.".

| (32) | Regulas 80. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  "80. pants


  Vienota uzraudzības un novērtēšanas sistēma

  Vienotu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu izveido Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Sistēma konkretizē ierobežotu kopēju rādītāju skaitu, kas piemērojami katrai programmai.". |
| --- | --- |

(32)

Regulas 80. pantu aizstāj ar šādu pantu:

"80. pants

Vienota uzraudzības un novērtēšanas sistēma

Vienotu uzraudzības un novērtēšanas sistēmu izveido Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm un pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus. Sistēma konkretizē ierobežotu kopēju rādītāju skaitu, kas piemērojami katrai programmai.".

| (33) | Regulas 82. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par gada progresa ziņojumiem īpašām programmām atbilstīgi 66. panta 3. punktam.". |
| --- | --- |

(33)

Regulas 82. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"4.   Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem noteikumus par gada progresa ziņojumiem īpašām programmām atbilstīgi 66. panta 3. punktam.".

| (34) | Regulas 86. pantam pievieno šādu punktu:
  "9.   Lai nodrošinātu novērtējuma veikšanu šajā pantā noteiktajā termiņā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atbilstošus sodus par šī termiņa neievērošanu.". |
| --- | --- |

(34)

Regulas 86. pantam pievieno šādu punktu:

"9.   Lai nodrošinātu novērtējuma veikšanu šajā pantā noteiktajā termiņā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var paredzēt atbilstošus sodus par šī termiņa neievērošanu.".

| (35) | Regulas IX iedaļā iekļauj šādu pantu:

  "89.a pants


  Informācijas un dokumentu apmaiņa

  Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido informācijas sistēmu, lai Komisija un katra dalībvalsts varētu droši apmainīties ar kopīgi interesējošiem datiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus šādas sistēmas darbībai.". |
| --- | --- |

(35)

Regulas IX iedaļā iekļauj šādu pantu:

"89.a pants

Informācijas un dokumentu apmaiņa

Komisija sadarbībā ar dalībvalstīm izveido informācijas sistēmu, lai Komisija un katra dalībvalsts varētu droši apmainīties ar kopīgi interesējošiem datiem. Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, pieņem vienotus nosacījumus šādas sistēmas darbībai.".

| (36) | Regulas 90. un 91. pantu svītro. |
| --- | --- |

(36)

Regulas 90. un 91. pantu svītro.

| (37) | Iekļauj šādus pantus:

  "91.a pants


  Komisijas pilnvaras

  Ja vien šajā regulā nav nepārprotami paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras attiecībā uz deleģētiem aktiem, tā rīkojas saskaņā ar 91.b pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 91.c pantā minēto procedūru.

  91.b pants


  Deleģētie akti

  1.   Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz nenoteiktu laika periodu.
  piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus
  .

  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

  2.   
  Šīs regulas 5. panta 2. un 6. punktā, 19. panta 2. punkta otrajā daļā, 20.a pantā, 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 36.a pantā, 38. panta 2. punktā, 51. panta 4. punktā, 52.a un 63.a pantā, 66. panta 2. punktā, 70. panta 1. punktā, 71. panta 5. punktā, 74. panta 4. punkta pirmajā teikumā, 86. panta 9. punktā un 92. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no.. (9). Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu.

  šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām
  .

  Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūr, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu atsaukt un šīs atsaukšanas iespējamos iemeslus.



  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģējumu.
  Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties

  nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  vai vēlākais

  vēlākā
  dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu likumību.

  3.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par [diviem] mēnešiem.


  Ja pēc šā termiņam beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.


  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.


  Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, pamato, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu.



  4.
     
  Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.




  5.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo regulu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padomei ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 9]


  91.c pants


  Īstenošanas akti – komiteja


  [Tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula, ar ko nosaka noteikumus un vispārīgos principus attiecībā uz LESD 291. panta 2. punktā paredzētajiem kontroles mehānismiem. Šo regulu pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome.]




  1.
     
  Komisijai palīdz Lauku attīstības komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (10), nozīmē.




  2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.


  [Gr. 10] |
| --- | --- |

(37)

Iekļauj šādus pantus:

"91.a pants

Komisijas pilnvaras

Ja vien šajā regulā nav nepārprotami paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras attiecībā uz deleģētiem aktiem, tā rīkojas saskaņā ar 91.b pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 91.c pantā minēto procedūru.

91.b pants

Deleģētie akti

1.   Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus Komisijai ir piešķirtas uz nenoteiktu laika periodu.
  piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus
  .

Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   
  Šīs regulas 5. panta 2. un 6. punktā, 19. panta 2. punkta otrajā daļā, 20.a pantā, 32. panta 1. punkta b) apakšpunktā, 36.a pantā, 38. panta 2. punktā, 51. panta 4. punktā, 52.a un 63.a pantā, 66. panta 2. punktā, 70. panta 1. punktā, 71. panta 5. punktā, 74. panta 4. punkta pirmajā teikumā, 86. panta 9. punktā un 92. panta 1. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no.. (9). Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu.

  šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām
  .

Iestāde, kura ir uzsākusi iekšēju procedūr, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, savlaicīgi pirms galīgā lēmuma pieņemšanas informē otru iestādi un Komisiju, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu atsaukt un šīs atsaukšanas iespējamos iemeslus.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģējumu.
  Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nekavējoties

  nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī
  vai vēlākais

  vēlākā
  dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu likumību.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par [diviem] mēnešiem.

Ja pēc šā termiņam beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.

Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, pamato, kāpēc tā iebilst pret deleģēto aktu.

4.
     
  Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo regulu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padomei ir informējuši Komisiju, ka tie iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 9]

91.c pants

Īstenošanas akti – komiteja

[Tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula, ar ko nosaka noteikumus un vispārīgos principus attiecībā uz LESD 291. panta 2. punktā paredzētajiem kontroles mehānismiem. Šo regulu pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome.]

1.
     
  Komisijai palīdz Lauku attīstības komiteja. Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (10), nozīmē.

2.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

| (38) | Regulas 92. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  "1.   Ja ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atvieglotu pāreju no spēkā esošās sistēmas uz šīs regulas izveidoto sistēmu, tādus pasākumus pieņem Komisija, izmantojot deleģētos aktus.". |
| --- | --- |

(38)

Regulas 92. panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

"1.   Ja ir vajadzīgi īpaši pasākumi, lai atvieglotu pāreju no spēkā esošās sistēmas uz šīs regulas izveidoto sistēmu, tādus pasākumus pieņem Komisija, izmantojot deleģētos aktus.".

| (39) | Regulas I pielikumā (***) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:






  „(***) | Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus Maltā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt minimālo atbalsta apjomu tām ražošanas nozarēm, kurās produkcijas kopapjoms ir ārkārtīgi mazs.”. |
| --- | --- | --- |

(39)

Regulas I pielikumā (***) zemsvītras piezīmi aizstāj ar šādu zemsvītras piezīmi:

„(***)

Lai ņemtu vērā īpašos apstākļus Maltā, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var noteikt minimālo atbalsta apjomu tām ražošanas nozarēm, kurās produkcijas kopapjoms ir ārkārtīgi mazs.”.

2. pants

Šī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 107, 6.4.2011., 30. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija nostāja.

2

(3)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

3

(4)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

5

(6)  COM(2009)0591 (28.10.2009.)

6

(7)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp.

7

(8)  OV L 20, 26.1.2010., 7. lpp."

8

(9)

9

| + | Šīs regulas spēkā stāšanās datums. |
| --- | --- |

+

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(10)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.
  "

10

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/231 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/231

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsLauksaimniecības tirgu kopīga organizācija un īpaši noteikumi dažiem lauksaimniecības produktiem ***I

P7_TA(2012)0280

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem („Regula par vienotu TKO”) (COM(2010)0799 – C7-0008/2011 – 2010/0385(COD))

2013/C 349 E/25

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0799), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0799),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0008/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0008/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Luksemburgas Deputātu palāta, Polijas Seims un Senāts un Zviedrijas parlaments un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar Protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedza Luksemburgas Deputātu palāta, Polijas Seims un Senāts un Zviedrijas parlaments un kuros apgalvots, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7–0322/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7–0322/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 89. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0385

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Regula par vienotu TKO”)

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (3), ir vairākkārt grozīta. Tā kā ir stājies spēkā Lisabonas līgums, ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, lai saskaņotu Eiropas Parlamentam un Padomei piešķirtās pilnvaras un jo īpaši pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 290. un 291. pantu. Ņemot vērā šādu grozījumu piemērošanas jomu, ir lietderīgi atcelt Regulu (EK) Nr. 1234/2007 un aizstāt to ar jaunu Regulu par vienotu TKO. Tehniskās vienkāršošanas labad ir lietderīgi šajā regulā iekļaut Padomes 1972. gada 2. maija Regulu (EEK) Nr. 922/72, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus atbalsta piešķiršanai par zīdtārpiņiem 1972./73. audzēšanas gadā (4). Tāpēc jāatceļ arī Regula (EEK) Nr. 922/72. |
| --- | --- |

(1)

Padomes 2007. gada 22. oktobra Regula (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecības tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (“Vienotā TKO regula”) (3), ir vairākkārt grozīta. Tā kā ir stājies spēkā Lisabonas līgums, ir vajadzīgi turpmāki grozījumi, lai saskaņotu Eiropas Parlamentam un Padomei piešķirtās pilnvaras un jo īpaši pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (turpmāk “Līgums”) 290. un 291. pantu. Ņemot vērā šādu grozījumu piemērošanas jomu, ir lietderīgi atcelt Regulu (EK) Nr. 1234/2007 un aizstāt to ar jaunu Regulu par vienotu TKO. Tehniskās vienkāršošanas labad ir lietderīgi šajā regulā iekļaut Padomes 1972. gada 2. maija Regulu (EEK) Nr. 922/72, ar ko nosaka vispārīgus noteikumus atbalsta piešķiršanai par zīdtārpiņiem 1972./73. audzēšanas gadā (4). Tāpēc jāatceļ arī Regula (EEK) Nr. 922/72.

| (2) | Pamatojoties uz Līguma 43. panta 3. punktu, Padome paredz pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu. Kad piemēro Līguma 43. panta 3. punktu, skaidrības labad šajā regulā ir nepārprotami jānorāda fakts, ka Padome pieņem minētos pasākumus, pamatojoties uz minēto pantu.
  [Gr. 1] |
| --- | --- |

(2)

Pamatojoties uz Līguma 43. panta 3. punktu, Padome paredz pasākumus par cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšanu. Kad piemēro Līguma 43. panta 3. punktu, skaidrības labad šajā regulā ir nepārprotami jānorāda fakts, ka Padome pieņem minētos pasākumus, pamatojoties uz minēto pantu.
  [Gr. 1]

| (3) | Šajā regulā jāietver visi vienotās TKO pamatelementi. Cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšana atsevišķos gadījumos ir nesaraujami saistīta ar šiem pamatelementiem. |
| --- | --- |

(3)

Šajā regulā jāietver visi vienotās TKO pamatelementi. Cenu, nodevu, atbalsta un kvantitatīvo ierobežojumu noteikšana atsevišķos gadījumos ir nesaraujami saistīta ar šiem pamatelementiem.

| (4) | Komisijai ir jābūt pilnvarām

  Lai nodrošinātu šīs regulas pareizu īstenošanu, Komisija ir jāpilnvaro
  pieņemt deleģētos aktu saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu, lai papildinātu vai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus. Jānosaka elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi

  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās posmā organizētu atbilstīgu apspriešanos, tostarp ar ekspertiem. Pienācīga uzmanība jāpievērš reģionālajām un vietējām iestādēm, salu, mazapdzīvotiem un kalnu reģioniem, kā arī attālākajiem reģioniem, lai vēl vairāk nepalielinātu sarežģījumus, ar kuriem minētie reģioni jau tagad saskaras pašreizējās krīzes dēļ. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, laikus un pienācīgā kārtībā tiek nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Komisijai ir jābūt pilnvarām

  Lai nodrošinātu šīs regulas pareizu īstenošanu, Komisija ir jāpilnvaro
  pieņemt deleģētos aktu saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu, lai papildinātu vai grozītu atsevišķus nebūtiskus šīs regulas elementus. Jānosaka elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi

  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija sagatavošanās posmā organizētu atbilstīgu apspriešanos, tostarp ar ekspertiem. Pienācīga uzmanība jāpievērš reģionālajām un vietējām iestādēm, salu, mazapdzīvotiem un kalnu reģioniem, kā arī attālākajiem reģioniem, lai vēl vairāk nepalielinātu sarežģījumus, ar kuriem minētie reģioni jau tagad saskaras pašreizējās krīzes dēļ. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, laikus un pienācīgā kārtībā tiek nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 2]

| (5) | Steidzamības procedūras izmantošana jāparedz izņēmuma gadījumiem, kur tas ir nepieciešams, lai efektīvi un lietpratīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem vai gadījumos, kad radušies tirgus traucējumi. Steidzamības procedūras izvēlei jābūt pamatotai, un ir jāprecizē gadījumi, kuros izmantojama steidzamības procedūra. |
| --- | --- |

(5)

Steidzamības procedūras izmantošana jāparedz izņēmuma gadījumiem, kur tas ir nepieciešams, lai efektīvi un lietpratīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem vai gadījumos, kad radušies tirgus traucējumi. Steidzamības procedūras izvēlei jābūt pamatotai, un ir jāprecizē gadījumi, kuros izmantojama steidzamības procedūra.

| (6) | Saskaņā ar Līguma 291. pantu dalībvalstis ir atbildīgas par šajā regulā izveidotās lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas (turpmāk “TKO”) īstenošanu. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstīs TKO īsteno vienādi, un novērstu tirgus dalībnieku negodīgu konkurenci vai diskrimināciju, Komisijai jābūt iespējai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. panta 2. punktu. Tādēļ Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras saskaņā ar minēto noteikumu, jo īpaši attiecībā uz vienādiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem piemēro tirgus intervences pasākumus, attiecībā uz vienādiem nosacījumiem atbalsta shēmu īstenošanai un noteikumu piemērošanai tirdzniecībā un ražošanā un attiecībā uz noteikumiem par tirdzniecību ar trešām valstīm. Komisijai jānosaka arī pārbaužu prasību minimums, kas dalībvalstīm jāpiemēro. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar Līguma 291. pantu dalībvalstis ir atbildīgas par šajā regulā izveidotās lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas (turpmāk “TKO”) īstenošanu. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstīs TKO īsteno vienādi, un novērstu tirgus dalībnieku negodīgu konkurenci vai diskrimināciju, Komisijai jābūt iespējai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. panta 2. punktu. Tādēļ Komisijai jāpiešķir īstenošanas pilnvaras saskaņā ar minēto noteikumu, jo īpaši attiecībā uz vienādiem nosacījumiem, saskaņā ar kuriem piemēro tirgus intervences pasākumus, attiecībā uz vienādiem nosacījumiem atbalsta shēmu īstenošanai un noteikumu piemērošanai tirdzniecībā un ražošanā un attiecībā uz noteikumiem par tirdzniecību ar trešām valstīm. Komisijai jānosaka arī pārbaužu prasību minimums, kas dalībvalstīm jāpiemēro.

| (7) | Turklāt, lai nodrošinātu vienotajā TKO izveidoto shēmu efektivitāti, jāpiešķir Komisijai pilnvaras, kas vajadzīgas tirgus pārvaldības pasākumu un ikdienas pārvaldības uzdevumu veikšanai. Lai nodrošinātu vienotās TKO netraucētu darbību, jāpiešķir Komisijai arī pilnvaras regulēt konkrētus tehniskus jautājumus un pieņemt noteikumus par paziņojumiem, informēšanu un ziņošanu, procedūrām un tehniskiem kritērijiem saistībā ar produktiem un tirgus dalībniekiem, kuri var pretendēt uz tirgus atbalstu. Turklāt, lai nodrošinātu TKO pareizu darbību, Komisijai jānosaka arī datumi, termiņi, noteicošā diena valūtas maiņas kursam, reprezentatīvie laikposmi un procentu likmes, un attiecībā uz atbalsta shēmām jānodrošina Komisijai juridiskais pamats noteikt atbalstu un pieņemt programmu pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas noteikumus, publiskot izmaksāto atbalstu un noteikumus saistībā ar sociālo shēmu plānu īstenošanu. Komisija jāpilnvaro noteikt procedūras, kas saistītas ar atbalsta izmaksu un atbalsta avansa maksājuma izmaksu. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt, lai nodrošinātu vienotajā TKO izveidoto shēmu efektivitāti, jāpiešķir Komisijai pilnvaras, kas vajadzīgas tirgus pārvaldības pasākumu un ikdienas pārvaldības uzdevumu veikšanai. Lai nodrošinātu vienotās TKO netraucētu darbību, jāpiešķir Komisijai arī pilnvaras regulēt konkrētus tehniskus jautājumus un pieņemt noteikumus par paziņojumiem, informēšanu un ziņošanu, procedūrām un tehniskiem kritērijiem saistībā ar produktiem un tirgus dalībniekiem, kuri var pretendēt uz tirgus atbalstu. Turklāt, lai nodrošinātu TKO pareizu darbību, Komisijai jānosaka arī datumi, termiņi, noteicošā diena valūtas maiņas kursam, reprezentatīvie laikposmi un procentu likmes, un attiecībā uz atbalsta shēmām jānodrošina Komisijai juridiskais pamats noteikt atbalstu un pieņemt programmu pārvaldības, uzraudzības un novērtēšanas noteikumus, publiskot izmaksāto atbalstu un noteikumus saistībā ar sociālo shēmu plānu īstenošanu. Komisija jāpilnvaro noteikt procedūras, kas saistītas ar atbalsta izmaksu un atbalsta avansa maksājuma izmaksu.

| (8) | Turklāt, lai sasniegtu vienotās TKO mērķus un ievērotu tās principus, jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt noteikumus, tostarp noteikumus par piena, cukura un vīna ražošanas ierobežošanai paredzēto shēmu pārvaldību, inspekcijām un pārbaudēm, un arī pilnvaras noteikt nodrošinājuma apjomu, paredzēt noteikumus un procedūras attiecībā uz nepamatotu maksājumu atgūšanu un pieņemt noteikumus par līgumiem, kas saistīti ar tirgus atbalstu. |
| --- | --- |

(8)

Turklāt, lai sasniegtu vienotās TKO mērķus un ievērotu tās principus, jāpiešķir Komisijai pilnvaras pieņemt noteikumus, tostarp noteikumus par piena, cukura un vīna ražošanas ierobežošanai paredzēto shēmu pārvaldību, inspekcijām un pārbaudēm, un arī pilnvaras noteikt nodrošinājuma apjomu, paredzēt noteikumus un procedūras attiecībā uz nepamatotu maksājumu atgūšanu un pieņemt noteikumus par līgumiem, kas saistīti ar tirgus atbalstu.

| (9) | Turklāt arī vīna nozarē jāpiešķir Komisijai pilnvaras nodrošināt, ka pieteikumi cilmes vietu nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā arī tradicionālajiem apzīmējumiem atbilst šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, lai visā Savienībā nodrošinātu vienādu piemērošanu. Attiecībā uz vīna nozares produktu noformēšanu un marķēšanu jāpiešķir Komisijai kompetence pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar procedūrām, paziņojumiem un tehniskajiem kritērijiem. |
| --- | --- |

(9)

Turklāt arī vīna nozarē jāpiešķir Komisijai pilnvaras nodrošināt, ka pieteikumi cilmes vietu nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kā arī tradicionālajiem apzīmējumiem atbilst šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, lai visā Savienībā nodrošinātu vienādu piemērošanu. Attiecībā uz vīna nozares produktu noformēšanu un marķēšanu jāpiešķir Komisijai kompetence pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar procedūrām, paziņojumiem un tehniskajiem kritērijiem.

| (10) | Lai sasniegtu ar šo regulu izveidotā tiesiskā regulējuma mērķus, Komisijai jābūt arī pastāvīgām uzraudzības pilnvarām attiecībā uz dažām ražotāju organizāciju, ražotāju grupu, starpnozaru organizāciju un tirgus dalībnieku organizāciju darbībām. Turklāt, lai saglabātu vienotās TKO struktūru un tās būtiskos parametrus, jāpiešķir Komisijai kompetence pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar tirgus ārkārtas pasākumiem un pārvaldības ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti, lai risinātu steidzamas un neparedzētas problēmas, kuras radušās vienā vai vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(10)

Lai sasniegtu ar šo regulu izveidotā tiesiskā regulējuma mērķus, Komisijai jābūt arī pastāvīgām uzraudzības pilnvarām attiecībā uz dažām ražotāju organizāciju, ražotāju grupu, starpnozaru organizāciju un tirgus dalībnieku organizāciju darbībām. Turklāt, lai saglabātu vienotās TKO struktūru un tās būtiskos parametrus, jāpiešķir Komisijai kompetence pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar tirgus ārkārtas pasākumiem un pārvaldības ārkārtas pasākumiem, kas paredzēti, lai risinātu steidzamas un neparedzētas problēmas, kuras radušās vienā vai vairākās dalībvalstīs.

| (11) | Ja vien skaidri nav paredzēts citādi,

  Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Komisijai minētie īstenošanas akti jāpieņem

  Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2011. gada 16. februāra
  Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par [regulas nosaukums]

  182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5)

  . [Gr. 3] |
| --- | --- |

(11)

Ja vien skaidri nav paredzēts citādi,

  Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  Komisijai minētie īstenošanas akti jāpieņem

  Lai nodrošinātu vienotus šīs regulas īstenošanas nosacījumus, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir
  saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes
  2011. gada 16. februāra
  Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par [regulas nosaukums]

  182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5)

  . [Gr. 3]

| (12) | Attiecībā uz dažiem šajā regulā paredzētiem pasākumiem, kuri prasa ātru rīcību vai kuri ietver tikai vispārīgu noteikumu piemērošanu konkrētās situācijās, bet neietver rīcības brīvību, Komisija jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktus bez komitejas palīdzības

  , nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011
  . [Gr. 4] |
| --- | --- |

(12)

Attiecībā uz dažiem šajā regulā paredzētiem pasākumiem, kuri prasa ātru rīcību vai kuri ietver tikai vispārīgu noteikumu piemērošanu konkrētās situācijās, bet neietver rīcības brīvību, Komisija jāpilnvaro pieņemt īstenošanas aktus bez komitejas palīdzības

  , nepiemērojot Regulu (ES) Nr. 182/2011
  . [Gr. 4]

| (13) | Turklāt Komisija jāpilnvaro veikt dažus administratīvus vai pārvaldības uzdevumus, kuri nav saistīti ar deleģētu aktu vai īstenošanas aktu pieņemšanu. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt Komisija jāpilnvaro veikt dažus administratīvus vai pārvaldības uzdevumus, kuri nav saistīti ar deleģētu aktu vai īstenošanas aktu pieņemšanu.

| (14) | Aizstāšanai ar jaunu Regulu par vienotu TKO nevajadzētu likt apšaubīt politikas lēmumus, kas gadu gaitā ir pieņemti kopējā lauksaimniecības politikā (turpmāk “KLP”). Tādēļ šīs regulas mērķim galvenokārt jābūt Komisijai piešķirto pilnvaru saskaņošanai ar Līgumu. Tāpēc ar to nevajadzētu ne atcelt, ne grozīt spēkā esošos noteikumus, kuru pašreizējais pamatojums paliek spēkā, ja vien minētie noteikumi nav novecojuši, un ar to nevajadzētu paredzēt jaunus noteikumus vai pasākumus. Izņēmumi no šādas pieejas attiecas uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Savienībā un atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Vācijas alkohola monopolu. Noteikumi par tirdzniecības standartiem atspoguļo priekšlikumus, kas izstrādāti visaptverošas kvalitātes politikas pārskatīšanas sakarā. |
| --- | --- |

(14)

Aizstāšanai ar jaunu Regulu par vienotu TKO nevajadzētu likt apšaubīt politikas lēmumus, kas gadu gaitā ir pieņemti kopējā lauksaimniecības politikā (turpmāk “KLP”). Tādēļ šīs regulas mērķim galvenokārt jābūt Komisijai piešķirto pilnvaru saskaņošanai ar Līgumu. Tāpēc ar to nevajadzētu ne atcelt, ne grozīt spēkā esošos noteikumus, kuru pašreizējais pamatojums paliek spēkā, ja vien minētie noteikumi nav novecojuši, un ar to nevajadzētu paredzēt jaunus noteikumus vai pasākumus. Izņēmumi no šādas pieejas attiecas uz pārtikas izdalīšanu vistrūcīgākajām personām Savienībā un atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar Vācijas alkohola monopolu. Noteikumi par tirdzniecības standartiem atspoguļo priekšlikumus, kas izstrādāti visaptverošas kvalitātes politikas pārskatīšanas sakarā.

| (15) | Ir jānosaka labības, rīsu, cukura, sausās lopbarības, sēklu, olīveļļas un galda olīvu, šķiedras linu un kaņepju, augļu un dārzeņu, banānu, piena un piena produktu un zīdtārpiņu tirdzniecības gadi, kas galvenokārt pielāgoti šo produktu bioloģiskās ražošanas cikliem. |
| --- | --- |

(15)

Ir jānosaka labības, rīsu, cukura, sausās lopbarības, sēklu, olīveļļas un galda olīvu, šķiedras linu un kaņepju, augļu un dārzeņu, banānu, piena un piena produktu un zīdtārpiņu tirdzniecības gadi, kas galvenokārt pielāgoti šo produktu bioloģiskās ražošanas cikliem.

| (16) | Lai stabilizētu tirgus un nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, paralēli tiešā atbalsta shēmu ieviešanai ir izveidota diferencēta cenu atbalsta sistēma dažādām nozarēm, ņemot vērā, no vienas puses, dažādas vajadzības katrā nozarē un, no otras puses, dažādu nozaru savstarpējo atkarību. Šo pasākumu veids ir valsts intervence vai attiecīgā gadījumā atbalsta maksājumi labības, rīsu, cukura, olīveļļas un galda olīvu, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas nozaru produktu uzglabāšanai privātās noliktavās. Tādēļ, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 turpmāko grozījumu mērķus, jo īpaši to grozījumu mērķus, kas izdarīti ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 72/2009 par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, izdarot grozījumus Regulās (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1405/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. 479/2008 un atceļot Regulas (EEK) Nr. 1883/78, (EEK) Nr. 1254/89, (EEK) Nr. 2247/89, (EEK) Nr. 2055/93, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 2596/97, (EK) Nr. 1182/2005 un (EK) Nr. 315/2007 (6), un ievērojot tajos ietverto pamatojumu, ir jāsaglabā cenu atbalsta pasākumi, ja tādi ir paredzēti agrāk izveidotajos instrumentos, neveicot būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo juridisko situāciju. |
| --- | --- |

(16)

Lai stabilizētu tirgus un nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni lauku iedzīvotājiem, paralēli tiešā atbalsta shēmu ieviešanai ir izveidota diferencēta cenu atbalsta sistēma dažādām nozarēm, ņemot vērā, no vienas puses, dažādas vajadzības katrā nozarē un, no otras puses, dažādu nozaru savstarpējo atkarību. Šo pasākumu veids ir valsts intervence vai attiecīgā gadījumā atbalsta maksājumi labības, rīsu, cukura, olīveļļas un galda olīvu, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas nozaru produktu uzglabāšanai privātās noliktavās. Tādēļ, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1234/2007 turpmāko grozījumu mērķus, jo īpaši to grozījumu mērķus, kas izdarīti ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 72/2009 par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, izdarot grozījumus Regulās (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1405/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. 479/2008 un atceļot Regulas (EEK) Nr. 1883/78, (EEK) Nr. 1254/89, (EEK) Nr. 2247/89, (EEK) Nr. 2055/93, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 2596/97, (EK) Nr. 1182/2005 un (EK) Nr. 315/2007 (6), un ievērojot tajos ietverto pamatojumu, ir jāsaglabā cenu atbalsta pasākumi, ja tādi ir paredzēti agrāk izveidotajos instrumentos, neveicot būtiskas izmaiņas salīdzinājumā ar iepriekšējo juridisko situāciju.

| (17) | Skaidrības un pārredzamības labad šo pasākumu noteikumiem jāatbilst kopējai struktūrai, līdztekus saglabājot katras nozares politiku. Šādā nolūkā ir lietderīgi nošķirt salīdzināmās cenas un intervences cenas. |
| --- | --- |

(17)

Skaidrības un pārredzamības labad šo pasākumu noteikumiem jāatbilst kopējai struktūrai, līdztekus saglabājot katras nozares politiku. Šādā nolūkā ir lietderīgi nošķirt salīdzināmās cenas un intervences cenas.

| (18) | Labības, liellopu un teļa gaļas un piena un piena produktu TKO bija paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem Padome atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai var mainīt cenu līmeņus. Ņemot vērā cenu sistēmu jutīgumu, skaidri jānosaka, ka iespēja saskaņā ar 43. panta 2. punktu mainīt cenu līmeņus pastāv attiecībā uz visām nozarēm, uz ko attiecas šī regula. |
| --- | --- |

(18)

Labības, liellopu un teļa gaļas un piena un piena produktu TKO bija paredzēti noteikumi, saskaņā ar kuriem Padome atbilstīgi Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 37. panta 2. punktā noteiktajai procedūrai var mainīt cenu līmeņus. Ņemot vērā cenu sistēmu jutīgumu, skaidri jānosaka, ka iespēja saskaņā ar 43. panta 2. punktu mainīt cenu līmeņus pastāv attiecībā uz visām nozarēm, uz ko attiecas šī regula.

| (19) | Jānosaka standarta kvalitātes baltā cukura un jēlcukura salīdzināmās cenas. Šādai standarta kvalitātei ir jābūt vidējai kvalitātei, kas ir reprezentatīva Savienībā ražotam cukuram un noteikta, pamatojoties uz cukura nozarē izmantotiem kritērijiem. Turklāt ir jāparedz iespēja pārskatīt šo standarta kvalitāti, lai jo īpaši ņemtu vērā tirdzniecības prasības un tehniskās analīzes attīstību. |
| --- | --- |

(19)

Jānosaka standarta kvalitātes baltā cukura un jēlcukura salīdzināmās cenas. Šādai standarta kvalitātei ir jābūt vidējai kvalitātei, kas ir reprezentatīva Savienībā ražotam cukuram un noteikta, pamatojoties uz cukura nozarē izmantotiem kritērijiem. Turklāt ir jāparedz iespēja pārskatīt šo standarta kvalitāti, lai jo īpaši ņemtu vērā tirdzniecības prasības un tehniskās analīzes attīstību.

| (20) | Lai iegūtu uzticamu informāciju par Savienības tirgus cenām cukuram, šajā regulā jāparedz cenu paziņošanas sistēma, pamatojoties uz kuru būtu jānosaka baltā cukura tirgus cenas līmenis. |
| --- | --- |

(20)

Lai iegūtu uzticamu informāciju par Savienības tirgus cenām cukuram, šajā regulā jāparedz cenu paziņošanas sistēma, pamatojoties uz kuru būtu jānosaka baltā cukura tirgus cenas līmenis.

| (21) | Pamatojoties uz grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 72/2009, dažos gada laikposmos ir atvērta labības, rīsu, sviesta un sausā vājpiena intervences sistēma. Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozari valsts intervences sākumam un beigām jābūt atkarīgām no tirgus cenu līmeņiem attiecīgajā laikposmā. |
| --- | --- |

(21)

Pamatojoties uz grozījumiem, kas izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 72/2009, dažos gada laikposmos ir atvērta labības, rīsu, sviesta un sausā vājpiena intervences sistēma. Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozari valsts intervences sākumam un beigām jābūt atkarīgām no tirgus cenu līmeņiem attiecīgajā laikposmā.

| (22) | Iepirkšanas cena valsts intervencē labības, rīsu un liellopu un teļa gaļas TKO agrāk bija pazemināta un noteikta līdz ar tiešā atbalsta shēmu ieviešanu šajās nozarēs. Tādējādi atbalsts saskaņā ar šīm shēmām, no vienas puses, un intervences cenas, no otras puses, ir tieši saistīti. Piena un piena produktu nozares produktiem minētais cenas līmenis bija noteikts, lai veicinātu attiecīgo produktu patēriņu un uzlabotu to konkurētspēju. Minētie politikas lēmumi joprojām ir spēkā. |
| --- | --- |

(22)

Iepirkšanas cena valsts intervencē labības, rīsu un liellopu un teļa gaļas TKO agrāk bija pazemināta un noteikta līdz ar tiešā atbalsta shēmu ieviešanu šajās nozarēs. Tādējādi atbalsts saskaņā ar šīm shēmām, no vienas puses, un intervences cenas, no otras puses, ir tieši saistīti. Piena un piena produktu nozares produktiem minētais cenas līmenis bija noteikts, lai veicinātu attiecīgo produktu patēriņu un uzlabotu to konkurētspēju. Minētie politikas lēmumi joprojām ir spēkā.

| (23) | Ar šo regulu jānodrošina iespēja laist apgrozībā produktus, kas iepirkti valsts intervencē. Veicot šos pasākumus, jāizvairās no tirgus traucējumiem un jānodrošina vienāda piekļuve precēm un vienādi noteikumi pircējiem. |
| --- | --- |

(23)

Ar šo regulu jānodrošina iespēja laist apgrozībā produktus, kas iepirkti valsts intervencē. Veicot šos pasākumus, jāizvairās no tirgus traucējumiem un jānodrošina vienāda piekļuve precēm un vienādi noteikumi pircējiem.

| (24) | KLP mērķos, kas definēti Līguma 39. panta 1. punktā, paredzēts stabilizēt tirgus, kā arī nodrošināt, lai piegādes patērētājus sasniegtu par saprātīgām cenām. Gadu gaitā pārtikas izplatīšanas shēma ir palīdzējusi sasniegt abus mērķus. Shēmai jāturpina nodrošināt KLP mērķus un jāpalīdz sasniegt kohēzijas mērķus. Taču secīgu KLP reformu rezultātā ir pakāpeniski samazinājušies intervences krājumi un pieejamo produktu klāsts. Līdz ar to arī iepirkumi tirgū jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā. |
| --- | --- |

(24)

KLP mērķos, kas definēti Līguma 39. panta 1. punktā, paredzēts stabilizēt tirgus, kā arī nodrošināt, lai piegādes patērētājus sasniegtu par saprātīgām cenām. Gadu gaitā pārtikas izplatīšanas shēma ir palīdzējusi sasniegt abus mērķus. Shēmai jāturpina nodrošināt KLP mērķus un jāpalīdz sasniegt kohēzijas mērķus. Taču secīgu KLP reformu rezultātā ir pakāpeniski samazinājušies intervences krājumi un pieejamo produktu klāsts. Līdz ar to arī iepirkumi tirgū jāpadara par pastāvīgu piegādes avotu shēmā.

| (25) | Lai nodrošinātu pareizu budžeta pārvaldību un pilnībā izmantotu Savienības shēmas kohēzijas mērogu, ir jānosaka Savienības atbalsta maksimālais apjoms un jāparedz noteikums dalībvalstīm līdzfinansēt pārtikas izplatīšanas programmu. Turklāt pieredze ir parādījusi, ka shēmai vajadzīga ilgāka termiņa perspektīva. Tāpēc Komisijai jāizveido trīsgadu plāni shēmas īstenošanai, un dalībvalstīm jāsagatavo valsts pārtikas izplatīšanas programmas un jāizklāsta to mērķi un prioritātes attiecībā uz shēmu, tostarp ar uzturvērtību saistīti aspekti. Turklāt dalībvalstīm jāuzņemas pienācīgas administratīvās un fiziskās pārbaudes un jāparedz sankcijas pārkāpumu gadījumos, lai nodrošinātu, ka trīsgadu plāns tiek īstenots saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(25)

Lai nodrošinātu pareizu budžeta pārvaldību un pilnībā izmantotu Savienības shēmas kohēzijas mērogu, ir jānosaka Savienības atbalsta maksimālais apjoms un jāparedz noteikums dalībvalstīm līdzfinansēt pārtikas izplatīšanas programmu. Turklāt pieredze ir parādījusi, ka shēmai vajadzīga ilgāka termiņa perspektīva. Tāpēc Komisijai jāizveido trīsgadu plāni shēmas īstenošanai, un dalībvalstīm jāsagatavo valsts pārtikas izplatīšanas programmas un jāizklāsta to mērķi un prioritātes attiecībā uz shēmu, tostarp ar uzturvērtību saistīti aspekti. Turklāt dalībvalstīm jāuzņemas pienācīgas administratīvās un fiziskās pārbaudes un jāparedz sankcijas pārkāpumu gadījumos, lai nodrošinātu, ka trīsgadu plāns tiek īstenots saskaņā ar piemērojamajiem noteikumiem.

| (26) | Lai nodrošinātu vistrūcīgākajām personām paredzētās shēmas pārredzamu, saskanīgu un efektīvu darbību, Komisijai jāparedz trīsgadu plānu pieņemšanas un pārskatīšanas procedūras un jāsāk minēto plānu pieņemšana un vajadzības gadījumā pārskatīšana. Komisijai jāpieņem arī noteikumi par papildu trīsgadu plānos iekļaujamajiem elementiem, produktu piegādes noteikumi, kā arī procedūras un termiņi, kas piemērojami intervences produktu izņemšanai no tirgus, tostarp pārvešanai starp dalībvalstīm, un noteikumi par valsts pārtikas izplatīšanas programmu un gada īstenošanas ziņojumu formu. Turklāt, lai nodrošinātu dalībvalstu trīsgadu plānu vienādu īstenošanu, Komisijai jāparedz procedūras, lai atlīdzinātu labdarības organizāciju izmaksas, kuras dalībvalstis uzskata par attiecināmām, tostarp termiņi un maksimālais finansējuma apjoms, nosacījumi saistībā ar uzaicinājumu uz konkursu, kā arī nosacījumi, kas piemērojami pārtikas produktiem un to piegādei. Turklāt jāpieņem noteikumi, ar kuriem nosaka dalībvalstu pienākumus attiecībā uz pārbaudēm, maksājumu procedūrām un termiņiem, samazinājumiem neizpildes gadījumā, kā arī grāmatvedības noteikumus un uzdevumus, kas jāveic valstu intervences aģentūrām, tostarp attiecībā uz pārvietošanu no vienas dalībvalsts uz citu. |
| --- | --- |

(26)

Lai nodrošinātu vistrūcīgākajām personām paredzētās shēmas pārredzamu, saskanīgu un efektīvu darbību, Komisijai jāparedz trīsgadu plānu pieņemšanas un pārskatīšanas procedūras un jāsāk minēto plānu pieņemšana un vajadzības gadījumā pārskatīšana. Komisijai jāpieņem arī noteikumi par papildu trīsgadu plānos iekļaujamajiem elementiem, produktu piegādes noteikumi, kā arī procedūras un termiņi, kas piemērojami intervences produktu izņemšanai no tirgus, tostarp pārvešanai starp dalībvalstīm, un noteikumi par valsts pārtikas izplatīšanas programmu un gada īstenošanas ziņojumu formu. Turklāt, lai nodrošinātu dalībvalstu trīsgadu plānu vienādu īstenošanu, Komisijai jāparedz procedūras, lai atlīdzinātu labdarības organizāciju izmaksas, kuras dalībvalstis uzskata par attiecināmām, tostarp termiņi un maksimālais finansējuma apjoms, nosacījumi saistībā ar uzaicinājumu uz konkursu, kā arī nosacījumi, kas piemērojami pārtikas produktiem un to piegādei. Turklāt jāpieņem noteikumi, ar kuriem nosaka dalībvalstu pienākumus attiecībā uz pārbaudēm, maksājumu procedūrām un termiņiem, samazinājumiem neizpildes gadījumā, kā arī grāmatvedības noteikumus un uzdevumus, kas jāveic valstu intervences aģentūrām, tostarp attiecībā uz pārvietošanu no vienas dalībvalsts uz citu.

| (27) | Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt tirgus cenas, šajā regulā ir paredzēts atbalsts par dažu sviesta produktu uzglabāšanu privātās noliktavās. Turklāt Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu baltā cukura, dažu olīveļļas veidu un dažu liellopu un teļa gaļas produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas uzglabāšanai privātās noliktavās. |
| --- | --- |

(27)

Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt tirgus cenas, šajā regulā ir paredzēts atbalsts par dažu sviesta produktu uzglabāšanu privātās noliktavās. Turklāt Komisijai ir piešķirtas pilnvaras pieņemt lēmumu par atbalsta piešķiršanu baltā cukura, dažu olīveļļas veidu un dažu liellopu un teļa gaļas produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas uzglabāšanai privātās noliktavās.

| (28) | Savienības skalas liemeņu klasificēšanai liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas nozarē ir būtiskas cenu reģistrēšanā un intervences pasākumu piemērošanā šajās nozarēs. Turklāt to mērķis ir uzlabot tirgus pārredzamību. |
| --- | --- |

(28)

Savienības skalas liemeņu klasificēšanai liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas nozarē ir būtiskas cenu reģistrēšanā un intervences pasākumu piemērošanā šajās nozarēs. Turklāt to mērķis ir uzlabot tirgus pārredzamību.

| (29) | Brīvās aprites ierobežojumi, ko rada tādu pasākumu piemērošana, kuru mērķis ir novērst dzīvnieku slimību izplatīšanos, var izraisīt sarežģījumus dažu produktu tirgū vienā vai vairākās dalībvalstīs. Pieredze rāda, ka nopietnus tirgus traucējumus, piemēram, ievērojamu patēriņa vai cenu samazināšanos, var izraisīt patērētāju uzticības zaudēšana sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības draudu dēļ. |
| --- | --- |

(29)

Brīvās aprites ierobežojumi, ko rada tādu pasākumu piemērošana, kuru mērķis ir novērst dzīvnieku slimību izplatīšanos, var izraisīt sarežģījumus dažu produktu tirgū vienā vai vairākās dalībvalstīs. Pieredze rāda, ka nopietnus tirgus traucējumus, piemēram, ievērojamu patēriņa vai cenu samazināšanos, var izraisīt patērētāju uzticības zaudēšana sabiedrības veselības un dzīvnieku veselības draudu dēļ.

| (30) | Ārkārtas tirgus atbalsta pasākumiem liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē vajadzētu būt tieši saistītiem ar veselības un veterināriem pasākumiem, kas pieņemti, lai apkarotu slimību izplatīšanos, vai jāizriet no šādiem pasākumiem. Tie jāveic pēc dalībvalstu pieprasījuma, lai izvairītos no ievērojamiem traucējumiem attiecīgajos tirgos. |
| --- | --- |

(30)

Ārkārtas tirgus atbalsta pasākumiem liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē vajadzētu būt tieši saistītiem ar veselības un veterināriem pasākumiem, kas pieņemti, lai apkarotu slimību izplatīšanos, vai jāizriet no šādiem pasākumiem. Tie jāveic pēc dalībvalstu pieprasījuma, lai izvairītos no ievērojamiem traucējumiem attiecīgajos tirgos.

| (31) | Jāparedz iespēja Komisijai pieņemt īpašus intervences pasākumus, ja tas ir nepieciešams, lai efektīvi un lietišķi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem labības nozarē un lai izvairītos no liela mēroga valsts intervences piemērošanas rīsu nozarē dažos Savienības reģionos, vai lai kompensētu nelobīto rīsu trūkumu pēc dabas katastrofām. |
| --- | --- |

(31)

Jāparedz iespēja Komisijai pieņemt īpašus intervences pasākumus, ja tas ir nepieciešams, lai efektīvi un lietišķi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem labības nozarē un lai izvairītos no liela mēroga valsts intervences piemērošanas rīsu nozarē dažos Savienības reģionos, vai lai kompensētu nelobīto rīsu trūkumu pēc dabas katastrofām.

| (32) | Lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni Savienības cukurbiešu un cukurniedru audzētājiem, ir jānosaka minimālā kvotas cukurbiešu cena atbilstīgi standarta kvalitātei, kas vēl jādefinē. |
| --- | --- |

(32)

Lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni Savienības cukurbiešu un cukurniedru audzētājiem, ir jānosaka minimālā kvotas cukurbiešu cena atbilstīgi standarta kvalitātei, kas vēl jādefinē.

| (33) | Lai nodrošinātu cukura ražošanas uzņēmumu un cukurbiešu audzētāju tiesību un pienākumu taisnīgu sadalījumu, ir vajadzīgi īpaši instrumenti. Tādēļ jāizstrādā standarta noteikumi, ar ko reglamentē starpnozaru nolīgumus. |
| --- | --- |

(33)

Lai nodrošinātu cukura ražošanas uzņēmumu un cukurbiešu audzētāju tiesību un pienākumu taisnīgu sadalījumu, ir vajadzīgi īpaši instrumenti. Tādēļ jāizstrādā standarta noteikumi, ar ko reglamentē starpnozaru nolīgumus.

| (34) | Dabas apstākļu, ekonomisko un tehnisko apstākļu dažādība apgrūtina vienotu cukurbiešu iepirkšanas noteikumu ieviešanu visā Savienībā. Jau patlaban pastāv nozares nolīgumi starp cukurbiešu audzētāju asociācijām un cukura ražošanas uzņēmumiem. Tādējādi ar vispārīgajiem noteikumiem jānosaka vienīgi minimālās garantijas, kas nepieciešamas gan cukurbiešu audzētājiem, gan cukura ražotājiem, lai nodrošinātu cukura tirgus vienmērīgu darbību, un jāparedz iespēja nozares nolīgumos atkāpties no dažiem šiem noteikumiem. |
| --- | --- |

(34)

Dabas apstākļu, ekonomisko un tehnisko apstākļu dažādība apgrūtina vienotu cukurbiešu iepirkšanas noteikumu ieviešanu visā Savienībā. Jau patlaban pastāv nozares nolīgumi starp cukurbiešu audzētāju asociācijām un cukura ražošanas uzņēmumiem. Tādējādi ar vispārīgajiem noteikumiem jānosaka vienīgi minimālās garantijas, kas nepieciešamas gan cukurbiešu audzētājiem, gan cukura ražotājiem, lai nodrošinātu cukura tirgus vienmērīgu darbību, un jāparedz iespēja nozares nolīgumos atkāpties no dažiem šiem noteikumiem.

| (35) | Cukura nozarē paredzētā ražošanas nodeva, lai palīdzētu segt radušos izdevumus, jāiekļauj šajā regulā. |
| --- | --- |

(35)

Cukura nozarē paredzētā ražošanas nodeva, lai palīdzētu segt radušos izdevumus, jāiekļauj šajā regulā.

| (36) | Lai saglabātu cukura tirgu strukturālo līdzsvaru cenu līmenī, kas maz atšķiras no salīdzināmās cenas, jāsaglabā iespēja Komisijai pieņemt lēmumu par cukura izņemšanu no tirgus uz tik ilgu laiku, kamēr tirgus atkal nonāk līdzsvarā. |
| --- | --- |

(36)

Lai saglabātu cukura tirgu strukturālo līdzsvaru cenu līmenī, kas maz atšķiras no salīdzināmās cenas, jāsaglabā iespēja Komisijai pieņemt lēmumu par cukura izņemšanu no tirgus uz tik ilgu laiku, kamēr tirgus atkal nonāk līdzsvarā.

| (37) | Attiecībā uz dzīviem augiem, liellopu un teļa gaļu, cūkgaļu, aitas un kazas gaļu, olu un mājputnu gaļu jāparedz iespēja pieņemt attiecīgus pasākumus, lai atvieglotu piedāvājuma pielāgošanu tirgus prasībām. Šie pasākumi var palīdzēt stabilizēt tirgus un nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni attiecīgajā nozarē nodarbinātajiem lauku iedzīvotājiem. |
| --- | --- |

(37)

Attiecībā uz dzīviem augiem, liellopu un teļa gaļu, cūkgaļu, aitas un kazas gaļu, olu un mājputnu gaļu jāparedz iespēja pieņemt attiecīgus pasākumus, lai atvieglotu piedāvājuma pielāgošanu tirgus prasībām. Šie pasākumi var palīdzēt stabilizēt tirgus un nodrošināt pietiekami augstu dzīves līmeni attiecīgajā nozarē nodarbinātajiem lauku iedzīvotājiem.

| (38) | Cukura un piena un piena produktu nozarē kvantitatīvie ražošanas ierobežojumi ir bijuši būtiski tirgus politikas instrumenti. Joprojām pastāv iemesli, kas reiz Kopienai lika pieņemt ražošanas kvotu sistēmu cukura nozarē. |
| --- | --- |

(38)

Cukura un piena un piena produktu nozarē kvantitatīvie ražošanas ierobežojumi ir bijuši būtiski tirgus politikas instrumenti. Joprojām pastāv iemesli, kas reiz Kopienai lika pieņemt ražošanas kvotu sistēmu cukura nozarē.

| (39) | Cukura kvotu shēmai saskaņā ar šo regulu jo īpaši jāsaglabā kvotu normatīvais statuss, ciktāl saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru kvotu sistēma veido cukura tirgus regulēšanas mehānismu, lai nodrošinātu sabiedrības interesēs esošu mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(39)

Cukura kvotu shēmai saskaņā ar šo regulu jo īpaši jāsaglabā kvotu normatīvais statuss, ciktāl saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru kvotu sistēma veido cukura tirgus regulēšanas mehānismu, lai nodrošinātu sabiedrības interesēs esošu mērķu sasniegšanu.

| (40) | Šai regulai jānodrošina iespēja koriģēt cukura kvotas, lai atspoguļotu dalībvalstu lēmumus par valsts kvotu pārdali. |
| --- | --- |

(40)

Šai regulai jānodrošina iespēja koriģēt cukura kvotas, lai atspoguļotu dalībvalstu lēmumus par valsts kvotu pārdali.

| (41) | Ņemot vērā vajadzību pēc zināma elastīguma valsts līmenī attiecībā uz strukturāliem pielāgojumiem pārstrādes rūpniecībā un cukurbiešu un cukurniedru audzēšanā laikposmā, kurā tiks piemērotas kvotas, jāsaglabā iespēja dalībvalstīm noteiktās robežās mainīt uzņēmumiem piešķirtās kvotas, tomēr neierobežojot restrukturizācijas fonda kā instrumenta darbību. |
| --- | --- |

(41)

Ņemot vērā vajadzību pēc zināma elastīguma valsts līmenī attiecībā uz strukturāliem pielāgojumiem pārstrādes rūpniecībā un cukurbiešu un cukurniedru audzēšanā laikposmā, kurā tiks piemērotas kvotas, jāsaglabā iespēja dalībvalstīm noteiktās robežās mainīt uzņēmumiem piešķirtās kvotas, tomēr neierobežojot restrukturizācijas fonda kā instrumenta darbību.

| (42) | Lai izvairītos no tā, ka cukura pārpalikums kropļo cukura tirgu, Komisijai jābūt iespējai saskaņā ar konkrētiem kritērijiem paredzēt cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa pārpalikumu pārnešanu uz nākamo tirdzniecības gadu, tos uzskatot par nākamā gada kvotas produkciju. Turklāt, ja attiecībā uz noteiktiem daudzumiem netiek izpildīti spēkā esošie nosacījumi, ir paredzēts noteikums arī par pārpalikuma nodevu, lai novērstu šādu daudzumu uzkrāšanos, kas varētu apdraudēt tirgus situāciju. |
| --- | --- |

(42)

Lai izvairītos no tā, ka cukura pārpalikums kropļo cukura tirgu, Komisijai jābūt iespējai saskaņā ar konkrētiem kritērijiem paredzēt cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa pārpalikumu pārnešanu uz nākamo tirdzniecības gadu, tos uzskatot par nākamā gada kvotas produkciju. Turklāt, ja attiecībā uz noteiktiem daudzumiem netiek izpildīti spēkā esošie nosacījumi, ir paredzēts noteikums arī par pārpalikuma nodevu, lai novērstu šādu daudzumu uzkrāšanos, kas varētu apdraudēt tirgus situāciju.

| (43) | Piena kvotu sistēma jāsaglabā līdz tās darbības beigām 2015. gadā, tostarp jāsaglabā nodevas piemērošana piena daudzumam, kas savākts vai pārdots tiešajam patēriņam un pārsniedz noteiktu garantijas robežlielumu. |
| --- | --- |

(43)

Piena kvotu sistēma jāsaglabā līdz tās darbības beigām 2015. gadā, tostarp jāsaglabā nodevas piemērošana piena daudzumam, kas savākts vai pārdots tiešajam patēriņam un pārsniedz noteiktu garantijas robežlielumu.

| (44) | Jāsaglabā nošķīrums starp piegādi un tiešo tirdzniecību, un shēma jāpiemēro, pamatojoties uz individuālu reprezentatīvu tauku saturu un attiecīgās valsts salīdzināmo tauku saturu. Lauksaimniekiem konkrētos apstākļos jābūt tiesīgiem uz laiku nodot savu individuālo kvotu. Turklāt jāsaglabā princips, ka, pārdodot, iznomājot vai nododot mantojumā lauku saimniecību, attiecīgā kvota tiek nodota pircējam, nomniekam vai mantiniekam kopā ar attiecīgo zemi, vienlaikus saglabājot izņēmumus no principa, ka kvotas ir piesaistītas lauku saimniecībām, lai turpinātu piena ražošanas pārstrukturēšanu un uzlabotu vidi. Saskaņā ar kvotu nodošanas dažādajiem veidiem un izmantojot objektīvus kritērijus, jāparedz noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm daļu nodotā daudzuma ieskaitīt valsts rezervē. |
| --- | --- |

(44)

Jāsaglabā nošķīrums starp piegādi un tiešo tirdzniecību, un shēma jāpiemēro, pamatojoties uz individuālu reprezentatīvu tauku saturu un attiecīgās valsts salīdzināmo tauku saturu. Lauksaimniekiem konkrētos apstākļos jābūt tiesīgiem uz laiku nodot savu individuālo kvotu. Turklāt jāsaglabā princips, ka, pārdodot, iznomājot vai nododot mantojumā lauku saimniecību, attiecīgā kvota tiek nodota pircējam, nomniekam vai mantiniekam kopā ar attiecīgo zemi, vienlaikus saglabājot izņēmumus no principa, ka kvotas ir piesaistītas lauku saimniecībām, lai turpinātu piena ražošanas pārstrukturēšanu un uzlabotu vidi. Saskaņā ar kvotu nodošanas dažādajiem veidiem un izmantojot objektīvus kritērijus, jāparedz noteikumi, kas ļauj dalībvalstīm daļu nodotā daudzuma ieskaitīt valsts rezervē.

| (45) | Papildu nodeva par pienu un citiem piena produktiem jānosaka preventīvā līmenī, un dalībvalstīm tā jāmaksā, tiklīdz tiek pārsniegta valsts kvota. Tādā gadījumā dalībvalstij jāsadala maksājums starp ražotājiem, kas saistīti ar robežlieluma pārsniegšanu. Minētajiem ražotājiem jābūt atbildīgiem dalībvalstij par savas iemaksas veikšanu aprēķinātajai papildu nodevai sakarā ar to, ka viņi pārsnieguši savu pieejamo kvotu. Dalībvalstīm jāmaksā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF) nodeva atbilstīgi attiecīgas valsts kvotas pārsniegumam, kas samazināts par 1 % pēc vienotas likmes, lai ņemtu vērā bankrota gadījumus vai dažu ražotāju pilnīgu nespēju veikt savu iemaksu attiecīgās nodevas maksājumā. |
| --- | --- |

(45)

Papildu nodeva par pienu un citiem piena produktiem jānosaka preventīvā līmenī, un dalībvalstīm tā jāmaksā, tiklīdz tiek pārsniegta valsts kvota. Tādā gadījumā dalībvalstij jāsadala maksājums starp ražotājiem, kas saistīti ar robežlieluma pārsniegšanu. Minētajiem ražotājiem jābūt atbildīgiem dalībvalstij par savas iemaksas veikšanu aprēķinātajai papildu nodevai sakarā ar to, ka viņi pārsnieguši savu pieejamo kvotu. Dalībvalstīm jāmaksā Eiropas Lauksaimniecības garantiju fondam (ELGF) nodeva atbilstīgi attiecīgas valsts kvotas pārsniegumam, kas samazināts par 1 % pēc vienotas likmes, lai ņemtu vērā bankrota gadījumus vai dažu ražotāju pilnīgu nespēju veikt savu iemaksu attiecīgās nodevas maksājumā.

| (46) | Galvenais piena kvotu sistēmas mērķis, proti, samazināt piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību attiecīgajā tirgū un šā iemesla dēļ radušos struktūrpārpalikumus, tādējādi panākot lielāku tirgus līdzsvaru, ir mazinājis orientāciju uz tirgu, jo tas neļauj lauksaimniekiem adekvāti reaģēt uz cenu signāliem un kavē efektivitātes pieaugumu nozarē, palēninot pārstrukturēšanu. Ir paredzēta piena kvotu pakāpeniska pārtraukšana, no 2009./2010. gada līdz 2013./2014. gadam tās palielinot par 1 % tirdzniecības gadā. Saistībā ar nozares pārstrukturēšanu dalībvalstīm jāatļauj līdz 2014. gada 31. martam piešķirt papildu valsts atbalstu ar noteiktiem ierobežojumiem. Regulā (EK) Nr. 1234/2007, kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 248/2008 (7), noteiktais kvotas palielinājums un ikgadējais palielinājums 1 % apjomā līdztekus ar citām izmaiņām, kas samazina papildu nodevas piemērošanas iespējamību, nozīmē, ka šī nodeva varētu tikt piemērota vienīgi Itālijai, pamatojoties uz tās pašreizējiem ražošanas rādītājiem, ja ikgadējo palielinājumu 1 % apjomā piemērotu no 2009./2010. gada līdz 2013./2014. gadam. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējās ražošanas tendences visās dalībvalstīs, Itālijas kvotas palielinājums tika pārnests uz attiecīgā perioda sākumu, lai novērstu minēto risku. |
| --- | --- |

(46)

Galvenais piena kvotu sistēmas mērķis, proti, samazināt piedāvājuma un pieprasījuma nelīdzsvarotību attiecīgajā tirgū un šā iemesla dēļ radušos struktūrpārpalikumus, tādējādi panākot lielāku tirgus līdzsvaru, ir mazinājis orientāciju uz tirgu, jo tas neļauj lauksaimniekiem adekvāti reaģēt uz cenu signāliem un kavē efektivitātes pieaugumu nozarē, palēninot pārstrukturēšanu. Ir paredzēta piena kvotu pakāpeniska pārtraukšana, no 2009./2010. gada līdz 2013./2014. gadam tās palielinot par 1 % tirdzniecības gadā. Saistībā ar nozares pārstrukturēšanu dalībvalstīm jāatļauj līdz 2014. gada 31. martam piešķirt papildu valsts atbalstu ar noteiktiem ierobežojumiem. Regulā (EK) Nr. 1234/2007, kas grozīta ar Padomes Regulu (EK) Nr. 248/2008 (7), noteiktais kvotas palielinājums un ikgadējais palielinājums 1 % apjomā līdztekus ar citām izmaiņām, kas samazina papildu nodevas piemērošanas iespējamību, nozīmē, ka šī nodeva varētu tikt piemērota vienīgi Itālijai, pamatojoties uz tās pašreizējiem ražošanas rādītājiem, ja ikgadējo palielinājumu 1 % apjomā piemērotu no 2009./2010. gada līdz 2013./2014. gadam. Tāpēc, ņemot vērā pašreizējās ražošanas tendences visās dalībvalstīs, Itālijas kvotas palielinājums tika pārnests uz attiecīgā perioda sākumu, lai novērstu minēto risku.

| (47) | Regulā (EK) Nr. 1234/2007 ir paredzētas dažādas atbalsta shēmas. Sausās lopbarības un šķiedras linu un kaņepju shēma paredzēja atbalstu pārstrādei šajās nozarēs, lai pārvaldītu iekšējo tirgu šajās nozarēs. Ar Regulu (EK) Nr. 72/2009 izdarīto grozījumu rezultātā un saskaņā ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (8), atbalstu par sauso lopbarību piešķirs līdz 2012. gada 1. aprīlim un atbalstu par garo linšķiedru, īso linšķiedru un kaņepju šķiedru — līdz 2011./2012. tirdzniecības gadam. Kartupeļu cietes kvotu sistēma, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 1234/2007, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 72/2009, un attiecīgā minimālā cena ir spēkā tikai līdz 2011./12. tirdzniecības gada beigām. |
| --- | --- |

(47)

Regulā (EK) Nr. 1234/2007 ir paredzētas dažādas atbalsta shēmas. Sausās lopbarības un šķiedras linu un kaņepju shēma paredzēja atbalstu pārstrādei šajās nozarēs, lai pārvaldītu iekšējo tirgu šajās nozarēs. Ar Regulu (EK) Nr. 72/2009 izdarīto grozījumu rezultātā un saskaņā ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem, kā arī groza Regulas (EK) Nr. 1290/2005, (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 378/2007 un atceļ Regulu (EK) Nr. 1782/2003 (8), atbalstu par sauso lopbarību piešķirs līdz 2012. gada 1. aprīlim un atbalstu par garo linšķiedru, īso linšķiedru un kaņepju šķiedru — līdz 2011./2012. tirdzniecības gadam. Kartupeļu cietes kvotu sistēma, kas paredzēta Regulā (EK) Nr. 1234/2007, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 72/2009, un attiecīgā minimālā cena ir spēkā tikai līdz 2011./12. tirdzniecības gada beigām.

| (48) | Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt piena un piena produktu tirgus cenas, ir vajadzīgi pasākumi piena produktu realizācijas iespējas palielināšanai. Šajā regulā jāparedz piešķirt atbalstu dažu piena produktu tirdzniecībai, lai veicinātu konkrētus lietojumus un galamērķus. Turklāt, lai rosinātu jaunatni dzert pienu, tajā jāparedz, ka Savienībai daļēji jāsedz izdevumi, kas radušies, piešķirot atbalstu par piena piegādi skolēniem skolās. |
| --- | --- |

(48)

Lai palīdzētu līdzsvarot piena tirgu un stabilizēt piena un piena produktu tirgus cenas, ir vajadzīgi pasākumi piena produktu realizācijas iespējas palielināšanai. Šajā regulā jāparedz piešķirt atbalstu dažu piena produktu tirdzniecībai, lai veicinātu konkrētus lietojumus un galamērķus. Turklāt, lai rosinātu jaunatni dzert pienu, tajā jāparedz, ka Savienībai daļēji jāsedz izdevumi, kas radušies, piešķirot atbalstu par piena piegādi skolēniem skolās.

| (49) | Jāparedz iespēja piešķirt ražošanas kompensāciju gadījumos, kad dažu rūpniecisku, ķīmisku vai farmaceitisku produktu ražošanā rodas vajadzība ieviest pasākumus, lai darītu pieejamus dažus cukura produktus. |
| --- | --- |

(49)

Jāparedz iespēja piešķirt ražošanas kompensāciju gadījumos, kad dažu rūpniecisku, ķīmisku vai farmaceitisku produktu ražošanā rodas vajadzība ieviest pasākumus, lai darītu pieejamus dažus cukura produktus.

| (50) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 no 2010. gada 1. janvāra platībatkarīgie maksājumi par apiņiem tika atsaistīti. Lai apiņu ražotāju organizācijas turpinātu savu darbību tāpat kā līdz šim, jāparedz īpašs noteikums par līdzvērtīgām summām, kas tām pašām darbībām jāizmanto attiecīgajā dalībvalstī. |
| --- | --- |

(50)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009 no 2010. gada 1. janvāra platībatkarīgie maksājumi par apiņiem tika atsaistīti. Lai apiņu ražotāju organizācijas turpinātu savu darbību tāpat kā līdz šim, jāparedz īpašs noteikums par līdzvērtīgām summām, kas tām pašām darbībām jāizmanto attiecīgajā dalībvalstī.

| (51) | Savienības līdzekļi — proti, tiešā atbalsta procentuālā daļa, ko dalībvalstis var ieturēt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009, — ir vajadzīgi, lai mudinātu apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas izveidot darba programmas olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošanai. Šajā sakarā šajā regulā jāparedz piešķirt Savienības atbalstu saskaņā ar attiecīgās darba programmas darbību prioritātēm. |
| --- | --- |

(51)

Savienības līdzekļi — proti, tiešā atbalsta procentuālā daļa, ko dalībvalstis var ieturēt saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 73/2009, — ir vajadzīgi, lai mudinātu apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas izveidot darba programmas olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošanai. Šajā sakarā šajā regulā jāparedz piešķirt Savienības atbalstu saskaņā ar attiecīgās darba programmas darbību prioritātēm.

| (52) | Šajā regulā ir noteikta atšķirība starp augļiem un dārzeņiem, tostarp tirdzniecībai paredzētiem augļiem un dārzeņiem un pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem, no vienas puses, un augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem, no otras puses. Noteikumi par ražotāju organizācijām, darbības programmām un Savienības finansiālo palīdzību attiecas tikai uz augļiem un dārzeņiem un vienīgi pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem. |
| --- | --- |

(52)

Šajā regulā ir noteikta atšķirība starp augļiem un dārzeņiem, tostarp tirdzniecībai paredzētiem augļiem un dārzeņiem un pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem, no vienas puses, un augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem, no otras puses. Noteikumi par ražotāju organizācijām, darbības programmām un Savienības finansiālo palīdzību attiecas tikai uz augļiem un dārzeņiem un vienīgi pārstrādei paredzētiem augļiem un dārzeņiem.

| (53) | Ražotāju organizācijas ir galvenie dalībnieki augļiem un dārzeņiem piemērojamajā režīmā. Palielinoties pieprasījuma koncentrācijai, piedāvājuma apvienošana ar šo organizāciju starpniecību joprojām ir ekonomiska nepieciešamība, lai nostiprinātu ražotāju pozīcijas tirgū. Šādai apvienošanai jānotiek brīvprātīgi, un tās lietderība jāpierāda ar to pakalpojumu klāstu un efektivitāti, ko ražotāju organizācijas piedāvā saviem biedriem. Tā kā ražotāju organizācijas darbojas vienīgi savu biedru interesēs, jāuzskata, ka saimnieciskos jautājumos tās darbojas biedru vārdā un uzdevumā. |
| --- | --- |

(53)

Ražotāju organizācijas ir galvenie dalībnieki augļiem un dārzeņiem piemērojamajā režīmā. Palielinoties pieprasījuma koncentrācijai, piedāvājuma apvienošana ar šo organizāciju starpniecību joprojām ir ekonomiska nepieciešamība, lai nostiprinātu ražotāju pozīcijas tirgū. Šādai apvienošanai jānotiek brīvprātīgi, un tās lietderība jāpierāda ar to pakalpojumu klāstu un efektivitāti, ko ražotāju organizācijas piedāvā saviem biedriem. Tā kā ražotāju organizācijas darbojas vienīgi savu biedru interesēs, jāuzskata, ka saimnieciskos jautājumos tās darbojas biedru vārdā un uzdevumā.

| (54) | Augļu un dārzeņu ražošana nav prognozējama, un šie produkti ātri bojājas. Pat nelieli pārpalikumi var radīt ievērojamus tirgus traucējumus. Tādēļ jāparedz krīzes pārvarēšanas pasākumi. Lai radītu lielāku ieinteresētību iesaistīties ražotāju organizācijās, šādi pasākumi jāiekļauj darbības programmās. |
| --- | --- |

(54)

Augļu un dārzeņu ražošana nav prognozējama, un šie produkti ātri bojājas. Pat nelieli pārpalikumi var radīt ievērojamus tirgus traucējumus. Tādēļ jāparedz krīzes pārvarēšanas pasākumi. Lai radītu lielāku ieinteresētību iesaistīties ražotāju organizācijās, šādi pasākumi jāiekļauj darbības programmās.

| (55) | Augļu un dārzeņu ražošanā un tirdzniecībā pilnībā jāņem vērā vides apsvērumi, ieskaitot audzēšanas paņēmienus, atkritumu apsaimniekošanu un no tirgus izņemto produktu iznīcināšanu, jo īpaši attiecībā uz ūdens kvalitātes aizsardzību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un lauku ainavas saglabāšanu. |
| --- | --- |

(55)

Augļu un dārzeņu ražošanā un tirdzniecībā pilnībā jāņem vērā vides apsvērumi, ieskaitot audzēšanas paņēmienus, atkritumu apsaimniekošanu un no tirgus izņemto produktu iznīcināšanu, jo īpaši attiecībā uz ūdens kvalitātes aizsardzību, bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un lauku ainavas saglabāšanu.

| (56) | Augļu un dārzeņu nozares ražotāju grupām, kuras izveidotas dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojušās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, noteiktos Savienības attālākajos reģionos vai Egejas jūras nelielajās salās un kuras vēlas iegūt ražotāju organizāciju statusu saskaņā ar šo regulu, jādod iespēja izmantot pārejas periodu, kura laikā tās var saņemt valsts vai Savienības finansiālo atbalstu apmaiņā pret konkrētām ražotāju grupas saistībām. |
| --- | --- |

(56)

Augļu un dārzeņu nozares ražotāju grupām, kuras izveidotas dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojušās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, noteiktos Savienības attālākajos reģionos vai Egejas jūras nelielajās salās un kuras vēlas iegūt ražotāju organizāciju statusu saskaņā ar šo regulu, jādod iespēja izmantot pārejas periodu, kura laikā tās var saņemt valsts vai Savienības finansiālo atbalstu apmaiņā pret konkrētām ražotāju grupas saistībām.

| (57) | Lai ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē uzliktu lielāku atbildību, jo īpaši par to finansiālajiem lēmumiem, un tām piešķirtie valsts resursi atbilstu turpmākajām vajadzībām, jānosaka šo resursu izmantošanas nosacījumi. Piemērots risinājums ir ražotāju organizāciju izveidoto darbības fondu kopīga finansēšana. Konkrētos gadījumos būtu jādod iespējas paplašināt finansējamo jomu. Darbības fondi jāizmanto tikai darbības programmu finansēšanai augļu un dārzeņu nozarē. Lai kontrolētu Savienības izdevumus, jānosaka ierobežojumi palīdzībai, ko piešķir ražotāju organizācijām, kuras izveido darbības fondus. |
| --- | --- |

(57)

Lai ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu nozarē uzliktu lielāku atbildību, jo īpaši par to finansiālajiem lēmumiem, un tām piešķirtie valsts resursi atbilstu turpmākajām vajadzībām, jānosaka šo resursu izmantošanas nosacījumi. Piemērots risinājums ir ražotāju organizāciju izveidoto darbības fondu kopīga finansēšana. Konkrētos gadījumos būtu jādod iespējas paplašināt finansējamo jomu. Darbības fondi jāizmanto tikai darbības programmu finansēšanai augļu un dārzeņu nozarē. Lai kontrolētu Savienības izdevumus, jānosaka ierobežojumi palīdzībai, ko piešķir ražotāju organizācijām, kuras izveido darbības fondus.

| (58) | Reģionos, kur ražošanas organizācija augļu un dārzeņu nozarē ir vāji attīstīta, jāatļauj veikt valsts papildu finanšu ieguldījumus. Dalībvalstīm, kurās struktūru ziņā ir īpaši nelabvēlīga situācija, šie ieguldījumi jākompensē no Savienības līdzekļiem. |
| --- | --- |

(58)

Reģionos, kur ražošanas organizācija augļu un dārzeņu nozarē ir vāji attīstīta, jāatļauj veikt valsts papildu finanšu ieguldījumus. Dalībvalstīm, kurās struktūru ziņā ir īpaši nelabvēlīga situācija, šie ieguldījumi jākompensē no Savienības līdzekļiem.

| (59) | Lai shēmas vienkāršotu un samazinātu to izmaksas, procedūras un noteikumi par tiesībām pretendēt uz atbalstu par darbības fondu izdevumiem visos iespējamos gadījumos jāpielāgo attiecīgajiem lauku attīstības programmu noteikumiem un procedūrām, prasot dalībvalstīm paredzēt darbības programmu valsts stratēģiju. |
| --- | --- |

(59)

Lai shēmas vienkāršotu un samazinātu to izmaksas, procedūras un noteikumi par tiesībām pretendēt uz atbalstu par darbības fondu izdevumiem visos iespējamos gadījumos jāpielāgo attiecīgajiem lauku attīstības programmu noteikumiem un procedūrām, prasot dalībvalstīm paredzēt darbības programmu valsts stratēģiju.

| (60) | Ir vēlams pievērsties tam, ka bērni uzturā lieto maz augļu un dārzeņu, pastāvīgi palielinot augļu un dārzeņu īpatsvaru bērnu uzturā tajā vecumā, kad veidojas viņu ēšanas paradumi. Tāpēc ir jāparedz Savienības atbalsts, lai līdzfinansētu mācību iestāžu audzēkņu apgādi ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu nozares produktiem, kā arī dažas saistītās loģistikas un izplatīšanas, aprīkojuma, reklāmas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksas. Lai nodrošinātu pareizu īstenošanu, dalībvalstīm, kas vēlas izmantot programmu “Skolu apgāde ar augļiem”, iepriekš jāizstrādā stratēģija, tostarp atbilstīgo produktu saraksts, kuri izvēlēti, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, arī sezonalitāti, pieejamību vai vides apsvērumiem. |
| --- | --- |

(60)

Ir vēlams pievērsties tam, ka bērni uzturā lieto maz augļu un dārzeņu, pastāvīgi palielinot augļu un dārzeņu īpatsvaru bērnu uzturā tajā vecumā, kad veidojas viņu ēšanas paradumi. Tāpēc ir jāparedz Savienības atbalsts, lai līdzfinansētu mācību iestāžu audzēkņu apgādi ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu nozares produktiem, kā arī dažas saistītās loģistikas un izplatīšanas, aprīkojuma, reklāmas, uzraudzības un novērtēšanas izmaksas. Lai nodrošinātu pareizu īstenošanu, dalībvalstīm, kas vēlas izmantot programmu “Skolu apgāde ar augļiem”, iepriekš jāizstrādā stratēģija, tostarp atbilstīgo produktu saraksts, kuri izvēlēti, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, arī sezonalitāti, pieejamību vai vides apsvērumiem.

| (61) | Lai nodrošinātu programmas “Skolu apgāde ar augļiem” budžeta pareizu pārvaldību, jāparedz Savienības atbalsta maksimālais apjoms un līdzfinansējuma maksimālās likmes. Savienības atbalstu nedrīkstētu izmantot, lai aizstātu skolu apgādei ar augļiem izveidotas valsts programmas finansējumu. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, dalībvalstīm tomēr jāspēj savu finansiālo ieguldījumu skolu apgādei ar augļiem izveidotā programmā aizstāt ar privātā sektora ieguldījumiem. Lai programmu padarītu efektīvāku, dalībvalstīm jāparedz papildu pasākumi, par kuriem dalībvalstis drīkst piešķirt valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(61)

Lai nodrošinātu programmas “Skolu apgāde ar augļiem” budžeta pareizu pārvaldību, jāparedz Savienības atbalsta maksimālais apjoms un līdzfinansējuma maksimālās likmes. Savienības atbalstu nedrīkstētu izmantot, lai aizstātu skolu apgādei ar augļiem izveidotas valsts programmas finansējumu. Ņemot vērā budžeta ierobežojumus, dalībvalstīm tomēr jāspēj savu finansiālo ieguldījumu skolu apgādei ar augļiem izveidotā programmā aizstāt ar privātā sektora ieguldījumiem. Lai programmu padarītu efektīvāku, dalībvalstīm jāparedz papildu pasākumi, par kuriem dalībvalstis drīkst piešķirt valsts atbalstu.

| (62) | Ir svarīgi paredzēt atbalsta pasākumus vīna nozarē, kuri varētu stiprināt konkurētspējīgas struktūras. Šie pasākumi jāfinansē un jānosaka Savienībai, bet dalībvalstis varētu izvēlēties piemēroto pasākumu kopumu, kas atbilstu to reģionālo struktūru vajadzībām, vajadzības gadījumā ņemot vērā to īpatnības, kā arī iekļautu tos valsts atbalsta programmās. Dalībvalstīm jābūt atbildīgām par šādu programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

(62)

Ir svarīgi paredzēt atbalsta pasākumus vīna nozarē, kuri varētu stiprināt konkurētspējīgas struktūras. Šie pasākumi jāfinansē un jānosaka Savienībai, bet dalībvalstis varētu izvēlēties piemēroto pasākumu kopumu, kas atbilstu to reģionālo struktūru vajadzībām, vajadzības gadījumā ņemot vērā to īpatnības, kā arī iekļautu tos valsts atbalsta programmās. Dalībvalstīm jābūt atbildīgām par šādu programmu īstenošanu.

| (63) | Svarīgam pasākumam, ko varētu iekļaut valsts atbalsta programmās, jābūt Savienības vīnu noieta veicināšanai un tirdzniecībai trešās valstīs. Pārstrukturēšanas un pārveidošanas darbības jāturpina, ņemot vērā to pozitīvo strukturālo ietekmi uz vīna nozari. Atbalstam jābūt pieejamam arī tiem ieguldījumiem vīna nozarē, kas paredzēti, lai uzlabotu uzņēmumu saimnieciskās darbības rādītājus. Atbalstam blakusproduktu destilācijai jābūt pasākumam, kas pieejams dalībvalstīm, kuras vēlas izmantot šādu instrumentu, lai nodrošinātu vīna kvalitāti, vienlaikus saglabājot vidi. |
| --- | --- |

(63)

Svarīgam pasākumam, ko varētu iekļaut valsts atbalsta programmās, jābūt Savienības vīnu noieta veicināšanai un tirdzniecībai trešās valstīs. Pārstrukturēšanas un pārveidošanas darbības jāturpina, ņemot vērā to pozitīvo strukturālo ietekmi uz vīna nozari. Atbalstam jābūt pieejamam arī tiem ieguldījumiem vīna nozarē, kas paredzēti, lai uzlabotu uzņēmumu saimnieciskās darbības rādītājus. Atbalstam blakusproduktu destilācijai jābūt pasākumam, kas pieejams dalībvalstīm, kuras vēlas izmantot šādu instrumentu, lai nodrošinātu vīna kvalitāti, vienlaikus saglabājot vidi.

| (64) | Preventīviem instrumentiem, piemēram, ražas apdrošināšanai, kopējiem fondiem un priekšlaicīgai ražas novākšanai, jābūt pasākumiem, par kuriem var pretendēt uz atbalstu atbilstīgi vīna nozares atbalsta programmām, lai veicinātu atbildīgu pieeju krīzes situācijām. |
| --- | --- |

(64)

Preventīviem instrumentiem, piemēram, ražas apdrošināšanai, kopējiem fondiem un priekšlaicīgai ražas novākšanai, jābūt pasākumiem, par kuriem var pretendēt uz atbalstu atbilstīgi vīna nozares atbalsta programmām, lai veicinātu atbildīgu pieeju krīzes situācijām.

| (65) | Dalībvalstis dažādu iemeslu dēļ var atzīt par labāku piešķirt lauksaimniekiem atsaistītu atbalstu saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu. Šī iespēja jāatstāj dalībvalstu ziņā, un vienotā maksājuma shēmas specifikas dēļ šādiem pārvietojumiem jābūt neatgriezeniskiem, un to rezultātā attiecīgi turpmākajos gados jāsamazina valsts vīna nozares atbalsta programmām paredzētais budžets. |
| --- | --- |

(65)

Dalībvalstis dažādu iemeslu dēļ var atzīt par labāku piešķirt lauksaimniekiem atsaistītu atbalstu saskaņā ar vienotā maksājuma shēmu. Šī iespēja jāatstāj dalībvalstu ziņā, un vienotā maksājuma shēmas specifikas dēļ šādiem pārvietojumiem jābūt neatgriezeniskiem, un to rezultātā attiecīgi turpmākajos gados jāsamazina valsts vīna nozares atbalsta programmām paredzētais budžets.

| (66) | Atbalsts vīna nozarei jāsaņem arī no strukturāliem pasākumiem saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (9). Lai palielinātu finansiālos līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, kad attiecīgās summas ir pietiekami svarīgas, līdzekļi pakāpeniski būtu jāpārvieto uz budžetu, kas pieejams saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(66)

Atbalsts vīna nozarei jāsaņem arī no strukturāliem pasākumiem saskaņā ar Padomes 2005. gada 20. septembra Regulu (EK) Nr. 1698/2005 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA) (9). Lai palielinātu finansiālos līdzekļus, kas pieejami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, kad attiecīgās summas ir pietiekami svarīgas, līdzekļi pakāpeniski būtu jāpārvieto uz budžetu, kas pieejams saskaņā ar minēto regulu.

| (67) | Lai uzlabotu tirgus darbību attiecībā uz vīniem, dalībvalstīm jāspēj īstenot lēmumus, ko pieņēmušas starpnozaru organizācijas. No šo lēmumu darbības jomas tomēr jāizslēdz metodes, kas varētu radīt konkurences kropļojumus. |
| --- | --- |

(67)

Lai uzlabotu tirgus darbību attiecībā uz vīniem, dalībvalstīm jāspēj īstenot lēmumus, ko pieņēmušas starpnozaru organizācijas. No šo lēmumu darbības jomas tomēr jāizslēdz metodes, kas varētu radīt konkurences kropļojumus.

| (68) | Vīna pārprodukcija Savienībā ir palielinājusies, jo tika pārkāpts jauno stādījumu pagaidu aizliegums. Savienībā ir daudz nelikumīgu stādījumu, kas rada negodīgu konkurenci, saasina vīna nozares problēmas, un tās ir jārisina. |
| --- | --- |

(68)

Vīna pārprodukcija Savienībā ir palielinājusies, jo tika pārkāpts jauno stādījumu pagaidu aizliegums. Savienībā ir daudz nelikumīgu stādījumu, kas rada negodīgu konkurenci, saasina vīna nozares problēmas, un tās ir jārisina.

| (69) | Lai gan jaunu stādījumu ierīkošanas pagaidu aizliegumam bija zināma ietekme uz piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru vīna tirgū, vienlaikus tas radīja šķēršļus konkurētspējīgiem ražotājiem, kuri vēlas elastīgi reaģēt uz pieaugošo pieprasījumu. Tā kā joprojām nav panākts tirgus līdzsvars un papildpasākumu, piemēram, izaršanas shēmas, iedarbībai ir vajadzīgs laiks, ir lietderīgi saglabāt jaunu stādījumu ierīkošanas aizliegumu līdz 2015. gada 31. decembrim, tomēr tad tas ir galīgi jāatceļ, lai konkurētspējīgiem ražotājiem ļautu brīvi piemēroties tirgus apstākļiem. Tomēr dalībvalstīm jādod iespēja to teritorijā pagarināt aizliegumu līdz 2018. gada 31. decembrim, ja tās uzskata to par vajadzīgu. |
| --- | --- |

(69)

Lai gan jaunu stādījumu ierīkošanas pagaidu aizliegumam bija zināma ietekme uz piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvaru vīna tirgū, vienlaikus tas radīja šķēršļus konkurētspējīgiem ražotājiem, kuri vēlas elastīgi reaģēt uz pieaugošo pieprasījumu. Tā kā joprojām nav panākts tirgus līdzsvars un papildpasākumu, piemēram, izaršanas shēmas, iedarbībai ir vajadzīgs laiks, ir lietderīgi saglabāt jaunu stādījumu ierīkošanas aizliegumu līdz 2015. gada 31. decembrim, tomēr tad tas ir galīgi jāatceļ, lai konkurētspējīgiem ražotājiem ļautu brīvi piemēroties tirgus apstākļiem. Tomēr dalībvalstīm jādod iespēja to teritorijā pagarināt aizliegumu līdz 2018. gada 31. decembrim, ja tās uzskata to par vajadzīgu.

| (70) | Lai uzlabotu vīnogu audzēšanas potenciāla pārvaldību un veicinātu stādīšanas tiesību efektīvu izmantošanu, un tādējādi turpinātu mazināt stādījumu ierīkošanas pagaidu ierobežojuma ietekmi, ir jāsaglabā zināms elastīgums, piemēram, valsts vai reģionālo rezervju sistēma. |
| --- | --- |

(70)

Lai uzlabotu vīnogu audzēšanas potenciāla pārvaldību un veicinātu stādīšanas tiesību efektīvu izmantošanu, un tādējādi turpinātu mazināt stādījumu ierīkošanas pagaidu ierobežojuma ietekmi, ir jāsaglabā zināms elastīgums, piemēram, valsts vai reģionālo rezervju sistēma.

| (71) | Valsts atbalsta piešķiršana apdraudētu vienotā tirgus pareizu darbību. Līguma noteikumi, kas reglamentē valsts atbalstu, principā jāpiemēro vīna nozares produktiem, uz kuriem attiecas vīna TKO. Tomēr izaršanas piemaksu piešķiršanas noteikumi un konkrēti atbalsta programmu pasākumi paši par sevi nevar būt šķērslis valsts atbalsta piešķiršanai šim pašam mērķim. |
| --- | --- |

(71)

Valsts atbalsta piešķiršana apdraudētu vienotā tirgus pareizu darbību. Līguma noteikumi, kas reglamentē valsts atbalstu, principā jāpiemēro vīna nozares produktiem, uz kuriem attiecas vīna TKO. Tomēr izaršanas piemaksu piešķiršanas noteikumi un konkrēti atbalsta programmu pasākumi paši par sevi nevar būt šķērslis valsts atbalsta piešķiršanai šim pašam mērķim.

| (72) | Lai vīna nozari varētu iekļaut vienotā maksājuma shēmā, jāparedz, ka par visām aktīvi apsaimniekotajām vīnogulāju platībām ir tiesības pretendēt uz vienotā maksājuma shēmu, kas minēta Regulā (EK) Nr. 73/2009. |
| --- | --- |

(72)

Lai vīna nozari varētu iekļaut vienotā maksājuma shēmā, jāparedz, ka par visām aktīvi apsaimniekotajām vīnogulāju platībām ir tiesības pretendēt uz vienotā maksājuma shēmu, kas minēta Regulā (EK) Nr. 73/2009.

| (73) | Biškopību kā lauksaimniecības nozari raksturo ražošanas apstākļu un ienesuma dažādība, kā arī ekonomikas dalībnieku izkliedētība un dažādība gan ražošanas, gan tirdzniecības posmā. Turklāt, ņemot vērā varroatozes izplatīšanos vairākās dalībvalstīs pēdējos gados un problēmas, ko šī slimība rada medus ražošanā, joprojām vajadzīga Savienības rīcība, jo varroatozi nevar pilnībā izskaust un tā jāapkaro ar apstiprinātiem līdzekļiem. Ņemot vērā šos apstākļus un vajadzību uzlabot biškopības produktu ražošanu un tirdzniecību Savienībā, reizi trīs gados jāizstrādā valstu programmas, kas ietver tehnisko palīdzību, varroatozes kontroli, ceļojošās dravniecības racionalizāciju, stropos esošā bišu skaita atjaunināšanas pārvaldību Savienībā un sadarbību pētniecības programmās par biškopību un biškopības produktiem, lai uzlabotu vispārējos biškopības produktu ražošanas un tirdzniecības apstākļus. Šīs valstu programmas daļēji jāfinansē Savienībai. |
| --- | --- |

(73)

Biškopību kā lauksaimniecības nozari raksturo ražošanas apstākļu un ienesuma dažādība, kā arī ekonomikas dalībnieku izkliedētība un dažādība gan ražošanas, gan tirdzniecības posmā. Turklāt, ņemot vērā varroatozes izplatīšanos vairākās dalībvalstīs pēdējos gados un problēmas, ko šī slimība rada medus ražošanā, joprojām vajadzīga Savienības rīcība, jo varroatozi nevar pilnībā izskaust un tā jāapkaro ar apstiprinātiem līdzekļiem. Ņemot vērā šos apstākļus un vajadzību uzlabot biškopības produktu ražošanu un tirdzniecību Savienībā, reizi trīs gados jāizstrādā valstu programmas, kas ietver tehnisko palīdzību, varroatozes kontroli, ceļojošās dravniecības racionalizāciju, stropos esošā bišu skaita atjaunināšanas pārvaldību Savienībā un sadarbību pētniecības programmās par biškopību un biškopības produktiem, lai uzlabotu vispārējos biškopības produktu ražošanas un tirdzniecības apstākļus. Šīs valstu programmas daļēji jāfinansē Savienībai.

| (74) | Savienības atbalsts par zīdtārpiņu audzēšanu jāpiešķir par izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti. |
| --- | --- |

(74)

Savienības atbalsts par zīdtārpiņu audzēšanu jāpiešķir par izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti.

| (75) | Standartu piemērošana lauksaimniecības produktu tirdzniecībā var palīdzēt uzlabot šo produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomiskos apstākļus, kā arī produktu kvalitāti. Tāpēc šo standartu piemērošana ir ražotāju, tirgotāju un patērētāju interesēs. |
| --- | --- |

(75)

Standartu piemērošana lauksaimniecības produktu tirdzniecībā var palīdzēt uzlabot šo produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomiskos apstākļus, kā arī produktu kvalitāti. Tāpēc šo standartu piemērošana ir ražotāju, tirgotāju un patērētāju interesēs.

| (76) | Ņemot vērā Komisijas paziņojumu par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku (10) un turpmākās diskusijas, uzskata, ka ir lietderīgi saglabāt tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, lai ņemtu vērā patērētāju priekšstatus un veicinātu produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomisko apstākļu uzlabošanos, kā arī uzlabotu produktu kvalitāti. |
| --- | --- |

(76)

Ņemot vērā Komisijas paziņojumu par lauksaimniecības produktu kvalitātes politiku (10) un turpmākās diskusijas, uzskata, ka ir lietderīgi saglabāt tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, lai ņemtu vērā patērētāju priekšstatus un veicinātu produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomisko apstākļu uzlabošanos, kā arī uzlabotu produktu kvalitāti.

| (77) | Lai garantētu to, ka visiem produktiem ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte un neskarot pārtikas nozarē pieņemtos noteikumus, jo īpaši vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktus, ko ietver Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (11), kā arī to principus un prasības, ir lietderīgi produktiem, uz kuriem neattiecas tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem, noteikt vispārēju tirdzniecības pamatstandartu, kā paredzēts iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā. Ja šādi produkti atbilst piemērojamajam starptautiskajam standartam, attiecīgā gadījumā šie produkti jāuzskata par produktiem, kas atbilst vispārējam tirdzniecības pamatstandartam. |
| --- | --- |

(77)

Lai garantētu to, ka visiem produktiem ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte un neskarot pārtikas nozarē pieņemtos noteikumus, jo īpaši vispārīgus pārtikas aprites tiesību aktus, ko ietver Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regula (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (11), kā arī to principus un prasības, ir lietderīgi produktiem, uz kuriem neattiecas tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem, noteikt vispārēju tirdzniecības pamatstandartu, kā paredzēts iepriekš minētajā Komisijas paziņojumā. Ja šādi produkti atbilst piemērojamajam starptautiskajam standartam, attiecīgā gadījumā šie produkti jāuzskata par produktiem, kas atbilst vispārējam tirdzniecības pamatstandartam.

| (78) | Dažās nozarēs un/vai dažiem produktiem definīcijas, apzīmējumi un/vai tirdzniecības nosaukumi ir svarīgs elements konkurences nosacījumu noteikšanai. Tāpēc ir lietderīgi noteikt definīcijas, apzīmējumus un tirdzniecības nosaukumus šīm nozarēm un/vai produktiem, kuri izmantojami vienīgi Savienībā to produktu tirdzniecībā, kuri atbilst attiecīgajām prasībām. |
| --- | --- |

(78)

Dažās nozarēs un/vai dažiem produktiem definīcijas, apzīmējumi un/vai tirdzniecības nosaukumi ir svarīgs elements konkurences nosacījumu noteikšanai. Tāpēc ir lietderīgi noteikt definīcijas, apzīmējumus un tirdzniecības nosaukumus šīm nozarēm un/vai produktiem, kuri izmantojami vienīgi Savienībā to produktu tirdzniecībā, kuri atbilst attiecīgajām prasībām.

| (79) | Regulā (EK) Nr. 1234/2007 ir saglabāta iepriekšējās TKO paredzētā nozaru pieeja tirdzniecības standartiem. Ir lietderīgi ieviest horizontālus noteikumus. |
| --- | --- |

(79)

Regulā (EK) Nr. 1234/2007 ir saglabāta iepriekšējās TKO paredzētā nozaru pieeja tirdzniecības standartiem. Ir lietderīgi ieviest horizontālus noteikumus.

| (80) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 Komisijai līdz šim bija uzticētas pilnvaras pieņemt tirdzniecības standartu noteikumus dažām nozarēm. Ņemot vērā noteikumu tehnisko raksturu un nepieciešamību pastāvīgi uzlabot to efektivitāti un pielāgot tos tirdzniecības prakses attīstībai, ir lietderīgi šo pieeju attiecināt uz visiem tirdzniecības standartiem, precizējot kritērijus, kas jāņem vērā attiecīgo noteikumu izstrādē. |
| --- | --- |

(80)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 Komisijai līdz šim bija uzticētas pilnvaras pieņemt tirdzniecības standartu noteikumus dažām nozarēm. Ņemot vērā noteikumu tehnisko raksturu un nepieciešamību pastāvīgi uzlabot to efektivitāti un pielāgot tos tirdzniecības prakses attīstībai, ir lietderīgi šo pieeju attiecināt uz visiem tirdzniecības standartiem, precizējot kritērijus, kas jāņem vērā attiecīgo noteikumu izstrādē.

| (81) | Tirdzniecības standarti jāpiemēro, lai varētu apgādāt tirgu ar standartizētas un apmierinošas kvalitātes produktiem. Tiem jo īpaši jāattiecas uz definīcijām, šķirošanu, noformējumu un marķējumu, iepakojumu, ražošanas metodi, sagatavošanu uzglabāšanai, transportu, informāciju par ražotāju, noteiktu vielu saturu, saistītajiem administratīvajiem dokumentiem, uzglabāšanu, sertifikāciju un termiņiem. |
| --- | --- |

(81)

Tirdzniecības standarti jāpiemēro, lai varētu apgādāt tirgu ar standartizētas un apmierinošas kvalitātes produktiem. Tiem jo īpaši jāattiecas uz definīcijām, šķirošanu, noformējumu un marķējumu, iepakojumu, ražošanas metodi, sagatavošanu uzglabāšanai, transportu, informāciju par ražotāju, noteiktu vielu saturu, saistītajiem administratīvajiem dokumentiem, uzglabāšanu, sertifikāciju un termiņiem.

| (82) | Jo īpaši ņemot vērā patērētāju ieinteresētību piemērotā un pārskatāmā informācijā par produktu, jābūt iespējai piemērotā ģeogrāfiskā līmenī katrā gadījumā atsevišķi noteikt piemērotas lauksaimnieciskās ražošanas vietas norādes, ņemot vērā dažu nozaru specifiku, it sevišķi attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem. |
| --- | --- |

(82)

Jo īpaši ņemot vērā patērētāju ieinteresētību piemērotā un pārskatāmā informācijā par produktu, jābūt iespējai piemērotā ģeogrāfiskā līmenī katrā gadījumā atsevišķi noteikt piemērotas lauksaimnieciskās ražošanas vietas norādes, ņemot vērā dažu nozaru specifiku, it sevišķi attiecībā uz pārstrādātiem lauksaimniecības produktiem.

| (83) | Nosakot tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, Komisijai jāņem vērā patērētāju cerības, katras nozares specifika un starptautisko institūciju ieteikumi. |
| --- | --- |

(83)

Nosakot tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, Komisijai jāņem vērā patērētāju cerības, katras nozares specifika un starptautisko institūciju ieteikumi.

| (84) | Turklāt jāizstrādā noteikums, lai vajadzības gadījumā pieņemtu īpašus pasākumus, jo īpaši attiecībā uz analīzes metodēm, lai izvairītos no nelikumībām attiecībā uz pircējiem piedāvāto produktu kvalitāti un autentiskumu. |
| --- | --- |

(84)

Turklāt jāizstrādā noteikums, lai vajadzības gadījumā pieņemtu īpašus pasākumus, jo īpaši attiecībā uz analīzes metodēm, lai izvairītos no nelikumībām attiecībā uz pircējiem piedāvāto produktu kvalitāti un autentiskumu.

| (85) | Lai garantētu tirdzniecības standartu ievērošanu, jāparedz pārbaudes un sodu piemērošana gadījumos, kad šādas saistības netiek ievērotas. Dalībvalstīm jāuzņemas atbildība par šādām pārbaudēm. |
| --- | --- |

(85)

Lai garantētu tirdzniecības standartu ievērošanu, jāparedz pārbaudes un sodu piemērošana gadījumos, kad šādas saistības netiek ievērotas. Dalībvalstīm jāuzņemas atbildība par šādām pārbaudēm.

| (86) | Principā tirdzniecības standartiem jāattiecas uz visiem Savienībā tirgotajiem produktiem. |
| --- | --- |

(86)

Principā tirdzniecības standartiem jāattiecas uz visiem Savienībā tirgotajiem produktiem.

| (87) | Ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par produktiem, kas importēti no trešām valstīm, saskaņā ar kuriem dažās trešās valstīs spēkā esoši īpaši noteikumi var attaisnot atkāpes no tirdzniecības standartiem, ja ir garantēta to līdzvērtība Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(87)

Ir lietderīgi paredzēt īpašus noteikumus par produktiem, kas importēti no trešām valstīm, saskaņā ar kuriem dažās trešās valstīs spēkā esoši īpaši noteikumi var attaisnot atkāpes no tirdzniecības standartiem, ja ir garantēta to līdzvērtība Savienības tiesību aktiem.

| (88) | Attiecībā uz ziežamajiem taukiem ir lietderīgi paredzēt iespēju dalībvalstīm saglabāt vai pieņemt konkrētus valsts noteikumus par kvalitātes pakāpēm. |
| --- | --- |

(88)

Attiecībā uz ziežamajiem taukiem ir lietderīgi paredzēt iespēju dalībvalstīm saglabāt vai pieņemt konkrētus valsts noteikumus par kvalitātes pakāpēm.

| (89) | Noteikumi par vīnu jāpiemēro, ņemot vērā nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu. |
| --- | --- |

(89)

Noteikumi par vīnu jāpiemēro, ņemot vērā nolīgumus, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.

| (90) | Ir lietderīgi izstrādāt noteikumus par vīna vīnogu šķirņu klasifikāciju, saskaņā ar kuru dalībvalstīm, kas ražo vairāk par 50 000 hektolitru gadā, joprojām jābūt atbildīgām par to vīna vīnogu šķirņu klasifikāciju, no kurām to teritorijā drīkst ražot vīnu. Noteiktas vīna vīnogu šķirnes jāsvītro. |
| --- | --- |

(90)

Ir lietderīgi izstrādāt noteikumus par vīna vīnogu šķirņu klasifikāciju, saskaņā ar kuru dalībvalstīm, kas ražo vairāk par 50 000 hektolitru gadā, joprojām jābūt atbildīgām par to vīna vīnogu šķirņu klasifikāciju, no kurām to teritorijā drīkst ražot vīnu. Noteiktas vīna vīnogu šķirnes jāsvītro.

| (91) | Ir lietderīgi noteikt konkrētas vīndarības metodes un ierobežojumus vīna ražošanā, jo īpaši attiecībā uz trešo valstu izcelsmes noteikta veida vīnogu misas, vīnogu sulas un svaigu vīnogu sajaukšanu un izmantošanu. Lai izpildītu turpmākās starptautisko standartu prasības vīndarības metožu jomā, Komisijai parasti jāņem vērā vīndarības metodes, ko ieteikusi Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV). |
| --- | --- |

(91)

Ir lietderīgi noteikt konkrētas vīndarības metodes un ierobežojumus vīna ražošanā, jo īpaši attiecībā uz trešo valstu izcelsmes noteikta veida vīnogu misas, vīnogu sulas un svaigu vīnogu sajaukšanu un izmantošanu. Lai izpildītu turpmākās starptautisko standartu prasības vīndarības metožu jomā, Komisijai parasti jāņem vērā vīndarības metodes, ko ieteikusi Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV).

| (92) | Vīna nozarē jāatļauj dalībvalstīm savā teritorijā ierobežot vai neatļaut dažas vīndarības metodes un saglabāt stingrākus ierobežojumus to teritorijā ražotajiem vīniem, kā arī atļaut eksperimentāli izmantot neatļautas vīndarības metodes saskaņā ar nosacījumiem, kas jānosaka. |
| --- | --- |

(92)

Vīna nozarē jāatļauj dalībvalstīm savā teritorijā ierobežot vai neatļaut dažas vīndarības metodes un saglabāt stingrākus ierobežojumus to teritorijā ražotajiem vīniem, kā arī atļaut eksperimentāli izmantot neatļautas vīndarības metodes saskaņā ar nosacījumiem, kas jānosaka.

| (93) | Kvalitatīvu vīnu jēdziens Savienībā, inter alia pamatojas uz specifiskām īpašībām, kas saistītas ar vīna ģeogrāfisko izcelsmi. Lai patērētāji varētu identificēt šos vīnus, tos marķē ar aizsargātiem cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Lai varētu izveidot pārredzamu un sīkāk izstrādātu sistēmu, kas pamatotu attiecīgo produktu kvalitāti, jānosaka kārtība, kādā izskata cilmes vietu nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pieteikumus atbilstīgi pieejai, ko ievēro saskaņā ar Savienības horizontālo kvalitātes politiku, kuru piemēro pārtikas produktiem, izņemot vīnu un stipros alkoholiskos dzērienus, Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (12). |
| --- | --- |

(93)

Kvalitatīvu vīnu jēdziens Savienībā, inter alia pamatojas uz specifiskām īpašībām, kas saistītas ar vīna ģeogrāfisko izcelsmi. Lai patērētāji varētu identificēt šos vīnus, tos marķē ar aizsargātiem cilmes vietu nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Lai varētu izveidot pārredzamu un sīkāk izstrādātu sistēmu, kas pamatotu attiecīgo produktu kvalitāti, jānosaka kārtība, kādā izskata cilmes vietu nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu pieteikumus atbilstīgi pieejai, ko ievēro saskaņā ar Savienības horizontālo kvalitātes politiku, kuru piemēro pārtikas produktiem, izņemot vīnu un stipros alkoholiskos dzērienus, Padomes 2006. gada 20. marta Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību (12).

| (94) | Lai saglabātu īpašās kvalitātes pazīmes vīniem ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, dalībvalstīm jāatļauj šajā ziņā piemērot stingrākus noteikumus. |
| --- | --- |

(94)

Lai saglabātu īpašās kvalitātes pazīmes vīniem ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, dalībvalstīm jāatļauj šajā ziņā piemērot stingrākus noteikumus.

| (95) | Lai būtu tiesības pretendēt uz aizsardzību Savienībā, cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm jābūt atzītām un reģistrētām Savienības līmenī. Lai nodrošinātu attiecīgo nosaukumu atbilstību šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, pieteikumi jāpārbauda attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm, turklāt jāievēro kopējo noteikumu minimums, tostarp valsts iebildumu izteikšanas procedūra. Pēc tam Komisijai rūpīgi jāpārbauda pieteikumi, lai nodrošinātu to, ka tajos nav acīmredzamu kļūdu un ir ņemti vērā Savienības tiesību akti un to ieinteresēto personu intereses, kas atrodas ārpus dalībvalsts, kura iesniegts pieteikums. |
| --- | --- |

(95)

Lai būtu tiesības pretendēt uz aizsardzību Savienībā, cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm jābūt atzītām un reģistrētām Savienības līmenī. Lai nodrošinātu attiecīgo nosaukumu atbilstību šajā regulā izklāstītajiem nosacījumiem, pieteikumi jāpārbauda attiecīgo dalībvalstu valsts iestādēm, turklāt jāievēro kopējo noteikumu minimums, tostarp valsts iebildumu izteikšanas procedūra. Pēc tam Komisijai rūpīgi jāpārbauda pieteikumi, lai nodrošinātu to, ka tajos nav acīmredzamu kļūdu un ir ņemti vērā Savienības tiesību akti un to ieinteresēto personu intereses, kas atrodas ārpus dalībvalsts, kura iesniegts pieteikums.

| (96) | Aizsardzībai jābūt pieejamai arī trešo valstu cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ja tās ir aizsargātas savā izcelsmes valstī. |
| --- | --- |

(96)

Aizsardzībai jābūt pieejamai arī trešo valstu cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, ja tās ir aizsargātas savā izcelsmes valstī.

| (97) | Ar reģistrācijas procedūru jādod iespēja katrai fiziskai vai juridiskai personai, kurai ir likumīgas intereses dalībvalstī vai trešā valstī, īstenot savas tiesības, paziņojot savus iebildumus. |
| --- | --- |

(97)

Ar reģistrācijas procedūru jādod iespēja katrai fiziskai vai juridiskai personai, kurai ir likumīgas intereses dalībvalstī vai trešā valstī, īstenot savas tiesības, paziņojot savus iebildumus.

| (98) | Reģistrētiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm jānodrošina aizsardzība pret lietojumu, kad nepamatoti izmanto priekšrocības, ko dod atbilstīgo produktu labā slava. Lai veicinātu godīgu konkurenci un lai nemaldinātu patērētājus, šai aizsardzībai jāskar arī produkti un pakalpojumi, uz ko neattiecas šī regula, tostarp produkti, kas nav minēti Līguma I pielikumā. |
| --- | --- |

(98)

Reģistrētiem cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm jānodrošina aizsardzība pret lietojumu, kad nepamatoti izmanto priekšrocības, ko dod atbilstīgo produktu labā slava. Lai veicinātu godīgu konkurenci un lai nemaldinātu patērētājus, šai aizsardzībai jāskar arī produkti un pakalpojumi, uz ko neattiecas šī regula, tostarp produkti, kas nav minēti Līguma I pielikumā.

| (99) | Savienībā tradicionāli lieto dažus apzīmējumus, ar ko pircēju informē par vīna īpatnībām un kvalitāti, un šī informācija papildina informāciju, ko sniedz ar cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību un godīgu konkurenci un lai izvairītos no pircēju maldināšanas, šiem tradicionālajiem apzīmējumiem jābūt tiesīgiem uz aizsardzību Savienībā. |
| --- | --- |

(99)

Savienībā tradicionāli lieto dažus apzīmējumus, ar ko pircēju informē par vīna īpatnībām un kvalitāti, un šī informācija papildina informāciju, ko sniedz ar cilmes vietas nosaukumiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm. Tādēļ, lai nodrošinātu iekšējā tirgus darbību un godīgu konkurenci un lai izvairītos no pircēju maldināšanas, šiem tradicionālajiem apzīmējumiem jābūt tiesīgiem uz aizsardzību Savienībā.

| (100) | To vīna nozares produktu nosaukums, apzīmējums un noformējums, uz ko attiecas šī regula, var būtiski ietekmēt to pārdošanas iespējas. Atšķirības dalībvalstu vīna nozares produktu marķēšanas noteikumos var traucēt iekšējā tirgus sekmīgu darbību. Tāpēc jāparedz noteikumi, kuros ņemtas vērā patērētāju un ražotāju likumīgās intereses. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt Savienības noteikumus par marķējumu. |
| --- | --- |

(100)

To vīna nozares produktu nosaukums, apzīmējums un noformējums, uz ko attiecas šī regula, var būtiski ietekmēt to pārdošanas iespējas. Atšķirības dalībvalstu vīna nozares produktu marķēšanas noteikumos var traucēt iekšējā tirgus sekmīgu darbību. Tāpēc jāparedz noteikumi, kuros ņemtas vērā patērētāju un ražotāju likumīgās intereses. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt Savienības noteikumus par marķējumu.

| (101) | Ja veidojas piena produktu pārpalikums vai pastāv draudi par tā veidošanos, kas rada vai var radīt ievērojamu tirgus nelīdzsvarotību, jāpiešķir atbalsts par Savienībā ražotu vājpienu un vājpiena pulveri, kas paredzēts izmantošanai dzīvnieku barībā. Noteikumi par kazeīna un kazeinātu izmantošanu siera ražošanā paredzēti, lai izvairītos no negatīvās ietekmes, ko var radīt minētā atbalsta shēma, ņemot vērā siera neaizsargātību pret aizstāšanu ar kazeīnu un kazeinātiem, un tādējādi palīdzētu stabilizēt tirgu. |
| --- | --- |

(101)

Ja veidojas piena produktu pārpalikums vai pastāv draudi par tā veidošanos, kas rada vai var radīt ievērojamu tirgus nelīdzsvarotību, jāpiešķir atbalsts par Savienībā ražotu vājpienu un vājpiena pulveri, kas paredzēts izmantošanai dzīvnieku barībā. Noteikumi par kazeīna un kazeinātu izmantošanu siera ražošanā paredzēti, lai izvairītos no negatīvās ietekmes, ko var radīt minētā atbalsta shēma, ņemot vērā siera neaizsargātību pret aizstāšanu ar kazeīnu un kazeinātiem, un tādējādi palīdzētu stabilizēt tirgu.

| (102) | Šajā regulā galvenā uzmanība ir pievērsta uz dažādiem organizāciju veidiem, lai sasniegtu politikas mērķus, jo īpaši nolūkā ar kopīgu rīcību stabilizēt attiecīgo produktu tirgus un uzlabot un garantēt produktu kvalitāti. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 attiecīgie noteikumi balstās uz organizācijām, ko atzinušas dalībvalstis vai — noteiktos apstākļos — Komisija. Šie noteikumi jāsaglabā. |
| --- | --- |

(102)

Šajā regulā galvenā uzmanība ir pievērsta uz dažādiem organizāciju veidiem, lai sasniegtu politikas mērķus, jo īpaši nolūkā ar kopīgu rīcību stabilizēt attiecīgo produktu tirgus un uzlabot un garantēt produktu kvalitāti. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 attiecīgie noteikumi balstās uz organizācijām, ko atzinušas dalībvalstis vai — noteiktos apstākļos — Komisija. Šie noteikumi jāsaglabā.

| (103) | Lai augļu un dārzeņu nozarē palielinātu ražotāju organizāciju un to apvienību ietekmi un nodrošinātu vēlamo tirgus stabilitāti, dalībvalstīm to reģionos noteiktos apstākļos jāatļauj attiecībā uz ražotājiem, kas nav organizāciju vai apvienību biedri, piemērot noteikumus, jo īpaši attiecībā uz ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību, ko attiecīgā reģiona organizācija vai asociācija pieņēmusi saviem biedriem. |
| --- | --- |

(103)

Lai augļu un dārzeņu nozarē palielinātu ražotāju organizāciju un to apvienību ietekmi un nodrošinātu vēlamo tirgus stabilitāti, dalībvalstīm to reģionos noteiktos apstākļos jāatļauj attiecībā uz ražotājiem, kas nav organizāciju vai apvienību biedri, piemērot noteikumus, jo īpaši attiecībā uz ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību, ko attiecīgā reģiona organizācija vai asociācija pieņēmusi saviem biedriem.

| (104) | Augļu un dārzeņu nozarē jo īpaši jābūt iespējai piešķirt īpašu atzīšanu organizācijām, kuras pierāda pietiekamu pārstāvību un veic praktisku darbību, lai sasniegtu Līguma 39. pantā minētos mērķus. Nosacījumi par ražotāju organizāciju un to apvienību pieņemto noteikumu piemērošanas paplašināšanu un no šādas paplašināšanas izrietošo izmaksu dalīšanu jāpiemēro arī starpnozaru organizācijām, ņemot vērā izvirzīto mērķu līdzību. Līdzīga pieeja jāpiemēro starpnozaru organizācijām tabakas nozarē. |
| --- | --- |

(104)

Augļu un dārzeņu nozarē jo īpaši jābūt iespējai piešķirt īpašu atzīšanu organizācijām, kuras pierāda pietiekamu pārstāvību un veic praktisku darbību, lai sasniegtu Līguma 39. pantā minētos mērķus. Nosacījumi par ražotāju organizāciju un to apvienību pieņemto noteikumu piemērošanas paplašināšanu un no šādas paplašināšanas izrietošo izmaksu dalīšanu jāpiemēro arī starpnozaru organizācijām, ņemot vērā izvirzīto mērķu līdzību. Līdzīga pieeja jāpiemēro starpnozaru organizācijām tabakas nozarē.

| (105) | Lai nodrošinātu ražošanas racionālu attīstību un arī lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni piena ražotājiem, ir jāpastiprina viņu spējas aizstāvēt savas intereses sarunās ar pārstrādātājiem, kas nodrošinātu taisnīgāku pievienotās vērtības sadali visā piegādes ķēdē. Tāpēc, lai īstenotu šos kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, ir jāpieņem noteikums saskaņā ar Līguma 42. pantu un 43. panta 2. punktu, lai ražotāju organizācijām, kuras veido piensaimnieki, vai to apvienībām ļautu ar piena pārstrādes uzņēmumu kolektīvi apspriest līguma noteikumus, tostarp cenu, attiecībā uz tās biedru visu ražošanas apjomu vai daļu no tā. Lai saglabātu efektīvu konkurenci piena produktu tirgū, ir jānosaka, ka šādai iespējai ir jāpiemēro attiecīgi kvantitatīvie ierobežojumi. Tāpēc šādām ražotāju organizācijām jāparedz tiesības tikt atzītām saskaņā ar TKO. |
| --- | --- |

(105)

Lai nodrošinātu ražošanas racionālu attīstību un arī lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni piena ražotājiem, ir jāpastiprina viņu spējas aizstāvēt savas intereses sarunās ar pārstrādātājiem, kas nodrošinātu taisnīgāku pievienotās vērtības sadali visā piegādes ķēdē. Tāpēc, lai īstenotu šos kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, ir jāpieņem noteikums saskaņā ar Līguma 42. pantu un 43. panta 2. punktu, lai ražotāju organizācijām, kuras veido piensaimnieki, vai to apvienībām ļautu ar piena pārstrādes uzņēmumu kolektīvi apspriest līguma noteikumus, tostarp cenu, attiecībā uz tās biedru visu ražošanas apjomu vai daļu no tā. Lai saglabātu efektīvu konkurenci piena produktu tirgū, ir jānosaka, ka šādai iespējai ir jāpiemēro attiecīgi kvantitatīvie ierobežojumi. Tāpēc šādām ražotāju organizācijām jāparedz tiesības tikt atzītām saskaņā ar TKO.

| (106) | Dažās nozarēs starpnozaru organizācijām ir ieviesti noteikumi ES līmenī. Šīm organizācijām var būt lietderīga loma dialoga veicināšanā starp piegādes ķēdes dalībniekiem un labākās prakses un tirgus pārredzamības sekmēšanā. Šādi noteikumi jāpiemēro arī piena un piena produktu nozarē, vienlaikus paredzot noteikumus, kas precizē šādu organizāciju statusu saskaņā ar konkurences tiesībām, vienlaikus nodrošinot, ka tie neizkropļo konkurenci vai iekšējo tirgu, vai neietekmē tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību. |
| --- | --- |

(106)

Dažās nozarēs starpnozaru organizācijām ir ieviesti noteikumi ES līmenī. Šīm organizācijām var būt lietderīga loma dialoga veicināšanā starp piegādes ķēdes dalībniekiem un labākās prakses un tirgus pārredzamības sekmēšanā. Šādi noteikumi jāpiemēro arī piena un piena produktu nozarē, vienlaikus paredzot noteikumus, kas precizē šādu organizāciju statusu saskaņā ar konkurences tiesībām, vienlaikus nodrošinot, ka tie neizkropļo konkurenci vai iekšējo tirgu, vai neietekmē tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību.

| (107) | Dažās nozarēs, kas nav nozares, attiecībā uz kurām spēkā esošajos noteikumos paredzēta ražotāju un starpnozaru organizāciju atzīšana, dalībvalstis varētu vēlēties atzīt šādu veidu organizācijas, pamatojoties uz attiecīgās valsts tiesību aktiem, ciktāl tas atbilst Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(107)

Dažās nozarēs, kas nav nozares, attiecībā uz kurām spēkā esošajos noteikumos paredzēta ražotāju un starpnozaru organizāciju atzīšana, dalībvalstis varētu vēlēties atzīt šādu veidu organizācijas, pamatojoties uz attiecīgās valsts tiesību aktiem, ciktāl tas atbilst Savienības tiesību aktiem.

| (108) | Vienots tirgus ietver tirdzniecības sistēmu pie Savienības ārējām robežām. Šajā tirdzniecības sistēmā jābūt ietvertai ievedmuitai un eksporta kompensācijām, un principā tai būtu jāstabilizē Savienības tirgus. Tirdzniecības sistēmai jābalstās uz saistībām, kas pieņemtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā. |
| --- | --- |

(108)

Vienots tirgus ietver tirdzniecības sistēmu pie Savienības ārējām robežām. Šajā tirdzniecības sistēmā jābūt ietvertai ievedmuitai un eksporta kompensācijām, un principā tai būtu jāstabilizē Savienības tirgus. Tirdzniecības sistēmai jābalstās uz saistībām, kas pieņemtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu Urugvajas kārtā.

| (109) | Tirdzniecības plūsmas uzraudzībā galvenā nozīme ir pārvaldībai, kurai jābūt elastīgai. Jāpieņem lēmums par atļauju prasību ieviešanu, ņemot vērā importa atļauju nepieciešamību attiecīgo tirgu pārvaldībai un īpaši attiecīgo produktu importa uzraudzībai. |
| --- | --- |

(109)

Tirdzniecības plūsmas uzraudzībā galvenā nozīme ir pārvaldībai, kurai jābūt elastīgai. Jāpieņem lēmums par atļauju prasību ieviešanu, ņemot vērā importa atļauju nepieciešamību attiecīgo tirgu pārvaldībai un īpaši attiecīgo produktu importa uzraudzībai.

| (110) | Muitas nodokļi, kas piemērojami lauksaimniecības produktiem saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumiem, lielākoties ir noteikti kopējā muitas tarifā. Tomēr attiecībā uz dažiem produktiem labības un rīsu nozarē papildu mehānismu ieviešana rada vajadzību nodrošināt iespēju pieņemt atkāpes. |
| --- | --- |

(110)

Muitas nodokļi, kas piemērojami lauksaimniecības produktiem saskaņā ar Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) nolīgumiem, lielākoties ir noteikti kopējā muitas tarifā. Tomēr attiecībā uz dažiem produktiem labības un rīsu nozarē papildu mehānismu ieviešana rada vajadzību nodrošināt iespēju pieņemt atkāpes.

| (111) | Lai novērstu vai neitralizētu tādu kaitīgu ietekmi uz Savienības tirgu, ko varētu izraisīt dažu lauksaimniecības produktu imports, šādu produktu importam jāuzliek papildu ievedmuita, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi. |
| --- | --- |

(111)

Lai novērstu vai neitralizētu tādu kaitīgu ietekmi uz Savienības tirgu, ko varētu izraisīt dažu lauksaimniecības produktu imports, šādu produktu importam jāuzliek papildu ievedmuita, ja ir ievēroti konkrēti nosacījumi.

| (112) | Noteiktos apstākļos ir lietderīgi atvērt un pārvaldīt importa tarifu kvotas, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līgumu, vai no citiem aktiem. |
| --- | --- |

(112)

Noteiktos apstākļos ir lietderīgi atvērt un pārvaldīt importa tarifu kvotas, kas izriet no starptautiskiem nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līgumu, vai no citiem aktiem.

| (113) | Apliekot maisījumus ar ievedmuitas nodokli, tiecas nodrošināt nodokļu sistēmas pareizu darbību attiecībā uz labības, rīsu un šķelto rīsu maisījumu importu. |
| --- | --- |

(113)

Apliekot maisījumus ar ievedmuitas nodokli, tiecas nodrošināt nodokļu sistēmas pareizu darbību attiecībā uz labības, rīsu un šķelto rīsu maisījumu importu.

| (114) | Šajā regulā ir noteiktas ierastās patēriņa vajadzības cukura rafinēšanai tirdzniecības gadā. Lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas nozarei Savienībā, rafinēšanai paredzētā cukura importa atļaujas izdod vienīgi pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos, nepārsniedzot ierasto patēriņa vajadzību limitus. |
| --- | --- |

(114)

Šajā regulā ir noteiktas ierastās patēriņa vajadzības cukura rafinēšanai tirdzniecības gadā. Lai nodrošinātu piegādes rafinēšanas nozarei Savienībā, rafinēšanai paredzētā cukura importa atļaujas izdod vienīgi pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos, nepārsniedzot ierasto patēriņa vajadzību limitus.

| (115) | Lai novērstu nelikumīgu kultūru radītos traucējumus šķiedras kaņepju TKO, šajā regulā jāparedz kaņepju un kaņepju sēklu importa pārbaudes, kas šo produktu sakarā nodrošinātu konkrētas garantijas attiecībā uz tetrahidrokanabinola saturu. Turklāt tādu kaņepju sēklu importam, kuras nav paredzētas sēšanai, joprojām jāpiemēro kontroles sistēma, kas paredz atļauju piešķiršanas sistēmu attiecīgajiem importētājiem. |
| --- | --- |

(115)

Lai novērstu nelikumīgu kultūru radītos traucējumus šķiedras kaņepju TKO, šajā regulā jāparedz kaņepju un kaņepju sēklu importa pārbaudes, kas šo produktu sakarā nodrošinātu konkrētas garantijas attiecībā uz tetrahidrokanabinola saturu. Turklāt tādu kaņepju sēklu importam, kuras nav paredzētas sēšanai, joprojām jāpiemēro kontroles sistēma, kas paredz atļauju piešķiršanas sistēmu attiecīgajiem importētājiem.

| (116) | Muitas nodokļu sistēma ļauj iztikt bez visiem citiem aizsardzības pasākumiem pie Savienības ārējām robežām. Ārkārtējos apstākļos iekšējā tirgus un nodokļu mehānisms var izrādīties nepiemērots. Šādos gadījumos, lai Savienības tirgu neatstātu neaizsargātu pret iespējamiem traucējumiem, Savienībai jāspēj bez kavēšanās veikt visus vajadzīgos pasākumus. Šiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām. |
| --- | --- |

(116)

Muitas nodokļu sistēma ļauj iztikt bez visiem citiem aizsardzības pasākumiem pie Savienības ārējām robežām. Ārkārtējos apstākļos iekšējā tirgus un nodokļu mehānisms var izrādīties nepiemērots. Šādos gadījumos, lai Savienības tirgu neatstātu neaizsargātu pret iespējamiem traucējumiem, Savienībai jāspēj bez kavēšanās veikt visus vajadzīgos pasākumus. Šiem pasākumiem jābūt saskaņā ar Savienības starptautiskajām saistībām.

| (117) | Jāparedz iespēja aizliegt izmantot ievešanas pārstrādei un izvešanas pārstrādei procedūras. Tādēļ ir lietderīgi šādos apstākļos nodrošināt iespēju pārtraukt ievešanas pārstrādei un izvešanas pārstrādei procedūru izmantošanu. |
| --- | --- |

(117)

Jāparedz iespēja aizliegt izmantot ievešanas pārstrādei un izvešanas pārstrādei procedūras. Tādēļ ir lietderīgi šādos apstākļos nodrošināt iespēju pārtraukt ievešanas pārstrādei un izvešanas pārstrādei procedūru izmantošanu.

| (118) | Noteikumiem kompensāciju piešķiršanai par eksportu uz trešām valstīm, kuri pamatoti uz cenu starpību Savienības un pasaules tirgū un atbilst PTO pieņemto saistību paredzētajiem robežlielumiem, jāsekmē Savienības dalība dažu šajā regulā minēto produktu starptautiskajā tirdzniecībā. Veicot subsidētu eksportu, jāievēro vērtības un daudzuma robežlielumi. |
| --- | --- |

(118)

Noteikumiem kompensāciju piešķiršanai par eksportu uz trešām valstīm, kuri pamatoti uz cenu starpību Savienības un pasaules tirgū un atbilst PTO pieņemto saistību paredzētajiem robežlielumiem, jāsekmē Savienības dalība dažu šajā regulā minēto produktu starptautiskajā tirdzniecībā. Veicot subsidētu eksportu, jāievēro vērtības un daudzuma robežlielumi.

| (119) | Nosakot eksporta kompensācijas, jānodrošina atbilstība minētajiem vērtības robežlielumiem, uzraugot maksājumus saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz ELGF. Uzraudzību var atvieglot, uzliekot par pienākumu iepriekš obligāti noteikt eksporta kompensācijas, vienlaikus pieļaujot iespēju attiecībā uz diferencētām kompensācijām mainīt noteikto galamērķi ģeogrāfiskajā apgabalā, kam piemēro vienotu eksporta kompensācijas likmi. Par galamērķa maiņu jāmaksā eksporta kompensācija, ko piemēro faktiskajam galamērķim, nepārsniedzot attiecīgajam galamērķim iepriekš noteikto maksimālo summu. |
| --- | --- |

(119)

Nosakot eksporta kompensācijas, jānodrošina atbilstība minētajiem vērtības robežlielumiem, uzraugot maksājumus saskaņā ar noteikumiem, kas attiecas uz ELGF. Uzraudzību var atvieglot, uzliekot par pienākumu iepriekš obligāti noteikt eksporta kompensācijas, vienlaikus pieļaujot iespēju attiecībā uz diferencētām kompensācijām mainīt noteikto galamērķi ģeogrāfiskajā apgabalā, kam piemēro vienotu eksporta kompensācijas likmi. Par galamērķa maiņu jāmaksā eksporta kompensācija, ko piemēro faktiskajam galamērķim, nepārsniedzot attiecīgajam galamērķim iepriekš noteikto maksimālo summu.

| (120) | Lai nodrošinātu daudzuma robežlielumu ievērošanu, jāievieš uzticama un efektīva uzraudzības sistēma. Šajā nolūkā eksporta kompensācijas jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek uzrādīta eksporta atļauja. Eksporta kompensācijas jāpiešķir līdz pieejamajam robežlielumam atkarībā no katra attiecīgā produkta konkrētās situācijas. Izņēmumi ir pieļaujami vienīgi pārstrādes produktiem, kas nav minēti Līguma I pielikumā un uz ko neattiecas daudzuma robežlielumi. Jāparedz atkāpe no pārvaldības noteikumu stingras ievērošanas, ja preču eksports, par kuru pienākas kompensācija, visticamāk, nepārsniegs noteiktos kvantitatīvos robežlielumus. |
| --- | --- |

(120)

Lai nodrošinātu daudzuma robežlielumu ievērošanu, jāievieš uzticama un efektīva uzraudzības sistēma. Šajā nolūkā eksporta kompensācijas jāpiešķir ar nosacījumu, ka tiek uzrādīta eksporta atļauja. Eksporta kompensācijas jāpiešķir līdz pieejamajam robežlielumam atkarībā no katra attiecīgā produkta konkrētās situācijas. Izņēmumi ir pieļaujami vienīgi pārstrādes produktiem, kas nav minēti Līguma I pielikumā un uz ko neattiecas daudzuma robežlielumi. Jāparedz atkāpe no pārvaldības noteikumu stingras ievērošanas, ja preču eksports, par kuru pienākas kompensācija, visticamāk, nepārsniegs noteiktos kvantitatīvos robežlielumus.

| (121) | Dzīvu liellopu eksporta gadījumā jāparedz, ka kompensāciju piešķir un izmaksā vienīgi tad, ja ir ievēroti noteikumi, kas paredzēti Savienības tiesību aktos par dzīvnieku labturību un jo īpaši par dzīvnieku aizsardzību transportēšanas laikā. |
| --- | --- |

(121)

Dzīvu liellopu eksporta gadījumā jāparedz, ka kompensāciju piešķir un izmaksā vienīgi tad, ja ir ievēroti noteikumi, kas paredzēti Savienības tiesību aktos par dzīvnieku labturību un jo īpaši par dzīvnieku aizsardzību transportēšanas laikā.

| (122) | Dažos gadījumos, ja lauksaimniecības produkti atbilst konkrētai specifikācijai un/vai cenas nosacījumiem, tiem var izmantot īpašu importa režīmu trešās valstīs. Lai nodrošinātu šīs sistēmas pareizu piemērošanu, vajadzīga administratīva sadarbība starp importētājas trešās valsts iestādēm un Savienību. Šim nolūkam produktiem jāpievieno Savienībā izdots sertifikāts. |
| --- | --- |

(122)

Dažos gadījumos, ja lauksaimniecības produkti atbilst konkrētai specifikācijai un/vai cenas nosacījumiem, tiem var izmantot īpašu importa režīmu trešās valstīs. Lai nodrošinātu šīs sistēmas pareizu piemērošanu, vajadzīga administratīva sadarbība starp importētājas trešās valsts iestādēm un Savienību. Šim nolūkam produktiem jāpievieno Savienībā izdots sertifikāts.

| (123) | Puķu sīpolu eksports uz trešām valstīm Savienībai ekonomiski ir ļoti svarīgs. Šāda eksporta turpināšanu un attīstību var nodrošināt cenu stabilizēšana šajā tirdzniecības nozarē. Tādēļ šajā regulā attiecīgajiem produktiem jāparedz vismazākās eksporta cenas. |
| --- | --- |

(123)

Puķu sīpolu eksports uz trešām valstīm Savienībai ekonomiski ir ļoti svarīgs. Šāda eksporta turpināšanu un attīstību var nodrošināt cenu stabilizēšana šajā tirdzniecības nozarē. Tādēļ šajā regulā attiecīgajiem produktiem jāparedz vismazākās eksporta cenas.

| (124) | Saskaņā ar Līguma 42. pantu Līguma konkurences noteikumu nodaļa attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību vienīgi tādā apjomā, kāds noteikts Savienības tiesību aktos atbilstīgi Līguma 43. panta 2. un 3. punktam un saskaņā ar tajos noteikto procedūru. Lielākoties ir noteikta valsts atbalsta noteikumu piemērojamība. Turklāt Līguma noteikumu piemērošana uzņēmumiem tika noteikta ar Padomes 2006. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 1184/2006, ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (13). Saskaņā ar mērķi izveidot vienu vispārīgu tirgus politikas noteikumu kopumu ir lietderīgi minētos noteikumus iekļaut šajā regulā. |
| --- | --- |

(124)

Saskaņā ar Līguma 42. pantu Līguma konkurences noteikumu nodaļa attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību vienīgi tādā apjomā, kāds noteikts Savienības tiesību aktos atbilstīgi Līguma 43. panta 2. un 3. punktam un saskaņā ar tajos noteikto procedūru. Lielākoties ir noteikta valsts atbalsta noteikumu piemērojamība. Turklāt Līguma noteikumu piemērošana uzņēmumiem tika noteikta ar Padomes 2006. gada 24. jūlija Regulu (EK) Nr. 1184/2006, ar ko piemēro konkrētus konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai (13). Saskaņā ar mērķi izveidot vienu vispārīgu tirgus politikas noteikumu kopumu ir lietderīgi minētos noteikumus iekļaut šajā regulā.

| (125) | Konkurences noteikumi, kas attiecas uz Līguma 101. pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām un uz dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, jāattiecina uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību tiktāl, ciktāl to piemērošana nekavē valstu lauksaimniecības tirgu organizāciju darbību vai neapdraud kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(125)

Konkurences noteikumi, kas attiecas uz Līguma 101. pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un darbībām un uz dominējošā stāvokļa ļaunprātīgu izmantošanu, jāattiecina uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību tiktāl, ciktāl to piemērošana nekavē valstu lauksaimniecības tirgu organizāciju darbību vai neapdraud kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanu.

| (126) | Īpaša pieeja ir vajadzīga lauksaimnieku organizācijām, kuru īpašs mērķis ir kopīga lauksaimniecības produktu ražošana vai tirdzniecība vai kopīga iekārtu izmantošana, ja vien šāda kopīga darbība neizslēdz konkurenci vai neapdraud Līguma 39. panta mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(126)

Īpaša pieeja ir vajadzīga lauksaimnieku organizācijām, kuru īpašs mērķis ir kopīga lauksaimniecības produktu ražošana vai tirdzniecība vai kopīga iekārtu izmantošana, ja vien šāda kopīga darbība neizslēdz konkurenci vai neapdraud Līguma 39. panta mērķu sasniegšanu.

| (127) | Lai izvairītos no kaitējuma kopējās lauksaimniecības politikas attīstībai, nodrošinātu tiesisko noteiktību un nediskriminētu attiecīgos uzņēmumus, Komisijai jābūt ekskluzīvām pilnvarām, ko pārbauda Tiesa, izlemt, vai Līguma 101. pantā minētie nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem. |
| --- | --- |

(127)

Lai izvairītos no kaitējuma kopējās lauksaimniecības politikas attīstībai, nodrošinātu tiesisko noteiktību un nediskriminētu attiecīgos uzņēmumus, Komisijai jābūt ekskluzīvām pilnvarām, ko pārbauda Tiesa, izlemt, vai Līguma 101. pantā minētie nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas mērķiem.

| (128) | Valsts atbalsta piešķiršana apdraudētu tā vienotā tirgus pareizu darbību, kura pamatā ir kopējas cenas. Tāpēc Līguma noteikumi par valsts atbalstu parasti jāpiemēro šajā regulā minētajiem produktiem. Dažos gadījumos būtu jāpieļauj izņēmumi. Ja tiek piemēroti izņēmumi, Komisijai tomēr būtu jāpārzina esošais, jaunais un ierosinātais valsts atbalsts, lai dotu attiecīgus norādījumus dalībvalstīm un ieteiktu tām attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(128)

Valsts atbalsta piešķiršana apdraudētu tā vienotā tirgus pareizu darbību, kura pamatā ir kopējas cenas. Tāpēc Līguma noteikumi par valsts atbalstu parasti jāpiemēro šajā regulā minētajiem produktiem. Dažos gadījumos būtu jāpieļauj izņēmumi. Ja tiek piemēroti izņēmumi, Komisijai tomēr būtu jāpārzina esošais, jaunais un ierosinātais valsts atbalsts, lai dotu attiecīgus norādījumus dalībvalstīm un ieteiktu tām attiecīgus pasākumus.

| (129) | Somija un Zviedrija kopš to pievienošanās var piešķirt atbalstu ziemeļbriežu gaļas un ziemeļbriežu gaļas produktu ražošanai un tirdzniecībai sakarā ar īpašo ekonomisko situāciju. Turklāt Somija ar Komisijas atļauju īpašo klimatisko apstākļu dēļ var piešķirt valsts atbalstu par noteiktu daudzumu sēklu un labības sēklu, kas audzētas vienīgi Somijā. |
| --- | --- |

(129)

Somija un Zviedrija kopš to pievienošanās var piešķirt atbalstu ziemeļbriežu gaļas un ziemeļbriežu gaļas produktu ražošanai un tirdzniecībai sakarā ar īpašo ekonomisko situāciju. Turklāt Somija ar Komisijas atļauju īpašo klimatisko apstākļu dēļ var piešķirt valsts atbalstu par noteiktu daudzumu sēklu un labības sēklu, kas audzētas vienīgi Somijā.

| (130) | Lai risinātu pamatotus krīzes gadījumus pat pēc tam, kad beidzies termiņš 2012. gada atbalsta programmās paredzētajiem pārejas posma atbalsta pasākumiem par destilāciju krīzes situācijā, dalībvalstīm jābūt iespējai sniegt atbalstu par destilāciju krīzes situācijā, nepārsniedzot dalībvalsts valsts atbalsta programmā paredzēto attiecīgā gada budžeta maksimālo apjomu par 15 %. Par jebkādu šādu atbalstu jāpaziņo Komisijai, un saskaņā ar šo regulu pirms tā piešķiršanas ir jāsaņem apstiprinājums. |
| --- | --- |

(130)

Lai risinātu pamatotus krīzes gadījumus pat pēc tam, kad beidzies termiņš 2012. gada atbalsta programmās paredzētajiem pārejas posma atbalsta pasākumiem par destilāciju krīzes situācijā, dalībvalstīm jābūt iespējai sniegt atbalstu par destilāciju krīzes situācijā, nepārsniedzot dalībvalsts valsts atbalsta programmā paredzēto attiecīgā gada budžeta maksimālo apjomu par 15 %. Par jebkādu šādu atbalstu jāpaziņo Komisijai, un saskaņā ar šo regulu pirms tā piešķiršanas ir jāsaņem apstiprinājums.

| (131) | Dalībvalstīs, kurās gaidāms būtisks cukura kvotu samazinājums, cukurbiešu ražotāji saskarsies ar īpaši lielām pielāgošanās problēmām. Šādos gadījumos Savienības pārejas posma atbalsts cukurbiešu audzētājiem, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 73/2009, nebūs pietiekams, lai pilnībā risinātu cukurbiešu audzētāju grūtības. Tādēļ dalībvalstīm, kuras kvotu samazinājušas par vairāk nekā 50 % no cukura kvotas, kas 2006. gada 20. februārī noteikta III pielikumā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulai (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (14), jāatļauj cukurbiešu ražotājiem sniegt valsts atbalstu laikposmā, kamēr piemēro Savienības pārejas posma atbalstu. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis nepiešķir valsts atbalstu apjomā, kas pārsniedz cukurbiešu audzētāju vajadzības, attiecīgā valsts atbalsta noteikšana joprojām jāapstiprina Komisijai, izņemot attiecībā uz Itāliju, kur maksimālā vajadzība, lai visproduktīvākie cukurbiešu audzētāji pielāgotos tirgus apstākļiem pēc reformas, ir novērtēta EUR 11 apjomā par katru izaudzēto cukurbiešu tonnu. Turklāt, ņemot vērā Itālijā gaidāmās īpašās problēmas, jāsaglabā kārtība, kā cukurbiešu audzētāji var tieši vai netieši gūt labumu no piešķirtā valsts atbalsta. |
| --- | --- |

(131)

Dalībvalstīs, kurās gaidāms būtisks cukura kvotu samazinājums, cukurbiešu ražotāji saskarsies ar īpaši lielām pielāgošanās problēmām. Šādos gadījumos Savienības pārejas posma atbalsts cukurbiešu audzētājiem, kas noteikts Regulā (EK) Nr. 73/2009, nebūs pietiekams, lai pilnībā risinātu cukurbiešu audzētāju grūtības. Tādēļ dalībvalstīm, kuras kvotu samazinājušas par vairāk nekā 50 % no cukura kvotas, kas 2006. gada 20. februārī noteikta III pielikumā Padomes 2006. gada 20. februāra Regulai (EK) Nr. 318/2006 par cukura tirgu kopīgu organizāciju (14), jāatļauj cukurbiešu ražotājiem sniegt valsts atbalstu laikposmā, kamēr piemēro Savienības pārejas posma atbalstu. Lai nodrošinātu to, ka dalībvalstis nepiešķir valsts atbalstu apjomā, kas pārsniedz cukurbiešu audzētāju vajadzības, attiecīgā valsts atbalsta noteikšana joprojām jāapstiprina Komisijai, izņemot attiecībā uz Itāliju, kur maksimālā vajadzība, lai visproduktīvākie cukurbiešu audzētāji pielāgotos tirgus apstākļiem pēc reformas, ir novērtēta EUR 11 apjomā par katru izaudzēto cukurbiešu tonnu. Turklāt, ņemot vērā Itālijā gaidāmās īpašās problēmas, jāsaglabā kārtība, kā cukurbiešu audzētāji var tieši vai netieši gūt labumu no piešķirtā valsts atbalsta.

| (132) | Somijā cukurbiešu audzēšana notiek īpašos ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļos, kas negatīvi ietekmēs nozari papildus cukura nozares reformas vispārējai ietekmei. Tāpēc minētajai dalībvalstij jāatļauj pastāvīgi piešķirt saviem cukurbiešu audzētājiem piemērotu valsts atbalsta summu. |
| --- | --- |

(132)

Somijā cukurbiešu audzēšana notiek īpašos ģeogrāfiskos un klimatiskos apstākļos, kas negatīvi ietekmēs nozari papildus cukura nozares reformas vispārējai ietekmei. Tāpēc minētajai dalībvalstij jāatļauj pastāvīgi piešķirt saviem cukurbiešu audzētājiem piemērotu valsts atbalsta summu.

| (133) | Īpašajiem noteikumiem, kas piemērojami valsts atbalstam, kuru Vācija piešķīrusi saskaņā ar Vācijas alkohola monopolu, bija jāzaudē spēks 2010. gada 31. decembrī. Monopola pārdotie apjomi kopš 2003. gada ir samazinājušies, un destilācijas uzņēmumi un mazās un vidējās saimniecības, kas tiem piegādāja izejvielas, ir centušies sagatavoties darbībai brīvajā tirgū. Tomēr, tā kā ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai atvieglotu šo pielāgošanos, monopola pakāpeniskās atcelšanas laiks un laikposms, kurā minētajiem saņēmējiem piešķir atbalstu, ir jāpagarina līdz 2013. gada 31. decembrim. Dažām mazapjoma vienota nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām, kas, izmantojot vietējās izejvielas, īpaši veicina tradicionālo ainavu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, jāļauj turpināt saņemt atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar monopolu, līdz 2017. gada 31. decembrim, kad monopols jālikvidē. Tādēļ Vācijai jāiesniedz ikgadējs pakāpeniskas atcelšanas plāns no 2013. gada. |
| --- | --- |

(133)

Īpašajiem noteikumiem, kas piemērojami valsts atbalstam, kuru Vācija piešķīrusi saskaņā ar Vācijas alkohola monopolu, bija jāzaudē spēks 2010. gada 31. decembrī. Monopola pārdotie apjomi kopš 2003. gada ir samazinājušies, un destilācijas uzņēmumi un mazās un vidējās saimniecības, kas tiem piegādāja izejvielas, ir centušies sagatavoties darbībai brīvajā tirgū. Tomēr, tā kā ir vajadzīgs ilgāks laiks, lai atvieglotu šo pielāgošanos, monopola pakāpeniskās atcelšanas laiks un laikposms, kurā minētajiem saņēmējiem piešķir atbalstu, ir jāpagarina līdz 2013. gada 31. decembrim. Dažām mazapjoma vienota nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām, kas, izmantojot vietējās izejvielas, īpaši veicina tradicionālo ainavu un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu, jāļauj turpināt saņemt atbalstu, kas piešķirts saskaņā ar monopolu, līdz 2017. gada 31. decembrim, kad monopols jālikvidē. Tādēļ Vācijai jāiesniedz ikgadējs pakāpeniskas atcelšanas plāns no 2013. gada.

| (134) | Ja dalībvalsts savā teritorijā vēlas atbalstīt pasākumus piena un piena produktu patēriņa veicināšanai Savienībā, jāparedz iespēja finansēt šādus pasākumus, uzliekot piena ražotājiem veicināšanas nodokli valsts līmenī. |
| --- | --- |

(134)

Ja dalībvalsts savā teritorijā vēlas atbalstīt pasākumus piena un piena produktu patēriņa veicināšanai Savienībā, jāparedz iespēja finansēt šādus pasākumus, uzliekot piena ražotājiem veicināšanas nodokli valsts līmenī.

| (135) | Ņemot vērā to, ka nav ES tiesību aktu par standartizētiem, rakstiskiem līgumiem, dalībvalstis var savās saistību tiesību sistēmās noteikt šādu līgumu izmantošanu par obligātu ar nosacījumu, ka, to darot, ievēro ES tiesību aktus, un jo īpaši, ka nodrošina iekšējā tirgus un tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību Ņemot vērā šajā sakarā dažādās situācijas ES, ievērojot subsidiaritātes principu, šāda lēmuma pieņemšana ir jāatstāj dalībvalstu ziņā. Tomēr, lai panāktu, ka šādi līgumi atbilst pienācīgiem minimāliem standartiem, un lai nodrošinātu labu iekšējā tirgus un tirgus kopīgās organizācijas darbību, ES līmenī ir jānosaka daži pamatnosacījumi šādu līgumu izmantošanai. Ņemot vērā, ka dažu piensaimniecības kooperatīvu statūtos varētu būtu paredzēti līdzīgi noteikumi, vienkāršības apsvērumu dēļ tādā gadījumā tie būtu jāizslēdz no prasības par līgumu noslēgšanu. Lai šāda sistēma darbotos arī gadījumā, kad pārstrādātājiem piegādājamo pienu no lauksaimniekiem pieņem starpnieki, tā būtu analoģiski jāpiemēro arī minētajā situācijā. |
| --- | --- |

(135)

Ņemot vērā to, ka nav ES tiesību aktu par standartizētiem, rakstiskiem līgumiem, dalībvalstis var savās saistību tiesību sistēmās noteikt šādu līgumu izmantošanu par obligātu ar nosacījumu, ka, to darot, ievēro ES tiesību aktus, un jo īpaši, ka nodrošina iekšējā tirgus un tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību Ņemot vērā šajā sakarā dažādās situācijas ES, ievērojot subsidiaritātes principu, šāda lēmuma pieņemšana ir jāatstāj dalībvalstu ziņā. Tomēr, lai panāktu, ka šādi līgumi atbilst pienācīgiem minimāliem standartiem, un lai nodrošinātu labu iekšējā tirgus un tirgus kopīgās organizācijas darbību, ES līmenī ir jānosaka daži pamatnosacījumi šādu līgumu izmantošanai. Ņemot vērā, ka dažu piensaimniecības kooperatīvu statūtos varētu būtu paredzēti līdzīgi noteikumi, vienkāršības apsvērumu dēļ tādā gadījumā tie būtu jāizslēdz no prasības par līgumu noslēgšanu. Lai šāda sistēma darbotos arī gadījumā, kad pārstrādātājiem piegādājamo pienu no lauksaimniekiem pieņem starpnieki, tā būtu analoģiski jāpiemēro arī minētajā situācijā.

| (136) | Ir vajadzīga pietiekama informācija par pašreizējo apiņu tirgus stāvokli un tā attīstības perspektīvām Savienībā. Tādēļ jāparedz noteikums reģistrēt visus piegādes līgumus attiecībā uz Savienībā izaudzētajiem apiņiem. |
| --- | --- |

(136)

Ir vajadzīga pietiekama informācija par pašreizējo apiņu tirgus stāvokli un tā attīstības perspektīvām Savienībā. Tādēļ jāparedz noteikums reģistrēt visus piegādes līgumus attiecībā uz Savienībā izaudzētajiem apiņiem.

| (137) | Lai varētu labāk pārvaldīt vīnogu audzēšanas potenciālu, dalībvalstīm, pamatojoties uz vīna dārzu reģistru, jānosūta Komisijai pārskats par savu ražošanas potenciālu. Lai veicinātu to, ka dalībvalstis dara zināmus inventarizācijas rezultātus, atbalsts par pārstrukturēšanu un pārveidošanu jāpiešķir tikai tām dalībvalstīm, kas būs paziņojušas inventarizācijas rezultātus. Lai iegūtu attiecīgo politisko un administratīvo lēmumu pieņemšanai vajadzīgo informāciju, audzētājiem, kas audzē vīna vīnogas, ražo vīnogu misu un vīnu, jāiesniedz ražas deklarācijas. Dalībvalstīm jābūt iespējai pieprasīt, lai vīna ražošanai paredzēto vīnogu tirgotāji katru gadu deklarē daudzumus, kas pārdoti no pēdējās ražas. Vīnogu misas un vīna ražotājiem un tirgotājiem, izņemot mazumtirgotājus, jādeklarē vīnogu misas un vīna krājumi. |
| --- | --- |

(137)

Lai varētu labāk pārvaldīt vīnogu audzēšanas potenciālu, dalībvalstīm, pamatojoties uz vīna dārzu reģistru, jānosūta Komisijai pārskats par savu ražošanas potenciālu. Lai veicinātu to, ka dalībvalstis dara zināmus inventarizācijas rezultātus, atbalsts par pārstrukturēšanu un pārveidošanu jāpiešķir tikai tām dalībvalstīm, kas būs paziņojušas inventarizācijas rezultātus. Lai iegūtu attiecīgo politisko un administratīvo lēmumu pieņemšanai vajadzīgo informāciju, audzētājiem, kas audzē vīna vīnogas, ražo vīnogu misu un vīnu, jāiesniedz ražas deklarācijas. Dalībvalstīm jābūt iespējai pieprasīt, lai vīna ražošanai paredzēto vīnogu tirgotāji katru gadu deklarē daudzumus, kas pārdoti no pēdējās ražas. Vīnogu misas un vīna ražotājiem un tirgotājiem, izņemot mazumtirgotājus, jādeklarē vīnogu misas un vīna krājumi.

| (138) | Lai nodrošinātu attiecīgo produktu apmierinošu izsekojamības pakāpi jo īpaši patērētāju aizsardzības interesēs, jāparedz noteikums, ka visiem vīna nozares produktiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri ir apgrozībā Savienībā, ir jāpievieno pavaddokuments. |
| --- | --- |

(138)

Lai nodrošinātu attiecīgo produktu apmierinošu izsekojamības pakāpi jo īpaši patērētāju aizsardzības interesēs, jāparedz noteikums, ka visiem vīna nozares produktiem, uz kuriem attiecas šī regula un kuri ir apgrozībā Savienībā, ir jāpievieno pavaddokuments.

| (139) | Noteiktiem produktiem konkrētos apstākļos ir lietderīgi nodrošināt pasākumus, kas veicami traucējumu gadījumos, kā arī tad, ja šādi traucējumi ir paredzami ievērojamu cenu izmaiņu dēļ iekšējā tirgū vai kotāciju un cenu izmaiņu dēļ pasaules tirgū. |
| --- | --- |

(139)

Noteiktiem produktiem konkrētos apstākļos ir lietderīgi nodrošināt pasākumus, kas veicami traucējumu gadījumos, kā arī tad, ja šādi traucējumi ir paredzami ievērojamu cenu izmaiņu dēļ iekšējā tirgū vai kotāciju un cenu izmaiņu dēļ pasaules tirgū.

| (140) | Dalībvalstu iestādēm jābūt atbildīgām par šīs regulas prasību izpildes nodrošināšanu un jāveic priekšdarbi, lai Komisija varētu uzraudzīt un nodrošināt šo prasību ievērošanu vīna nozarē. |
| --- | --- |

(140)

Dalībvalstu iestādēm jābūt atbildīgām par šīs regulas prasību izpildes nodrošināšanu un jāveic priekšdarbi, lai Komisija varētu uzraudzīt un nodrošināt šo prasību ievērošanu vīna nozarē.

| (141) | Ir jāizveido īpaši pasākumi attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, lai tirgus uzraudzības nolūkā varētu savākt ekonomikas datus un analizēt statistikas informāciju. Tiktāl, ciktāl lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgus ir saistīts ar etilspirta tirgu vispār, jāpadara pieejama arī informācija par tā etilspirta tirgu, kas nav lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts. |
| --- | --- |

(141)

Ir jāizveido īpaši pasākumi attiecībā uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, lai tirgus uzraudzības nolūkā varētu savākt ekonomikas datus un analizēt statistikas informāciju. Tiktāl, ciktāl lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgus ir saistīts ar etilspirta tirgu vispār, jāpadara pieejama arī informācija par tā etilspirta tirgu, kas nav lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts.

| (142) | Izdevumi, kas dalībvalstīm radušies to saistību rezultātā, kas izriet no šīs regulas piemērošanas, jāfinansē Savienībai saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (15). |
| --- | --- |

(142)

Izdevumi, kas dalībvalstīm radušies to saistību rezultātā, kas izriet no šīs regulas piemērošanas, jāfinansē Savienībai saskaņā ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (15).

| (143) | Lai palielinātu finansiālos līdzekļus, kas vīna nozarei pieejami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, kad attiecīgās summas ir pietiekami svarīgas, līdzekļi pakāpeniski jāpārvieto uz budžetu, kas pieejams saskaņā ar minēto regulu. |
| --- | --- |

(143)

Lai palielinātu finansiālos līdzekļus, kas vīna nozarei pieejami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005, kad attiecīgās summas ir pietiekami svarīgas, līdzekļi pakāpeniski jāpārvieto uz budžetu, kas pieejams saskaņā ar minēto regulu.

| (144) | Komisijai jābūt pilnvarotai ieviest vajadzīgos pasākumus, lai neparedzētos gadījumos atrisinātu konkrētas praktiskas problēmas. |
| --- | --- |

(144)

Komisijai jābūt pilnvarotai ieviest vajadzīgos pasākumus, lai neparedzētos gadījumos atrisinātu konkrētas praktiskas problēmas.

| (145) | Tā kā lauksaimniecības produktu kopējais tirgus turpina attīstīties, dalībvalstīm un Komisijai savstarpēji jāsniedz informācija par attiecīgajām attīstības tendencēm un jāparedz līdzekļi attiecīgo pārmaiņu paziņošanai un līdzekļi attiecīgās informācijas paziņošanai. |
| --- | --- |

(145)

Tā kā lauksaimniecības produktu kopējais tirgus turpina attīstīties, dalībvalstīm un Komisijai savstarpēji jāsniedz informācija par attiecīgajām attīstības tendencēm un jāparedz līdzekļi attiecīgo pārmaiņu paziņošanai un līdzekļi attiecīgās informācijas paziņošanai.

| (146) | Lai izvairītos no šajā regulā paredzēto priekšrocību ļaunprātīgas izmantošanas, šīs priekšrocības nevajadzētu piešķirt vai attiecīgā gadījumā vajadzētu atņemt, ja ir konstatēts, ka apstākļi šo priekšrocību iegūšanai ir radīti mākslīgi — pretēji šīs regulas mērķiem. |
| --- | --- |

(146)

Lai izvairītos no šajā regulā paredzēto priekšrocību ļaunprātīgas izmantošanas, šīs priekšrocības nevajadzētu piešķirt vai attiecīgā gadījumā vajadzētu atņemt, ja ir konstatēts, ka apstākļi šo priekšrocību iegūšanai ir radīti mākslīgi — pretēji šīs regulas mērķiem.

| (147) | Lai garantētu atbilstību šajā regulā noteiktajām saistībām, ir jāveic pārbaudes un jāpiemēro administratīvi pasākumi un administratīvas sankcijas, ja saistības netiek pildītas, un jāparedz noteikumi par nodrošinājuma iesniegšanu un atbrīvošanu, lai garantētu vienotā kopējā tirgus pareizu pārvaldību saskaņā ar KLP. Šādos noteikumos jāiekļauj nepamatoto maksājumu atgūšana un dalībvalstu ziņošanas pienākums, kas izriet no šīs regulas piemērošanas. |
| --- | --- |

(147)

Lai garantētu atbilstību šajā regulā noteiktajām saistībām, ir jāveic pārbaudes un jāpiemēro administratīvi pasākumi un administratīvas sankcijas, ja saistības netiek pildītas, un jāparedz noteikumi par nodrošinājuma iesniegšanu un atbrīvošanu, lai garantētu vienotā kopējā tirgus pareizu pārvaldību saskaņā ar KLP. Šādos noteikumos jāiekļauj nepamatoto maksājumu atgūšana un dalībvalstu ziņošanas pienākums, kas izriet no šīs regulas piemērošanas.

| (148) | Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 vairāku nozaru tirgus pārvaldības pasākumu termiņš beigsies 2012. gadā. Pēc Regulas (EK) Nr. 1234/2007 atcelšanas līdz attiecīgo shēmu darbības beigām joprojām jāpiemēro attiecīgie noteikumi. |
| --- | --- |

(148)

Saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1234/2007 vairāku nozaru tirgus pārvaldības pasākumu termiņš beigsies 2012. gadā. Pēc Regulas (EK) Nr. 1234/2007 atcelšanas līdz attiecīgo shēmu darbības beigām joprojām jāpiemēro attiecīgie noteikumi.

| (149) | Lai tirdzniecības noteikumu piemērošanā nodrošinātu tiesisko noteiktību, Komisijai jānosaka datums, kurā konkrēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumi attiecīgajā nozarē vairs nav spēkā. |
| --- | --- |

(149)

Lai tirdzniecības noteikumu piemērošanā nodrošinātu tiesisko noteiktību, Komisijai jānosaka datums, kurā konkrēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumi attiecīgajā nozarē vairs nav spēkā.

| (150) | Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzētajiem noteikumiem augļu un dārzeņu nozarē uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, Komisija jāpilnvaro paredzēt pārejas pasākumus. |
| --- | --- |

(150)

Lai nodrošinātu netraucētu pāreju no Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzētajiem noteikumiem augļu un dārzeņu nozarē uz šajā regulā paredzētajiem noteikumiem, Komisija jāpilnvaro paredzēt pārejas pasākumus.

| (151) | Šī regula jāpiemēro no tās spēkā stāšanās dienas. Tomēr noteikums, ar ko izveido vispārējo tirdzniecības standartu, jāpiemēro tikai no [viens gads pēc regulas stāšanās spēkā]. |
| --- | --- |

(151)

Šī regula jāpiemēro no tās spēkā stāšanās dienas. Tomēr noteikums, ar ko izveido vispārējo tirdzniecības standartu, jāpiemēro tikai no [viens gads pēc regulas stāšanās spēkā].

| (152) | Attiecībā uz līgumattiecībām un ražotāju un starpnozaru organizācijām piena un piena produktu nozarē šajā regulā noteiktos pasākumus pamato piena produktu tirgus pašreizējie ekonomiskie apstākļi un piegādes ķēdes struktūra. Tāpēc tie jāpiemēro pietiekami ilgu periodu (gan pirms, gan pēc piena kvotu atcelšanas), lai ļautu tiem būt pilnībā efektīviem. Tomēr, ņemot vērā to plašo mērogu, tiem ir jābūt pagaidu pasākumiem, un tie ir jāpārskata, lai izvērtētu to darbību un nepieciešamību tos turpināt. Šis jautājums jāaplūko līdz 2014. gada 30. jūnijam un 2018. gada 31. decembrim iesniedzamajos Komisijas ziņojumos par piena tirgus attīstību, īpaši ietverot iespējamās iniciatīvas, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus, |
| --- | --- |

(152)

Attiecībā uz līgumattiecībām un ražotāju un starpnozaru organizācijām piena un piena produktu nozarē šajā regulā noteiktos pasākumus pamato piena produktu tirgus pašreizējie ekonomiskie apstākļi un piegādes ķēdes struktūra. Tāpēc tie jāpiemēro pietiekami ilgu periodu (gan pirms, gan pēc piena kvotu atcelšanas), lai ļautu tiem būt pilnībā efektīviem. Tomēr, ņemot vērā to plašo mērogu, tiem ir jābūt pagaidu pasākumiem, un tie ir jāpārskata, lai izvērtētu to darbību un nepieciešamību tos turpināt. Šis jautājums jāaplūko līdz 2014. gada 30. jūnijam un 2018. gada 31. decembrim iesniedzamajos Komisijas ziņojumos par piena tirgus attīstību, īpaši ietverot iespējamās iniciatīvas, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

I   DAĻA

IEVADA NOTEIKUMI

1. pants

Darbības joma

1.   Ar šo regulu izveido tirgus kopīgo organizāciju šādu nozaru produktiem, kā turpmāk noteikts I pielikumā:

| a) | labība, I pielikuma I daļa; |
| --- | --- |

a)

labība, I pielikuma I daļa;

| b) | rīsi, I pielikuma II daļa; |
| --- | --- |

b)

rīsi, I pielikuma II daļa;

| c) | cukurs, I pielikuma III daļa; |
| --- | --- |

c)

cukurs, I pielikuma III daļa;

| d) | sausā lopbarība, I pielikuma IV daļa; |
| --- | --- |

d)

sausā lopbarība, I pielikuma IV daļa;

| e) | sēklas, I pielikuma V daļa; |
| --- | --- |

e)

sēklas, I pielikuma V daļa;

| f) | apiņi, I pielikuma VI daļa; |
| --- | --- |

f)

apiņi, I pielikuma VI daļa;

| g) | olīveļļa un galda olīvas, I pielikuma VII daļa; |
| --- | --- |

g)

olīveļļa un galda olīvas, I pielikuma VII daļa;

| h) | šķiedras lini un kaņepes, I pielikuma VIII daļa; |
| --- | --- |

h)

šķiedras lini un kaņepes, I pielikuma VIII daļa;

| i) | augļi un dārzeņi, I pielikuma IX daļa; |
| --- | --- |

i)

augļi un dārzeņi, I pielikuma IX daļa;

| j) | augļu un dārzeņu pārstrādes produkti, I pielikuma X daļa; |
| --- | --- |

j)

augļu un dārzeņu pārstrādes produkti, I pielikuma X daļa;

| k) | banāni, I pielikuma XI daļa; |
| --- | --- |

k)

banāni, I pielikuma XI daļa;

| l) | vīns, I pielikuma XII daļa; |
| --- | --- |

l)

vīns, I pielikuma XII daļa;

| m) | dzīvi augi un puķkopības produkti, I pielikuma XIII daļa (turpmāk “dzīvu augu nozare”); |
| --- | --- |

m)

dzīvi augi un puķkopības produkti, I pielikuma XIII daļa (turpmāk “dzīvu augu nozare”);

| n) | jēltabaka, I pielikuma XIV daļa; |
| --- | --- |

n)

jēltabaka, I pielikuma XIV daļa;

| o) | liellopu un teļa gaļa, I pielikuma XV daļa; |
| --- | --- |

o)

liellopu un teļa gaļa, I pielikuma XV daļa;

| p) | piens un piena produkti, I pielikuma XVI daļa; |
| --- | --- |

p)

piens un piena produkti, I pielikuma XVI daļa;

| q) | cūkgaļa, I pielikuma XVII daļa; |
| --- | --- |

q)

cūkgaļa, I pielikuma XVII daļa;

| r) | aitas un kazas gaļa, I pielikuma XVIII daļa; |
| --- | --- |

r)

aitas un kazas gaļa, I pielikuma XVIII daļa;

| s) | olas, I pielikuma XIX daļa; |
| --- | --- |

s)

olas, I pielikuma XIX daļa;

| t) | mājputnu gaļa, I pielikuma XX daļa; |
| --- | --- |

t)

mājputnu gaļa, I pielikuma XX daļa;

| u) | citi produkti, I pielikuma XXI daļa. |
| --- | --- |

u)

citi produkti, I pielikuma XXI daļa.

2.   Šajā regulā nosaka īpašus pasākumus nozarēm, kas uzskaitītas un dažos gadījumos sīkāk definētas II pielikumā:

| a) | lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, II pielikuma I daļa (turpmāk “lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta nozare”); |
| --- | --- |

a)

lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, II pielikuma I daļa (turpmāk “lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta nozare”);

| b) | biškopības produktiem, II pielikuma II daļa (turpmāk “biškopības nozare”); |
| --- | --- |

b)

biškopības produktiem, II pielikuma II daļa (turpmāk “biškopības nozare”);

| c) | zīdtārpiņiem, II pielikuma III daļa. |
| --- | --- |

c)

zīdtārpiņiem, II pielikuma III daļa.

3.   Attiecībā uz svaigiem vai atdzesētiem kartupeļiem ar KN kodu 0701 piemēro IV daļas II nodaļu.

2. pants

Definīcijas

1.   Šajā regulā piemēro III pielikumā izklāstītās definīcijas attiecībā uz dažām nozarēm.

2.   Šajā regulā:

| a) | “lauksaimnieks” ir lauksaimnieks, kā definēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta a) punktā; |
| --- | --- |

a)

“lauksaimnieks” ir lauksaimnieks, kā definēts Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta a) punktā;

| b) | “maksātājs” ir struktūra vai struktūras, ko dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005; |
| --- | --- |

b)

“maksātājs” ir struktūra vai struktūras, ko dalībvalstis norīkojušas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005;

| c) | “intervences cena” ir cena, par ko produktus iepērk valsts intervencē. |
| --- | --- |

c)

“intervences cena” ir cena, par ko produktus iepērk valsts intervencē.

3. pants

Tirdzniecības gadi

Nosaka šādus tirdzniecības gadus:

| a) | no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim — banānu nozarei; |
| --- | --- |

a)

no attiecīgā gada 1. janvāra līdz 31. decembrim — banānu nozarei;

| b) | no 1. aprīļa līdz nākamā gada 31. martam:






  i) | sausās lopbarības nozarei, |
| --- | --- | --- |

b)

no 1. aprīļa līdz nākamā gada 31. martam:

i)

sausās lopbarības nozarei,

| ii) | zīdtārpiņu nozarei; |
| --- | --- |

ii)

zīdtārpiņu nozarei;

| c) | no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam:






  i) | labības nozarei, |
| --- | --- | --- |

c)

no 1. jūlija līdz nākamā gada 30. jūnijam:

i)

labības nozarei,

| ii) | sēklu nozarei, |
| --- | --- |

ii)

sēklu nozarei,

| iii) | olīveļļas un galda olīvu nozarei, |
| --- | --- |

iii)

olīveļļas un galda olīvu nozarei,

| iv) | šķiedras linu un kaņepju nozarei, |
| --- | --- |

iv)

šķiedras linu un kaņepju nozarei,

| v) | piena un piena produktu nozarei; |
| --- | --- |

v)

piena un piena produktu nozarei;

| d) | no 1. augusta līdz nākamā gada 31. jūlijam — vīna nozarei; |
| --- | --- |

d)

no 1. augusta līdz nākamā gada 31. jūlijam — vīna nozarei;

| e) | no 1. septembra līdz nākamā gada 31. augustam — rīsu nozarei; |
| --- | --- |

e)

no 1. septembra līdz nākamā gada 31. augustam — rīsu nozarei;

| f) | no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim — cukura nozarei. |
| --- | --- |

f)

no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. septembrim — cukura nozarei.

Lai ņemtu vērā augļu un dārzeņu un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozares specifiku, Komisija vajadzības gadījumā ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  nosaka tirdzniecības gadus minētajiem produktiem. [Gr. 5]

4. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai ņemtu vērā katras nozares specifiku un reaģētu uz tirgus stāvokļa izmaiņām, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var atjaunināt III pielikuma I daļā izklāstītās definīcijas.

5. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var: [Gr. 6]

| a) | noteikt konversijas likmes rīsiem dažādās pārstrādes stadijās, pārstrādes izmaksas un blakusproduktu vērtību; |
| --- | --- |

a)

noteikt konversijas likmes rīsiem dažādās pārstrādes stadijās, pārstrādes izmaksas un blakusproduktu vērtību;

| b) | paredzēt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz konversijas likmju piemērošanu. |
| --- | --- |

b)

paredzēt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz konversijas likmju piemērošanu.

II   DAĻA

IEKŠĒJAIS TIRGUS

I   SADAĻA

TIRGUS INTERVENCE

I   NODAĻA

Valsts intervence un uzglabāšana privātās noliktavās

I   iedaļa

Ievada noteikumi par valsts intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās

6. pants

Darbības joma

1.   Šajā nodaļā ir paredzēti noteikumi par — attiecīgā gadījumā — iepirkšanu valsts intervencē un atbalsta sniegšanu uzglabāšanai privātās noliktavās attiecībā uz šādām nozarēm:

| a) | labības nozare; |
| --- | --- |

a)

labības nozare;

| b) | rīsu nozare; |
| --- | --- |

b)

rīsu nozare;

| c) | cukura nozare; |
| --- | --- |

c)

cukura nozare;

| d) | olīveļļas un galda olīvu nozare; |
| --- | --- |

d)

olīveļļas un galda olīvu nozare;

| e) | liellopu un teļa gaļas nozare; |
| --- | --- |

e)

liellopu un teļa gaļas nozare;

| f) | piena un piena produktu nozare; |
| --- | --- |

f)

piena un piena produktu nozare;

| g) | cūkgaļas nozare; |
| --- | --- |

g)

cūkgaļas nozare;

| h) | aitas un kazas gaļas nozare. |
| --- | --- |

h)

aitas un kazas gaļas nozare.

2.   Šajā nodaļā:

| a) | “labība” ir labība, kas novākta Savienībā; |
| --- | --- |

a)

“labība” ir labība, kas novākta Savienībā;

| b) | “piens” ir govs piens, kas ražots Savienībā; |
| --- | --- |

b)

“piens” ir govs piens, kas ražots Savienībā;

| c) | “krējums” ir krējums, kas iegūts tieši un vienīgi no piena. |
| --- | --- |

c)

“krējums” ir krējums, kas iegūts tieši un vienīgi no piena.

7. pants

ES izcelsme

Neskarot 6. panta 2. punktu, vienīgi Savienības izcelsmes produktus var iepirkt valsts intervencē un vienīgi tiem var piešķirt atbalstu par to uzglabāšanu privātās noliktavās.

8. pants

Salīdzināmās cenas

1.   Produktiem, uz kuriem attiecas 6. panta 1. punktā minētie intervences pasākumi, nosaka šādas salīdzināmās cenas:

| a) | attiecībā uz labības nozari — EUR 101,31 par tonnu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz labības nozari — EUR 101,31 par tonnu;

| b) | attiecībā uz nelobītiem rīsiem — EUR 150 par tonnu standarta kvalitātes produktu, kā noteikts IV pielikuma A punktā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz nelobītiem rīsiem — EUR 150 par tonnu standarta kvalitātes produktu, kā noteikts IV pielikuma A punktā;

| c) | attiecībā uz cukuru:






  i) | par balto cukuru: EUR 404,4 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada, |
| --- | --- | --- |

c)

attiecībā uz cukuru:

i)

par balto cukuru: EUR 404,4 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada,

| ii) | par jēlcukuru: EUR 335,2 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada; |
| --- | --- |

ii)

par jēlcukuru: EUR 335,2 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada;

| d) | attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozari — EUR 2 224 par tonnu R3 kategorijas vīriešu kārtas liellopu liemeņu, kā noteikts Savienības skalā pieaugušu liellopu liemeņu klasifikācijai, kas minēta 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozari — EUR 2 224 par tonnu R3 kategorijas vīriešu kārtas liellopu liemeņu, kā noteikts Savienības skalā pieaugušu liellopu liemeņu klasifikācijai, kas minēta 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| e) | attiecībā uz piena un piena produktu nozari:






  i) | EUR 246,39 par 100 kg sviesta, |
| --- | --- | --- |

e)

attiecībā uz piena un piena produktu nozari:

i)

EUR 246,39 par 100 kg sviesta,

| ii) | EUR 169,80 par 100 kg sausā vājpiena; |
| --- | --- |

ii)

EUR 169,80 par 100 kg sausā vājpiena;

| f) | attiecībā uz cūkgaļas nozari — EUR 1 509,39 par tonnu tās standarta kvalitātes cūku liemeņu, kas noteikta pēc svara un liesās gaļas satura saskaņā ar Savienības skalu cūku liemeņu klasifikācijai, kas minēta 34. panta 1. punkta b) apakšpunktā:






  i) | liemeņi, kuru svars nav mazāks par 60 kg, bet nepārsniedz 120 kg: E kategorija, kā noteikts V pielikuma B punkta II daļā, |
| --- | --- | --- |

f)

attiecībā uz cūkgaļas nozari — EUR 1 509,39 par tonnu tās standarta kvalitātes cūku liemeņu, kas noteikta pēc svara un liesās gaļas satura saskaņā ar Savienības skalu cūku liemeņu klasifikācijai, kas minēta 34. panta 1. punkta b) apakšpunktā:

i)

liemeņi, kuru svars nav mazāks par 60 kg, bet nepārsniedz 120 kg: E kategorija, kā noteikts V pielikuma B punkta II daļā,

| ii) | liemeņi, kuri sver no 120 kg līdz 180 kg: R kategorija, kā noteikts V pielikuma B punkta II daļā. |
| --- | --- |

ii)

liemeņi, kuri sver no 120 kg līdz 180 kg: R kategorija, kā noteikts V pielikuma B punkta II daļā.

2.   Salīdzināmās cenas labībai un rīsiem, kas noteiktas attiecīgi 1. punkta a) un b) apakšpunktā, attiecas uz noliktavā piegādāto preču vairumtirdzniecības posmu pirms to izkraušanas. Minētās salīdzināmās cenas ir spēkā visos Savienības intervences centros, kas minēti 30. pantā.

3.   Šā panta 1. punkta c) apakšpunkta i) un ii) punktā noteiktās salīdzināmās cenas piemēro no rūpnīcas izvestam neiepakotam standarta kvalitātes cukuram, kā noteikts IV pielikuma B punktā.

4.   Šā panta 1. punktā noteiktās salīdzināmās cenas var mainīt saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru, ņemot vērā ražošanas un tirgu attīstību.

9. pants

Cenu paziņošana cukura tirgū

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  izveido informācijas sistēmu par cenām cukura tirgū, tostarp sistēmu cukura tirgus cenu līmeņa publicēšanai.

Minētās sistēmas pamatā ir informācija, ko iesniedz baltā cukura ražošanas uzņēmumi vai citi tirgus dalībnieki, kuri darbojas cukura tirdzniecībā. Šī informācija ir konfidenciāla.

Komisija nodrošina, ka publicētā informācija neļauj identificēt atsevišķu uzņēmumu vai tirgus dalībnieku cenas.

II   iedaļa

Valsts intervence

I   apakšiedaļa

Vispārīgi noteikumi

10. pants

Valsts intervencei atbilstīgi produkti

Ievērojot šajā iedaļā paredzētos nosacījumus un turpmākās prasības un nosacījumus, kas Komisijai ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem jānosaka atbilstīgi 31. un 32. pantam, valsts intervenci piemēro šādiem produktiem:

| a) | kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo; |
| --- | --- |

a)

kviešiem, cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai un sorgo;

| b) | nelobītiem rīsiem; |
| --- | --- |

b)

nelobītiem rīsiem;

| c) | svaigai vai atdzesētai liellopu un teļa gaļai, uz ko attiecas KN kods 0201 10 00 un kodi no 0201 20 20 līdz 0201 20 50; |
| --- | --- |

c)

svaigai vai atdzesētai liellopu un teļa gaļai, uz ko attiecas KN kods 0201 10 00 un kodi no 0201 20 20 līdz 0201 20 50;

| d) | sviestam, kas ražots tieši un vienīgi no pasterizēta krējuma apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 82 % no svara un maksimālais ūdens saturs ir 16 % no svara; |
| --- | --- |

d)

sviestam, kas ražots tieši un vienīgi no pasterizēta krējuma apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kurā piena tauku minimālais saturs ir 82 % no svara un maksimālais ūdens saturs ir 16 % no svara;

| e) | visaugstākās kvalitātes sausajam vājpienam, kas ir ražots no piena ar izsmidzināšanas metodi apstiprinātā uzņēmumā Savienībā, ar minimālo olbaltumvielu saturu 34,0 % no svara beztauku sausnā. |
| --- | --- |

e)

visaugstākās kvalitātes sausajam vājpienam, kas ir ražots no piena ar izsmidzināšanas metodi apstiprinātā uzņēmumā Savienībā, ar minimālo olbaltumvielu saturu 34,0 % no svara beztauku sausnā.

II   apakšiedaļa

Iepirkšanas sākšana

11. pants

Valsts intervences periodi

Valsts intervence ir pieejama:

| a) | labībai no 1. novembra līdz 31. maijam; |
| --- | --- |

a)

labībai no 1. novembra līdz 31. maijam;

| b) | nelobītiem rīsiem no 1. aprīļa līdz 31. jūlijam; |
| --- | --- |

b)

nelobītiem rīsiem no 1. aprīļa līdz 31. jūlijam;

| c) | liellopu un teļa gaļai jebkurā tirdzniecības gadā visu gadu; |
| --- | --- |

c)

liellopu un teļa gaļai jebkurā tirdzniecības gadā visu gadu;

| d) | sviestam un sausajam vājpienam no 1. marta līdz 31. augustam. |
| --- | --- |

d)

sviestam un sausajam vājpienam no 1. marta līdz 31. augustam.

12. pants

Valsts intervences sākšana

1.   Laikposmos, kas minēti 11. pantā, valsts intervenci:

| a) | veic attiecībā uz kviešiem; |
| --- | --- |

a)

veic attiecībā uz kviešiem;

| b) | veic attiecībā uz cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzu, sorgo, nelobītiem rīsiem, cukuru, sviestu un sauso vājpienu, nepārsniedzot 13. panta 1. punktā norādītos intervences ierobežojumus; |
| --- | --- |

b)

veic attiecībā uz cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzu, sorgo, nelobītiem rīsiem, cukuru, sviestu un sauso vājpienu, nepārsniedzot 13. panta 1. punktā norādītos intervences ierobežojumus;

| c) | Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  uzsāk attiecībā uz liellopu un teļa gaļu, ja reprezentatīvā laikposmā kādā dalībvalstī vai kādas dalībvalsts reģionā liellopu un teļa gaļas vidējā tirgus cena, kas reģistrēta, pamatojoties uz 34. panta 1. punktā minēto Savienības skalu liemeņu klasificēšanai, ir zemāka nekā EUR 1560 par tonnu
  , īpašu uzmanību pievēršot teritoriālās kohēzijas principiem, lai ņemtu vērā ietekmi uz reģionālajiem tirgiem, kuru ekonomika ir lielā mērā atkarīga no šī produktu veida. [Gr. 7] |
| --- | --- |

c)

Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  uzsāk attiecībā uz liellopu un teļa gaļu, ja reprezentatīvā laikposmā kādā dalībvalstī vai kādas dalībvalsts reģionā liellopu un teļa gaļas vidējā tirgus cena, kas reģistrēta, pamatojoties uz 34. panta 1. punktā minēto Savienības skalu liemeņu klasificēšanai, ir zemāka nekā EUR 1560 par tonnu
  , īpašu uzmanību pievēršot teritoriālās kohēzijas principiem, lai ņemtu vērā ietekmi uz reģionālajiem tirgiem, kuru ekonomika ir lielā mērā atkarīga no šī produktu veida. [Gr. 7]

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pārtrauc 1. punkta c) apakšpunktā minēto valsts intervenci liellopu un teļa gaļai, ja minētajā apakšpunktā paredzētie nosacījumi reprezentatīvā laikposmā vairs nav spēkā.

13. pants

Intervences ierobežojumi

1.   Iepirkumus valsts intervencei veic, nepārsniedzot šādus ierobežojumus:

| a) | cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, sorgo un nelobītajiem rīsiem — 0 tonnas attiecīgi 11. panta a) un b) punktā minētajos laikposmos; |
| --- | --- |

a)

cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, sorgo un nelobītajiem rīsiem — 0 tonnas attiecīgi 11. panta a) un b) punktā minētajos laikposmos;

| b) | sviestam — 30 000 tonnas katrā 11. panta d) punktā minētajā laikposmā; |
| --- | --- |

b)

sviestam — 30 000 tonnas katrā 11. panta d) punktā minētajā laikposmā;

| c) | sausajam vājpienam — 109 000 tonnas katrā no 11. panta d) punktā minētajiem laikposmiem. |
| --- | --- |

c)

sausajam vājpienam — 109 000 tonnas katrā no 11. panta d) punktā minētajiem laikposmiem.

2.   Attiecībā uz 1. punktā minētajiem produktiem Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var nolemt turpināt valsts intervenci, pārsniedzot minētajā punktā norādītos apjomus, ja tas vajadzīgs, ņemot vērā tirgus situāciju un jo īpaši tirgus cenu attīstību.

III   apakšiedaļa

Intervences cenas

14. pants

Intervences cenas

1.   Intervences cena:

| a) | kviešiem ir vienāda ar salīdzināmo cenu par maksimālo piedāvāto daudzumu 3 miljoniem tonnu katrā intervences periodā, kā noteikts 11. panta a) punktā; |
| --- | --- |

a)

kviešiem ir vienāda ar salīdzināmo cenu par maksimālo piedāvāto daudzumu 3 miljoniem tonnu katrā intervences periodā, kā noteikts 11. panta a) punktā;

| b) | sviestam ir vienāda ar 90 % no salīdzināmās cenas par piedāvātajiem daudzumiem, kas nepārsniedz 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu; |
| --- | --- |

b)

sviestam ir vienāda ar 90 % no salīdzināmās cenas par piedāvātajiem daudzumiem, kas nepārsniedz 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu;

| c) | sausajam vājpienam ir vienāda ar salīdzināmo cenu par piedāvātajiem daudzumiem, kas nepārsniedz 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ierobežojumu. |
| --- | --- |

c)

sausajam vājpienam ir vienāda ar salīdzināmo cenu par piedāvātajiem daudzumiem, kas nepārsniedz 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ierobežojumu.

2.   Komisija, pieņemot īstenošanas aktus,
  kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  konkursa kārtībā nosaka intervences cenas un intervences daudzumus šādiem produktiem:

| a) | kviešiem par daudzumiem, kas pārsniedz maksimālo piedāvāto daudzumu 3 miljonus tonnu katrā intervences periodā, kā noteikts 11. panta a) punktā; |
| --- | --- |

a)

kviešiem par daudzumiem, kas pārsniedz maksimālo piedāvāto daudzumu 3 miljonus tonnu katrā intervences periodā, kā noteikts 11. panta a) punktā;

| b) | cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, sorgo un nelobītiem rīsiem, piemērojot 13. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

b)

cietajiem kviešiem, miežiem, kukurūzai, sorgo un nelobītiem rīsiem, piemērojot 13. panta 2. punktu;

| c) | liellopu un teļa gaļai; |
| --- | --- |

c)

liellopu un teļa gaļai;

| d) | sviestam par daudzumiem, kas piedāvāti, pārsniedzot 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu, piemērojot 13. panta 2. punktu, un |
| --- | --- |

d)

sviestam par daudzumiem, kas piedāvāti, pārsniedzot 13. panta 1. punkta b) apakšpunktā minēto ierobežojumu, piemērojot 13. panta 2. punktu, un

| e) | sausajam vājpienam par daudzumiem, kas piedāvāti, pārsniedzot 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ierobežojumu, piemērojot 13. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

e)

sausajam vājpienam par daudzumiem, kas piedāvāti, pārsniedzot 13. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto ierobežojumu, piemērojot 13. panta 2. punktu.

Īpašos apstākļos Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var attiecināt konkursa procedūras vai noteikt intervences cenas un intervences daudzumus tikai attiecībā uz kādu dalībvalsti vai kādas dalībvalsts reģionu, pamatojoties uz reģistrētajām vidējām tirgus cenām.

3.   Saskaņā ar 2. punktā minētajām konkursa procedūrām noteiktā maksimālā iepirkšanas cena nedrīkst pārsniegt:

| a) | labībai un nelobītiem rīsiem — attiecīgās salīdzināmās cenas; |
| --- | --- |

a)

labībai un nelobītiem rīsiem — attiecīgās salīdzināmās cenas;

| b) | liellopu un teļa gaļai — vidējo tirgus cenu, kas reģistrēta kādā dalībvalstī vai kādas dalībvalsts reģionā un palielināta par summu, kas ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  jānosaka Komisija, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem; |
| --- | --- |

b)

liellopu un teļa gaļai — vidējo tirgus cenu, kas reģistrēta kādā dalībvalstī vai kādas dalībvalsts reģionā un palielināta par summu, kas ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  jānosaka Komisija, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem;

| c) | sviestam — 90 % no salīdzināmās cenas; |
| --- | --- |

c)

sviestam — 90 % no salīdzināmās cenas;

| d) | sausajam vājpienam — salīdzināmo cenu. |
| --- | --- |

d)

sausajam vājpienam — salīdzināmo cenu.

4.   Šā panta 1., 2. un 3. punktā minētās intervences cenas:

| a) | labībai neskar cenas pieaugumu vai samazinājumu kvalitātes apsvērumu dēļ, un |
| --- | --- |

a)

labībai neskar cenas pieaugumu vai samazinājumu kvalitātes apsvērumu dēļ, un

| b) | nelobītiem rīsiem paaugstina vai samazina, atkarībā no tā, vai maksātājam piedāvāto produktu kvalitāte atšķiras no IV pielikuma A punktā noteiktās standarta kvalitātes. Turklāt Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt intervences cenas paaugstināšanu un pazemināšanu, lai nodrošinātu to, ka ražošana ir orientēta uz konkrētām šķirnēm. |
| --- | --- |

b)

nelobītiem rīsiem paaugstina vai samazina, atkarībā no tā, vai maksātājam piedāvāto produktu kvalitāte atšķiras no IV pielikuma A punktā noteiktās standarta kvalitātes. Turklāt Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt intervences cenas paaugstināšanu un pazemināšanu, lai nodrošinātu to, ka ražošana ir orientēta uz konkrētām šķirnēm.

IV   apakšiedaļa

Intervences produktu realizācija

15. pants

Vispārīgi principi

Valsts intervencē iepirkto produktu realizāciju veic, neradot traucējumus tirgū, nodrošinot vienādu piekļuvi precēm un vienādus noteikumus pircējiem un ievērojot saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam.

16. pants

Cukura realizācija

Valsts intervencē iepirkto cukuru maksātāji var pārdot vienīgi par cenu, kas ir augstāka par noteikto salīdzināmo cenu tirdzniecības gadam, kurā notiek pārdošana.

Tomēr, lai izmantotu īpašu izdevību realizēt intervences krājumus, neradot traucējumus tirgū, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var nolemt, ka maksātāji:

| a) | var pārdot cukuru par cenu, kas ir vienāda ar pirmajā daļā minēto salīdzināmo cenu vai zemāka par to, ja cukuru paredzēts:






  i) | izmantot dzīvnieku barībai vai |
| --- | --- | --- |

a)

var pārdot cukuru par cenu, kas ir vienāda ar pirmajā daļā minēto salīdzināmo cenu vai zemāka par to, ja cukuru paredzēts:

i)

izmantot dzīvnieku barībai vai

| ii) | eksportēt vai nu bez turpmākas pārstrādes, vai pēc pārstrādāšanas produktos, kas uzskaitīti Līguma I pielikumā, vai precēs, kuras uzskaitītas šīs regulas XVII pielikuma III daļā, vai |
| --- | --- |

ii)

eksportēt vai nu bez turpmākas pārstrādes, vai pēc pārstrādāšanas produktos, kas uzskaitīti Līguma I pielikumā, vai precēs, kuras uzskaitītas šīs regulas XVII pielikuma III daļā, vai

| iii) | izmantot rūpnieciskām vajadzībām, kā norādīts 55. pantā; |
| --- | --- |

iii)

izmantot rūpnieciskām vajadzībām, kā norādīts 55. pantā;

| b) | dara to rīcībā esošo nepārstrādāto pārtikā lietojamo cukuru pieejamu Savienības iekšējā tirgū tām labdarības organizācijām, ko atzīst attiecīgā dalībvalsts vai Komisija, ja dalībvalsts nav atzinusi nevienu šādu organizāciju, par cenu, kas ir zemāka par esošo salīdzināmo cenu, vai par brīvu, lai to izdalītu ārkārtēju situāciju individuālās palīdzības operācijās. |
| --- | --- |

b)

dara to rīcībā esošo nepārstrādāto pārtikā lietojamo cukuru pieejamu Savienības iekšējā tirgū tām labdarības organizācijām, ko atzīst attiecīgā dalībvalsts vai Komisija, ja dalībvalsts nav atzinusi nevienu šādu organizāciju, par cenu, kas ir zemāka par esošo salīdzināmo cenu, vai par brīvu, lai to izdalītu ārkārtēju situāciju individuālās palīdzības operācijās.

V   apakšiedaļa

Izplatīšana vistrūcīgākajām personām Savienībā

17. pants

Pārtikas izplatīšanas shēma vistrūcīgākajām personām Savienībā

1.   Tiek izveidota shēma pārtikas produktu izplatīšanai vistrūcīgākajām personām Savienībā ar dalībvalstu izraudzīto organizāciju starpniecību. Šim nolūkam dara pieejamus intervences krājumos esošus produktus vai, ja pārtikas izplatīšanai piemēroti intervences krājumi nav pieejami, pārtikas produktus iepērk tirgū.

Pirmajā daļā minētās shēmas nolūkā “vistrūcīgākās personas” ir fiziskas personas — atsevišķas personas, ģimenes vai grupas, ko veido šādas personas, — kuru sociālā un finansiālā atkarība ir reģistrēta vai atzīta, pamatojoties uz atbilstības kritērijiem, kurus pieņēmušas valsts kompetentās iestādes, vai tiek uzskatītas par tādām, pamatojoties uz izraudzīto organizāciju izmantotajiem kritērijiem, kurus šīs kompetentās iestādes ir apstiprinājušas.

2.   Dalībvalstis, kas vēlas piedalīties 1. pantā paredzētajā shēmā, iesniedz Komisijai pārtikas izplatīšanas programmas, kurās ir ietvertas:

| a) | galvenās pazīmes un mērķi; |
| --- | --- |

a)

galvenās pazīmes un mērķi;

| b) | izraudzītās organizācijas; |
| --- | --- |

b)

izraudzītās organizācijas;

| c) | pieprasītie pārtikas produktu daudzumi, kuri jāizdala trīs gadu laikposmā, un cita atbilstīga informācija. |
| --- | --- |

c)

pieprasītie pārtikas produktu daudzumi, kuri jāizdala trīs gadu laikposmā, un cita atbilstīga informācija.

Dalībvalstis izvēlas pārtikas produktus, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, tostarp uzturvērtību un piemērotību izplatīšanai. Šim nolūkam dalībvalstis var piešķirt priekšrocību pārtikas produktiem, kuru izcelsme ir ES.

3.   Pamatojoties uz dalībvalstu paziņotajiem pieprasījumiem saskaņā ar 2. punkta pirmo daļu un citu par atbilstīgu uzskatītu informāciju, Komisija pieņem trīsgadu plānus.

Katrā trīsgadu plānā nosaka ikgadējos finanšu piešķīrumus, kurus Savienība piešķir katrai dalībvalstij, un dalībvalstu minimālo gada finansiālo ieguldījumu. Piešķīrumi programmas otrajā un trešajā gadā ir orientējoši.

Dalībvalstis, kas piedalās shēmā, katru gadu apstiprina 2. punkta pirmās daļas c) apakšpunktā minētos pieprasījumus. Pēc šiem apstiprinājumiem Komisija katru nākamo gadu lemj par galīgajiem piešķīrumiem budžetā pieejamo apropriāciju ietvaros.

Kad trīsgadu plānā iekļautie produkti nav pieejami intervences krājumos dalībvalstī, kurā šādi produkti ir vajadzīgi, trīsgadu plānā paredz šādu produktu pārvešanu no dalībvalstīm, kuru intervences krājumos tie ir pieejami.

Trīsgadu plānu var pārskatīt, ņemot vērā visas atbilstīgās izmaiņas, kas ietekmē tā izpildi.

4.   Dalībvalstu saskaņā ar 1. punktu izraudzītās organizācijas nedrīkst būt komerciāli uzņēmumi.

Pārtikas produktus šīm organizācijām izsniedz bez maksas.

Pārtikas produktu izplatīšana vistrūcīgākajām personām ir:

| a) | bez maksas vai |
| --- | --- |

a)

bez maksas vai

| b) | par cenu, kas nekādā gadījumā nav lielāka nekā tā, ko attaisno izmaksas, kuras rodas izraudzītajām organizācijām, izpildot operāciju, izņemot izmaksas, kuras var segt saskaņā ar 7. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

par cenu, kas nekādā gadījumā nav lielāka nekā tā, ko attaisno izmaksas, kuras rodas izraudzītajām organizācijām, izpildot operāciju, izņemot izmaksas, kuras var segt saskaņā ar 7. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktu.

5.   Dalībvalstis, kas piedalās shēmā:

| a) | iesniedz Komisijai gada pārskatu par shēmas īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

iesniedz Komisijai gada pārskatu par shēmas īstenošanu;

| b) | laikus informē Komisiju par notikumiem, kas ietekmē pārtikas izplatīšanas programmu īstenošanu. |
| --- | --- |

b)

laikus informē Komisiju par notikumiem, kas ietekmē pārtikas izplatīšanas programmu īstenošanu.

6.   Savienība līdzfinansē attiecināmās izmaksas saskaņā ar shēmu. Šis līdzfinansējums:

| a) | kopā nepārsniedz EUR 500 miljonus katrā budžeta gadā, nedz arī |
| --- | --- |

a)

kopā nepārsniedz EUR 500 miljonus katrā budžeta gadā, nedz arī

| b) | 75 % no attiecināmajām izmaksām vai 90 % no attiecināmajām izmaksām dalībvalstīs, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, kā noteikts Komisijas Lēmuma 2006/596/EK (16) I pielikumā. |
| --- | --- |

b)

75 % no attiecināmajām izmaksām vai 90 % no attiecināmajām izmaksām dalībvalstīs, kurām ir tiesības uz finansējumu no Kohēzijas fonda laika posmam no 2007. līdz 2013. gadam, kā noteikts Komisijas Lēmuma 2006/596/EK (16) I pielikumā.

7.   Attiecināmās izmaksas saskaņā ar shēmu ir:

| a) | no intervences krājumiem izņemto produktu izmaksas; |
| --- | --- |

a)

no intervences krājumiem izņemto produktu izmaksas;

| b) | to pārtikas produktu izmaksas, kas iepirkti tirgū, un |
| --- | --- |

b)

to pārtikas produktu izmaksas, kas iepirkti tirgū, un

| c) | no intervences krājumiem izņemto produktu transportēšanas izmaksas no vienas dalībvalsts uz otru, ja tas ir vajadzīgs. |
| --- | --- |

c)

no intervences krājumiem izņemto produktu transportēšanas izmaksas no vienas dalībvalsts uz otru, ja tas ir vajadzīgs.

To finanšu resursu ietvaros, kas katrā dalībvalstī pieejami trīsgadu plāna īstenošanai, valsts kompetentās iestādes var uzskatīt par attiecināmām šādas izmaksas:

| a) | izmaksas, kuras radušās, transportējot pārtikas produktus uz izraudzīto organizāciju noliktavām; |
| --- | --- |

a)

izmaksas, kuras radušās, transportējot pārtikas produktus uz izraudzīto organizāciju noliktavām;

| b) | šādas izraudzītajām organizācijām radušās izmaksas, ciktāl tās ir tieši saistītas ar plāna īstenošanu:






  i) | administratīvās izmaksas, |
| --- | --- | --- |

b)

šādas izraudzītajām organizācijām radušās izmaksas, ciktāl tās ir tieši saistītas ar plāna īstenošanu:

i)

administratīvās izmaksas,

| ii) | izmaksas, kas radušās, transportējot no izraudzīto organizāciju noliktavām uz pēdējo izplatīšanas punktu, un |
| --- | --- |

ii)

izmaksas, kas radušās, transportējot no izraudzīto organizāciju noliktavām uz pēdējo izplatīšanas punktu, un

| iii) | glabāšanas izmaksas. |
| --- | --- |

iii)

glabāšanas izmaksas.

8.   Dalībvalstis veic administratīvās un fiziskās pārbaudes, lai nodrošinātu plāna īstenošanu saskaņā ar piemērojamiem noteikumiem, un nosaka sankcijas, kas piemērojamas pārkāpumu gadījumos.

9.   Norāde “Eiropas Savienības atbalsts”, kas papildināta ar Eiropas Savienības emblēmu, ir skaidri norādīta uz iepakojuma pārtikai, kuru paredzēts izplatīt, izmantojot plānus, kā arī izplatīšanas punktos.

10.   Savienības shēma neskar nevienu valsts shēmu, kura atbilst Savienības tiesību aktiem un saskaņā ar kuru pārtikas produkti tiek izplatīti vistrūcīgākajām personām.

18. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu 17. pantā paredzētajai shēmai piešķirtā budžeta efektīvu izmantošanu, Komisija, izmantojot deleģētos aktus,
  kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  nosaka metodi, kā aprēķina resursu vispārējo piešķīrumu dalībvalstīm, tostarp resursus intervences produktu izplatīšanai un finanšu līdzekļus pārtikas produktu iepirkšanai tirgū. Tā nosaka arī uzskaites vērtību produktiem, kas izņemti no intervences krājumiem, kā arī metodi, kas jāizmanto jebkurai resursu pārdalīšanai starp dalībvalstīm trīsgadu plāna pārskatīšanas rezultātā.

2.   Lai nodrošinātu 17. pantā paredzētajai shēmai piešķirtā budžeta efektīvu un lietderīgu izmantošanu un lai aizsargātu tirgus dalībnieku tiesības un pienākumus, Komisija, izmantojot deleģētos aktus
  saskaņā ar 321. pantu
  , pieņem noteikumus, kas nosaka izmantot konkursa procedūras visām darbībām saistībā ar pārtikas izplatīšanas programmu izpildi, noteikumus par nodrošinājumu, kurš jāiemaksā konkursa dalībniekiem, un noteikumus par sankcijām, samazinājumiem un izslēgšanu, ko piemēro dalībvalstis, jo īpaši attiecībā uz termiņu neievērošanu produktu izņemšanai no intervences krājumiem un nopietnu trūkumu un pārkāpumu gadījumos attiecībā uz trīsgadu plāna izpildi.

19. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija, izmantojot īstenošanas aktus
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  pieņem noteikumus 17. pantā minētā trīsgadu plāna un valsts pārtikas izplatīšanas programmu vienotai īstenošanai. Šie akti jo īpaši skar:

| a) | sīki izstrādātus noteikumus un procedūras trīsgadu plānu pieņemšanai un pārskatīšanai, tostarp piemērojamos termiņus; |
| --- | --- |

a)

sīki izstrādātus noteikumus un procedūras trīsgadu plānu pieņemšanai un pārskatīšanai, tostarp piemērojamos termiņus;

| b) | trīsgadu plānu pieņemšanu un to pārskatīšanu, kā arī galīgos piešķīrumus, kas minēti 17. panta 3. punkta trešajā daļā; |
| --- | --- |

b)

trīsgadu plānu pieņemšanu un to pārskatīšanu, kā arī galīgos piešķīrumus, kas minēti 17. panta 3. punkta trešajā daļā;

| c) | noteikumus par papildelementiem, kuri jāiekļauj trīsgadu plānos, noteikumus pārtikas produktu piegādei, kā arī procedūras un termiņus, kurus piemēro intervences produktu izņemšanai no krājumiem un pārvešanai no vienas dalībvalsts uz otru; |
| --- | --- |

c)

noteikumus par papildelementiem, kuri jāiekļauj trīsgadu plānos, noteikumus pārtikas produktu piegādei, kā arī procedūras un termiņus, kurus piemēro intervences produktu izņemšanai no krājumiem un pārvešanai no vienas dalībvalsts uz otru;

| d) | noteikumus par gada īstenošanas ziņojumu, kā arī par valsts pārtikas izplatīšanas programmu formu; |
| --- | --- |

d)

noteikumus par gada īstenošanas ziņojumu, kā arī par valsts pārtikas izplatīšanas programmu formu;

| e) | sīki izstrādātus noteikumus, kurus piemēro 17. panta 7. punkta otrajā daļā paredzēto izmaksu atmaksai, tostarp maksimālo finansējumu un termiņus; |
| --- | --- |

e)

sīki izstrādātus noteikumus, kurus piemēro 17. panta 7. punkta otrajā daļā paredzēto izmaksu atmaksai, tostarp maksimālo finansējumu un termiņus;

| f) | vienotus noteikumus saistībā ar uzaicinājumiem uz konkursu, tostarp nosacījumus, kurus piemēro pārtikas produktiem un to piegādei; |
| --- | --- |

f)

vienotus noteikumus saistībā ar uzaicinājumiem uz konkursu, tostarp nosacījumus, kurus piemēro pārtikas produktiem un to piegādei;

| g) | noteikumus par dalībvalstīm veicamajām administratīvajām un fiziskajām pārbaudēm; |
| --- | --- |

g)

noteikumus par dalībvalstīm veicamajām administratīvajām un fiziskajām pārbaudēm;

| h) | vienotus noteikumus attiecībā uz maksājumu procedūrām un termiņiem un piemērojamos samazinājumus noteikumu neievērošanas gadījumā, grāmatvedības noteikumus un procedūras produktu pārvešanai no vienas dalībvalsts uz otru, tostarp uzdevumus, kas jāizpilda attiecīgajām valsts intervences aģentūrām; |
| --- | --- |

h)

vienotus noteikumus attiecībā uz maksājumu procedūrām un termiņiem un piemērojamos samazinājumus noteikumu neievērošanas gadījumā, grāmatvedības noteikumus un procedūras produktu pārvešanai no vienas dalībvalsts uz otru, tostarp uzdevumus, kas jāizpilda attiecīgajām valsts intervences aģentūrām;

| i) | vienotus nosacījumus 17. panta 9. punkta īstenošanai.] |
| --- | --- |

i)

vienotus nosacījumus 17. panta 9. punkta īstenošanai.]

III   iedaļa

Uzglabāšana privātās noliktavās

I   apakšiedaļa

Obligātais atbalsts

20. pants

Atbilstīgi produkti

Atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās piešķir par turpmāk norādītajiem produktiem, kuri atbilst šajā iedaļā minētajiem nosacījumiem un turpmākām prasībām un nosacījumiem, kas Komisijai ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 31. un 32. pantam jāpieņem attiecībā uz:

| i) | nesālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kura minimālais piena tauku saturs ir 82 % no svara, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 % no svara un maksimālais ūdens saturs ir 16 % no svara, |
| --- | --- |

i)

nesālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kura minimālais piena tauku saturs ir 82 % no svara, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 % no svara un maksimālais ūdens saturs ir 16 % no svara,

| ii) | sālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kura minimālais piena tauku saturs ir 80 % no svara, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 % no svara, maksimālais ūdens saturs ir 16 % un maksimālais sāls saturs ir 2 % no svara. |
| --- | --- |

ii)

sālītu sviestu, kas ražots no krējuma vai piena apstiprinātā uzņēmumā Savienībā un kura minimālais piena tauku saturs ir 80 % no svara, maksimālais beztauku sausnas saturs ir 2 % no svara, maksimālais ūdens saturs ir 16 % un maksimālais sāls saturs ir 2 % no svara.

21. pants

Nosacījumi un atbalsta apjoms par sviestu

Pasākumus, lai noteiktu atbalstu par sviestu, veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.

  Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, nosaka atbalsta apjomu par sviesta privātu glabāšanu, ņemot vērā glabāšanas izmaksas un svaiga sviesta un no krājumiem izņemta sviesta cenu iespējamās tendences.

Ja laikā, kad sviestu izņem no glabāšanas, tirgū notiek nelabvēlīgas izmaiņas, kuras nevarēja paredzēt laikā, kad notika nodošana glabāšanā, Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, var palielināt atbalsta apjomu. [Gr. 8]

II   apakšiedaļa

Fakultatīvais atbalsts

22. pants

Atbilstīgi produkti

1.   Atbalstu uzglabāšanai privātās noliktavās var piešķirt par turpmāk norādītajiem produktiem, kas atbilst šajā iedaļā minētajiem nosacījumiem un turpmākām prasībām un nosacījumiem, kas Komisijai jāpieņem ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 31. un 32. pantam:

| a) | par balto cukuru; |
| --- | --- |

a)

par balto cukuru;

| b) | par olīveļļu; |
| --- | --- |

b)

par olīveļļu;

| c) | par svaigu vai atdzesētu pieaugušu liellopu gaļu, kas noformēta liemeņu, pusliemeņu, rekonstruējamu liemeņa ceturtdaļu, priekšējo liemeņa ceturtdaļu vai pakaļējo liemeņa ceturtdaļu veidā un kas klasificēti saskaņā ar Savienības skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai, kā minēts 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

par svaigu vai atdzesētu pieaugušu liellopu gaļu, kas noformēta liemeņu, pusliemeņu, rekonstruējamu liemeņa ceturtdaļu, priekšējo liemeņa ceturtdaļu vai pakaļējo liemeņa ceturtdaļu veidā un kas klasificēti saskaņā ar Savienības skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai, kā minēts 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā;

| d) | par cūkgaļu; |
| --- | --- |

d)

par cūkgaļu;

| e) | par aitas un kazas gaļu. |
| --- | --- |

e)

par aitas un kazas gaļu.

Lai ņemtu vērā pieaugušu liellopu gaļas īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var grozīt pirmās daļas c) apakšpunktā noteikto produktu sarakstu, ja to prasa tirgus situācija.

2.   Atbalstu par 1. punktā paredzēto uzglabāšanu privātās noliktavās Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nosaka iepriekš vai konkursa kārtībā.

23. pants

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi baltajam cukuram

1.   Ja vidējā Savienībā reģistrētā cena par balto cukuru reprezentatīvā laikposmā ir un, visticamāk, saglabāsies mazāka par salīdzināmo cenu, tad, ņemot vērā situāciju tirgū, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var izlemt piešķirt atbalstu par baltā cukura uzglabāšanu privātās noliktavās uzņēmumiem, kuriem ir piešķirta cukura kvota.

2.   Cukuram, ko tirdzniecības gadā uzglabā saskaņā ar 1. punktu, nedrīkst piemērot nekādus citus uzglabāšanas pasākumus, kas paredzēti 45. vai 56. pantā.

24. pants

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi olīveļļai

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var izlemt pilnvarot dalībvalstis slēgt līgumus ar to apstiprinātām iestādēm, kas nodrošina pietiekamas garantijas par pārdodamās olīveļļas uzglabāšanu nopietnu tirgus traucējumu gadījumā dažos Savienības reģionos, inter alia, ja vidējā reģistrētā tirgus cena reprezentatīvā laikposmā ir zemāka nekā:

| a) | EUR 1 779 par tonnu neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas; |
| --- | --- |

a)

EUR 1 779 par tonnu neapstrādātas augstākā labuma olīveļļas;

| b) | EUR 1 710 par tonnu neapstrādātas olīveļļas; |
| --- | --- |

b)

EUR 1 710 par tonnu neapstrādātas olīveļļas;

| c) | EUR 1 524 par tonnu spīdīgās olīveļļas, kurā brīvo skābju daudzums ir 2 grādi, par katru papildu skābuma grādu samazinot minēto summu par EUR 36,70 tonnā. |
| --- | --- |

c)

EUR 1 524 par tonnu spīdīgās olīveļļas, kurā brīvo skābju daudzums ir 2 grādi, par katru papildu skābuma grādu samazinot minēto summu par EUR 36,70 tonnā.

25. pants

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi liellopu un teļa gaļas nozares produktiem

Ja vidējā tirgus cena Savienībā, kas reģistrēta, pamatojoties uz Savienības skalu pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai, kā minēts 34. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ir un, visticamāk, saglabāsies mazāka par 103 % no salīdzināmās cenas, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var izlemt piešķirt atbalstu par uzglabāšanu privātās noliktavās.

26. pants

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi cūkgaļai

Ja vidējā tirgus cena Savienībā, kas noteikta, ņemot vērā cenas, kas reģistrētas katrā dalībvalstī reprezentatīvos Savienības tirgos, un svērta ar koeficientiem, kas parāda cūku ganāmpulka relatīvo lielumu katrā dalībvalstī, ir un, visticamāk, saglabāsies mazāka par 103 % no salīdzināmās cenas, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var izlemt piešķirt atbalstu par cūku liemeņu uzglabāšanu privātās noliktavās.

27. pants

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi aitas un kazas gaļai

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var izlemt piešķirt atbalstu par uzglabāšanu privātās noliktavās, ja vienā vai vairākās turpmāk norādītajās kotācijas zonās attiecībā uz aitas un kazas gaļu ir īpaši sarežģīta tirgus situācija:

| a) | Lielbritānijā; |
| --- | --- |

a)

Lielbritānijā;

| b) | Ziemeļīrijā; |
| --- | --- |

b)

Ziemeļīrijā;

| c) | atsevišķi ņemtā jebkurā dalībvalstī, izņemot Apvienoto Karalisti. |
| --- | --- |

c)

atsevišķi ņemtā jebkurā dalībvalstī, izņemot Apvienoto Karalisti.

IV   iedaļa

Kopīgi noteikumi par valsts intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās

I   apakšiedaļa

Vispārīgi noteikumi

28. pants

Uzglabāšanas noteikumi

1.   Maksātāji nevar uzglabāt iepirktos produktus ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kuras jurisdikcijā tie atrodas, ja vien tie nav iepriekš saņēmuši Komisijas atļauju, kas piešķirta ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 32. pantam.

Šajā pantā Beļģijas un Luksemburgas teritorija tiek uzskatīta par vienu dalībvalsti.

2.   Atļauju piešķir, ja uzglabāšana ir nepieciešama un ņemot vērā šādus faktorus:

| a) | uzglabāšanas iespējas un prasības dalībvalstī, kuras jurisdikcijā atrodas maksātājs, un citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

a)

uzglabāšanas iespējas un prasības dalībvalstī, kuras jurisdikcijā atrodas maksātājs, un citās dalībvalstīs;

| b) | jebkuras papildu izmaksas, ko rada uzglabāšana dalībvalstī, kuras jurisdikcijā atrodas attiecīgais maksātājs, un transportēšana. |
| --- | --- |

b)

jebkuras papildu izmaksas, ko rada uzglabāšana dalībvalstī, kuras jurisdikcijā atrodas attiecīgais maksātājs, un transportēšana.

3.   Atļauju uzglabāšanai trešā valstī piešķir vienīgi tad, ja, pamatojoties uz 2. punktā noteiktajiem kritērijiem, uzglabāšana citā dalībvalstī radītu ievērojamas grūtības.

4.   Šā panta 2. punkta a) apakšpunktā minēto informāciju iegūst, konsultējoties ar visām dalībvalstīm.

5.   Jebkādi muitas nodokļi un citas piešķiramās vai maksājamās summas saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku neattiecas uz produktiem:

| a) | kas ir transportēti pēc atļaujas saņemšanas saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, vai |
| --- | --- |

a)

kas ir transportēti pēc atļaujas saņemšanas saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu, vai

| b) | pārvietoti no viena maksātāja pie cita. |
| --- | --- |

b)

pārvietoti no viena maksātāja pie cita.

6.   Jebkurš maksātājs saskaņā ar 1., 2. un 3. punktu ir atbildīgs arī par produktiem, kas ir uzglabāti ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kuras jurisdikcijā tas atrodas.

7.   Ja produkti, ko maksātājs glabā ārpus dalībvalsts teritorijas, kuras jurisdikcijā tas atrodas, netiek atvesti atpakaļ uz šo dalībvalsti, tos realizē par cenām un pēc noteikumiem, ko nosaka vai kas jānosaka glabāšanas vietā.

29. pants

Konkursa kārtības noteikumi

Konkursa kārtība visām ieinteresētajām personām nodrošina vienlīdzīgu piekļuvi konkursam.

Piedāvājumu atlasē priekšroku dod pretendentiem, kas ir vislabvēlīgākie Savienībai. Jebkurā gadījumā līguma slēgšanas tiesības var arī nepiešķirt.

30. pants

Labības un rīsu intervences centri

1.   Lai ņemtu vērā uzglabāšanas vietu dažādību labības un rīsu nozarē Savienībā un tirgus dalībniekiem nodrošinātu atbilstošu piekļuvi valsts intervencei, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  pieņem prasības, kas jāizpilda intervences centriem un uzglabāšanas vietām attiecībā uz produktiem, kas jāiepērk saskaņā ar valsts intervences sistēmu, tostarp nosakot minimālo uzglabāšanas vietu ietilpību un tehniskās prasības, lai pārņemtos produktus saglabātu labā stāvoklī un uzglabāšanas laika beigās tos realizētu.

2.   Komisija, pieņemot īstenošanas aktus,
  kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  izraugās intervences centrus labības un rīsu nozarē, ņemot vērā šādus faktorus:

| a) | centru novietojumu apgabalos, kuros ir attiecīgo produktu pārpalikumi; |
| --- | --- |

a)

centru novietojumu apgabalos, kuros ir attiecīgo produktu pārpalikumi;

| b) | pietiekamas platības un tehniskā aprīkojuma pieejamību; |
| --- | --- |

b)

pietiekamas platības un tehniskā aprīkojuma pieejamību;

| c) | ērti piebraucamu vietu. |
| --- | --- |

c)

ērti piebraucamu vietu.

Katram labības veidam var izraudzīties intervences centru.

31. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai ņemtu vērā dažādu nozaru īpatnības, Komisija papildus šajā regulā izklāstītajām prasībām ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt prasības un nosacījumus attiecībā uz produktiem, kas jāiepērk saskaņā ar valsts intervenci, kā minēts 10. pantā, un jāuzglabā saskaņā ar sistēmu par atbalsta piešķiršanu uzglabāšanai privātās noliktavās. Šo prasību un nosacījumu mērķis ir garantēt iepirkto un uzglabāto produktu atbilstību un kvalitāti attiecībā uz kvalitātes grupām, kvalitātes šķirām, kategorijām, daudzumiem, iepakojumu, tostarp marķējumu, maksimālo vecumu, sagatavošanu uzglabāšanai un produktu stadiju, uz kuru attiecas intervences cena un atbalsts.

2.   Lai ņemtu vērā labības un nelobītu rīsu nozares īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt kvalitātes apsvērumu dēļ piemērojamus cenu palielinājumus vai samazinājumus, kas minēti 14. panta 4. punktā, gan attiecībā uz iepirkšanu, gan pārdošanu.

3.   Lai ņemtu vērā liellopu un teļa gaļas nozares īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par to, ka maksātāja pienākums ir likt atkaulot visu liellopu gaļu pēc tās pārņemšanas un pirms ievietošanas noliktavā.

4.   Lai ņemtu vērā dažādās situācijas, kas Savienībā rodas intervences krājumu uzglabāšanā, un tirgus dalībniekiem nodrošinātu atbilstošu piekļuvi valsts intervencei, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  pieņem:

| a) | prasības, kas jāievēro intervences produktu uzglabāšanas vietās attiecībā uz produktiem (izņemot labību un rīsus), kuri jāiepērk saskaņā ar intervences sistēmu, tostarp nosakot uzglabāšanas vietu minimālo ietilpību un tehniskās prasības, lai pārņemtos produktus saglabātu labā stāvoklī un uzglabāšanas laika beigās tos realizētu; |
| --- | --- |

a)

prasības, kas jāievēro intervences produktu uzglabāšanas vietās attiecībā uz produktiem (izņemot labību un rīsus), kuri jāiepērk saskaņā ar intervences sistēmu, tostarp nosakot uzglabāšanas vietu minimālo ietilpību un tehniskās prasības, lai pārņemtos produktus saglabātu labā stāvoklī un uzglabāšanas laika beigās tos realizētu;

| b) | noteikumus par dalībvalstu noliktavās palikušo nelielo daudzumu pārdošanu, kas jāveic uz savu atbildību, piemērojot tās pašas procedūras, ko piemēro Savienība, un atļaujot nodot tiešai tirdzniecībai daudzumus, kurus nevar pārpakot vai kuru kvalitāte ir pasliktinājusies. |
| --- | --- |

b)

noteikumus par dalībvalstu noliktavās palikušo nelielo daudzumu pārdošanu, kas jāveic uz savu atbildību, piemērojot tās pašas procedūras, ko piemēro Savienība, un atļaujot nodot tiešai tirdzniecībai daudzumus, kurus nevar pārpakot vai kuru kvalitāte ir pasliktinājusies.

5.   Lai nodrošinātu to, ka uzglabāšanai privātās noliktavās ir vēlamā ietekme uz tirgu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu
  :

| a) | pieņem noteikumus par izmaksājamā atbalsta summas samazināšanu; |
| --- | --- |

a)

pieņem noteikumus par izmaksājamā atbalsta summas samazināšanu;

| b) | var paredzēt nosacījumus par avansa maksājuma piešķiršanu un izpildāmās prasības. |
| --- | --- |

b)

var paredzēt nosacījumus par avansa maksājuma piešķiršanu un izpildāmās prasības.

6.   Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  paredz pasākumus krāpšanas un pārkāpumu novēršanai. Šādi pasākumi var ietvert attiecīgo tirgus dalībnieku izslēgšanu no dalības valsts intervencē vai tā atbalsta saņemšanas, kas paredzēts par uzglabāšanu privātās noliktavās, konstatētās krāpšanas vai pārkāpumu dēļ.

7.   Lai aizsargātu to tirgus dalībnieku tiesības un pienākumus, kas piedalās valsts intervencē vai ar uzglabāšanu privātās noliktavās saistītos pasākumos, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pieņemt vajadzīgos noteikumus par:

| a) | tādu konkursa procedūru izmantošanu, kas garantē vienlīdzīgu piekļuvi precēm un vienādu attieksmi pret tirgus dalībniekiem; |
| --- | --- |

a)

tādu konkursa procedūru izmantošanu, kas garantē vienlīdzīgu piekļuvi precēm un vienādu attieksmi pret tirgus dalībniekiem;

| b) | tirgus dalībnieku uzņēmējdarbības veikšanu un reģistrāciju PVN maksātāju reģistrā; |
| --- | --- |

b)

tirgus dalībnieku uzņēmējdarbības veikšanu un reģistrāciju PVN maksātāju reģistrā;

| c) | nodrošinājuma iesniegšanu, kas garantē to, ka tirgus dalībnieki izpilda savas saistības; |
| --- | --- |

c)

nodrošinājuma iesniegšanu, kas garantē to, ka tirgus dalībnieki izpilda savas saistības;

| d) | visa nodrošinājuma vai tā daļas atsavināšanu, ja saistības netiek pildītas. |
| --- | --- |

d)

visa nodrošinājuma vai tā daļas atsavināšanu, ja saistības netiek pildītas.

8.   Lai ņemtu vērā produktu tehnisko attīstību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pielāgot cukura standarta kvalitāti, kas noteikta IV pielikuma B daļā.

32. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  pieņem vajadzīgos noteikumus, lai panāktu šīs nodaļas vienādu piemērošanu Savienībā. Minētie noteikumi jo īpaši var attiekties uz:

| a) | produktu atbilstības noteikšanai izmantojamajiem testiem un metodēm; |
| --- | --- |

a)

produktu atbilstības noteikšanai izmantojamajiem testiem un metodēm;

| b) | tā reprezentatīvā laikposma noteikšanu, kurā reģistrē tirgus cenas 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 2. punkta piemērošanas vajadzībām attiecībā uz liellopu un teļa gaļu; |
| --- | --- |

b)

tā reprezentatīvā laikposma noteikšanu, kurā reģistrē tirgus cenas 12. panta 1. punkta c) apakšpunkta un 2. punkta piemērošanas vajadzībām attiecībā uz liellopu un teļa gaļu;

| c) | procedūrām un nosacījumiem, kas saistīti ar valsts intervencē iepērkamo produktu piegādi, transporta izdevumiem, kas jāsedz piedāvātājam, kārtību, kā maksātājs pārņem produktus, un maksājumu; |
| --- | --- |

c)

procedūrām un nosacījumiem, kas saistīti ar valsts intervencē iepērkamo produktu piegādi, transporta izdevumiem, kas jāsedz piedāvātājam, kārtību, kā maksātājs pārņem produktus, un maksājumu;

| d) | dažādām darbībām, kas saistītas ar atkaulošanu; |
| --- | --- |

d)

dažādām darbībām, kas saistītas ar atkaulošanu;

| e) | atļauju uzglabāt noliktavā ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā produkti tika iepirkti un uzglabāti, kā minēts 28. pantā; |
| --- | --- |

e)

atļauju uzglabāt noliktavā ārpus tās dalībvalsts teritorijas, kurā produkti tika iepirkti un uzglabāti, kā minēts 28. pantā;

| f) | nosacījumus par valsts intervencē iepirkto produktu pārdošanu vai realizāciju, jo īpaši par pārdošanas cenu, nosacījumiem par izņemšanu no noliktavas un attiecīgā gadījumā par izņemto produktu turpmāku izmantošanu vai galamērķi; |
| --- | --- |

f)

nosacījumus par valsts intervencē iepirkto produktu pārdošanu vai realizāciju, jo īpaši par pārdošanas cenu, nosacījumiem par izņemšanu no noliktavas un attiecīgā gadījumā par izņemto produktu turpmāku izmantošanu vai galamērķi;

| g) | atbalsta noteikšanu par 20. pantā minētajiem produktiem; |
| --- | --- |

g)

atbalsta noteikšanu par 20. pantā minētajiem produktiem;

| h) | tā reprezentatīvā laikposma noteikšanu, kurā reģistrē tirgus cenu attiecīgi 23. panta un 24. panta piemērošanas vajadzībām attiecībā uz cukuru un olīveļļu; |
| --- | --- |

h)

tā reprezentatīvā laikposma noteikšanu, kurā reģistrē tirgus cenu attiecīgi 23. panta un 24. panta piemērošanas vajadzībām attiecībā uz cukuru un olīveļļu;

| i) | 26. pantā minēto reprezentatīvo cūkgaļas tirgu saraksta pieņemšanu; |
| --- | --- |

i)

26. pantā minēto reprezentatīvo cūkgaļas tirgu saraksta pieņemšanu;

| j) | dalībvalsts kompetentās iestādes un pretendenta līgumu noslēgšanu un saturu; |
| --- | --- |

j)

dalībvalsts kompetentās iestādes un pretendenta līgumu noslēgšanu un saturu;

| k) | ievietošanu un uzglabāšanu privātā noliktavā un izņemšanu no noliktavas; |
| --- | --- |

k)

ievietošanu un uzglabāšanu privātā noliktavā un izņemšanu no noliktavas;

| l) | uzglabāšanas ilgumu privātās noliktavās un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šo līgumā noteikto laiku var saīsināt vai pagarināt; |
| --- | --- |

l)

uzglabāšanas ilgumu privātās noliktavās un nosacījumiem, saskaņā ar kuriem šo līgumā noteikto laiku var saīsināt vai pagarināt;

| m) | nosacījumiem, saskaņā ar kuriem var pieņemt lēmumu par to, ka produktus, uz kuriem attiecas uzglabāšana privātās noliktavās, var atkal laist tirgū vai realizēt; |
| --- | --- |

m)

nosacījumiem, saskaņā ar kuriem var pieņemt lēmumu par to, ka produktus, uz kuriem attiecas uzglabāšana privātās noliktavās, var atkal laist tirgū vai realizēt;

| n) | noteikumiem, kas saistīti ar procedūrām, kas jāievēro, iepērkot par noteiktu cenu vai piešķirot atbalstu uzglabāšanai privātā noliktavā par noteiktu cenu; |
| --- | --- |

n)

noteikumiem, kas saistīti ar procedūrām, kas jāievēro, iepērkot par noteiktu cenu vai piešķirot atbalstu uzglabāšanai privātā noliktavā par noteiktu cenu;

| o) | konkursa procedūru izmantošanu gan valsts intervencei, gan uzglabāšanai privātā noliktavā, jo īpaši attiecībā uz:






  i) | piedāvājumu iesniegšanu un attiecīgā gadījumā vienā pieteikumā vai iesniegumā ietverto minimālo daudzumu, |
| --- | --- | --- |

o)

konkursa procedūru izmantošanu gan valsts intervencei, gan uzglabāšanai privātā noliktavā, jo īpaši attiecībā uz:

i)

piedāvājumu iesniegšanu un attiecīgā gadījumā vienā pieteikumā vai iesniegumā ietverto minimālo daudzumu,

| ii) | iemaksājamā nodrošinājuma summu, |
| --- | --- |

ii)

iemaksājamā nodrošinājuma summu,

| iii) | piedāvājumu paziņošanu Komisijai; |
| --- | --- |

iii)

piedāvājumu paziņošanu Komisijai;

| p) | noteikumiem par dažu produktu cenu paziņošanu, ko veic dalībvalstis; |
| --- | --- |

p)

noteikumiem par dažu produktu cenu paziņošanu, ko veic dalībvalstis;

| q) | noteikumiem par pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm; |
| --- | --- |

q)

noteikumiem par pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm;

| r) | informāciju, kas dalībvalstīm jānosūta Komisijai. |
| --- | --- |

r)

informāciju, kas dalībvalstīm jānosūta Komisijai.

33. pants

Īstenošanas akti, kas jāpieņem
  , nepiemērojot 323. pantu

  bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

Komisija bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem īstenošanas aktus, lai:

| a) | ievērotu 13. panta 1. punktā un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto maksimālo daudzumu un kvantitatīvos ierobežojumus; |
| --- | --- |

a)

ievērotu 13. panta 1. punktā un 14. panta 1. punkta a) apakšpunktā noteikto maksimālo daudzumu un kvantitatīvos ierobežojumus;

| b) | attiecībā uz parastajiem kviešiem pārietu uz 14. panta 2. punktā minēto konkursa procedūru. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz parastajiem kviešiem pārietu uz 14. panta 2. punktā minēto konkursa procedūru.

II   apakšiedaļa

Īpaši noteikumi par liemeņu klasifikāciju

34. pants

Savienības skalas un pārbaudes

1.   Savienības skalas liemeņu klasificēšanai saskaņā ar V pielikumā paredzētajiem noteikumiem piemēro šādās nozarēs:

| a) | liellopu un teļa gaļas nozarē — attiecībā uz pieaugušu liellopu liemeņiem; |
| --- | --- |

a)

liellopu un teļa gaļas nozarē — attiecībā uz pieaugušu liellopu liemeņiem;

| b) | cūkgaļas nozarē — attiecībā uz to cūku liemeņiem, kas nav vaislas cūkas. |
| --- | --- |

b)

cūkgaļas nozarē — attiecībā uz to cūku liemeņiem, kas nav vaislas cūkas.

Aitas un kazas gaļas nozarē dalībvalstis var piemērot Savienības skalu liemeņu klasificēšanai attiecībā uz aitu liemeņiem saskaņā ar V pielikumā C punktā paredzētajiem noteikumiem.

2.   Pārbaudes uz vietas attiecībā uz pieaugušu liellopu un aitu liemeņiem Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja, kurā ir Komisijas eksperti un dalībvalstu norīkoti eksperti. Komiteja ziņo Komisijai un dalībvalstīm par veiktajām pārbaudēm.

Savienība sedz izmaksas, kas radušās veiktajās pārbaudēs.

35. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību un nozaru vajadzības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pielāgot un atjaunināt V pielikumā izklāstītās definīcijas, kā arī noteikumus par pieaugušu liellopu liemeņu, cūku liemeņu un aitu liemeņu klasificēšanu, identificēšanu un noformēšanu.

2.   Lai standartizētu dažādu produktu noformējumu ar mērķi uzlabot tirgus pārredzamību, cenu reģistrēšanu un tirgus intervences pasākumu — valsts intervences un uzglabāšanas privātās noliktavās attiecīgi liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas un aitas gaļas nozarē — piemērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | pieņemt noteikumus par liemeņu klasificēšanu, šķirošanu (tostarp ar automatizētām metodēm), identificēšanu, svēršanu un marķēšanu; |
| --- | --- |

a)

pieņemt noteikumus par liemeņu klasificēšanu, šķirošanu (tostarp ar automatizētām metodēm), identificēšanu, svēršanu un marķēšanu;

| b) | pieņemt atkāpes no noteikumiem un papildu noteikumus par attiecīgajiem produktiem, tostarp noteikumus par uzbūves un tauku slāņa klasēm liellopu gaļas nozarē, un turpmākus noteikumus par svaru, gaļas krāsu un tauku slāni aitas gaļas nozarē; |
| --- | --- |

b)

pieņemt atkāpes no noteikumiem un papildu noteikumus par attiecīgajiem produktiem, tostarp noteikumus par uzbūves un tauku slāņa klasēm liellopu gaļas nozarē, un turpmākus noteikumus par svaru, gaļas krāsu un tauku slāni aitas gaļas nozarē;

| c) | paredzēt noteikumus par Savienības vidējo cenu aprēķināšanu un tirgus dalībnieku pienākumu sniegt informāciju par liellopu, cūku un aitu liemeņiem, jo īpaši attiecībā uz tirgu un reprezentatīvām cenām; |
| --- | --- |

c)

paredzēt noteikumus par Savienības vidējo cenu aprēķināšanu un tirgus dalībnieku pienākumu sniegt informāciju par liellopu, cūku un aitu liemeņiem, jo īpaši attiecībā uz tirgu un reprezentatīvām cenām;

| d) | paredzēt turpmākus noteikumus par intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās, kuri jo īpaši var attiekties uz:






  i) | pasākumiem, kas jāveic kautuvēm, kā norādīts V pielikuma A.III punktā, |
| --- | --- | --- |

d)

paredzēt turpmākus noteikumus par intervenci un uzglabāšanu privātās noliktavās, kuri jo īpaši var attiekties uz:

i)

pasākumiem, kas jāveic kautuvēm, kā norādīts V pielikuma A.III punktā,

| ii) | ikvienu atkāpi, ko pēc pieprasījuma var piešķirt atkāpes pieprasītājām dalībvalstīm attiecībā uz kautuvēm, kurās nokauj nelielu skaitu liellopu; |
| --- | --- |

ii)

ikvienu atkāpi, ko pēc pieprasījuma var piešķirt atkāpes pieprasītājām dalībvalstīm attiecībā uz kautuvēm, kurās nokauj nelielu skaitu liellopu;

| e) | noteikt kritērijus attiecībā uz mazsvara jēru liemeņiem; |
| --- | --- |

e)

noteikt kritērijus attiecībā uz mazsvara jēru liemeņiem;

| f) | periodiski pārskatīt svēruma koeficientus. |
| --- | --- |

f)

periodiski pārskatīt svēruma koeficientus.

3.   Lai ņemtu vērā Savienībā sastopamās īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | atļaut dalībvalstīm katru pieaugušu liellopu liemeņu uzbūves un tauku slāņa klasi, kas paredzēta V pielikuma A.III punktā, sadalīt ne vairāk trīs apakšklasēs; |
| --- | --- |

a)

atļaut dalībvalstīm katru pieaugušu liellopu liemeņu uzbūves un tauku slāņa klasi, kas paredzēta V pielikuma A.III punktā, sadalīt ne vairāk trīs apakšklasēs;

| b) | tirgus cenu noteikšanas vajadzībām paredzēt liemeņu un pusliemeņu noformējumu, kas atšķiras no V pielikuma A.IV punktā minētā noformējuma; |
| --- | --- |

b)

tirgus cenu noteikšanas vajadzībām paredzēt liemeņu un pusliemeņu noformējumu, kas atšķiras no V pielikuma A.IV punktā minētā noformējuma;

| c) | atļaut dalībvalstīm nepiemērot cūku liemeņu klasifikācijas skalu un izmantot novērtēšanas kritērijus papildus svaram un aplēstajam liesās gaļas saturam; |
| --- | --- |

c)

atļaut dalībvalstīm nepiemērot cūku liemeņu klasifikācijas skalu un izmantot novērtēšanas kritērijus papildus svaram un aplēstajam liesās gaļas saturam;

| d) | pieņemt papildu noteikumus un prasības, tostarp:






  i) | piešķirt dalībvalstīm atļauju paredzēt cūku liemeņu citādu noformējumu, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:






  — | parastā tirdzniecības prakse to teritorijā atšķiras no standarta noformējuma, |
| --- | --- | --- | --- |

d)

pieņemt papildu noteikumus un prasības, tostarp:

i)

piešķirt dalībvalstīm atļauju paredzēt cūku liemeņu citādu noformējumu, ja ir izpildīts viens no šādiem nosacījumiem:

—

parastā tirdzniecības prakse to teritorijā atšķiras no standarta noformējuma,

| — | to attaisno tehniskās prasības, |
| --- | --- |

—

to attaisno tehniskās prasības,

| — | liemeņiem āda tiek novilkta pēc vienas metodes, |
| --- | --- |

—

liemeņiem āda tiek novilkta pēc vienas metodes,

| ii) | piešķirt dalībvalstīm atļauju pieļaut citādus aitu liemeņu noformējumus, ja netiek izmantots atsauces noformējums, |
| --- | --- |

ii)

piešķirt dalībvalstīm atļauju pieļaut citādus aitu liemeņu noformējumus, ja netiek izmantots atsauces noformējums,

| e) | paredzēt, ka dalībvalstis piemēro administratīvas sankcijas, lai novērstu pārkāpumus, piemēram, jo īpaši spiedogu un etiķešu viltošanu un krāpniecisku izmantošanu, vai to, ka klasifikāciju veic nesertificēts personāls. |
| --- | --- |

e)

paredzēt, ka dalībvalstis piemēro administratīvas sankcijas, lai novērstu pārkāpumus, piemēram, jo īpaši spiedogu un etiķešu viltošanu un krāpniecisku izmantošanu, vai to, ka klasifikāciju veic nesertificēts personāls.

4.   Lai nodrošinātu pieaugušu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijas precizitāti un ticamību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt, ka klasifikāciju veic pietiekami kvalificēti klasificētāji.

5.   Lai garantētu klasifikācijas skalas ticamību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pieņemt noteikumus par veicamajām pārbaudēm un sekām, kas izriet no neatbilstošas piemērošanas.

6.   Lai nodrošinātu to, ka Savienības pārbaudes komiteja īsteno savus mērķus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt komitejas atbildības jomu un sastāvu.

36. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  paredz sīki izstrādātus noteikumus par:

| a) | Savienības skalu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai, jo īpaši attiecībā uz:






  i) | klasifikācijas rezultātu paziņošanu, |
| --- | --- | --- |

a)

Savienības skalu liellopu, cūku un aitu liemeņu klasifikācijai, jo īpaši attiecībā uz:

i)

klasifikācijas rezultātu paziņošanu,

| ii) | pārbaudēm uz vietas, inspekcijas ziņojumiem un turpmākiem pasākumiem, |
| --- | --- |

ii)

pārbaudēm uz vietas, inspekcijas ziņojumiem un turpmākiem pasākumiem,

| iii) | pārbaudēm uz vietas saistībā ar pieaugušu liellopu un aitu liemeņu klasifikāciju, ko Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja; |
| --- | --- |

iii)

pārbaudēm uz vietas saistībā ar pieaugušu liellopu un aitu liemeņu klasifikāciju, ko Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja;

| b) | precīzu informāciju, ko dalībvalstis sniedz Komisijai, jo īpaši saistībā ar liellopu, cūku un aitu liemeņu cenu; |
| --- | --- |

b)

precīzu informāciju, ko dalībvalstis sniedz Komisijai, jo īpaši saistībā ar liellopu, cūku un aitu liemeņu cenu;

| c) | informācijas sniegšanu par kautuvēm un citām struktūrām, kas reģistrē cenas, un reģioniem, kuriem reģistrē cenas liellopu gaļas nozarē; |
| --- | --- |

c)

informācijas sniegšanu par kautuvēm un citām struktūrām, kas reģistrē cenas, un reģioniem, kuriem reģistrē cenas liellopu gaļas nozarē;

| d) | pārbaudēm uz vietas saistībā ar pieaugušu liellopu un aitu liemeņu cenu ziņošanu, ko Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja. |
| --- | --- |

d)

pārbaudēm uz vietas saistībā ar pieaugušu liellopu un aitu liemeņu cenu ziņošanu, ko Savienības vārdā veic Savienības pārbaudes komiteja.

II   NODAĻA

Īpaši intervences pasākumi

I   iedaļa

Ārkārtas tirgus atbalsta pasākumi

37. pants

Dzīvnieku slimības

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt ārkārtas atbalsta pasākumus slimību ietekmētajā tirgū, lai ņemtu vērā ierobežojumus Savienības iekšējā tirdzniecībā un tirdzniecībā ar trešām valstīm, kas noteikti, īstenojot dzīvnieku slimību apkarošanas pasākumus.

Šā panta pirmajā daļā minētos pasākumus piemēro šādās nozarēs:

| a) | liellopu un teļa gaļa; |
| --- | --- |

a)

liellopu un teļa gaļa;

| b) | piens un piena produkti; |
| --- | --- |

b)

piens un piena produkti;

| c) | cūkgaļa; |
| --- | --- |

c)

cūkgaļa;

| d) | aitas un kazas gaļa; |
| --- | --- |

d)

aitas un kazas gaļa;

| e) | olas; |
| --- | --- |

e)

olas;

| f) | mājputnu gaļa. |
| --- | --- |

f)

mājputnu gaļa.

2.   Šā panta 1. punkta pirmajā daļā minētos pasākumus veic pēc attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) pieprasījuma.

Tos var veikt vienīgi tad, ja attiecīgā(-s) dalībvalsts(-is) ir veikusi(-šas) veselības un veterināros pasākumus, lai ātri likvidētu slimību, un vienīgi tādā apjomā un tik ilgi, cik noteikti nepieciešams, lai atbalstītu attiecīgo tirgu.

38. pants

Patērētāju uzticības zaudēšana

Attiecībā uz mājputnu gaļas un olu nozari Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt ārkārtas tirgus atbalsta pasākumus, lai novērstu nopietnus tirgus traucējumus, ko tieši izraisījusi patērētāju uzticības zaudēšana saistībā ar sabiedrības veselības vai dzīvnieku veselības risku.

Šos pasākumus veic pēc attiecīgās(-o) dalībvalsts(-u) pieprasījuma.

39. pants

Finansēšana

1.   Šīs regulas 37. un 38. pantā minētajiem ārkārtas pasākumiem Savienība piešķir līdzfinansējumu 50 % apmērā no dalībvalstu izdevumiem.

Tomēr liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas un aitas un kazas gaļas nozarē Savienība piešķir līdzfinansējumu 60 % apmērā no minētajiem izdevumiem, ja apkaro mutes un nagu sērgu.

2.   Dalībvalstis nodrošina, lai ražotāju ieguldījums dalībvalstu izdevumos neradītu kropļojumus konkurencē starp ražotājiem dažādās dalībvalstīs.

II   iedaļa

Pasākumi labības un rīsu nozarēs

40. pants

Īpaši tirgus pasākumi labības nozarē

1.   Lai efektīvi un lietišķi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem, ja to prasa tirgus situācija, Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas vajadzības gadījumā pieņemti saskaņā ar
  322. pantā paredzēto
  steidzamības procedūru, var paredzēt īpašus intervences pasākumus labības nozarē. Šādus intervences pasākumus jo īpaši var veikt tad, ja vienā vai vairākos Savienības reģionos ir novērots vai draud tirgus cenu kritums salīdzinājumā ar intervences cenu. [Gr. 9]

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu. Minētie pasākumi var jo īpaši attiekties uz procedūrām, paziņojumiem, tehniskajiem kritērijiem un administratīvajām vai fiziskajām pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm.

41. pants

Īpaši tirgus pasākumi rīsu nozarē

1.   Lai efektīvi un lietišķi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem rīsu nozarē, ja to prasa tirgus situācija, Komisija ar deleģētajiem aktiem,
  kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu un
  kas vajadzības gadījumā pieņemti saskaņā ar steidzamības procedūru
  saskaņā ar 322. pantu
  , var paredzēt īpašus pasākumus, lai:

| a) | konkrētos Savienības reģionos novērstu valsts intervences visaptverošu piemērošanu, kā paredzēts šīs daļas I nodaļas II iedaļā; |
| --- | --- |

a)

konkrētos Savienības reģionos novērstu valsts intervences visaptverošu piemērošanu, kā paredzēts šīs daļas I nodaļas II iedaļā;

| b) | kompensētu nelobītu rīsu trūkumu pēc dabas katastrofām. |
| --- | --- |

b)

kompensētu nelobītu rīsu trūkumu pēc dabas katastrofām.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu. Minētie pasākumi var jo īpaši attiekties uz procedūrām, paziņojumiem, tehniskajiem kritērijiem un administratīvajām vai fiziskajām pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm.

III   iedaļa

Pasākumi cukura nozarē

42. pants

Minimālā cukurbiešu cena

1.   Minimālā kvotas cukurbiešu cena ir EUR 26,29 par tonnu no 2009./2010. tirdzniecības gada.

2.   Minimālo cenu, kas minēta 1. punktā, piemēro cukurbietēm, kuru standarta kvalitāte atbilst IV pielikuma B daļā definētajai kvalitātei.

3.   Cukura ražošanas uzņēmumi, kuri iepērk kvotas cukurbietes, kas ir piemērotas pārstrādei cukurā un paredzētas pārstrādei kvotas cukurā, maksā vismaz minimālo cenu, ko koriģē, šo cenu palielinot vai samazinot, lai ņemtu vērā atkāpes no standarta kvalitātes.

Lai koriģētu cenu, ja cukurbiešu faktiskā kvalitāte atšķiras no standarta kvalitātes, pirmajā daļā minētos cenu palielinājumus vai samazinājumus piemēro saskaņā ar noteikumiem, ko Komisija paredzējusi ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 46. panta a) punktam.

4.   Attiecībā uz cukurbiešu daudzumiem, kas atbilst rūpnieciskā cukura vai pārpalikuma cukura daudzumiem, kam piemēro 57. pantā paredzēto papildu nodevu, attiecīgais cukura ražošanas uzņēmums koriģē pirkuma cenu tā, lai šī cena būtu vismaz vienāda ar kvotas cukurbiešu minimālo cenu.

43. pants

Starpnozaru nolīgumi

1.   Nozares nolīgumi un piegādes līgumu atbilst 3. punkta prasībām un iepirkuma noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 46. panta b) punktam, jo īpaši attiecībā uz nosacījumiem, ar ko reglamentē cukurbiešu pirkšanu, piegādi, pārņemšanu un samaksu par tām.

2.   Cukurbiešu un cukurniedru pirkšanas noteikumus reglamentē ar nozares nolīgumiem, kas noslēgti starp šo izejvielu audzētājiem Savienībā un cukura ražošanas uzņēmumiem Savienībā.

3.   Piegādes līgumos nošķir, vai cukura daudzumi, ko paredzēts saražot no piegādātajām cukurbietēm, ir:

| a) | kvotas cukurs vai |
| --- | --- |

a)

kvotas cukurs vai

| b) | ārpuskvotas cukurs. |
| --- | --- |

b)

ārpuskvotas cukurs.

4.   Ikviens cukura ražošanas uzņēmums dalībvalstij, kurā tas ražo cukuru, sniedz šādu informāciju:

| a) | šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto cukurbiešu daudzums, par ko uzņēmums ir noslēdzis pirmssējas piegādes līgumus, un cukura sastāvs, kas ņemts vērā minētajos līgumos; |
| --- | --- |

a)

šā panta 3. punkta a) apakšpunktā minēto cukurbiešu daudzums, par ko uzņēmums ir noslēdzis pirmssējas piegādes līgumus, un cukura sastāvs, kas ņemts vērā minētajos līgumos;

| b) | atbilstīgā prognozētā raža. |
| --- | --- |

b)

atbilstīgā prognozētā raža.

Dalībvalstis var pieprasīt papildu informāciju.

5.   Cukura ražošanas uzņēmumiem, kas nav parakstījuši pirmssējas piegādes līgumus, kuros paredzēts maksāt kvotas cukurbiešu minimālo cenu par tādu cukurbiešu daudzumu, kas atbilst attiecīgā uzņēmuma kvotas cukura daudzumam, kurš attiecīgi koriģēts ar preventīvas izņemšanas koeficientu, kas noteikts atbilstīgi 45. panta 2. punkta pirmajai daļai, pieprasa samaksāt vismaz minimālo kvotas cukurbiešu cenu par visām cukurbietēm, ko tie pārstrādā cukurā.

6.   Ar attiecīgās dalībvalsts atļauju nozares līgumos var pieļaut atkāpes no 3., 4. un 5. punkta.

7.   Ja nozares nolīgumu nav, attiecīgā dalībvalsts veic ar šo regulu saderīgus pasākumus, kas vajadzīgi, lai aizsargātu attiecīgo pušu intereses.

44. pants

Ražošanas nodeva

1.   Ražošanas nodevu uzliek par cukura kvotu, izoglikozes kvotu vai inulīna sīrupa kvotu, kas piešķirta cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumiem, kā minēts 50. panta 2. punktā.

2.   Ražošanas nodeva ir EUR 12,00 par tonnu kvotas cukura un tonnu kvotas inulīna sīrupa. Ražošanas nodeva par izoglikozi ir 50 % no cukuram piemērojamās nodevas.

3.   Visu ražošanas nodevu, ko maksā saskaņā ar 1. punktu, dalībvalsts piemēro uzņēmumiem, kuri atrodas tās teritorijā, atbilstīgi konkrētā tirdzniecības gada kvotai, kas piešķirta attiecīgajam uzņēmumam.

Uzņēmumi veic maksājumus vēlākais līdz attiecīgā tirdzniecības gada februāra beigām.

4.   Savienības cukura un inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumi var pieprasīt, lai cukurbiešu vai cukurniedru audzētāji vai cigoriņu piegādātāji sedz līdz 50 % no attiecīgās ražošanas nodevas.

45. pants

Cukura izņemšana no tirgus

1.   Lai tirgū saglabātu strukturālo līdzsvaru tādā cenas līmenī, kas daudz neatšķiras no salīdzināmās cenas, ņemot vērā Savienības pienākumus, kuri izriet no nolīgumiem, kas noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var izlemt attiecīgajā tirdzniecības gadā no tirgus izņemt tādu kvotas cukura vai kvotas izoglikozes daudzumu, kas pārsniedz atbilstīgi šā panta 2. punktam aprēķināto robežlielumu.

2.   Šā panta 1. punktā minēto izņemšanas robežlielumu aprēķina katram uzņēmumam, kam ir kvota, reizinot šo kvotu ar koeficientu, ko līdz iepriekšējā tirdzniecības gada 16. martam ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var noteikt Komisija, pamatojoties uz prognozētajām tirgus attīstības tendencēm.

Pamatojoties uz jaunāko informāciju par tirgus tendencēm, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var līdz attiecīgā tirdzniecības gada 31. oktobrim izlemt vai nu koriģēt koeficentu, vai arī, ja šāds lēmums saskaņā ar šā punkta pirmo daļu nav pieņemts, noteikt koeficientu.

3.   Katrs uzņēmums, kuram ir piešķirta kvota, uz sava rēķina līdz nākamā tirdzniecības gada sākumam uzglabā saskaņā ar kvotu saražoto cukura daudzumu, kas pārsniedz atbilstīgi 2. punktam aprēķināto robežlielumu. Tirdzniecības gadā no tirgus izņemtos cukura vai izoglikozes daudzumus uzskata par pirmajiem saskaņā ar kvotu saražotajiem daudzumiem nākamajā tirdzniecības gadā.

Atkāpjoties no šā punkta pirmās daļas, ņemot vērā prognozētās cukura tirgus tendences, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var nolemt, ka kārtējā un/vai nākamajā tirdzniecības gadā visu izņemto cukuru un izoglikozi vai daļu no tā uzskata par:

| a) | pārpalikuma cukuru vai pārpalikuma izoglikozi, ko var pārvērst rūpnieciskajā cukurā vai rūpnieciskajā izoglikozē, vai |
| --- | --- |

a)

pārpalikuma cukuru vai pārpalikuma izoglikozi, ko var pārvērst rūpnieciskajā cukurā vai rūpnieciskajā izoglikozē, vai

| b) | saskaņā ar pagaidu kvotu saražotu produkciju, kuras daļu var rezervēt eksportam, ievērojot Savienības saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu. |
| --- | --- |

b)

saskaņā ar pagaidu kvotu saražotu produkciju, kuras daļu var rezervēt eksportam, ievērojot Savienības saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.

4.   Ja cukura piegāde Savienībā nav pietiekama, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var nolemt, ka konkrētu daudzumu izņemtā cukura drīkst pārdot Savienības tirgū pirms izņemšanas perioda beigām.

5.   Ja izņemto cukuru uzskata par pirmo nākamajā tirdzniecības gadā saražoto cukura daudzumu, cukurbiešu audzētājiem maksā minētā tirdzniecības gada minimālo cenu.

Ja izņemtais cukurs kļūst par rūpniecisko cukuru vai to eksportē saskaņā ar šā panta 3. punkta a) un b) apakšpunktu, 42. panta prasības attiecībā uz minimālo cenu nepiemēro.

Ja izņemto cukuru pārdod Savienības tirgū pirms izņemšanas perioda beigām atbilstīgi 4. punktam, cukurbiešu audzētājiem maksā kārtējā tirdzniecības gada minimālo cenu.

46. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai ņemtu vērā cukura nozares īpatnības un nodrošinātu to, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā visu pušu intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | cenu korekcijām, kas jāpiemēro saskaņā ar 42. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

a)

cenu korekcijām, kas jāpiemēro saskaņā ar 42. panta 3. punktu;

| b) | piegādes līgumiem un pirkšanas nosacījumiem, kas minēti 43. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

b)

piegādes līgumiem un pirkšanas nosacījumiem, kas minēti 43. panta 1. punktā;

| c) | kritērijiem, kas cukura ražošanas uzņēmumiem jāpiemēro, iedalot cukurbiešu pārdevējiem cukurbiešu daudzumus, uz kuriem jāattiecas pirmssējas piegādes līgumiem, kā minēts 43. panta 4. punktā. |
| --- | --- |

c)

kritērijiem, kas cukura ražošanas uzņēmumiem jāpiemēro, iedalot cukurbiešu pārdevējiem cukurbiešu daudzumus, uz kuriem jāattiecas pirmssējas piegādes līgumiem, kā minēts 43. panta 4. punktā.

IV   iedaļa

Piegādes pielāgošana

47. pants

Pasākumi, kas atvieglo piegādes pielāgošanu tirgus prasībām

Lai veicinātu nozares organizāciju un starpnozaru organizāciju darbības, kas atvieglo piedāvājuma pielāgošanu tirgus prasībām, izņemot darbības, kas saistītas ar produkcijas izņemšanu no tirgus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var veikt turpmāk minētos pasākumus dzīvu augu, liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē:

| a) | pasākumus, lai uzlabotu kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

pasākumus, lai uzlabotu kvalitāti;

| b) | pasākumus, lai uzlabotu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības organizāciju; |
| --- | --- |

b)

pasākumus, lai uzlabotu ražošanas, pārstrādes un tirdzniecības organizāciju;

| c) | pasākumus, lai atvieglotu tirgus cenu tendenču reģistrēšanu; |
| --- | --- |

c)

pasākumus, lai atvieglotu tirgus cenu tendenču reģistrēšanu;

| d) | pasākumus, kas, ņemot vērā izmantotos ražošanas līdzekļus, ļauj veikt īstermiņa un ilgtermiņa prognozes. |
| --- | --- |

d)

pasākumus, kas, ņemot vērā izmantotos ražošanas līdzekļus, ļauj veikt īstermiņa un ilgtermiņa prognozes.

48. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt noteikumus par procedūrām un tehniskajiem nosacījumiem attiecībā uz 47. pantā minēto pasākumu īstenošanu.

III   NODAĻA

Ražošanas ierobežošanas sistēmas

I   iedaļa

Vispārīgi noteikumi

49. pants

Kvotu sistēma un ražošanas potenciāls

1.   Kvotu sistēmu piemēro šādiem produktiem:

| a) | pienam un citiem piena produktiem 58. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē; |
| --- | --- |

a)

pienam un citiem piena produktiem 58. panta 1. punkta a) un b) apakšpunkta nozīmē;

| b) | cukuram, izoglikozei un inulīna sīrupam. |
| --- | --- |

b)

cukuram, izoglikozei un inulīna sīrupam.

2.   Attiecībā uz šā panta 1. punktā minētajām kvotu sistēmām, ja ražotājs pārsniedz attiecīgo kvotu un — attiecībā uz cukuru, izoglikozi un inulīna sīrupu — neizmanto pārpalikuma daudzumus, kā paredzēts 54. pantā, par šo daudzumu jāmaksā papildu nodevu, ievērojot II un III iedaļā paredzētos nosacījumus.

3.   Attiecībā uz vīna nozari noteikumus par ražošanas potenciālu attiecībā uz nelikumīgiem stādījumiem, pārejas posma stādīšanas tiesībām, kā arī izaršanas shēmu piemēro saskaņā ar V iedaļā izklāstītajiem noteikumiem.

II   iedaļa

Cukurs

I   apakšiedaļa

Kvotu piešķiršana un pārvaldība

50. pants

Kvotu piešķiršana

1.   Cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa ražošanas kvotas valsts vai reģiona līmenī ir noteiktas VI pielikumā.

2.   Dalībvalstis piešķir kvotas katram cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumam, kas veic uzņēmējdarbību to teritorijā un ir apstiprināts saskaņā ar 51. pantu.

Katram uzņēmumam piešķirtā kvota ir vienāda ar Regulā (EK) Nr. 318/2006 noteikto kvotu, ko uzņēmumam piešķīra 2007./2008. tirdzniecības gadam.

3.   Ja kvotu piešķir cukura ražošanas uzņēmumam, kuram ir vairākas ražotnes, dalībvalstis paredz pasākumus, ko tās uzskata par vajadzīgiem, lai pienācīgi aizsargātu cukurbiešu un cukurniedru audzētāju intereses.

51. pants

Apstiprināti uzņēmumi

1.   Pēc pieprasījuma dalībvalstis oficiāli apstiprina cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa ražošanas uzņēmumu, kas ražo cukuru, izoglikozi vai inulīna sīrupu vai kas šos produktus pārstrādā 55. panta 2. punktā minētos produktos, ja konkrētais uzņēmums:

| a) | pierāda savu profesionālās ražošanas spēju; |
| --- | --- |

a)

pierāda savu profesionālās ražošanas spēju;

| b) | piekrīt sniegt jebkuru šajā regulā paredzēto informāciju un atļauj veikt šajā regulā paredzētās pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

piekrīt sniegt jebkuru šajā regulā paredzēto informāciju un atļauj veikt šajā regulā paredzētās pārbaudes;

| c) | nav iesaistīts apstiprināšanas procedūras apturēšanā vai atsaukšanā. |
| --- | --- |

c)

nav iesaistīts apstiprināšanas procedūras apturēšanā vai atsaukšanā.

2.   Apstiprinātie uzņēmumi sniedz dalībvalstij, kuras teritorijā notiek cukurbiešu vai cukurniedru novākšana vai rafinēšana, šādu informāciju:

| a) | cukurbiešu vai cukurniedru daudzumi, par kuriem ir noslēgts piegādes līgums, kā arī atbilstīgā prognozētā cukurbiešu vai cukurniedru raža un attiecīgi iegūstamais cukura daudzums no hektāra; |
| --- | --- |

a)

cukurbiešu vai cukurniedru daudzumi, par kuriem ir noslēgts piegādes līgums, kā arī atbilstīgā prognozētā cukurbiešu vai cukurniedru raža un attiecīgi iegūstamais cukura daudzums no hektāra;

| b) | dati par provizoriskajām un faktiskajām cukurbiešu, cukurniedru un jēlcukura piegādēm, cukura ražošanu un cukura krājumiem; |
| --- | --- |

b)

dati par provizoriskajām un faktiskajām cukurbiešu, cukurniedru un jēlcukura piegādēm, cukura ražošanu un cukura krājumiem;

| c) | pārdotā baltā cukura daudzumi un atbilstīgās cenas un nosacījumi. |
| --- | --- |

c)

pārdotā baltā cukura daudzumi un atbilstīgās cenas un nosacījumi.

52. pants

Valsts kvotu koriģēšana

Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  koriģē VI pielikumā noteiktās kvotas, ņemot vērā dalībvalstu lēmumus, kas pieņemti saskaņā ar 53. pantu.

53. pants

Valsts kvotu pārdale un kvotu samazinājums

1.   Dalībvalsts var samazināt cukura vai izoglikozes kvotu, kas piešķirta uzņēmumam, kurš veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, par ne vairāk kā 10 % attiecībā uz 2008./2009. tirdzniecības gadu un turpmākajiem tirdzniecības gadiem. Šajās darbībās dalībvalstis piemēro objektīvus un nediskriminējošus kritērijus.

2.   Dalībvalstis var pārdalīt kvotas starp uzņēmumiem saskaņā ar VII pielikumā paredzētajiem noteikumiem un atbilstīgi visu iesaistīto pušu, jo īpaši cukurbiešu un cukurniedru audzētāju, interesēm.

3.   Daudzumus, kas samazināti saskaņā ar 1. un 2. punktu, attiecīgā dalībvalsts piešķir vienam vai vairākiem tās teritorijā esošiem uzņēmumiem, kuriem kvota jau ir vai vēl nav piešķirta.

II   apakšiedaļa

Kvotas pārsniegšana

54. pants

Darbības joma

Tirdzniecības gadā saražoto cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa daudzumu, kas pārsniedz 50. pantā minēto kvotu, var:

| a) | izmantot konkrētu produktu pārstrādei, kā minēts 55. pantā; |
| --- | --- |

a)

izmantot konkrētu produktu pārstrādei, kā minēts 55. pantā;

| b) | pārnest uz nākamo tirdzniecības gadu kā kvotu produkciju saskaņā ar 56. pantu; |
| --- | --- |

b)

pārnest uz nākamo tirdzniecības gadu kā kvotu produkciju saskaņā ar 56. pantu;

| c) | izmantot īpašam piegādes režīmam attālākajiem reģioniem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. ..., ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (17), III nodaļu, vai |
| --- | --- |

c)

izmantot īpašam piegādes režīmam attālākajiem reģioniem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. ..., ar ko ievieš īpašus pasākumus lauksaimniecības jomā attālākajiem Eiropas Savienības reģioniem (17), III nodaļu, vai

| d) | eksportēt atbilstoši daudzumam, ko ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  noteikusi Komisija, ievērojot saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam. |
| --- | --- |

d)

eksportēt atbilstoši daudzumam, ko ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  noteikusi Komisija, ievērojot saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam.

Pārējiem daudzumiem piemēro 57. pantā minēto papildu nodevu.

55. pants

Rūpnieciskais cukurs

1.   Rūpniecisko cukuru, rūpniecisko izoglikozi vai rūpniecisko inulīna sīrupu rezervē kāda 2. punktā minēta produkta ražošanai, ja:

| a) | uz tiem attiecas piegādes līgums, ko līdz tirdzniecības gada beigām noslēguši ražotājs un lietotājs, kuri abi ir apstiprināti saskaņā ar 51. pantu, un |
| --- | --- |

a)

uz tiem attiecas piegādes līgums, ko līdz tirdzniecības gada beigām noslēguši ražotājs un lietotājs, kuri abi ir apstiprināti saskaņā ar 51. pantu, un

| b) | tie ir piegādāti lietotājam vēlākais līdz nākamā tirdzniecības gada 30. novembrim. |
| --- | --- |

b)

tie ir piegādāti lietotājam vēlākais līdz nākamā tirdzniecības gada 30. novembrim.

2.   Lai ņemtu vērā tehnisko attīstību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var izveidot to produktu sarakstu, kuru ražošanā var izmantot rūpniecisko cukuru, rūpniecisko izoglikozi vai rūpniecisko inulīna sīrupu.

Šajā sarakstā jo īpaši ietver:

| a) | bioetanolu, spirtu, rumu, dzīvo raugu un sīrupu daudzumus, kas paredzēti ziedēm, un tos, ko paredzēts pārstrādāt produktā ar nosaukumu “Rinse appelstroop”; |
| --- | --- |

a)

bioetanolu, spirtu, rumu, dzīvo raugu un sīrupu daudzumus, kas paredzēti ziedēm, un tos, ko paredzēts pārstrādāt produktā ar nosaukumu “Rinse appelstroop”;

| b) | dažus rūpnieciskos produktus, kuri nesatur cukuru, bet kuru pārstrādē izmanto cukuru, izoglikozi vai inulīna sīrupu; |
| --- | --- |

b)

dažus rūpnieciskos produktus, kuri nesatur cukuru, bet kuru pārstrādē izmanto cukuru, izoglikozi vai inulīna sīrupu;

| c) | dažus ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības produktus, kuru sastāvā ir cukurs, izoglikoze vai inulīna sīrups. |
| --- | --- |

c)

dažus ķīmiskās un farmaceitiskās rūpniecības produktus, kuru sastāvā ir cukurs, izoglikoze vai inulīna sīrups.

56. pants

Pārpalikuma cukura pārnešana

1.   Uzņēmums var nolemt pārnest uz nākamo tirdzniecības gadu visu produkciju vai daļu no produkcijas, kas saražota, pārsniedzot šim uzņēmumam piešķirto cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa kvotu, un uzskatīt to par daļu no nākamajā tirdzniecības gadā saražotās produkcijas. Neskarot 3. punktu, minētais lēmums ir neatsaucams.

2.   Uzņēmumi, kas pieņem 1. punktā minēto lēmumu:

| a) | informē attiecīgo dalībvalsti pirms dienas, kas minētajai dalībvalstij jānosaka:






  — | no 1. februāra līdz 15. augustam kārtējā tirdzniecības gadā par pārnestajiem cukurniedru cukura daudzumiem, |
| --- | --- | --- |

a)

informē attiecīgo dalībvalsti pirms dienas, kas minētajai dalībvalstij jānosaka:

—

no 1. februāra līdz 15. augustam kārtējā tirdzniecības gadā par pārnestajiem cukurniedru cukura daudzumiem,

| — | no 1. februāra līdz 15. augustam kārtējā tirdzniecības gadā par citiem pārnestajiem cukura vai inulīna sīrupa daudzumiem; |
| --- | --- |

—

no 1. februāra līdz 15. augustam kārtējā tirdzniecības gadā par citiem pārnestajiem cukura vai inulīna sīrupa daudzumiem;

| b) | apņemas šādus daudzumus uz sava rēķina glabāt līdz kārtējā tirdzniecības gada beigām. |
| --- | --- |

b)

apņemas šādus daudzumus uz sava rēķina glabāt līdz kārtējā tirdzniecības gada beigām.

3.   Ja attiecīgajā tirdzniecības gadā uzņēmuma galīgā produkcija bijusi mazāka, nekā to aptuveni novērtēts laikā, kad pieņēma lēmumu saskaņā ar 1. punktu, tad pārnesto daudzumu var koriģēt ar atpakaļejošu spēku vēlākais līdz nākamā tirdzniecības gada 31. oktobrim.

4.   Pārnestos daudzumus uzskata par pirmajiem kvotas daudzumiem, kas saražoti nākamajā tirdzniecības gadā.

5.   Cukuram, ko tirdzniecības gadā uzglabā saskaņā ar šo pantu, nedrīkst piemērot nekādus citus uzglabāšanas pasākumus, kas paredzēti 23. vai 45. pantā.

57. pants

Papildu nodeva

1.   Papildu nodevu piemēro daudzumiem, kas atbilst:

| a) | konkrētā tirdzniecības gadā saražotam pārpalikuma cukuram, pārpalikuma izoglikozei un pārpalikuma inulīna sīrupam, izņemot daudzumus, kas pārnesti uz nākamo tirdzniecības gadu kā kvotas produkcija un uzglabāti saskaņā ar 56. pantu, vai 54. panta c) un d) punktā minētos daudzumus; |
| --- | --- |

a)

konkrētā tirdzniecības gadā saražotam pārpalikuma cukuram, pārpalikuma izoglikozei un pārpalikuma inulīna sīrupam, izņemot daudzumus, kas pārnesti uz nākamo tirdzniecības gadu kā kvotas produkcija un uzglabāti saskaņā ar 56. pantu, vai 54. panta c) un d) punktā minētos daudzumus;

| b) | rūpnieciskajam cukuram, rūpnieciskajai izoglikozei un rūpnieciskajam inulīna sīrupam, attiecībā uz kuriem līdz datumam, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem,
  kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nav iesniegti pierādījumi par pārstrādi 55. panta 2. punktā minētajos produktos; |
| --- | --- |

b)

rūpnieciskajam cukuram, rūpnieciskajai izoglikozei un rūpnieciskajam inulīna sīrupam, attiecībā uz kuriem līdz datumam, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem,
  kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nav iesniegti pierādījumi par pārstrādi 55. panta 2. punktā minētajos produktos;

| c) | cukuram un izoglikozei, kas izņemti no tirgus saskaņā ar 45. pantu un attiecībā uz ko nav izpildīti 45. panta 3. punktā paredzētie pienākumi. |
| --- | --- |

c)

cukuram un izoglikozei, kas izņemti no tirgus saskaņā ar 45. pantu un attiecībā uz ko nav izpildīti 45. panta 3. punktā paredzētie pienākumi.

2.   Papildu nodevu Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nosaka pietiekami augstā līmenī, lai novērstu 1. punktā minēto daudzumu uzkrāšanos.

3.   Papildu nodevu, kas minēta 1. punktā, dalībvalsts tās teritorijā esošiem uzņēmumiem uzliek atbilstīgi 1. punktā minēto produktu daudzumiem, kas attiecīgajā tirdzniecības gadā konstatēti attiecīgajiem uzņēmumiem.

III   iedaļa

Piens

I   apakšiedaļa

Vispārīgi noteikumi

58. pants

Definīcijas

1.   Šajā iedaļā:

| a) | “piens” ir produkts, kas iegūts, slaucot vienu vai vairākas govis; |
| --- | --- |

a)

“piens” ir produkts, kas iegūts, slaucot vienu vai vairākas govis;

| b) | “citi piena produkti” ir jebkurš piena produkts, izņemot pienu, jo īpaši vājpiens, krējums, sviests, jogurts un siers, ko attiecīgā gadījumā var izteikt “piena ekvivalentos”, piemērojot koeficientus, kuri ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  jānosaka Komisijai; |
| --- | --- |

b)

“citi piena produkti” ir jebkurš piena produkts, izņemot pienu, jo īpaši vājpiens, krējums, sviests, jogurts un siers, ko attiecīgā gadījumā var izteikt “piena ekvivalentos”, piemērojot koeficientus, kuri ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  jānosaka Komisijai;

| c) | “ražotājs” ir lauksaimnieks, kura lauku saimniecība atrodas dalībvalsts ģeogrāfiskajā teritorijā un kurš ražo un pārdod pienu vai gatavojas to darīt tuvākajā nākotnē; |
| --- | --- |

c)

“ražotājs” ir lauksaimnieks, kura lauku saimniecība atrodas dalībvalsts ģeogrāfiskajā teritorijā un kurš ražo un pārdod pienu vai gatavojas to darīt tuvākajā nākotnē;

| d) | “saimniecība” ir saimniecība, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta b) punktā; |
| --- | --- |

d)

“saimniecība” ir saimniecība, kā noteikts Regulas (EK) Nr. 73/2009 2. panta b) punktā;

| e) | “pircējs” ir uzņēmumi vai grupas, kas iepērk pienu no ražotājiem:






  — | lai to savāktu, iepakotu, uzglabātu, atdzesētu vai pārstrādātu, tostarp uz līguma pamata, |
| --- | --- | --- |

e)

“pircējs” ir uzņēmumi vai grupas, kas iepērk pienu no ražotājiem:

—

lai to savāktu, iepakotu, uzglabātu, atdzesētu vai pārstrādātu, tostarp uz līguma pamata,

| — | lai to pārdotu vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas apstrādā vai pārstrādā pienu vai piena produktus; |
| --- | --- |

—

lai to pārdotu vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas apstrādā vai pārstrādā pienu vai piena produktus;

| f) | “piegāde” ir ražotāja veikta piena piegāde pircējam, neiekļaujot citus piena produktus, neatkarīgi no tā, vai transportēšanu veic ražotājs, pircējs, minēto produktu pārstrādes vai apstrādes uzņēmums vai trešā persona; |
| --- | --- |

f)

“piegāde” ir ražotāja veikta piena piegāde pircējam, neiekļaujot citus piena produktus, neatkarīgi no tā, vai transportēšanu veic ražotājs, pircējs, minēto produktu pārstrādes vai apstrādes uzņēmums vai trešā persona;

| g) | “tiešā tirdzniecība” ir piena pārdošana vai nodošana tieši patērētājam, kā arī citu piena produktu pārdošana vai nodošana, ja to veic ražotājs; |
| --- | --- |

g)

“tiešā tirdzniecība” ir piena pārdošana vai nodošana tieši patērētājam, kā arī citu piena produktu pārdošana vai nodošana, ja to veic ražotājs;

| h) | “realizācija” ir piena piegāde vai piena vai citu piena produktu tiešā tirdzniecība; |
| --- | --- |

h)

“realizācija” ir piena piegāde vai piena vai citu piena produktu tiešā tirdzniecība;

| i) | “individuālā kvota” ir ražotāja kvota jebkura divpadsmit mēnešu perioda 1. aprīlī; |
| --- | --- |

i)

“individuālā kvota” ir ražotāja kvota jebkura divpadsmit mēnešu perioda 1. aprīlī;

| j) | “valsts kvota” ir 59. pantā minētā kvota, kas ir noteikta katrai dalībvalstij; |
| --- | --- |

j)

“valsts kvota” ir 59. pantā minētā kvota, kas ir noteikta katrai dalībvalstij;

| k) | “pieejamā kvota” ir kvota, kas pieejama ražotājiem tā divpadsmit mēnešu perioda 31. martā, par kuru aprēķināta papildu nodeva, ņemot vērā visu attiecīgajā divpadsmit mēnešu periodā veikto nodošanu, pārdošanu, pārveidošanu un pagaidu pārdali, kā noteikts šajā regulā. |
| --- | --- |

k)

“pieejamā kvota” ir kvota, kas pieejama ražotājiem tā divpadsmit mēnešu perioda 31. martā, par kuru aprēķināta papildu nodeva, ņemot vērā visu attiecīgajā divpadsmit mēnešu periodā veikto nodošanu, pārdošanu, pārveidošanu un pagaidu pārdali, kā noteikts šajā regulā.

2.   Attiecībā uz 1. punkta e) apakšpunktā norādīto definīciju par pircēju uzskata jebkuru pircēju grupu vienā ģeogrāfiskajā apgabalā, kura veic administratīvas un uzskaites darbības papildu nodevas maksājumu veikšanai savu biedru vārdā. Šajā kontekstā Grieķija ir vienots ģeogrāfisks apgabals, un tā oficiālu iestādi var uzskatīt par pircēju grupu.

3.   Lai jo īpaši nodrošinātu to, ka kvotu sistēma attiecas uz visu tirgotā piena vai citu piena produktu daudzumu, Komisija, ievērojot 1. punkta f) apakšpunktā norādīto “piegādes” definīciju, ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 1. punkta i) apakšpunktam var koriģēt “tiešās tirdzniecības” definīciju.

4.   Lai nodrošinātu to, ka piena kvotu sistēmā ir ietvertas visas īpašās situācijas, Komisija ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 1. punkta h) apakšpunktam pieņem īpašas definīcijas saistībā ar sistēmas darbību.

II   apakšiedaļa

Kvotu piešķiršana un pārvaldība

59. pants

Valstu kvotas

1.   Valsts kvotas, kas paredzētas to piena un citu piena produktu ražošanai, kurus tirgo septiņus secīgus mēnešus divpadsmit mēnešu periodā, kas sākas 2008. gada 1. aprīlī (turpmāk “divpadsmit mēnešu periods”), ir noteiktas VIII pielikumā.

2.   Šā panta 1. punktā minētās kvotas sadala starp ražotājiem saskaņā ar 60. pantu, nošķirot piegādes un tiešo tirdzniecību. Jebkuru valsts kvotu pārsniegšanu katra dalībvalsts nosaka saskaņā ar šo iedaļu un nošķirot piegādes un tiešo tirdzniecību.

3.   Valsts kvotas, kas minētas VIII pielikumā, nosaka, neskarot iespējamu pārskatīšanu, ņemot vērā vispārējo tirgus situāciju un īpašus apstākļus konkrētās dalībvalstīs.

4.   Attiecībā uz Bulgāriju, Čehiju, Igauniju, Kipru, Latviju, Lietuvu, Ungāriju, Maltu, Poliju, Rumāniju, Slovēniju un Slovākiju valsts kvotas ietver visu pienu vai piena ekvivalentu, kas piegādāts pircējiem vai tieši pārdots patēriņam, neatkarīgi no tā, vai tas ražots vai tirgots atbilstīgi pārejas posma pasākumiem, ko piemēro šīm valstīm.

5.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar šā panta vienādu īstenošanu dalībvalstīs. Minētie noteikumi var attiekties uz procedūrām, paziņojumiem un tehniskajiem kritērijiem.

60. pants

Individuālās kvotas

1.   Ražotāju individuālā kvota vai kvotas 2008. gada 1. aprīlī ir vienādas ar viņu individuālajām kvotām 2008. gada 31. martā, neskarot kvotu nodošanu, pārdošanu un pārveidošanu, kas stājas spēkā 2008. gada 1. aprīlī.

2.   Ražotājiem var būt viena vai divas individuālas kvotas: viena — piegādei, bet otra — tiešajai tirdzniecībai. Tikai dalībvalsts kompetentā iestāde var pārvietot ražotāja daudzumus no vienas kvotas uz otru pēc ražotāja pamatota pieprasījuma.

3.   Ja ražotājam ir divas kvotas, viņa ieguldījumu katrā papildu nodevā aprēķina katrai kvotai atsevišķi.

4.   Daļu no Somijas valsts kvotas, kas piešķirta 59. pantā minētajām piegādēm, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var palielināt līdz 200 000 tonnām, lai kompensētu Finnish SLOM ražotājus. Šī rezerve jāpiešķir saskaņā ar Savienības tiesību aktiem un jāizmanto vienīgi ražotājiem, kuru tiesības atsākt ražošanu ir ietekmējusi pievienošanās.

5.   Individuālās kvotas vajadzības gadījumā maina katram attiecīgajam divpadsmit mēnešu periodam, lai katras dalībvalsts individuālo kvotu summa piegādei un tiešajai tirdzniecībai nepārsniegtu atbilstošo valsts kvotas daļu, kas pielāgota saskaņā ar 62. pantu, ņemot vērā visus samazinājumus valsts rezervju piešķiršanai, kā paredzēts 64. pantā.

61. pants

Kvotu piešķiršana no valsts rezervēm

Dalībvalstis pieņem noteikumus, kas ļauj piešķirt ražotājiem visu kvotu vai tās daļu no 64. pantā minētajām valsts rezervēm, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kuri jāpaziņo Komisijai.

62. pants

Kvotu pārvaldība

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta a) punktam katrai dalībvalstij un katram periodam pirms tā beigām pielāgo sadalījumu starp valsts kvotu “piegādēm” un “tiešajai tirdzniecībai”, ņemot vērā ražotāju pieprasīto pārvietošanu starp individuālajām kvotām piegādēm un tiešajai pārdošanai.

2.   Dalībvalstis katru gadu līdz dienai, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  , un saskaņā ar noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 316. panta 3. punktam, nosūta Komisijai informāciju, kas vajadzīga, lai:

| a) | veiktu šā panta 1. punktā minēto pielāgošanu; |
| --- | --- |

a)

veiktu šā panta 1. punktā minēto pielāgošanu;

| b) | aprēķinātu papildu nodevu, kas tām jāmaksā. |
| --- | --- |

b)

aprēķinātu papildu nodevu, kas tām jāmaksā.

3.   Noteikumus, kas attiecas uz šo pantu, pieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 2. punkta b) apakšpunktam un ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta g) punktam.

63. pants

Tauku saturs

1.   Katram ražotājam piešķir salīdzināmo tauku saturu, kas jāpiemēro ražotājam piešķirtajai individuālajai kvotai piegādēm.

2.   Kvotām, kas piešķirtas ražotājiem 2008. gada 31. martā saskaņā ar 60. panta 1. punktu, 1. punktā minētais salīdzināmais tauku saturs ir vienāds ar tajā dienā attiecīgajai kvotai piemērojamo salīdzināmo tauku saturu.

3.   Salīdzināmo tauku saturu maina 60. panta 2. punktā minētās pārvietošanas laikā un tad, ja kvotas tiek iegūtas, nodotas vai nodotas uz laiku saskaņā ar noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta b) punktam.

4.   Jauniem ražotājiem, kuriem ir individuāla piegādes kvota, kas pilnībā piešķirta no valsts rezervēm, tauku saturu nosaka saskaņā ar noteikumiem, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta b) punktam.

5.   Šā panta 1. punktā minēto individuālo salīdzināmo tauku saturu attiecīgā gadījumā koriģē, šai regulai stājoties spēkā, un pēc tam vajadzības gadījumā katra divpadsmit mēnešu perioda sākumā, lai katrai dalībvalstij vidējais svērtais individuālais reprezentatīvais tauku saturs IX pielikumā noteikto salīdzināmo tauku saturu nepārsniegtu ne vairāk kā par 0,1 gramu uz kilogramu.

64. pants

Valsts rezerve

1.   Katra dalībvalsts nosaka valsts rezervi kā daļu no VIII pielikumā noteiktajām valsts kvotām, jo īpaši lai veiktu 61. pantā paredzēto kvotu piešķiršanu. Valsts rezervi papildina, pēc vajadzības izņemot noteiktus daudzumus atbilstīgi 65. pantam, ieturot daļu nodoto kvotu atbilstīgi 69. pantam vai veicot visu individuālo kvotu vispārēju samazinājumu. Attiecīgajām kvotām saglabājas to sākotnējais mērķis, t. i., piegādei vai tiešajai tirdzniecībai.

2.   Ikvienu dalībvalstij piešķirtu papildu kvotu automātiski iekļauj valsts rezervē un sadala piegādei un tiešajai tirdzniecībai saskaņā ar paredzamajām vajadzībām.

3.   Valsts rezervē iekļautajām kvotām nav salīdzināmā tauku satura.

65. pants

Neaktivitātes gadījumi

1.   Ja fiziska vai juridiska persona, kurai piešķirtas individuālās kvotas, divpadsmit mēnešu periodā vairs neatbilst 58. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, atbilstošie daudzumi pāriet valsts rezervē ne vēlāk kā nākamā kalendārā gada 1. aprīlī, izņemot gadījumus, kad šī persona pirms minētās dienas atkal kļūst par ražotāju 58. panta 1. punkta c) apakšpunkta nozīmē.

Ja attiecīgā persona atkal kļūst par ražotāju ne vēlāk kā otrā divpadsmit mēnešu perioda beigās pēc kvotu atsaukšanas, visu atsaukto individuālo kvotu vai tās daļu atdod atpakaļ šai personai ne vēlāk kā 1. aprīlī pēc pieprasījuma iesniegšanas dienas.

2.   Ja ražotāji vismaz viena divpadsmit mēnešu perioda laikā nerealizē daudzumu, kas līdzvērtīgs vismaz 85 % no to individuālās kvotas, dalībvalstis var lemt par to, vai visa neizmantotā kvota vai tās daļa pāriet atpakaļ valsts rezervē un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tas notiek.

Dalībvalstis var noteikt, saskaņā ar kādiem nosacījumiem kvotu atdod atpakaļ attiecīgajam ražotājam, ja viņš atsāk realizāciju.

3.   Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro nepārvaramas varas gadījumos un pienācīgi pamatotos gadījumos, kuri uz laiku ietekmē attiecīgo ražotāju ražošanas jaudu un kurus par tādiem atzīst kompetentā iestāde.

66. pants

Pagaidu nodošana

1.   Līdz katra divpadsmit mēnešu perioda beigām dalībvalstis par attiecīgo periodu atļauj to individuālo kvotu daļas pagaidu nodošanu, kuras ražotāji, kam uz kvotām ir tiesības, nav paredzējuši izmantot.

Dalībvalstis var reglamentēt nodošanu atbilstīgi attiecīgajām ražotāju kategorijām vai piena ražošanas struktūrām, var tās ierobežot līdz pircēja līmenim vai konkrētam reģionam, atļaut pilnīgu nodošanu 65. panta 3. punktā minētajos gadījumos un noteikt, kādā apjomā kvotas nodevējs var atkārtot nodošanu.

2.   Dalībvalsts var nolemt neīstenot 1. punktu, pamatojoties uz vienu vai abiem šādiem kritērijiem:

| a) | vajadzība veicināt strukturālas izmaiņas un pielāgojumus; |
| --- | --- |

a)

vajadzība veicināt strukturālas izmaiņas un pielāgojumus;

| b) | īpaši svarīgas administratīvās vajadzības. |
| --- | --- |

b)

īpaši svarīgas administratīvās vajadzības.

67. pants

Kvotu nodošana kopā ar zemi

1.   Individuālās kvotas kopā ar saimniecību nodod ražotājiem, kas to pārņem gadījumā, ja saimniecību pārdod, iznomā, nodod faktiska vai paredzama mantojuma gadījumā vai ar jebkuriem citiem līdzekļiem, kuri rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas ražotājiem, saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kas jānosaka dalībvalstīm, ņemot vērā piena produktu ražošanai izmantotos apgabalus vai citus objektīvus kritērijus un, attiecīgā gadījumā, pušu vienošanos. Kvotas daļu, kura attiecīgā gadījumā netiek nodota kopā ar saimniecību, pievieno valsts rezervei.

2.   Ja kvotas ir nodotas vai ja tās nodod saskaņā ar 1. punktu, izmantojot lauku apvidus zemes nomu vai citus līdzekļus, kas rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas, dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un tiecoties nodrošināt to, lai kvotas attiecinātu vienīgi uz ražotājiem, var lemt par to, ka kvota netiek nodota kopā ar saimniecību.

3.   Ja zemi nodod valsts iestādēm un/vai izmantošanai sabiedrības interesēs vai ja nodošana notiek nelauksaimnieciskos nolūkos, dalībvalstis nodrošina, ka tiek veikti nepieciešamie pasākumi, lai aizsargātu pušu likumīgās intereses un jo īpaši lai ražotāji, atsakoties no minētās zemes, varētu turpināt piena ražošanu, ja viņi to vēlas.

4.   Ja pušu starpā nepastāv vienošanās, tad gadījumā, kad beidzas nomas termiņš un nav iespējams turpināt nomu saskaņā ar līdzīgiem noteikumiem, vai gadījumos, kas rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas, attiecīgās individuālās kvotas saskaņā ar dalībvalstu pieņemtajiem noteikumiem, ņemot vērā pušu likumīgās intereses, pilnībā vai daļēji nodod tiem ražotājiem, kas kvotas pārņem.

68. pants

Īpaši nodošanas pasākumi

1.   Piena ražošanas sekmīgas pārstrukturēšanas vai vides uzlabošanas nolūkā dalībvalstis saskaņā ar sīki izstrādātiem noteikumiem, kurus tās paredz, ņemot vērā attiecīgo pušu likumīgās intereses, var:

| a) | vienā vai vairākos gada maksājumos piešķirt kompensāciju ražotājiem, kuri apņemas galīgi atteikties no visas piena ražošanas vai tās daļas, un tādā veidā atbrīvotās individuālās kvotas ieskaitīt valsts rezervē; |
| --- | --- |

a)

vienā vai vairākos gada maksājumos piešķirt kompensāciju ražotājiem, kuri apņemas galīgi atteikties no visas piena ražošanas vai tās daļas, un tādā veidā atbrīvotās individuālās kvotas ieskaitīt valsts rezervē;

| b) | pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem ražotāji, veicot maksājumu, divpadsmit mēnešu perioda sākumā var panākt to, ka kompetentā iestāde vai struktūra, kuru izraudzījusies minētā iestāde, pārdala individuālās kvotas, ko galīgi atdevuši citi ražotāji iepriekšējā divpadsmit mēnešu perioda beigās, saņemot kompensāciju vienā vai vairākos gada maksājumos, kas līdzvērtīgi iepriekšminētajam maksājumam; |
| --- | --- |

b)

pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem ražotāji, veicot maksājumu, divpadsmit mēnešu perioda sākumā var panākt to, ka kompetentā iestāde vai struktūra, kuru izraudzījusies minētā iestāde, pārdala individuālās kvotas, ko galīgi atdevuši citi ražotāji iepriekšējā divpadsmit mēnešu perioda beigās, saņemot kompensāciju vienā vai vairākos gada maksājumos, kas līdzvērtīgi iepriekšminētajam maksājumam;

| c) | centralizēt un pārraudzīt kvotu nodošanu bez zemes; |
| --- | --- |

c)

centralizēt un pārraudzīt kvotu nodošanu bez zemes;

| d) | gadījumā, kad zeme nodota, lai uzlabotu vidi, nodrošināt attiecīgās individuālās kvotas piešķiršanu ražotājam, kas atsakās no zemes, bet vēlas turpināt piena ražošanu; |
| --- | --- |

d)

gadījumā, kad zeme nodota, lai uzlabotu vidi, nodrošināt attiecīgās individuālās kvotas piešķiršanu ražotājam, kas atsakās no zemes, bet vēlas turpināt piena ražošanu;

| e) | pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, noteikt reģionus vai savākšanas apgabalus, kur atļauta galīga kvotu nodošana bez atbilstošās zemes nodošanas, lai uzlabotu piena ražošanas struktūru; |
| --- | --- |

e)

pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, noteikt reģionus vai savākšanas apgabalus, kur atļauta galīga kvotu nodošana bez atbilstošās zemes nodošanas, lai uzlabotu piena ražošanas struktūru;

| f) | pēc ražotāja pieprasījuma kompetentajai iestādei vai struktūrai, ko izraudzījusies minētā iestāde, atļaut kvotu galīgo nodošanu bez atbilstošās zemes nodošanas vai pretēji, lai uzlabotu piena ražošanas struktūru saimniecības līmenī vai lai būtu iespējama ražošanas ekstensifikācija. |
| --- | --- |

f)

pēc ražotāja pieprasījuma kompetentajai iestādei vai struktūrai, ko izraudzījusies minētā iestāde, atļaut kvotu galīgo nodošanu bez atbilstošās zemes nodošanas vai pretēji, lai uzlabotu piena ražošanas struktūru saimniecības līmenī vai lai būtu iespējama ražošanas ekstensifikācija.

2.   Šā panta 1. punktu var īstenot valsts līmenī, atbilstošā teritoriālā līmenī vai noteiktos savākšanas apgabalos.

69. pants

Kvotu saglabāšana

1.   Šīs regulas 67. un 68. pantā minētās nodošanas gadījumā dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, daļu no individuālajām kvotām var saglabāt attiecīgajā valsts rezervē.

2.   Ja kvotas ir nodotas vai ja tās nodod saskaņā ar 67. un 68. pantu kopā ar attiecīgo zemi vai bez tās, izmantojot lauku apvidus zemes nomu vai citus līdzekļus, kas rada līdzvērtīgas tiesiskās sekas, dalībvalstis, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un tiecoties nodrošināt kvotu attiecināšanu vienīgi uz ražotājiem, var lemt par to, vai nodotā kvota vai tās daļa nonāk atpakaļ valsts rezervē un saskaņā ar kādiem nosacījumiem tas notiek.

70. pants

Atbalsts kvotu iegūšanai

Neviena valsts iestāde nevar piešķirt finansiālu palīdzību, kas tieši saistīta ar kvotu iegūšanu, kvotu pārdošanai, nodošanai vai piešķiršanai saskaņā ar šo iedaļu.

III   apakšiedaļa

Kvotas pārsniegšana

71. pants

Papildu nodeva

1.   Papildu nodevu maksā par pienu un citiem piena produktiem, kas pārdoti, pārsniedzot saskaņā ar II apakšiedaļu noteikto valsts kvotu.

Papildu nodeva ir EUR 27,83 par 100 kilogramiem piena.

Tomēr divpadsmit mēnešu periodiem, kas sākas 2009. gada 1. aprīlī un 2010. gada 1. aprīlī, papildu nodevu par piena daudzumiem, kas pārsniedz 106 % no valsts piegādes kvotas, kuru piemēro divpadsmit mēnešu periodam, kas sākas 2008. gada 1. aprīlī, nosaka 150 % apjomā no šā punkta otrajā daļā minētās nodevas.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta pirmās daļas, divpadsmit mēnešu laikposmos, kas sākas 2009. gada 1. aprīlī un 2010. gada 1. aprīlī, attiecībā uz piegādēm papildu nodevu maksā par pienu, kas pārdots, pārsniedzot valsts kvotu, kas noteikta II apakšiedaļā un samazināta par individuālajām piegādes kvotām, kas ieskaitītas valsts rezervē saskaņā ar 68. panta 1. punkta a) apakšpunktu no 2009. gada 30. novembra un atrodas valsts rezervē līdz 31. martam attiecīgajā divpadsmit mēnešu periodā.

3.   Dalībvalstis ir atbildīgas Savienībai par valsts kvotas pārsniegšanas rezultātā radušos papildu nodevu, kas valsts līmenī noteikta atsevišķi piegādēm un tiešajai tirdzniecībai, un laikposmā no 16. oktobra līdz 30. novembrim pēc attiecīgā divpadsmit mēnešu perioda beigām 99 % no maksājamās summas iemaksā ELGF.

4.   Lai finansētu pārstrukturizēšanas pasākumus piena nozarē, dalībvalstis izmanto starpību starp papildu nodevas summu, kas iegūta piemērojot 2. punktu, un summu, kas iegūta piemērojot 1. punkta pirmo daļu.

5.   Ja 1. punktā paredzētā papildu nodeva nav samaksāta noteiktajā termiņā,
  Komisija
  pēc apspriešanās ar Lauksaimniecības fondu komiteju, kas izveidota ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus atbilstīgi šīs regulas 81. panta d) punktam,

  saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 41. panta 1. punktu
  no mēneša maksājumiem Regulas (EK) Nr. 1290/2005

  minētās regulas
  14. panta un 15. panta 2. punkta nozīmē atskaita nesamaksātajai papildu nodevai līdzvērtīgi summu. Pirms lēmuma pieņemšanas Komisija brīdina attiecīgo dalībvalsti, kura savu nostāju dara zināmu vienas nedēļas laikā. Regulas (EK) Nr. 1290/2005 17. pantu nepiemēro. [Gr. 10]

72. pants

Ražotāju maksātās papildu nodevas

Saskaņā ar 73. un 76. pantu papildu nodevu pilnībā sadala starp ražotājiem, kas bijuši saistīti ar katru no 59. panta 2. punktā minētajiem valsts kvotas pārsniegšanas gadījumiem.

Neskarot 73. panta 2. punktu un 76. panta 1. punktu, ražotāji ir atbildīgi dalībvalstij par savas saskaņā ar 62., 63. un 73. pantu aprēķinātās iemaksas veikšanu aprēķinātai papildu nodevai vien tā fakta dēļ, ka viņi pārsnieguši savu pieejamo kvotu.

Divos divpadsmit mēnešu laikposmos, kas sākas 2009. gada 1. aprīlī un 2010. gada 1. aprīlī, attiecībā uz piegādēm papildu nodevu saskaņā ar 73. un 76. pantu pilnībā sadala starp ražotājiem, kuri ir veicinājuši valsts kvotas pārsniegšanu, kā noteikts 71. panta 2. punktā.

73. pants

Papildu nodeva par piegādi

1.   Lai sagatavotu galīgo pārskatu par papildu nodevu, katra ražotāja piegādātos daudzumus palielina vai samazina, lai atspoguļotu visas atšķirības starp faktisko tauku saturu un salīdzināmo tauku saturu.

Valsts mērogā papildu nodevu aprēķina, pamatojoties uz to piegāžu summu, kas pielāgotas saskaņā ar pirmo daļu.

2.   Katra ražotāja iemaksu papildu nodevas samaksai nosaka ar dalībvalsts lēmumu pēc tam, kad piegādēm piešķirtās valsts kvotas neizmantotā daļa ir pārdalīta vai nav pārdalīta proporcionāli katra ražotāja individuālajām kvotām vai saskaņā ar objektīviem kritērijiem, kas dalībvalstīm jānosaka:

| a) | vai nu valsts līmenī, pamatojoties uz daudzumu, par kādu pārsniegta katra ražotāja kvota; |
| --- | --- |

a)

vai nu valsts līmenī, pamatojoties uz daudzumu, par kādu pārsniegta katra ražotāja kvota;

| b) | vai vispirms pircēja līmenī un pēc tam attiecīgā gadījumā valsts līmenī. |
| --- | --- |

b)

vai vispirms pircēja līmenī un pēc tam attiecīgā gadījumā valsts līmenī.

Ja piemēro 71. panta 1. punkta trešo daļu, dalībvalstis, nosakot katra ražotāja ieguldījumu nodevā, kas jāmaksā par augstākas likmes piemērošanu, kura paredzēta minētajā daļā, nodrošina, ka šo summu proporcionāli sedz atbildīgie ražotāji saskaņā ar objektīviem kritērijiem, kas jānosaka dalībvalstij.

74. pants

Pircēju nozīme

1.   Pircēji ir atbildīgi par attiecīgo iemaksu iekasēšanu no ražotājiem atbilstīgi papildu nodevām, un tie pirms Komisijas noteiktā datuma un saskaņā ar kārtību, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 81. panta d), f) un g) punktam, samaksā dalībvalsts kompetentajai iestādei attiecīgo iemaksu summu, kas atskaitīta no piena cenas, kura samaksāta par robežlieluma pārsniegšanu atbildīgajiem ražotājiem vai, ja tas nav iespējams, savākta ar jebkuriem citiem atbilstošiem līdzekļiem.

2.   Ja pircējs pilnībā vai daļēji aizstāj vienu vai vairākus citus pircējus, ražotājiem pieejamo individuālo kvotu ņem vērā kārtējā divpadsmit mēnešu perioda atlikušajā daļā pēc jau piegādāto daudzumu atskaitīšanas un ņemot vērā tauku saturu. Šo punktu piemēro arī tad, ja ražotājs pāriet no viena pircēja pie cita.

3.   Ja atsauces periodā ražotāja piegādātie daudzumi pārsniedz minētā ražotāja pieejamo kvotu, attiecīgā dalībvalsts var nolemt, ka saskaņā ar dalībvalsts paredzētiem sīki izstrādātiem noteikumiem pircējs kā attiecīgā ražotāja iemaksas avansu ietur daļu no tā piena cenas, ko ražotājs piegādājis, pārsniedzot kvotu. Dalībvalsts var veikt īpašus pasākumus, lai dotu iespēju pircējiem ieturēt minēto avansu, ja ražotāji piegādā pienu vairākiem pircējiem.

75. pants

Apstiprinājums

Pircēja statusu iepriekš apstiprina dalībvalsts saskaņā ar kritērijiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 80. panta 1. punkta f) apakšpunktam.

76. pants

Papildu nodeva par tiešo tirdzniecību

1.   Tiešās tirdzniecības gadījumā katra ražotāja iemaksu papildu nodevas maksājumā nosaka ar dalībvalsts lēmumu atbilstošā teritoriālā vai valsts līmenī pēc tam, kad tiešajai tirdzniecībai atvēlētās valsts kvotas neizmantotā daļa ir pārdalīta vai nav pārdalīta.

2.   Dalībvalstis nosaka to, kā aprēķināt ražotāja iemaksas daļu attiecīgajā papildu nodevā, kas jāmaksā par tā piena kopējo daudzumu, kurš pārdots, nodots vai izmantots pārdoto vai nodoto piena produktu ražošanai, piemērojot Komisijas noteiktus kritērijus.

3.   Lai sagatavotu galīgo pārskatu par papildu nodevu, netiek ņemti vērā ar tauku saturu saistīti labojumi.

77. pants

Pārmaksātās vai nesamaksātās summas

1.   Ja piegādes vai tiešās tirdzniecības gadījumā izrādās, ka ir jāmaksā papildu nodeva un ka no ražotājiem iekasētā iemaksa ir lielāka nekā veicamais maksājums, dalībvalsts var:

| a) | daļēji vai pilnībā izmantot pārmaksāto summu, lai finansētu 68. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētos pasākumus, un/vai |
| --- | --- |

a)

daļēji vai pilnībā izmantot pārmaksāto summu, lai finansētu 68. panta 1. punkta a) apakšpunktā paredzētos pasākumus, un/vai

| b) | daļēji vai pilnībā to atkārtoti sadalīt:






  i) | ražotājiem, kas pieder pie prioritārām kategorijām, kuras noteikusi dalībvalsts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un Komisijas noteiktā termiņā, vai |
| --- | --- | --- |

b)

daļēji vai pilnībā to atkārtoti sadalīt:

i)

ražotājiem, kas pieder pie prioritārām kategorijām, kuras noteikusi dalībvalsts, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un Komisijas noteiktā termiņā, vai

| ii) | ražotājiem, kurus ietekmējuši ārkārtas apstākļi, kas radušies, piemērojot valsts noteikumus, kuri nav saistīti ar šajā nodaļā noteikto piena un piena produktu kvotu sistēmu. |
| --- | --- |

ii)

ražotājiem, kurus ietekmējuši ārkārtas apstākļi, kas radušies, piemērojot valsts noteikumus, kuri nav saistīti ar šajā nodaļā noteikto piena un piena produktu kvotu sistēmu.

2.   Ja noteikts, ka papildu nodeva nav jāmaksā, pircēju vai dalībvalsts iekasētais avanss jāatmaksā ne vēlāk kā līdz nākamā divpadsmit mēnešu perioda beigām.

3.   Ja pircējs nepilda pienākumu un neiekasē ražotāju iemaksu papildu nodevas maksāšanai saskaņā ar 74. pantu, dalībvalsts var iekasēt nesamaksāto summu tieši no ražotāja, neskarot sankcijas, ko tā var piemērot pircējam, kurš nav pildījis savas saistības.

4.   Ja ražotājs vai pircējs neievēro maksājuma termiņu, dalībvalstij par nokavēto maksājumu tiek maksāti procenti, kas jānosaka Komisijai.

IV   iedaļa

Procedūras noteikumi attiecībā uz cukura un piena kvotām

I   apakšiedaļa

Procedūras noteikumi attiecībā uz cukura kvotām

78. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu, ka 51. pantā minētie uzņēmumi pilda savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pieņemt noteikumus par apstiprinājuma piešķiršanu un atsaukšanu šādiem uzņēmumiem
  un par 56. pantā noteikto datumu grozīšanu,
  kā arī administratīvo sankciju piemērošanas kritērijus. [Gr. 11]

2.   Lai ņemtu vērā cukura nozares īpatnības un nodrošinātu to, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā visu ieinteresēto pušu intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt turpmākas definīcijas tostarp attiecībā uz cukura, izoglikozes un inulīna sīrupa produkciju, uzņēmuma produkciju un par pārdošanas nosacījumiem attālākajos reģionos.

3.   Lai nodrošinātu, ka cukurbiešu audzētāji ir cieši saistīti ar lēmumu pārnest noteiktu produkcijas daļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt noteikumus par cukura pārnešanu.

79. pants

Īstenošanas pilnvaras

Attiecībā uz 51. pantā minētajiem uzņēmumiem Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt noteikumus:

| a) | par uzņēmumu apstiprināšanas pieteikumiem, uzskaiti, kas jākārto apstiprinātajiem uzņēmumiem, informāciju, kas jāiesniedz apstiprinātajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

a)

par uzņēmumu apstiprināšanas pieteikumiem, uzskaiti, kas jākārto apstiprinātajiem uzņēmumiem, informāciju, kas jāiesniedz apstiprinātajiem uzņēmumiem;

| b) | par pārbaužu sistēmu, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz apstiprinātajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

b)

par pārbaužu sistēmu, kas dalībvalstīm jāveic attiecībā uz apstiprinātajiem uzņēmumiem;

| c) | par dalībvalstu paziņojumiem Komisijai un apstiprinātajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

c)

par dalībvalstu paziņojumiem Komisijai un apstiprinātajiem uzņēmumiem;

| d) | par izejvielu piegādi uzņēmumiem, tostarp par piegādes līgumiem un piegādes pavadzīmēm; |
| --- | --- |

d)

par izejvielu piegādi uzņēmumiem, tostarp par piegādes līgumiem un piegādes pavadzīmēm;

| e) | par 54. panta a) punktā minētā cukura ekvivalentiem; |
| --- | --- |

e)

par 54. panta a) punktā minētā cukura ekvivalentiem;

| f) | par īpašo piegādes režīmu attālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

f)

par īpašo piegādes režīmu attālākajiem reģioniem;

| g) | par 54. panta d) punktā minēto eksportu; |
| --- | --- |

g)

par 54. panta d) punktā minēto eksportu;

| h) | par dalībvalstu sadarbību, lai nodrošinātu efektīvas pārbaudes; |
| --- | --- |

h)

par dalībvalstu sadarbību, lai nodrošinātu efektīvas pārbaudes;

| i) | par 56. pantā noteikto datumu grozījumiem;
  [Gr. 12] |
| --- | --- |

i)

par 56. pantā noteikto datumu grozījumiem;
  [Gr. 12]

| j) | par pārpalikuma daudzuma noteikšanu, paziņojumiem un 57. pantā minētās papildu nodevas maksājumu. |
| --- | --- |

j)

par pārpalikuma daudzuma noteikšanu, paziņojumiem un 57. pantā minētās papildu nodevas maksājumu.

II   apakšiedaļa

Procedūras noteikumi attiecībā uz piena kvotām

80. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu to, ka piena kvotu sistēma sasniedz savu mērķi, jo īpaši individuālo kvotu efektīvu izmantošanu un nodevas pareizu aprēķināšanu, iekasēšanu un izmantošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | kvotu pagaidu un galīgu pārveidošanu; |
| --- | --- |

a)

kvotu pagaidu un galīgu pārveidošanu;

| b) | nodevas aprēķināšanas metodēm; |
| --- | --- |

b)

nodevas aprēķināšanas metodēm;

| c) | neizmantoto kvotu pārdalīšanu; |
| --- | --- |

c)

neizmantoto kvotu pārdalīšanu;

| d) | robežlielumu tauku satura korekcijas piemērošanai; |
| --- | --- |

d)

robežlielumu tauku satura korekcijas piemērošanai;

| e) | ražotāja saistībām piegādāt apstiprinātiem pircējiem; |
| --- | --- |

e)

ražotāja saistībām piegādāt apstiprinātiem pircējiem;

| f) | pircēju apstiprināšanu; |
| --- | --- |

f)

pircēju apstiprināšanu;

| g) | objektīviem kritērijiem pārmaksātās nodevas pārdalīšanai; |
| --- | --- |

g)

objektīviem kritērijiem pārmaksātās nodevas pārdalīšanai;

| h) | īpašām definīcijām, kas saistītas ar sistēmas darbību; |
| --- | --- |

h)

īpašām definīcijām, kas saistītas ar sistēmas darbību;

| i) | par “tiešās tirdzniecības” definīcijas pielāgošanu, ņemot vērā 58. panta 1. punkta f) apakšpunktā norādīto “piegādes” definīciju. |
| --- | --- |

i)

par “tiešās tirdzniecības” definīcijas pielāgošanu, ņemot vērā 58. panta 1. punkta f) apakšpunktā norādīto “piegādes” definīciju.

2.   Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki un dalībvalstis ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | sankcijām gadījumos, ja ražotāji vai pircēji nepilda savas saistības, jo īpaši attiecībā uz nodevas maksājuma termiņu, piegādi apstiprinātam pircējam, ziņojumiem par piegādēm un tiešo tirdzniecību, nepareizu pārskatu vai deklarāciju nosūtīšanu, uzskaites datu neatjaunināšanu; |
| --- | --- |

a)

sankcijām gadījumos, ja ražotāji vai pircēji nepilda savas saistības, jo īpaši attiecībā uz nodevas maksājuma termiņu, piegādi apstiprinātam pircējam, ziņojumiem par piegādēm un tiešo tirdzniecību, nepareizu pārskatu vai deklarāciju nosūtīšanu, uzskaites datu neatjaunināšanu;

| b) | sankcijām, kas jāpiemēro dalībvalstīm, kuras nepilda savas saistības, kā noteikts 62. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

b)

sankcijām, kas jāpiemēro dalībvalstīm, kuras nepilda savas saistības, kā noteikts 62. panta 2. punktā.

81. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem visus vajadzīgos noteikumus, tostarp noteikumus par:

| a) | kvotu galīgo pārveidošanu un valsts kvotu sadali piegādēm un tiešajai tirdzniecībai; |
| --- | --- |

a)

kvotu galīgo pārveidošanu un valsts kvotu sadali piegādēm un tiešajai tirdzniecībai;

| b) | koeficienta noteikšanu attiecībā uz individuālās kvotas tauku saturu, tauku satura korekciju un valsts kvotas tauku satura pārsniegšanas reģistrēšanu; |
| --- | --- |

b)

koeficienta noteikšanu attiecībā uz individuālās kvotas tauku saturu, tauku satura korekciju un valsts kvotas tauku satura pārsniegšanas reģistrēšanu;

| c) | piena ekvivalentu noteikšanu; |
| --- | --- |

c)

piena ekvivalentu noteikšanu;

| d) | piemērojamā maiņas kursa termiņu un noteicošo dienu attiecībā uz nodevas maksājumu un pārmaksātās nodevas pārdalīšanu, avansa maksājumu samazinājumu termiņu neievērošanas gadījumos; |
| --- | --- |

d)

piemērojamā maiņas kursa termiņu un noteicošo dienu attiecībā uz nodevas maksājumu un pārmaksātās nodevas pārdalīšanu, avansa maksājumu samazinājumu termiņu neievērošanas gadījumos;

| e) | piemērojamo procentu likmi novēlota maksājuma gadījumā, pareizu nodevas iekasēšanu un 1 % nodevas izmantojumu, kas nav maksājams ELGF; |
| --- | --- |

e)

piemērojamo procentu likmi novēlota maksājuma gadījumā, pareizu nodevas iekasēšanu un 1 % nodevas izmantojumu, kas nav maksājams ELGF;

| f) | ražotāju informēšanu par jaunām definīcijām, individuālo kvotu paziņošanu un nodevas paziņošanu; |
| --- | --- |

f)

ražotāju informēšanu par jaunām definīcijām, individuālo kvotu paziņošanu un nodevas paziņošanu;

| g) | to, kā paziņojama informācija par kārtības piemērošanu saistībā ar nodevu piena nozarē; |
| --- | --- |

g)

to, kā paziņojama informācija par kārtības piemērošanu saistībā ar nodevu piena nozarē;

| h) | piegāžu pārskata un tiešās tirdzniecības deklarāciju sagatavošanu; |
| --- | --- |

h)

piegāžu pārskata un tiešās tirdzniecības deklarāciju sagatavošanu;

| i) | pircēju un ražotāju pienākumu sagatavot deklarācijas, kārtot uzskaiti un sniegt informāciju; |
| --- | --- |

i)

pircēju un ražotāju pienākumu sagatavot deklarācijas, kārtot uzskaiti un sniegt informāciju;

| j) | piegāžu un tiešās tirdzniecības pārbaudēm. |
| --- | --- |

j)

piegāžu un tiešās tirdzniecības pārbaudēm.

V   iedaļa

Ražošanas potenciāls vīna nozarē

I   apakšiedaļa

Nelikumīgi stādījumi

82. pants

Nelikumīgi stādījumi, kuri ierīkoti pēc 1998. gada 31. augusta

1.   Platības, kuras apstādītas ar vīnogulājiem pēc 1998. gada 31. augusta bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām, ražotāji attiecīgā gadījumā izar, izmaksas sedzot paši.

2.   Pēc izaršanas, kas veikta saskaņā ar 1. punktu, vīnogas un produktus, kas saražoti no vīnogām, kuras audzētas 1. punktā minētajās platībās, drīkst laist apritē vienīgi destilēšanai tikai uz ražotāja rēķina. Destilēšanas produktus nedrīkst izmantot, lai gatavotu alkoholu, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 80 % vai mazāka.

3.   Neskarot dalībvalsts iepriekš noteiktās sankcijas, dalībvalstis atbilstīgā gadījumā ražotājiem, kuri nav izpildījuši šo prasību veikt izaršanu, piemēro sankcijas, kuras iedala pēc pārkāpuma smaguma, apjoma un ilguma.

4.   Pārejas aizliegums ierīkot jaunus stādījumus, kura termiņš beidzas 2015. gada 31. decembrī, kā noteikts 89. panta 1. punktā, neskar šajā pantā paredzētos pienākumus.

83. pants

Pirms 1998. gada 1. septembra ierīkotu nelikumīgu stādījumu obligātā legalizācija

1.   Ražotāji, veicot attiecīgu maksājumu, ne vēlāk kā 2009. gada 31. decembrī attiecīgā gadījumā legalizē platības, kuras apstādītas ar vīnogulājiem pirms 1998. gada 1. septembra bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām.

Neskarot procedūras, kas saistītas ar grāmatojumu noskaidrošanu, pirmo daļu nepiemēro platībām, kuras ir legalizētas, pamatojoties uz Regulas (EK) Nr. 1493/1999 (18) 2. panta 3. punktu.

2.   Šā panta 1. punktā minētā maksājuma summu nosaka dalībvalstis. Tā ir vismaz divas reizes lielāka nekā atbilstīgu stādīšanas tiesību vidējā vērtība attiecīgajā reģionā.

3.   Līdz šā panta 1. punktā prasītajai legalizēšanai vīnogas vai produktus, kuri ražoti no vīnogām, kas audzētas 1. punktā minētajās platībās, drīkst laist apritē vienīgi destilēšanai tikai uz ražotāja rēķina. Šādus produktus nedrīkst izmantot, lai ražotu alkoholu, kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 80 % vai mazāka.

4.   Šā panta 1. punktā minētās platības, kuras apstādītas nelikumīgi un kuras līdz 2009. gada 31. decembrim nav legalizētas saskaņā ar šo punktu, attiecīgie ražotāji izar un izmaksas sedz paši.

Dalībvalstis nosaka sankcijas, kuras iedala pēc pārkāpuma smaguma, apjoma un ilguma un piemēro ražotājiem, kuri nepilda prasību veikt izaršanu.

Kamēr nav veikta pirmajā daļā minētā izaršana, 3. punktu piemēro mutatis mutandis.

5.   Pārejas aizliegums ierīkot jaunus stādījumus, kurš beidzas 2015. gada 31. decembrī, kā noteikts 89. panta 1. punktā, neskar šā panta 3. un 4. punktā paredzētos pienākumus.

84. pants

Nelaišanas apritē vai destilācijas pārbaude

1.   Saistībā ar 82. panta 2. punktu un 83. panta 3. un 4. punktu dalībvalstis pieprasa pierādījumu par to, ka attiecīgie produkti nav laisti apritē, vai, ja attiecīgie produkti ir destilēti, pieprasa iesniegt līgumus par destilāciju.

2.   Dalībvalstis pārbauda, vai produkti nav laisti apritē vai ir destilēti, kā minēts šā panta 1. punktā. Ja konstatē neatbilstības, piemēro sankcijas.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par platībām, uz kurām attiecina prasību par destilāciju, un par attiecīgajiem alkohola daudzumiem.

85. pants

Papildu pasākumi

Attiecībā uz 83. panta 1. punkta pirmajā daļā minētajām platībām līdz brīdim, kad tās tiek legalizētas, un attiecībā uz 82. panta 1. punktā minētajām platībām nevar izmantot valsts vai Savienības atbalsta pasākumus.

86. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu to, ka ražotāji pilda savas saistības saskaņā ar šo apakšiedaļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par 84. panta 1. punktā minēto produktu nelaišanu apritē un sankcijām, ko dalībvalstis var uzlikt, ja minētās saistības netiek pildītas.

2.   Lai nodrošinātu nelikumīgu stādījumu efektīvu atklāšanu un likvidēšanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieņemt noteikumus par Savienības atbalsta pasākumu samazinājumu, ja dalībvalstis nepilda saistības un nepaziņo datus par nelikumīgiem stādījumiem.

87. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos noteikumus par:

| a) | dalībvalstu paziņojumiem; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstu paziņojumiem;

| b) | papildu informācijas ievākšanu attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1227/2000 (19); |
| --- | --- |

b)

papildu informācijas ievākšanu attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem saskaņā ar Komisijas Regulu (EK) Nr. 1227/2000 (19);

| c) | pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm, un ar šīm pārbaudēm saistītās informācijas paziņošanu Komisijai. |
| --- | --- |

c)

pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm, un ar šīm pārbaudēm saistītās informācijas paziņošanu Komisijai.

II   apakšiedaļa

Stādīšanas tiesību pārejas režīms

88. pants

Darbības ilgums

Šo apakšiedaļu piemēro līdz 2015. gada 31. decembrim.

89. pants

Pārejas aizliegums stādīt vīnogulājus

1.   Neskarot 166. pantu un jo īpaši tā 4. punktu, ir aizliegts stādīt tādu vīna vīnogu šķirņu vīnogulājus, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu.

2.   Ir aizliegts arī uzpotēt vīna vīnogulāju šķirnes, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu, to vīna vīnogulāju šķirnēm, kuras nav minētas attiecīgajā pantā.

3.   Neatkarīgi no 1. un 2. punkta ir atļauts veikt stādījumus un uzpotēšanu, kā minēts attiecīgajos punktos, ja uz šīm darbībām attiecas:

| a) | jaunās stādīšanas tiesības, kā paredzēts 90. pantā; |
| --- | --- |

a)

jaunās stādīšanas tiesības, kā paredzēts 90. pantā;

| b) | atkārtotās stādīšanas tiesības, kā paredzēts 91. pantā; |
| --- | --- |

b)

atkārtotās stādīšanas tiesības, kā paredzēts 91. pantā;

| c) | stādīšanas tiesības, kuras piešķirtas no rezervēm, kā paredzēts 92. un 93. pantā. |
| --- | --- |

c)

stādīšanas tiesības, kuras piešķirtas no rezervēm, kā paredzēts 92. un 93. pantā.

4.   Šā panta 3. punktā minētās stādīšanas tiesības piešķir, mērot attiecīgo daudzumu hektāros.

5.   Dalībvalstis var nolemt saglabāt savā teritorijā vai tās daļās 1. punktā minēto aizliegumu ne ilgāk kā līdz 2018. gada 31. decembrim. Tādā gadījumā attiecīgajā dalībvalstī tam atbilstīgi piemēro noteikumus, kas reglamentē stādīšanas tiesību pārejas režīmu, kā noteikts šajā apakšiedaļā, tostarp šajā pantā.

90. pants

Jaunās stādīšanas tiesības

1.   Dalībvalstis drīkst piešķirt jaunās stādīšanas tiesības ražotājiem attiecībā uz platībām, kuras:

| a) | ir paredzētas jauniem stādījumiem, ko ierīko, ievērojot zemes apvienošanas pasākumus vai pasākumus, kuri attiecas uz obligātajiem pirkumiem sabiedrības interesēs un kas paredzēti saskaņā ar valsts tiesību aktiem; |
| --- | --- |

a)

ir paredzētas jauniem stādījumiem, ko ierīko, ievērojot zemes apvienošanas pasākumus vai pasākumus, kuri attiecas uz obligātajiem pirkumiem sabiedrības interesēs un kas paredzēti saskaņā ar valsts tiesību aktiem;

| b) | ir paredzētas eksperimentāliem mērķiem; |
| --- | --- |

b)

ir paredzētas eksperimentāliem mērķiem;

| c) | ir paredzētas potzaru audzētavām, vai |
| --- | --- |

c)

ir paredzētas potzaru audzētavām, vai

| d) | no kurām vīns vai vīna produkti paredzēti vienīgi patēriņam vīna ražotāja mājsaimniecībā. |
| --- | --- |

d)

no kurām vīns vai vīna produkti paredzēti vienīgi patēriņam vīna ražotāja mājsaimniecībā.

2.   Jaunās stādīšanas tiesības drīkst izmantot:

| a) | tikai ražotājs, kuram tās piešķirtas; |
| --- | --- |

a)

tikai ražotājs, kuram tās piešķirtas;

| b) | līdz otrā vīna gada beigām pēc tā gada, kurā tiesības piešķirtas; |
| --- | --- |

b)

līdz otrā vīna gada beigām pēc tā gada, kurā tiesības piešķirtas;

| c) | tikai tiem mērķiem, kuriem tās piešķirtas. |
| --- | --- |

c)

tikai tiem mērķiem, kuriem tās piešķirtas.

91. pants

Atkārtotas stādīšanas tiesības

1.   Dalībvalstis piešķir atkārtotās stādīšanas tiesības tiem ražotājiem, kuri izaruši ar vīnogulājiem apstādītas platības.

Tomēr par izartām platībām, par kurām piešķirta izaršanas piemaksa saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas III nodaļas IVa iedaļas III apakšiedaļu, nevar piešķirt atkārtotas stādīšanas tiesības.

2.   Dalībvalstis var piešķirt atkārtotās stādīšanas tiesības ražotājiem, kuri apņemas izart platību, kas apstādīta ar vīnogulājiem. Tādā gadījumā attiecīgās platības izaršanu veic vēlākais trešā gada beigās, pēc tam, kad ir iestādīti jaunie vīnogulāji, kuru stādīšanai tika piešķirtas atkārtotās stādīšanas tiesības.

3.   Piešķirtās atkārtotās stādīšanas tiesības atbilst izartās platības ekvivalentam tīrās ražas izteiksmē.

4.   Atkārtotās stādīšanas tiesības izmanto saimniecībā, kurai tās piešķirtas. Dalībvalstis vēlāk var noteikt, ka šādas atkārtotās stādīšanas tiesības drīkst izmantot tikai tajās platībās, kur vīnogulāji iepriekš ir izarti.

5.   Atkāpjoties no 4. punkta, dalībvalsts var pieņemt lēmumu, ka atkārtotās stādīšanas tiesības pilnībā vai daļēji var nodot citai saimniecībai tajā pašā dalībvalstī šādos gadījumos:

| a) | daļa saimniecības tiek nodota attiecīgajai citai saimniecībai; |
| --- | --- |

a)

daļa saimniecības tiek nodota attiecīgajai citai saimniecībai;

| b) | platības minētajā citā saimniecībā ir paredzētas, lai:






  i) | ražotu vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai |
| --- | --- | --- |

b)

platības minētajā citā saimniecībā ir paredzētas, lai:

i)

ražotu vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai

| ii) | izveidotu potzaru audzētavas. |
| --- | --- |

ii)

izveidotu potzaru audzētavas.

Dalībvalstis nodrošina, ka pirmajā daļā paredzēto atkāpju izmantošana nerada vispārēju ražošanas potenciāla pieaugumu to teritorijā, jo īpaši, ja tiesības nodod no neapūdeņotām platībām uz apūdeņotām platībām.

6.   Šā panta 1. līdz 5. punktu mutatis mutandis piemēro tādām tiesībām, kas ir līdzīgas atkārtotās stādīšanas tiesībām un iegūtas saskaņā ar iepriekšējiem Savienības vai valstu tiesību aktiem.

7.   Atkārtotās stādīšanas tiesības, kas piešķirtas saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 4. panta 5. punktu, var izmantot minētajā regulā paredzētā termiņā.

92. pants

Stādīšanas tiesību valsts un reģionālā rezerve

1.   Lai uzlabotu ražošanas potenciāla pārvaldību, dalībvalstis izveido stādīšanas tiesību valsts vai reģionālo rezervi.

2.   Dalībvalstis, kuras ir izveidojušas stādīšanas tiesību valsts vai reģionālo rezervi saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999, šīs rezerves var saglabāt tik ilgi, kamēr tās saskaņā ar šo apakšiedaļu piemēro stādīšanas tiesību pārejas režīmu.

3.   Valsts vai reģionālajā stādīšanas tiesību rezervē var iekļaut šādas tiesības, ja vien tās nav jau izmantotas paredzētajā laikposmā:

| a) | jaunās stādīšanas tiesības; |
| --- | --- |

a)

jaunās stādīšanas tiesības;

| b) | atkārtotās stādīšanas tiesības; |
| --- | --- |

b)

atkārtotās stādīšanas tiesības;

| c) | stādīšanas tiesības, kuras piešķir no rezerves. |
| --- | --- |

c)

stādīšanas tiesības, kuras piešķir no rezerves.

4.   Ražotāji atkārtotās stādīšanas tiesības var nodot valsts vai reģionālajā rezervē. Šādas tiesību nodošanas nosacījumus, vajadzības gadījumā paredzot samaksu no valsts līdzekļiem, nosaka dalībvalstis, ņemot vērā pušu likumīgās intereses.

5.   Atkāpjoties no šā panta 1. punkta, dalībvalstis var pieņemt lēmumu neizveidot rezervju sistēmu, ja vien tās var pierādīt, ka visā attiecīgās dalībvalsts teritorijā pastāv efektīva alternatīva sistēma stādīšanas tiesību pārvaldībai. Šādā alternatīvā sistēmā vajadzības gadījumā var atkāpties no šīs apakšiedaļas attiecīgajiem noteikumiem.

Pirmo daļu attiecina arī uz tām dalībvalstīm, kuras izbeidz valsts vai reģionālās rezerves sistēmas darbību atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 1493/1999.

93. pants

Stādīšanas tiesības, kuras piešķir no rezervēm

1.   Dalībvalstis var piešķirt tiesības no rezervēm:

| a) | bez maksas ražotājiem, kuri ir jaunāki par 40 gadiem, kuriem piemīt atbilstīgā profesionālā prasme un kompetence, kuri pirmo reizi veido uzņēmumu un kuri ir šīs saimniecības vadītāji; |
| --- | --- |

a)

bez maksas ražotājiem, kuri ir jaunāki par 40 gadiem, kuriem piemīt atbilstīgā profesionālā prasme un kompetence, kuri pirmo reizi veido uzņēmumu un kuri ir šīs saimniecības vadītāji;

| b) | par samaksu valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajos fondos tiem ražotājiem, kuri paredz izmantot vīnogulāju stādīšanas tiesības un kuru saražotajai produkcijai ir nodrošināts noieta tirgus. |
| --- | --- |

b)

par samaksu valsts un attiecīgā gadījumā reģionālajos fondos tiem ražotājiem, kuri paredz izmantot vīnogulāju stādīšanas tiesības un kuru saražotajai produkcijai ir nodrošināts noieta tirgus.

Dalībvalstis paredz kritērijus, lai noteiktu pirmās daļas b) apakšpunktā minētā maksājuma summu, kas var mainīties atkarībā no plānotā galaprodukta attiecīgajā vīna dārzā, kā arī no atlikušā pārejas laika, kurā tiek piemērots 89. panta 1. un 2. punktā noteiktais aizliegums ierīkot jaunus stādījumus.

2.   Ja tiek izmantotas stādīšanas tiesības, ko piešķir no rezervēm, dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | vieta, izmantotās šķirnes un audzēšanas metodes garantē ražošanas pielāgošanu tirgus pieprasījumam; |
| --- | --- |

a)

vieta, izmantotās šķirnes un audzēšanas metodes garantē ražošanas pielāgošanu tirgus pieprasījumam;

| b) | attiecīgās ražas ir tipiskas vidējās ražas reģionā, jo īpaši, ja stādīšanas tiesības neapūdeņotās platībās tiek nodotas izmantošanai apūdeņotās platībās. |
| --- | --- |

b)

attiecīgās ražas ir tipiskas vidējās ražas reģionā, jo īpaši, ja stādīšanas tiesības neapūdeņotās platībās tiek nodotas izmantošanai apūdeņotās platībās.

3.   Ja stādīšanas tiesības, kas piešķirtas no rezerves, netiek izmantotas līdz otrā vīna gada beigām pēc gada, kad tās piešķirtas, tās tiek zaudētas, un šādas tiesības atkārtoti iedala rezervē.

4.   Stādīšanas tiesības, kuras iekļautas rezervē un kuras netiek piešķirtas līdz piektā vīna gada beigām pēc gada, kad tās piešķirtas, anulē.

5.   Ja dalībvalstī ir izveidota reģionālā rezerve, tad attiecīgā dalībvalsts drīkst izstrādāt noteikumus, kas ļauj nodot stādīšanas tiesības starp reģionālajām rezervēm. Ja dalībvalstī ir izveidotas gan valsts, gan reģionālās rezerves, dalībvalsts var atļaut arī nodot stādīšanas tiesības no vienas rezerves otrā.

Tiesību nodošanai var piemērot samazinājuma koeficientu.

94. pants

De minimis

Šo apakšiedaļu nepiemēro dalībvalstīs, kur Kopienas stādīšanas tiesību režīmu nepiemēroja līdz 2007. gada 31. decembrim.

95. pants

Stingrāki valstu noteikumi

Dalībvalstis var pieņemt stingrākus valsts noteikumus par jaunu stādīšanas tiesību vai atkārtotās stādīšanas tiesību piešķiršanu. Tās var pieprasīt, lai attiecīgajiem iesniegumiem un informācijai būtu pievienota papildu informācija, kas vajadzīga, lai uzraudzītu ražošanas potenciāla attīstību.

96. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai novērstu ražošanas potenciāla palielināšanos, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var:

| a) | izveidot sarakstu, kurā norādītas situācijas, kad par izaršanu netiek piešķirtas atkārtotās stādīšanas tiesības; |
| --- | --- |

a)

izveidot sarakstu, kurā norādītas situācijas, kad par izaršanu netiek piešķirtas atkārtotās stādīšanas tiesības;

| b) | pieņemt noteikumus par stādīšanas tiesību nodošanu no vienas rezerves citā rezervē; |
| --- | --- |

b)

pieņemt noteikumus par stādīšanas tiesību nodošanu no vienas rezerves citā rezervē;

| c) | aizliegt tā vīna

  pieņemt noteikumus par vīnu
  vai vīna produktu tirdzniecību

  produktiem
  , kas paredzēts

  paredzēti
  tikai vīnogu audzētāja ģimenes patēriņam. [Gr. 13] |
| --- | --- |

c)

aizliegt tā vīna

  pieņemt noteikumus par vīnu
  vai vīna produktu tirdzniecību

  produktiem
  , kas paredzēts

  paredzēti
  tikai vīnogu audzētāja ģimenes patēriņam. [Gr. 13]

2.   Lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret ražotājiem, kas veic izaršanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus, kas nodrošina faktisku izaršanu, ja tiek piešķirtas atkārtotās stādīšanas tiesības.

3.   Lai aizsargātu Savienības līdzekļus un Savienības vīna identitāti, izcelsmi un kvalitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | paredzēt to, ka jāizveido analītiska datubāze ar izotopu datiem, kas palīdzēs atklāt krāpšanu, pamatojoties uz dalībvalstu ievāktiem paraugiem, un noteikumus, kas piemērojami dalībvalstu datubāzēm; |
| --- | --- |

a)

paredzēt to, ka jāizveido analītiska datubāze ar izotopu datiem, kas palīdzēs atklāt krāpšanu, pamatojoties uz dalībvalstu ievāktiem paraugiem, un noteikumus, kas piemērojami dalībvalstu datubāzēm;

| b) | pieņemt noteikumus par kontroles struktūrām un to savstarpējo palīdzību; |
| --- | --- |

b)

pieņemt noteikumus par kontroles struktūrām un to savstarpējo palīdzību;

| c) | pieņemt noteikumus par dalībvalstu konstatējumu kopīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

c)

pieņemt noteikumus par dalībvalstu konstatējumu kopīgu izmantošanu;

| d) | pieņemt noteikumus par sankciju piemērošanu ārkārtas apstākļos. |
| --- | --- |

d)

pieņemt noteikumus par sankciju piemērošanu ārkārtas apstākļos.

97. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo apakšiedaļu, tostarp noteikumus par:

| a) | jaunu stādīšanas tiesību piešķiršanu, tostarp par reģistrēšanas un paziņošanas pienākumu; |
| --- | --- |

a)

jaunu stādīšanas tiesību piešķiršanu, tostarp par reģistrēšanas un paziņošanas pienākumu;

| b) | atkārtotās stādīšanas tiesību nodošanu, tostarp par samazinājuma koeficientu; |
| --- | --- |

b)

atkārtotās stādīšanas tiesību nodošanu, tostarp par samazinājuma koeficientu;

| c) | uzskaiti, kas jākārto dalībvalstīm, un paziņojumiem Komisijai, tostarp par iespējamu rezerves sistēmas izvēli; |
| --- | --- |

c)

uzskaiti, kas jākārto dalībvalstīm, un paziņojumiem Komisijai, tostarp par iespējamu rezerves sistēmas izvēli;

| d) | stādīšanas tiesību piešķiršanu no rezerves; |
| --- | --- |

d)

stādīšanas tiesību piešķiršanu no rezerves;

| e) | pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm, un ar šīm pārbaudēm saistītās informācijas paziņošanu Komisijai; |
| --- | --- |

e)

pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm, un ar šīm pārbaudēm saistītās informācijas paziņošanu Komisijai;

| f) | dalībvalstu paziņojumu par nodomu savā teritorijā piemērot 89. panta 5. punktu. |
| --- | --- |

f)

dalībvalstu paziņojumu par nodomu savā teritorijā piemērot 89. panta 5. punktu.

III   apakšiedaļa

Tirdzniecības noteikumi vīna kopējā tirgus darbības uzlabošanai un stabilizēšanai

98. pants

Tirdzniecības noteikumi vīna kopējā tirgus darbības uzlabošanai un stabilizēšanai

1.   Lai uzlabotu un stabilizētu kopējā tirgus darbību attiecībā uz vīniem, tostarp vīnogām, vīnogu misām un vīniem, no kuriem tie iegūti, ražotājas dalībvalstis var noteikt tirdzniecības noteikumus, lai regulētu piedāvājumu, jo īpaši īstenojot lēmumus, ko pieņēmušas 210. panta 3. punktā un 227. pantā minētās starpnozaru organizācijas.

Šie noteikumi ir proporcionāli sasniedzamajam mērķim, un tie:

| a) | neattiecas uz darījumiem pēc attiecīgo produktu pirmās laišanas apgrozībā tirgū; |
| --- | --- |

a)

neattiecas uz darījumiem pēc attiecīgo produktu pirmās laišanas apgrozībā tirgū;

| b) | neatļauj cenu noteikšanu, tostarp orientējošu vai ieteicamu cenu noteikšanu; |
| --- | --- |

b)

neatļauj cenu noteikšanu, tostarp orientējošu vai ieteicamu cenu noteikšanu;

| c) | neizraisa to, ka procentuāli pārāk liela ražas daļa no parasti pieejamās gada ražas tiek aizturēta; |
| --- | --- |

c)

neizraisa to, ka procentuāli pārāk liela ražas daļa no parasti pieejamās gada ražas tiek aizturēta;

| d) | nedod iemeslu atteikumam izsniegt valsts un Savienības sertifikātus, kas vajadzīgi vīna apritei un tirdzniecībai, ja šāda tirdzniecība ir saskaņā ar minētajiem noteikumiem. |
| --- | --- |

d)

nedod iemeslu atteikumam izsniegt valsts un Savienības sertifikātus, kas vajadzīgi vīna apritei un tirdzniecībai, ja šāda tirdzniecība ir saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

2.   Noteikumi, kas minēti 1. punktā, jādara zināmi tirgus dalībniekiem, publicējot pilnu to tekstu attiecīgās dalībvalsts oficiālā izdevumā.

3.   Ziņošanas pienākums, kas minēts 227. panta 3. punktā, attiecas arī uz dalībvalstu lēmumiem vai pasākumiem, ko tās veikušas saskaņā ar šo pantu.

IV   NODAĻA

Atbalsta shēmas

I   iedaļa

Ražošanas kompensācija cukura nozarē

99. pants

Ražošanas kompensācija

1.   Ražošanas kompensāciju par produktiem cukura nozarē, kas minēti I pielikuma III daļas b) līdz e) punktā, var piešķirt tad, ja pārpalikuma cukurs vai importētais cukurs, pārpalikuma izoglikoze vai pārpalikuma inulīna sīrups nav pieejami par cenu, kas atbilst 55. panta 2. punkta b) un c) apakšpunktā minēto produktu ražošanas cenai pasaules tirgū.

2.   Ražošanas kompensācijas noteikšanai veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu

  kompensāciju, kas minēta
  1. punktā
  , Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem, ko pieņem saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, jo īpaši ņemot vērā:

| a) | ar importētā cukura izmantošanu saistītās izmaksas, kas nozarei būtu jāsedz, ja tiktu veiktas piegādes no pasaules tirgiem, un |
| --- | --- |

a)

ar importētā cukura izmantošanu saistītās izmaksas, kas nozarei būtu jāsedz, ja tiktu veiktas piegādes no pasaules tirgiem, un

| b) | ES tirgū pieejamā cukura pārpalikuma cenu vai, ja attiecīgajā tirgū nav cukura pārpalikuma, 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikto cukura atsauces cenu. [Gr. 14] |
| --- | --- |

b)

ES tirgū pieejamā cukura pārpalikuma cenu vai, ja attiecīgajā tirgū nav cukura pārpalikuma, 8. panta 1. punkta c) apakšpunktā noteikto cukura atsauces cenu. [Gr. 14]

100. pants

Atbalsta piešķiršanas nosacījumi

Lai ņemtu vērā ārpuskvotas cukura tirgus īpatnības Savienībā, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var paredzēt nosacījumus šajā iedaļā minētās ražošanas kompensācijas piešķiršanai.

II   iedaļa

Atbalsts piena un piena produktu nozarei

I   apakšiedaļa

Atbalsts par īpašu izmantojumu

101. pants

Atbalsts par dzīvnieku barībā izmantojamo vājpienu un sauso vājpienu

1.   Ja rodas vai varētu rasties piena produktu pārpalikumi, kas rada vai varētu radīt nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var nolemt, ka atbalstu par Savienībā ražotu vājpienu un sauso vājpienu, ko paredzēts izmantot dzīvnieku barībā, piešķir saskaņā ar nosacījumiem un produktu standartu, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 103. pantam.

Piemērojot šo pantu, paniņas un sausās paniņas uzskata par vājpienu un sauso vājpienu.

2.   Pasākumus Atbalsta summu noteikšanai veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu

  summas, kas minētas 1. punktā, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem, ko pieņem saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, ņemot vērā 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) ievilkumā noteikto sausā vājpiena atsauces cenu un vājpiena un sausā vājpiena tirgus situācijas attīstību. Ir jāņem vērā nepieciešamība pēc atbalsta pasākumiem par labu visattālāko reģionu lauksaimniecības produktiem un šīs regulas izraisītās izmaiņas. [Gr. 15]

102. pants

Atbalsts par vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā un kazeinātos

1.   Ja rodas vai varētu rasties piena produktu pārpalikumi, kas rada vai varētu radīt nopietnu tirgus nelīdzsvarotību, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var nolemt, ka atbalstu par Savienībā ražotu vājpienu, kas pārstrādāts kazeīnā un kazeinātos, piešķir saskaņā ar nosacījumiem un standartiem attiecībā uz šādu pienu un no tā ražotu kazeīnu vai kazeinātiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 103. pantam.

2.   Pasākumus Atbalsta summu noteikšanai veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.

  summas, kas minētas 1. punktā, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem, ko pieņem saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, ņemot vērā 8. panta 1. punkta e) apakšpunkta ii) ievilkumā noteikto sausā vājpiena atsauces cenu un vājpiena un sausā vājpiena tirgus situācijas attīstību.

Komisija var mainīt pirmajā daļā minēto atbalsta summu atkarībā no tā, vai vājpiens tiek pārstrādāts kazeīnā vai kazeinātos, kā arī atkarībā no šo produktu kvalitātes. [Gr. 16]

103. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu 101. un 102. pantā minētā atbalsta mērķu sasniegšanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var noteikt produktus, par kuriem var saņemt šādu atbalstu, un paredzēt nosacījumus un standartus attiecībā uz produktu izmantošanu un to uzņēmumu apstiprināšanu vai apstiprinājuma atsaukšanu, kuri izmanto produktus atbalsta pieprasīšanas nolūkā.

2.   Lai nodrošinātu, ka vājpienu un sauso vājpienu, par kuru piešķirts atbalsts, kā paredzēts 101. un 102. pantā, izmanto paredzētajam mērķim, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt, kāda uzskaite jākārto uzņēmumiem.

3.   Lai nodrošinātu, ka tirgus dalībnieki pilda savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu
  :

| a) | pieprasa iesniegt nodrošinājumu gadījumā, ja izmaksāts atbalsta avanss un tirgus dalībnieki piedalās konkursa procedūrās par sausā vājpiena iegādi no valsts intervences; |
| --- | --- |

a)

pieprasa iesniegt nodrošinājumu gadījumā, ja izmaksāts atbalsta avanss un tirgus dalībnieki piedalās konkursa procedūrās par sausā vājpiena iegādi no valsts intervences;

| b) | var paredzēt sankcijas, ja tirgus dalībnieki nepilda shēmā paredzētos noteikumus vai ja pieprasītais un izmaksātais atbalsts ir lielāks nekā pienākas. |
| --- | --- |

b)

var paredzēt sankcijas, ja tirgus dalībnieki nepilda shēmā paredzētos noteikumus vai ja pieprasītais un izmaksātais atbalsts ir lielāks nekā pienākas.

104. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar 101. un 102. pantu, un jo īpaši var noteikt:

| a) | atbalsta likmes korekcijas, kas jāveic, pamatojoties uz izmantotā vājpiena kvalitāti; |
| --- | --- |

a)

atbalsta likmes korekcijas, kas jāveic, pamatojoties uz izmantotā vājpiena kvalitāti;

| b) | prasības attiecībā uz iepakojumu, informāciju, kurai jābūt uz iepakojuma, prasības attiecībā uz nefasētu produktu pārvietošanu; |
| --- | --- |

b)

prasības attiecībā uz iepakojumu, informāciju, kurai jābūt uz iepakojuma, prasības attiecībā uz nefasētu produktu pārvietošanu;

| c) | prasības attiecībā uz dzīvnieku barības piegādi; |
| --- | --- |

c)

prasības attiecībā uz dzīvnieku barības piegādi;

| d) | pārbaudes un inspekcijas, kas jāveic dalībvalstīm, un izmantojamos analīzes testus; |
| --- | --- |

d)

pārbaudes un inspekcijas, kas jāveic dalībvalstīm, un izmantojamos analīzes testus;

| e) | procedūras attiecībā uz pieteikumiem, pieprasījumiem un atbalsta izmaksu; |
| --- | --- |

e)

procedūras attiecībā uz pieteikumiem, pieprasījumiem un atbalsta izmaksu;

| f) | procedūras, kas jāpiemēro, kad sauso vājpienu izņem no valsts intervences izmantošanai dzīvnieku barībā. |
| --- | --- |

f)

procedūras, kas jāpiemēro, kad sauso vājpienu izņem no valsts intervences izmantošanai dzīvnieku barībā.

II   apakšiedaļa

Nosacījumi siera ražošanai

105. pants

Kazeīna un kazeinātu izmantošana siera ražošanā

1.   Ja tiek piešķirts atbalsts saskaņā ar 102. pantu, kazeīna un kazeinātu izmantošanai siera ražošanā ir vajadzīga iepriekšēja atļauja, ko piešķir vienīgi tad, ja to izmantošana ir obligāts nosacījums šo produktu ražošanā.

2.   Šajā apakšiedaļā:

| a) | “siers” ir produkti, uz kuriem attiecas KN kods 0406 un kurus ražo Savienības teritorijā; |
| --- | --- |

a)

“siers” ir produkti, uz kuriem attiecas KN kods 0406 un kurus ražo Savienības teritorijā;

| b) | “kazeīns un kazeināti” ir produkti, uz kuriem attiecas KN kods 3501 10 90 un 3501 90 90 un kurus izmanto bez turpmākas apstrādes vai maisījumā. |
| --- | --- |

b)

“kazeīns un kazeināti” ir produkti, uz kuriem attiecas KN kods 3501 10 90 un 3501 90 90 un kurus izmanto bez turpmākas apstrādes vai maisījumā.

106. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu 102. pantā minētā atbalsta mērķu sasniegšanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus:

| a) | par to, ka 105. pantā minētā kazeīna un kazeinātu izmantošanai ir vajadzīga iepriekšēja atļauja; |
| --- | --- |

a)

par to, ka 105. pantā minētā kazeīna un kazeinātu izmantošanai ir vajadzīga iepriekšēja atļauja;

| b) | par to, ka kazeīna un kazeinātu izmantošanu ierobežo līdz kazeīna un kazeinātu maksimālajai procentuālajai daļai sierā, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā tehnoloģisko nepieciešamību; |
| --- | --- |

b)

par to, ka kazeīna un kazeinātu izmantošanu ierobežo līdz kazeīna un kazeinātu maksimālajai procentuālajai daļai sierā, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem un ņemot vērā tehnoloģisko nepieciešamību;

| c) | par sankciju noteikšanu kazeīna un kazeinātu neatļautas izmantošanas gadījumā. |
| --- | --- |

c)

par sankciju noteikšanu kazeīna un kazeinātu neatļautas izmantošanas gadījumā.

107. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos pasākumus attiecībā uz 105. pantā minētā kazeīna un kazeinātu izmantošanu, tostarp jo īpaši:

| a) | nosacījumus

  noteikumus
  , saskaņā ar kuriem dalībvalstis var piešķirt kazeīna un kazeinātu izmantošanas atļaujas
  un noteikumus saistībā ar atļauju termiņu un saturu, kā arī produktiem, uz kuriem tās var attiekties
  ; [Gr. 17] |
| --- | --- |

a)

nosacījumus

  noteikumus
  , saskaņā ar kuriem dalībvalstis var piešķirt kazeīna un kazeinātu izmantošanas atļaujas
  un noteikumus saistībā ar atļauju termiņu un saturu, kā arī produktiem, uz kuriem tās var attiekties
  ; [Gr. 17]

| b) | deklarēšanas un iegrāmatošanas
  saistības, kas jāievēro uzņēmumiem, kuri saņēmuši atļaujas saskaņā ar a) punktu; [Gr. 17] |
| --- | --- |

b)

deklarēšanas un iegrāmatošanas
  saistības, kas jāievēro uzņēmumiem, kuri saņēmuši atļaujas saskaņā ar a) punktu; [Gr. 17]

| c) | pārbaudes un inspekcijas, kas jāveic dalībvalstīm, un kārtojamo uzskaiti. |
| --- | --- |

c)

pārbaudes un inspekcijas, kas jāveic dalībvalstīm, un kārtojamo uzskaiti.

III   apakšiedaļa

Atbalsts par piena produktu piegādi skolēniem

108. pants

Piena produktu piegāde skolēniem

1.   Savienības atbalstu piešķir, lai piegādātu skolēniem mācību iestādēs konkrētus piena pārstrādes produktus, kas atbilst KN kodiem 0401, 0403, 0404 90 un 0406 vai KN kodam 2202 90.

2.   Dalībvalstis papildus 1. punktā minētajam Savienības atbalstam var piešķirt valsts atbalstu par 1. punktā minēto produktu piegādi skolēniem mācību iestādēs. Dalībvalstis var finansēt savu valsts atbalstu, uzliekot nodevu piensaimniecības nozarei, vai ar jebkuru citu ieguldījumu no piensaimniecības nozares puses.

3.   Pasākumus, lai noteiktu Savienības atbalstu par pienu, veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.

  paredz Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, ņemot vērā to, ka ir pienācīgi jāveicina piena produktu piegāde izglītības iestādēm.

Atbalsta summas par atbilstīgiem piena produktiem, kas nav piens, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, ņemot vērā piena saturu attiecīgajā produktā. [Gr. 18]

4.   Savienības atbalstu, kas minēts 1. punktā, piešķir par maksimālo daudzumu 0,25 litri piena ekvivalenta vienam skolēnam dienā.

109. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai ņemtu vērā piena produktu patēriņa modeļu attīstību un inovācijas un attīstību piena produktu tirgū, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  nosaka 108. panta 1. punktā minētos produktus.

2.   Lai nodrošinātu to, ka piemērotie saņēmēji un pieteikumu iesniedzēji varētu pretendēt uz 108. panta 1. punktā minēto atbalstu, Komisija
  saskaņā ar 321. pantu
  ar deleģētajiem aktiem var pieņemt atbalsta piešķiršanas nosacījumus.

Lai nodrošinātu to, ka pieteikumu iesniedzēji ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  paredz pasākumus krāpšanas un pārkāpumu novēršanai, tostarp:

| a) | atbalsta shēmas dalības tiesību apturēšanu; |
| --- | --- |

a)

atbalsta shēmas dalības tiesību apturēšanu;

| b) | nodrošinājuma iesniegšanu, lai garantētu izpildi, ja izmaksāts atbalsta avanss, un |
| --- | --- |

b)

nodrošinājuma iesniegšanu, lai garantētu izpildi, ja izmaksāts atbalsta avanss, un

| c) | sankciju piemērošanu, lai atturētu no krāpnieciskas darbības. [Gr. 19] |
| --- | --- |

c)

sankciju piemērošanu, lai atturētu no krāpnieciskas darbības. [Gr. 19]

3.   Lai nodrošinātu to, ka atbalsts atspoguļo cenu, par kādu produkti darīti pieejami saskaņā ar atbalsta shēmu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt noteikumus par cenu uzraudzības izveidošanu saskaņā ar atbalsta shēmu.

4.   Lai veicinātu izpratni par atbalsta shēmu, Komisija ar deleģētajiem aktiem var pieprasīt, lai mācību iestādes informētu par Savienības subsīdijām.

110. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | maksimālo daudzumu, par kuru var pretendēt uz atbalstu; |
| --- | --- |

a)

maksimālo daudzumu, par kuru var pretendēt uz atbalstu;

| b) | cenu uzraudzības pārvaldību saskaņā ar 109. panta 3. punktu; |
| --- | --- |

b)

cenu uzraudzības pārvaldību saskaņā ar 109. panta 3. punktu;

| c) | pieteikumu iesniedzēju apstiprināšanu, atbalsta pieteikumiem un maksājumiem; |
| --- | --- |

c)

pieteikumu iesniedzēju apstiprināšanu, atbalsta pieteikumiem un maksājumiem;

| d) | pārbaudēm; |
| --- | --- |

d)

pārbaudēm;

| e) | shēmas reklamēšanas metodēm; |
| --- | --- |

e)

shēmas reklamēšanas metodēm;

| f) | informācijas paziņošanu Komisijai. |
| --- | --- |

f)

informācijas paziņošanu Komisijai.

IV   iedaļa

Atbalsts apiņu nozarē

111. pants

Atbalsts ražotāju organizācijām

1.   Savienība finansē maksājumu tām ražotāju organizācijām apiņu nozarē, kas atzītas saskaņā ar 209. pantu, lai finansētu minētajā pantā paredzētos mērķus.

2.   Savienības gada finansējums 1. punktā paredzētajam maksājumam ražotāju organizācijām ir EUR 2 277 000 Vācijai.

112. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu to, ka ar atbalstu tiek finansēti 209. pantā minētie mērķi, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | atbalsta pieteikumiem, tostarp noteikumus par termiņiem un pavaddokumentiem; |
| --- | --- |

a)

atbalsta pieteikumiem, tostarp noteikumus par termiņiem un pavaddokumentiem;

| b) | tiesībām uz atbalstu, tostarp noteikumus par atbilstīgām apiņu platībām un katrai ražotāju organizācijai izmaksājamo summu aprēķināšanu; |
| --- | --- |

b)

tiesībām uz atbalstu, tostarp noteikumus par atbilstīgām apiņu platībām un katrai ražotāju organizācijai izmaksājamo summu aprēķināšanu;

| c) | sankcijām, kas jāpiemēro nepamatota maksājuma gadījumā. |
| --- | --- |

c)

sankcijām, kas jāpiemēro nepamatota maksājuma gadījumā.

113. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:

| a) | atbalsta maksājumu; |
| --- | --- |

a)

atbalsta maksājumu;

| b) | pārbaudēm un inspekcijām. |
| --- | --- |

b)

pārbaudēm un inspekcijām.

V   iedaļa

Atbalsts olīveļļas un galda olīvu nozarei

114. pants

Atbalsts tirgus dalībnieku organizācijām

1.   Savienība finansē trīsgadu darba programmas, kas jāizstrādā 212. pantā minētajām tirgus dalībnieku organizācijām vienā vai vairākās no šādām jomām:

| a) | tirgus pārraudzība un administratīvā pārvaldība olīveļļas un galdu olīvu nozarē; |
| --- | --- |

a)

tirgus pārraudzība un administratīvā pārvaldība olīveļļas un galdu olīvu nozarē;

| b) | olīvu audzēšanas ietekmes uz vidi uzlabošana; |
| --- | --- |

b)

olīvu audzēšanas ietekmes uz vidi uzlabošana;

| c) | olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošana; |
| --- | --- |

c)

olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitātes uzlabošana;

| d) | izsekojamības sistēma, olīveļļas un galda olīvu sertifikācija un kvalitātes aizsardzība, jo īpaši galapatērētājiem pārdotās olīveļļas kvalitātes uzraudzība, ko veic valsts pārvaldes iestāžu pārraudzībā; |
| --- | --- |

d)

izsekojamības sistēma, olīveļļas un galda olīvu sertifikācija un kvalitātes aizsardzība, jo īpaši galapatērētājiem pārdotās olīveļļas kvalitātes uzraudzība, ko veic valsts pārvaldes iestāžu pārraudzībā;

| e) | informācijas izplatīšana par darbībām, ko tirgus dalībnieku organizācijas veic ar mērķi uzlabot olīveļļas kvalitāti. |
| --- | --- |

e)

informācijas izplatīšana par darbībām, ko tirgus dalībnieku organizācijas veic ar mērķi uzlabot olīveļļas kvalitāti.

2.   Savienības gada finansējums darba programmām ir šāds:

| a) | EUR 11 098 000 Grieķijai; |
| --- | --- |

a)

EUR 11 098 000 Grieķijai;

| b) | EUR 576 000 Francijai un |
| --- | --- |

b)

EUR 576 000 Francijai un

| c) | EUR 35 991 000 Itālijai. |
| --- | --- |

c)

EUR 35 991 000 Itālijai.

3.   Maksimālais Savienības finansējums 1. punktā minētajām darba programmām ir vienāds ar dalībvalstu ieturētajām summām. Šis finansējums sedz attiecināmās izmaksas, nepārsniedzot:

| a) | 100 % par darbībām 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās jomās; |
| --- | --- |

a)

100 % par darbībām 1. punkta a) un b) apakšpunktā minētajās jomās;

| b) | 100 % par ieguldījumiem pamatlīdzekļos un 75 % par citām darbībām 1. punkta c) apakšpunktā minētajā jomā; |
| --- | --- |

b)

100 % par ieguldījumiem pamatlīdzekļos un 75 % par citām darbībām 1. punkta c) apakšpunktā minētajā jomā;

| c) | 75 % par darba programmām, ko apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas no vismaz divām dalībvalstīm, kurās notiek ražošana, īsteno vismaz trīs trešās valstīs vai dalībvalstīs, kurās nenotiek ražošana, 1. punkta d) un e) apakšpunktā minētajās jomās, un 50 % par citām darbībām šajās jomās. |
| --- | --- |

c)

75 % par darba programmām, ko apstiprinātas tirgus dalībnieku organizācijas no vismaz divām dalībvalstīm, kurās notiek ražošana, īsteno vismaz trīs trešās valstīs vai dalībvalstīs, kurās nenotiek ražošana, 1. punkta d) un e) apakšpunktā minētajās jomās, un 50 % par citām darbībām šajās jomās.

Dalībvalsts nodrošina papildu finansējumu līdz 50 % no izmaksām, ko nesedz Savienības finansējums.

4.   Neskarot nekādus īpašus noteikumus, ko Komisija var pieņemt saskaņā ar 318. pantu, dalībvalstis pārbauda, vai ir ievēroti Savienības finansējuma piešķiršanas nosacījumi. Tālab tās īsteno darba programmu revīziju un plānu, kurā paredzēts pārbaudīt paraugu, kas atlasīts, pamatojoties uz riska analīzi, un gadā aptver vismaz 30 % no ražotāju organizācijām un visām pārējām tirgus dalībnieku organizācijām, kuras saņem Savienības finansējumu saskaņā ar šo pantu.

115. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu, ka 114. pantā paredzētais atbalsts sasniedz savu mērķi uzlabot olīveļļas un galda olīvu ražošanas kvalitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanas nosacījumiem un par šāda apstiprinājuma apturēšanu vai atsaukšanu; |
| --- | --- |

a)

tirgus dalībnieku organizāciju apstiprināšanas nosacījumiem un par šāda apstiprinājuma apturēšanu vai atsaukšanu;

| b) | pasākumiem, par kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības finansējumu; |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, par kuriem ir tiesības pretendēt uz Savienības finansējumu;

| c) | Savienības finansējuma iedalīšanu konkrētiem pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

Savienības finansējuma iedalīšanu konkrētiem pasākumiem;

| d) | pasākumiem un izmaksām, par kurām nav tiesību pretendēt uz Savienības finansējumu; |
| --- | --- |

d)

pasākumiem un izmaksām, par kurām nav tiesību pretendēt uz Savienības finansējumu;

| e) | darba programmu atlasi un apstiprināšanu. |
| --- | --- |

e)

darba programmu atlasi un apstiprināšanu.

2.   Lai nodrošinātu, ka tirgus dalībnieki ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pieprasīt:

| a) | iesniegt nodrošinājumu, ja izmaksāts atbalsta avanss; |
| --- | --- |

a)

iesniegt nodrošinājumu, ja izmaksāts atbalsta avanss;

| b) | piemērot sankcijas, ja tiek konstatēti pārkāpumi. |
| --- | --- |

b)

piemērot sankcijas, ja tiek konstatēti pārkāpumi.

116. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:

| a) | programmas izdevumu uzraudzību; |
| --- | --- |

a)

programmas izdevumu uzraudzību;

| b) | darba programmu īstenošanu un šo programmu grozījumiem; |
| --- | --- |

b)

darba programmu īstenošanu un šo programmu grozījumiem;

| c) | atbalsta maksājumu, tostarp avansa maksājumiem; |
| --- | --- |

c)

atbalsta maksājumu, tostarp avansa maksājumiem;

| d) | saņēmēju ziņojumiem par darba programmām; |
| --- | --- |

d)

saņēmēju ziņojumiem par darba programmām;

| e) | pārbaudēm un inspekcijām; |
| --- | --- |

e)

pārbaudēm un inspekcijām;

| f) | dalībvalstu ziņojumiem Komisijai. |
| --- | --- |

f)

dalībvalstu ziņojumiem Komisijai.

VI   iedaļa

Atbalsts augļu un dārzeņu nozarei

I   apakšiedaļa

Ražotāju grupas

117. pants

Atbalsts ražotāju grupām

1.   Saskaņā ar 217. pantu atļautā pārejas perioda laikā tām ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarē, kuras izveidotas, lai tiktu atzītas par ražotāju organizācijām, dalībvalstis var piešķirt:

| a) | atbalstu to izveides veicināšanai un administratīvā darba atvieglošanai; |
| --- | --- |

a)

atbalstu to izveides veicināšanai un administratīvā darba atvieglošanai;

| b) | tiešu vai ar kredītiestāžu starpniecību sniegtu atbalstu, lai segtu daļu no ieguldījumiem, kas vajadzīgi atzīšanas iegūšanai un kas noteikti 217. panta 1. punkta trešajā daļā minētajā atzīšanas plānā. |
| --- | --- |

b)

tiešu vai ar kredītiestāžu starpniecību sniegtu atbalstu, lai segtu daļu no ieguldījumiem, kas vajadzīgi atzīšanas iegūšanai un kas noteikti 217. panta 1. punkta trešajā daļā minētajā atzīšanas plānā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto atbalstu Savienība atlīdzina saskaņā ar noteikumiem par šāda atbalsta finansēšanu, tostarp minimālo un maksimālo apjomu un Savienības finansējuma pakāpi, kas Komisijai jāpieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 118. pantam.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunktā minēto atbalstu katrai ražotāju grupai nosaka, pamatojoties uz pārdotās produkcijas daudzumu, un pirmajā, otrajā, trešajā, ceturtajā un piektajā gadā tā apjoms ir:

| a) | attiecīgi 10 %, 10 %, 8 %, 6 % un 4 % no pārdotās produkcijas vērtības dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, un |
| --- | --- |

a)

attiecīgi 10 %, 10 %, 8 %, 6 % un 4 % no pārdotās produkcijas vērtības dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, un

| b) | attiecīgi 5 %, 5 %, 4 %, 3 % un 2 % no pārdotās produkcijas vērtības Savienības attālākajos reģionos, kā minēts Līguma 349. pantā, vai Egejas jūras nelielajās salās, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1405/2006 (20) 1. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgi 5 %, 5 %, 4 %, 3 % un 2 % no pārdotās produkcijas vērtības Savienības attālākajos reģionos, kā minēts Līguma 349. pantā, vai Egejas jūras nelielajās salās, kā minēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1405/2006 (20) 1. panta 2. punktā.

Minētās procentuālās likmes var samazināt saistībā ar pārdotās produkcijas vērtību, kas pārsniedz robežlielumu. Atbalstam, kas ražotāju grupai izmaksājams jebkurā gadā, var noteikt maksimālo apjomu.

118. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu to, ka atbalsts ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarē tiek izmantots efektīvi un mērķtiecīgi, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  pieņem noteikumus par:

| a) | ražotāju grupas atzīšanas plāna finansējumu; |
| --- | --- |

a)

ražotāju grupas atzīšanas plāna finansējumu;

| b) | atbalsta minimālo un maksimālo apjomu un Savienības līdzfinansējuma pakāpi; |
| --- | --- |

b)

atbalsta minimālo un maksimālo apjomu un Savienības līdzfinansējuma pakāpi;

| c) | atbalsta aprēķinu bāzi, ieskaitot ražotāju grupas pārdotās produkcijas vērtību; |
| --- | --- |

c)

atbalsta aprēķinu bāzi, ieskaitot ražotāju grupas pārdotās produkcijas vērtību;

| d) | ražotāju grupu atbilstību; |
| --- | --- |

d)

ražotāju grupu atbilstību;

| e) | ražotāju grupas galvenajām darbībām; |
| --- | --- |

e)

ražotāju grupas galvenajām darbībām;

| f) | atzīšanas plānu saturu, iesniegšanu un apstiprināšanu; |
| --- | --- |

f)

atzīšanas plānu saturu, iesniegšanu un apstiprināšanu;

| g) | nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ražotāju grupas var pieprasīt izmaiņas atzīšanas plānos; |
| --- | --- |

g)

nosacījumiem, saskaņā ar kuriem ražotāju grupas var pieprasīt izmaiņas atzīšanas plānos;

| h) | atbalstu ieguldījumiem; |
| --- | --- |

h)

atbalstu ieguldījumiem;

| i) | ražotāju grupu apvienošanos un atbalsta nepārtrauktību. |
| --- | --- |

i)

ražotāju grupu apvienošanos un atbalsta nepārtrauktību.

119. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:

| a) | atbalsta pieteikumiem, tostarp atbalsta maksājumiem; |
| --- | --- |

a)

atbalsta pieteikumiem, tostarp atbalsta maksājumiem;

| b) | atzīšanas plānu īstenošanu; |
| --- | --- |

b)

atzīšanas plānu īstenošanu;

| c) | atbalsta maksājumu pēc
  atzīšanas sekām. [Gr. 20] |
| --- | --- |

c)

atbalsta maksājumu pēc
  atzīšanas sekām. [Gr. 20]

II   apakšiedaļa

Darbības fondi un darbības programmas

120. pants

Darbības fondi

1.   Ražotāju organizācijas augļu un dārzeņu nozarē var izveidot darbības fondu. Šo fondu finansē ar:

| a) | biedru vai pašas ražotāju organizācijas finansiāliem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

a)

biedru vai pašas ražotāju organizācijas finansiāliem ieguldījumiem;

| b) | Savienības finansiālo palīdzību, ko var piešķirt ražotāju organizācijām saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kuri noteikti deleģētajos un īstenošanas aktos, kas Komisijai jāpieņem atbilstīgi 126. un 127. pantam. |
| --- | --- |

b)

Savienības finansiālo palīdzību, ko var piešķirt ražotāju organizācijām saskaņā ar noteikumiem un nosacījumiem, kuri noteikti deleģētajos un īstenošanas aktos, kas Komisijai jāpieņem atbilstīgi 126. un 127. pantam.

2.   Darbības fondus izmanto vienīgi tādu darbības programmu finansēšanai, ko dalībvalstis apstiprinājušas saskaņā ar 125. pantu.

121. pants

Darbības programmas

1.   Darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē ir divi vai vairāk no 209. panta c) punktā minētajiem mērķiem vai šādiem mērķiem:

| a) | ražošanas plānošana; |
| --- | --- |

a)

ražošanas plānošana;

| b) | produkcijas kvalitātes uzlabošana; |
| --- | --- |

b)

produkcijas kvalitātes uzlabošana;

| c) | produktu komercvērtības paaugstināšana; |
| --- | --- |

c)

produktu komercvērtības paaugstināšana;

| d) | svaigu vai pārstrādātu produktu patēriņa veicināšana; |
| --- | --- |

d)

svaigu vai pārstrādātu produktu patēriņa veicināšana;

| e) | vides aizsardzības pasākumi un videi labvēlīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība; |
| --- | --- |

e)

vides aizsardzības pasākumi un videi labvēlīgas ražošanas metodes, tostarp bioloģiskā lauksaimniecība;

| f) | krīžu novēršana un pārvarēšana. |
| --- | --- |

f)

krīžu novēršana un pārvarēšana.

2.   Krīžu novēršana un pārvarēšana ir saistīta ar izvairīšanos no augļu un dārzeņu tirgus krīzēm un rīcību šādas krīzes situācijās, un pie tās šajā sakarā pieder:

| a) | izņemšana no tirgus; |
| --- | --- |

a)

izņemšana no tirgus;

| b) | priekšlaicīga augļu un dārzeņu ražas novākšana vai ražas nenovākšana; |
| --- | --- |

b)

priekšlaicīga augļu un dārzeņu ražas novākšana vai ražas nenovākšana;

| c) | noieta veicināšana un komunikācija; |
| --- | --- |

c)

noieta veicināšana un komunikācija;

| d) | apmācību pasākumi; |
| --- | --- |

d)

apmācību pasākumi;

| e) | ražas apdrošināšana; |
| --- | --- |

e)

ražas apdrošināšana;

| f) | atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai. |
| --- | --- |

f)

atbalsts kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai.

Krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumi, tostarp visas pamatsummas vai procentu atmaksa, kas minētā šā punkta trešajā daļā, neaptver vairāk kā vienu trešdaļu no darbības programmas izdevumiem.

Ražotāju organizācijas var ņemt komerciālus aizdevumus, lai finansētu krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumus. Šajos gadījumos šāda aizdevuma pamatsummas un procentu atmaksa var būt darbības programmas daļa un tādējādi dot tiesības saņemt Savienības finansiālo palīdzību saskaņā ar 122. pantu. Jebkuru konkrētu krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumu finansē vai nu ar šādiem aizdevumiem, vai tieši, taču neizmantojot abus šos finansējuma veidus vienlaikus.

3.   Dalībvalstis nodrošina, ka:

| a) | darbības programmās iekļauj divus vai vairāk ar vidi saistītus pasākumus, vai |
| --- | --- |

a)

darbības programmās iekļauj divus vai vairāk ar vidi saistītus pasākumus, vai

| b) | vismaz 10 % no darbības programmu izdevumiem attiecas uz darbībām, kas saistītas ar vidi. |
| --- | --- |

b)

vismaz 10 % no darbības programmu izdevumiem attiecas uz darbībām, kas saistītas ar vidi.

Ar vidi saistītās darbības atbilst agrovides maksājumu prasībām, kas izklāstītas Regulas (EK) Nr. 1698/2005 39. panta 3. punktā pirmajā daļā.

Ja atbilstīgi minētajam noteikumam vismaz uz 80 % no ražotāju organizācijas biedriem ražotājiem attiecas viena vai vairākas vienādas agrovides saistības, tad ikvienu no šīm saistībām uzskata par ar vidi saistītu darbību, kā minēts pirmās daļas a) apakšpunktā.

Šā punkta pirmajā daļā minētais atbalsts ar vidi saistītām darbībām sedz ar šo darbību saistītās papildu izmaksas un negūtos ienākumus.

4.   Bulgārijā un Rumānijā 3. punktu piemēro vienīgi no 2011. gada 1. janvāra.]

5.   Ieguldījumus, kas palielina vides noslogojumu, ir atļauts veikt vienīgi tad, kad ir veikti iedarbīgi aizsargpasākumi vides aizsardzībai pret tai šādi radušos noslogojumu.

122. pants

Savienības finansiālā palīdzība

1.   Savienības finansiālā palīdzība ir vienāda ar 120. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām faktiskajām finanšu iemaksām, bet ne lielāka par 50 % no faktiskajām izmaksām.

2.   Savienības finansiālās palīdzības maksimālais apjoms nepārsniedz 4,1 % no attiecīgās ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtības.

Tomēr šo procentuālo daļu var palielināt līdz 4,6 % no pārdotās produkcijas vērtības, ja daļu, kura pārsniedz 4,1 % no pārdotās produkcijas vērtības, izmanto vienīgi krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem.

3.   Pēc ražotāju organizācijas lūguma 1. punktā noteiktās palīdzības apjoms, kas paredzēts darbības programmai vai darbības programmas daļai, sasniedz 60 % gadījumos, kad programma atbilst vismaz vienam no šādiem nosacījumiem:

| a) | to iesniegušas vairākas Savienības ražotāju organizācijas, kas darbojas dažādās dalībvalstīs atbilstīgi starptautiskām programmām; |
| --- | --- |

a)

to iesniegušas vairākas Savienības ražotāju organizācijas, kas darbojas dažādās dalībvalstīs atbilstīgi starptautiskām programmām;

| b) | to iesniegusi viena vai vairākas ražotāju organizācijas, kuras iesaistījušās starpnozaru programmās; |
| --- | --- |

b)

to iesniegusi viena vai vairākas ražotāju organizācijas, kuras iesaistījušās starpnozaru programmās;

| c) | tā attiecas vienīgi uz īpašu atbalstu tādu bioloģisko produktu ražošanai, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (21); |
| --- | --- |

c)

tā attiecas vienīgi uz īpašu atbalstu tādu bioloģisko produktu ražošanai, uz kuriem attiecas Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (21);

| d) | to attiecībā uz pasākumiem, kas veicami ne ilgāk kā līdz 2013. gada beigām, iesniegusi ražotāju organizācija kādā no dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas; |
| --- | --- |

d)

to attiecībā uz pasākumiem, kas veicami ne ilgāk kā līdz 2013. gada beigām, iesniegusi ražotāju organizācija kādā no dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas;

| e) | tā ir pirmā darbības programma, kas jāiesniedz atzītai ražotāju organizācijai, kura apvienojusies ar citu atzītu ražotāju organizāciju; |
| --- | --- |

e)

tā ir pirmā darbības programma, kas jāiesniedz atzītai ražotāju organizācijai, kura apvienojusies ar citu atzītu ražotāju organizāciju;

| f) | tā ir pirmā darbības programma, kas jāiesniedz atzītai ražotāju organizāciju apvienībai; |
| --- | --- |

f)

tā ir pirmā darbības programma, kas jāiesniedz atzītai ražotāju organizāciju apvienībai;

| g) | to ir iesniegušas ražotāju organizācijas dalībvalstīs, kurās ražotāju organizācijas pārdod mazāk nekā 20 % augļu un dārzeņu produkcijas; |
| --- | --- |

g)

to ir iesniegušas ražotāju organizācijas dalībvalstīs, kurās ražotāju organizācijas pārdod mazāk nekā 20 % augļu un dārzeņu produkcijas;

| h) | to iesniegusi ražotāju organizācija kādā no Savienības attālākajiem reģioniem; |
| --- | --- |

h)

to iesniegusi ražotāju organizācija kādā no Savienības attālākajiem reģioniem;

| i) | tā attiecas vienīgi uz konkrētu atbalstu darbībām, ar ko veicina augļu un dārzeņu patēriņu un kas orientētas uz bērniem mācību iestādēs. |
| --- | --- |

i)

tā attiecas vienīgi uz konkrētu atbalstu darbībām, ar ko veicina augļu un dārzeņu patēriņu un kas orientētas uz bērniem mācību iestādēs.

4.   Šā panta 1. punktā noteiktās palīdzības apjoms ir 100 % gadījumos, kad no tirgus tiek izņemti augļi un dārzeņi daudzumā, kas nepārsniedz 5 % no attiecīgās ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas apjoma, un tos realizē šādi:

| a) | bez maksas nodod labdarības organizācijām un fondiem, ko dalībvalstis apstiprinājušas palīdzības sniegšanai personām, kuru tiesības uz valsts palīdzību ir noteiktas attiecīgās valsts tiesību aktos galvenokārt tāpēc, ka tām trūkst vajadzīgo iztikas līdzekļu; |
| --- | --- |

a)

bez maksas nodod labdarības organizācijām un fondiem, ko dalībvalstis apstiprinājušas palīdzības sniegšanai personām, kuru tiesības uz valsts palīdzību ir noteiktas attiecīgās valsts tiesību aktos galvenokārt tāpēc, ka tām trūkst vajadzīgo iztikas līdzekļu;

| b) | bez maksas nodod soda izciešanas iestādēm, skolām, valsts izglītības iestādēm un bērnu atpūtas nometnēm, kā arī slimnīcām un veco ļaužu pansionātiem, ko izraudzījušās dalībvalstis un kas veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi iedalītais produktu daudzums ir papildinājums tam daudzumam, kuru šīs iestādes parasti iepērk. |
| --- | --- |

b)

bez maksas nodod soda izciešanas iestādēm, skolām, valsts izglītības iestādēm un bērnu atpūtas nometnēm, kā arī slimnīcām un veco ļaužu pansionātiem, ko izraudzījušās dalībvalstis un kas veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka šādi iedalītais produktu daudzums ir papildinājums tam daudzumam, kuru šīs iestādes parasti iepērk.

123. pants

Valstu finansiālā palīdzība

1.   Tajos dalībvalstu reģionos, kuros ražotāju organizācijas pakāpe augļu un dārzeņu nozarē ir īpaši zema, Komisija, pamatojoties uz pienācīgi pamatotu lūgumu, ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  dalībvalstīm atļauj sniegt ražotāju organizācijām finansiālu palīdzību, kuras apjoms nepārsniedz 80 % no 120. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētajām finanšu iemaksām. Šī palīdzība ir papildus darbības fondam.

2.   Dalībvalstu reģionos, kuros ražotāju organizācijas pārdod mazāk par 15 % no augļu un dārzeņu produkcijas vērtības un kuros augļu un dārzeņu produkcija ir vismaz 15 % no to lauksaimniecības produkcijas kopējā apjoma, pēc attiecīgās dalībvalsts pieprasījuma 1. punktā minēto valsts finansiālo palīdzību var atlīdzināt Savienība. Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem lēmumu par minēto atlīdzinājumu.

124. pants

Darbības programmu valsts sistēma un valsts stratēģija

1.   Dalībvalstis izveido valsts sistēmu vispārīgu nosacījumu izstrādāšanai attiecībā uz 121. panta 3. punktā minētajām darbībām. Ar šo sistēmu jo īpaši nodrošina, ka šādas darbības atbilst Regulas (EK) Nr. 1698/2005 prasībām, tostarp tās 5. pantā izklāstītajām prasībām par papildināmību, saskaņotību un atbilstību.

Dalībvalstis iesniedz savas sistēmas projektu Komisijai, kas ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var pieprasīt trīs mēnešu laikā veikt izmaiņas, ja tā uzskata, ka priekšlikums neveicina to mērķu sasniegšanu, kas izklāstīti Līguma 191. pantā un Sestajā Savienības vides rīcības programmā. Šie mērķi jāievēro arī attiecībā uz ieguldījumiem atsevišķās saimniecībās, ko atbalsta darbības programmas.

2.   Dalībvalstis augļu un dārzeņu tirgum izstrādā ilgtspējīgu darbības programmu valsts stratēģiju. Minētajā stratēģijā paredz šādus elementus:

| a) | situācijas analīzi — stiprās un vājās puses, kā arī attīstības potenciālu; |
| --- | --- |

a)

situācijas analīzi — stiprās un vājās puses, kā arī attīstības potenciālu;

| b) | izvēlēto prioritāšu pamatojumu; |
| --- | --- |

b)

izvēlēto prioritāšu pamatojumu;

| c) | darbības programmu mērķus un instrumentus, efektivitātes rādītājus; |
| --- | --- |

c)

darbības programmu mērķus un instrumentus, efektivitātes rādītājus;

| d) | darbības programmu novērtējumu; |
| --- | --- |

d)

darbības programmu novērtējumu;

| e) | ražotāju organizāciju pienākumu sniegt savas darbības pārskatu. |
| --- | --- |

e)

ražotāju organizāciju pienākumu sniegt savas darbības pārskatu.

Valsts stratēģijā iekļauj arī 1. punktā minēto valsts sistēmu.

3.   Šā panta 1. un 2. punkts neattiecas uz dalībvalstīm, kurās nav atzītu ražotāju organizāciju.

125. pants

Darbības programmu apstiprināšana

1.   Darbības programmu projektus iesniedz kompetentajām valsts iestādēm, kas tos apstiprina vai noraida, vai pieprasa grozīt saskaņā ar šīs apakšiedaļas noteikumiem.

2.   Ražotāju organizācijas ziņo dalībvalstij par paredzamo darbības fonda apjomu katram gadam un ziņojumā min atbilstīgu pamatojumu, ņemot vērā darbības programmas aprēķinus, kārtējā gada izdevumus un, ja iespējams, iepriekšējo gadu izdevumus, kā arī vajadzības gadījumā paredzamo produkcijas apjomu nākamajā gadā.

3.   Dalībvalsts ziņo ražotāju organizācijai vai ražotāju organizāciju apvienībai par paredzamo Savienības finansiālās palīdzības apjomu atbilstīgi 122. pantā noteiktajiem ierobežojumiem.

4.   Savienības finansiālās palīdzības maksājumus veic, pamatojoties uz izdevumiem, kas paredzēti darbības programmā iekļautajām shēmām. Var veikt avansa maksājumus attiecībā uz tām pašām shēmām, ja ir iesniegta garantija vai nodrošinājums.

5.   Ražotāju organizācija ziņo dalībvalstij par iepriekšējā gada izdevumu galīgo apjomu, iesniedzot vajadzīgos apliecinošos dokumentus, lai tā varētu saņemt Savienības finansiālās palīdzības atlikumu.

6.   Darbības programmām un to finansēšanai, ko realizē ražotāji un ražotāju organizācijas, no vienas puses, un Savienības fondi, no otras puses, minimālais ilgums ir trīs gadi un maksimālais ilgums — pieci gadi.

126. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu efektīvu, mērķtiecīgu un ilgtspējīgu atbalstu ražotāju organizācijām augļu un dārzeņu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | darbības fondiem un darbības programmām, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :






  i) | darbības fondu finansējumu un izmantošanu, |
| --- | --- | --- |

a)

darbības fondiem un darbības programmām, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :

i)

darbības fondu finansējumu un izmantošanu,

| ii) | darbības programmu saturu, apstiprināšanu un grozījumiem, |
| --- | --- |

ii)

darbības programmu saturu, apstiprināšanu un grozījumiem,

| iii) | ar darbības programmu saistīto pasākumu, darbību vai izdevumu atbilstību un ar to saistītos papildinošos valsts noteikumus, |
| --- | --- |

iii)

ar darbības programmu saistīto pasākumu, darbību vai izdevumu atbilstību un ar to saistītos papildinošos valsts noteikumus,

| iv) | darbības programmu un lauku attīstības programmu saistību, |
| --- | --- |

iv)

darbības programmu un lauku attīstības programmu saistību,

| v) | daļējām darbības programmām, |
| --- | --- |

v)

daļējām darbības programmām,

| vi) | darbības programmu uzraudzību un novērtējumu; |
| --- | --- |

vi)

darbības programmu uzraudzību un novērtējumu;

| b) | valsts sistēmu un valsts stratēģiju attiecībā uz darbības programmām, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :






  i) | valsts sistēmas un valsts stratēģijas struktūru un saturu, |
| --- | --- | --- |

b)

valsts sistēmu un valsts stratēģiju attiecībā uz darbības programmām, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :

i)

valsts sistēmas un valsts stratēģijas struktūru un saturu,

| ii) | uzraudzību, novērtējumu un paziņojumiem saistībā ar valsts sistēmu un valsts stratēģiju; |
| --- | --- |

ii)

uzraudzību, novērtējumu un paziņojumiem saistībā ar valsts sistēmu un valsts stratēģiju;

| c) | Savienības finansiālo palīdzību, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :






  i) | Savienības finansiālās palīdzības aprēķinu bāzi, jo īpaši ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtību, |
| --- | --- | --- |

c)

Savienības finansiālo palīdzību, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :

i)

Savienības finansiālās palīdzības aprēķinu bāzi, jo īpaši ražotāju organizācijas pārdotās produkcijas vērtību,

| ii) | atbalsta aprēķinam piemērojamajiem atsauces periodiem, |
| --- | --- |

ii)

atbalsta aprēķinam piemērojamajiem atsauces periodiem,

| iii) | finansiālās palīdzības saņemšanas tiesību samazinājumu novēlotas atbalsta pieteikuma iesniegšanas gadījumā, |
| --- | --- |

iii)

finansiālās palīdzības saņemšanas tiesību samazinājumu novēlotas atbalsta pieteikuma iesniegšanas gadījumā,

| iv) | nodrošinājumu iesniegšanu un atsavināšanu avansa maksājumu gadījumos; |
| --- | --- |

iv)

nodrošinājumu iesniegšanu un atsavināšanu avansa maksājumu gadījumos;

| d) | krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :






  i) | krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu izvēli, |
| --- | --- | --- |

d)

krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :

i)

krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu izvēli,

| ii) | definīciju izņemšanai no tirgus, |
| --- | --- |

ii)

definīciju izņemšanai no tirgus,

| iii) | izņemto produktu galamērķiem, |
| --- | --- |

iii)

izņemto produktu galamērķiem,

| iv) | maksimālo atbalstu par izņemšanu no tirgus, |
| --- | --- |

iv)

maksimālo atbalstu par izņemšanu no tirgus,

| v) | iepriekšējiem paziņojumiem, ja notiek izņemšana no tirgus, |
| --- | --- |

v)

iepriekšējiem paziņojumiem, ja notiek izņemšana no tirgus,

| vi) | pārdotās produkcijas apjoma aprēķināšanu, ja notiek izņemšana no tirgus, |
| --- | --- |

vi)

pārdotās produkcijas apjoma aprēķināšanu, ja notiek izņemšana no tirgus,

| vii) | Eiropas emblēmas attēlošanu uz to produktu iepakojuma, kas paredzēti bezmaksas izplatīšanai, |
| --- | --- |

vii)

Eiropas emblēmas attēlošanu uz to produktu iepakojuma, kas paredzēti bezmaksas izplatīšanai,

| viii) | nosacījumiem no tirgus izņemto produktu saņēmējiem, |
| --- | --- |

viii)

nosacījumiem no tirgus izņemto produktu saņēmējiem,

| ix) | priekšlaicīgas ražas novākšanas un ražas nenovākšanas definīcijām, |
| --- | --- |

ix)

priekšlaicīgas ražas novākšanas un ražas nenovākšanas definīcijām,

| x) | nosacījumiem, kad izmanto priekšlaicīgas ražas novākšanu un ražas nenovākšanu, |
| --- | --- |

x)

nosacījumiem, kad izmanto priekšlaicīgas ražas novākšanu un ražas nenovākšanu,

| xi) | ražas apdrošināšanas mērķiem, |
| --- | --- |

xi)

ražas apdrošināšanas mērķiem,

| xii) | nelabvēlīgu klimatisko apstākļu definīciju, |
| --- | --- |

xii)

nelabvēlīgu klimatisko apstākļu definīciju,

| xiii) | nosacījumiem attiecībā uz atbalstu kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai; |
| --- | --- |

xiii)

nosacījumiem attiecībā uz atbalstu kopējo fondu izveidošanas administratīvo izmaksu segšanai;

| e) | valsts finansiālo palīdzību, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :






  i) | ražotāju organizācijas pakāpi, |
| --- | --- | --- |

e)

valsts finansiālo palīdzību, tostarp noteikumus par

  attiecībā uz
  :

i)

ražotāju organizācijas pakāpi,

| ii) | darbības programmu grozījumiem, |
| --- | --- |

ii)

darbības programmu grozījumiem,

| iii) | finansiālās palīdzības saņemšanas tiesību samazinājumu novēlotas finansiālas palīdzības pieteikuma iesniegšanas gadījumā, |
| --- | --- |

iii)

finansiālās palīdzības saņemšanas tiesību samazinājumu novēlotas finansiālas palīdzības pieteikuma iesniegšanas gadījumā,

| iv) | nodrošinājumu iesniegšanu, atbrīvojumu un atsavināšanu avansa maksājumu gadījumos, |
| --- | --- |

iv)

nodrošinājumu iesniegšanu, atbrīvojumu un atsavināšanu avansa maksājumu gadījumos,

| v) | Savienības atlīdzināto maksimālo daļu no valsts finansiālās palīdzības. |
| --- | --- |

v)

Savienības atlīdzināto maksimālo daļu no valsts finansiālās palīdzības.

127. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:

| a) | darbības fondu pārvaldību un paziņojumiem par darbības fondu paredzamo apmēru; |
| --- | --- |

a)

darbības fondu pārvaldību un paziņojumiem par darbības fondu paredzamo apmēru;

| b) | darbības programmu iesniegšanu, tostarp termiņiem un nepieciešamajiem pavaddokumentiem; |
| --- | --- |

b)

darbības programmu iesniegšanu, tostarp termiņiem un nepieciešamajiem pavaddokumentiem;

| c) | darbības programmu formu; |
| --- | --- |

c)

darbības programmu formu;

| d) | valsts stratēģijas un darbības programmu uzraudzību un novērtējumu atbilstīgi 126. panta a) punkta vi) apakšpunktam; |
| --- | --- |

d)

valsts stratēģijas un darbības programmu uzraudzību un novērtējumu atbilstīgi 126. panta a) punkta vi) apakšpunktam;

| e) | dalībvalstu paziņojumiem ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām par apstiprinātā atbalsta apjomu; |
| --- | --- |

e)

dalībvalstu paziņojumiem ražotāju organizācijām un ražotāju organizāciju apvienībām par apstiprinātā atbalsta apjomu;

| f) | atbalsta pieteikumiem un atbalsta maksājumiem, tostarp avansa un daļējiem atbalsta maksājumiem; |
| --- | --- |

f)

atbalsta pieteikumiem un atbalsta maksājumiem, tostarp avansa un daļējiem atbalsta maksājumiem;

| g) | aizdevumiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu finansēšanai; |
| --- | --- |

g)

aizdevumiem krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumu finansēšanai;

| h) | tirdzniecības standartu ievērošanu, ja notiek izņemšana no tirgus; |
| --- | --- |

h)

tirdzniecības standartu ievērošanu, ja notiek izņemšana no tirgus;

| i) | transporta, šķirošanas un iepakošanas izmaksām bezmaksas izplatīšanas gadījumā; |
| --- | --- |

i)

transporta, šķirošanas un iepakošanas izmaksām bezmaksas izplatīšanas gadījumā;

| j) | reklāmas, komunikācijas un mācību pasākumiem krīzes novēršanas un pārvarēšanas gadījumā; |
| --- | --- |

j)

reklāmas, komunikācijas un mācību pasākumiem krīzes novēršanas un pārvarēšanas gadījumā;

| k) | ražas apdrošināšanas pasākumu pārvaldību; |
| --- | --- |

k)

ražas apdrošināšanas pasākumu pārvaldību;

| l) | noteikumiem par valsts atbalstu krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem; |
| --- | --- |

l)

noteikumiem par valsts atbalstu krīžu novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem;

| m) | atļauju izmaksāt valsts finansiālo palīdzību; |
| --- | --- |

m)

atļauju izmaksāt valsts finansiālo palīdzību;

| n) | valsts finansiālās palīdzības pieteikumu iesniegšanu un palīdzības izmaksu; |
| --- | --- |

n)

valsts finansiālās palīdzības pieteikumu iesniegšanu un palīdzības izmaksu;

| o) | valsts finansiālās palīdzības atlīdzināšanu. |
| --- | --- |

o)

valsts finansiālās palīdzības atlīdzināšanu.

III   apakšiedaļa

Programma skolu apgādei ar augļiem

128. pants

Atbalsts bērnu apgādei ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu produktiem

1.   Saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jāparedz ar deleģētajiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 129. un 130. pantam, Savienības atbalstu piešķir, lai:

| a) | ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu produktiem apgādātu bērnus mācību iestādēs,
  ko pārvalda vai ir atzinusi attiecīgā dalībvalsts,
  tostarp bērnudārzos, citās pirmsskolas iestādēs, pamatskolās un vidusskolās, kā arī [Gr. 21] |
| --- | --- |

a)

ar augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu produktiem apgādātu bērnus mācību iestādēs,
  ko pārvalda vai ir atzinusi attiecīgā dalībvalsts,
  tostarp bērnudārzos, citās pirmsskolas iestādēs, pamatskolās un vidusskolās, kā arī [Gr. 21]

| b) | segtu dažas izmaksas, kas saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu, reklāmu, uzraudzību un novērtēšanu. |
| --- | --- |

b)

segtu dažas izmaksas, kas saistītas ar loģistiku un izplatīšanu, aprīkojumu, reklāmu, uzraudzību un novērtēšanu.

2.   Dalībvalstis, kas valsts vai reģionu līmenī vēlas piedalīties programmā, vispirms izstrādā programmas īstenošanas stratēģiju, kurā jo īpaši ir iekļauta informācija par attiecīgās programmas budžetu, tostarp Savienības un dalībvalsts ieguldījumiem, kā arī termiņu, mērķauditoriju, atbilstīgajiem produktiem un attiecīgo ieinteresēto personu iesaisti. Tās paredz arī vajadzīgos papildu pasākumus, lai programma būtu vēl iedarbīgāka.

3.   Nosakot stratēģiju, dalībvalstis izstrādā to augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes un banānu produktu sarakstu, kuri būs atbilstīgi saskaņā ar attiecīgajām programmām. Šajā sarakstā tomēr neiekļauj produktus, kas ir izslēgti no programmas ar kādu pasākumu, ko Komisija pieņēmusi ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 129. pantam. Produktu izvēli dalībvalstis veic, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas var ietvert sezonalitāti, produktu pieejamību vai vides aizsardzības apsvērumus. Šajā sakarā dalībvalstis var dot priekšroku ES izcelsmes produktiem.

4.   Šā panta 1. punktā minētais Savienības atbalsts nedz:

| a) | pārsniedz EUR 90 miljonus vienā mācību gadā, nedz arī |
| --- | --- |

a)

pārsniedz EUR 90 miljonus vienā mācību gadā, nedz arī

| b) | pārsniedz 50 % no 1. punktā minētajām apgādes un saistītajām izmaksām vai 75 % no šādām izmaksām reģionos, kuri ir atbilstīgi konverģences mērķim saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (22) 5. panta 1. punktu, un Līguma 349. pantā minētajos attālākajos reģionos, nedz arī |
| --- | --- |

b)

pārsniedz 50 % no 1. punktā minētajām apgādes un saistītajām izmaksām vai 75 % no šādām izmaksām reģionos, kuri ir atbilstīgi konverģences mērķim saskaņā ar Padomes Regulas (EK) Nr. 1083/2006 (22) 5. panta 1. punktu, un Līguma 349. pantā minētajos attālākajos reģionos, nedz arī

| c) | sedz izmaksas, kuras nav 1. punktā minētās apgādes un saistītās izmaksas. |
| --- | --- |

c)

sedz izmaksas, kuras nav 1. punktā minētās apgādes un saistītās izmaksas.

5.   Šā panta 1. punktā minēto Savienības atbalstu iedala katrai dalībvalstij, pamatojoties uz objektīviem kritērijiem, kas izstrādāti, vadoties no bērnu īpatsvara vecuma grupā no sešiem līdz desmit gadiem. Tomēr programmā iesaistītās dalībvalstis katra saņem Savienības atbalstu vismaz EUR 175 000 apmērā. Dalībvalstis, kas piedalās programmā, ik gadu piesakās uz Savienības atbalstu, pamatojoties uz izstrādāto stratēģiju. Pēc dalībvalstu lūguma saņemšanas Komisija pieņem lēmumu par galīgajiem piešķīrumiem, nepārsniedzot budžetā pieejamās apropriācijas.

6.   Šā panta 1. punktā minēto Savienības atbalstu neizmanto, lai aizstātu finansējumu, kas piešķirts spēkā esošām un skolām paredzētām augļu patēriņa veicināšanas programmām vai citām skolu apgādes programmām, kurās iekļauti augļi. Tomēr, ja dalībvalstī jau ir spēkā programma, kas saskaņā ar šo pantu būtu tiesīga saņemt Savienības atbalstu, un ja dalībvalsts ir iecerējusi to paplašināt vai padarīt efektīvāku attiecībā uz programmas mērķauditoriju, termiņu vai atbilstīgajiem produktiem, Savienības atbalstu var sniegt tad, ja ir ievēroti 4. punkta b) apakšpunktā minētie ierobežojumi par Savienības atbalsta īpatsvaru kopējā valsts ieguldījumā. Tādā gadījumā dalībvalsts stratēģijā norāda, kā tā ir iecerējusi paplašināt programmu vai padarīt to efektīvāku.

7.   Dalībvalstis var papildus Savienības atbalstam piešķirt valsts atbalstu par 1. punktā minēto produktu piegādi un saistītajām izmaksām. Šīs izmaksas var segt arī no privātā sektora ieguldījumiem. Dalībvalstis var piešķirt atbalstu arī par 2. punktā minētajiem papildu pasākumiem.

8.   Savienības programma skolu apgādei ar augļiem neskar nevienu atsevišķu valsts programmu skolu apgādei ar augļiem, kas ir saderīga ar Savienības tiesību aktiem.

9.   Saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 5. pantu Savienība var finansēt arī informācijas, uzraudzības un novērtēšanas pasākumus saistībā ar programmu skolu apgādei ar augļiem, tostarp sabiedrības informētības palielināšanas pasākumus un saistītos sadarbības veidošanas pasākumus.

129. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai veicinātu veselīgus bērnu ēšanas ieradumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | programmai neatbilstīgiem produktiem; |
| --- | --- |

a)

programmai neatbilstīgiem produktiem;

| b) | programmas mērķa grupu; |
| --- | --- |

b)

programmas mērķa grupu;

| c) | valsts vai reģionālo stratēģiju, kas dalībvalstij jāizstrādā, lai saņemtu atbalstu, tostarp par papildu pasākumiem; |
| --- | --- |

c)

valsts vai reģionālo stratēģiju, kas dalībvalstij jāizstrādā, lai saņemtu atbalstu, tostarp par papildu pasākumiem;

| d) | atbalsta pretendentu apstiprināšanu un atlasi. |
| --- | --- |

d)

atbalsta pretendentu apstiprināšanu un atlasi.

2.   Lai nodrošinātu Eiropas fondu efektīvu un mērķtiecīgu izmantojumu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | orientējošu atbalsta sadalījumu starp dalībvalstīm, metodi atbalsta pārdalīšanai starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem pieteikumiem, un visiem samazinājumiem, kas jāpiemēro programmas noteikumu neievērošanas dēļ; |
| --- | --- |

a)

orientējošu atbalsta sadalījumu starp dalībvalstīm, metodi atbalsta pārdalīšanai starp dalībvalstīm, pamatojoties uz saņemtajiem pieteikumiem, un visiem samazinājumiem, kas jāpiemēro programmas noteikumu neievērošanas dēļ;

| b) | attiecināmajām izmaksām, tostarp iespēju noteikt šādu izmaksu kopējo maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

b)

attiecināmajām izmaksām, tostarp iespēju noteikt šādu izmaksu kopējo maksimālo apjomu;

| c) | uzraudzību un novērtēšanu. |
| --- | --- |

c)

uzraudzību un novērtēšanu.

3.   Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savas saistības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  pieņem pasākumus krāpšanas un pārkāpumu novēršanai, ieskaitot tiesību apturēšanu dalībai programmā un apstiprinājuma atsaukšanu.

4.   Lai veicinātu izpratni par programmu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieprasīt, lai saņēmēji informē par programmas subsidēšanu.

130. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus jo īpaši attiecībā uz:

| a) | atbalsta galīgo sadalījumu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

atbalsta galīgo sadalījumu starp dalībvalstīm;

| b) | atbalsta pieteikumiem un maksājumiem; |
| --- | --- |

b)

atbalsta pieteikumiem un maksājumiem;

| c) | pārbaudēm; |
| --- | --- |

c)

pārbaudēm;

| d) | programmas publiskošanas metodēm un ar to saistītajiem sadarbības veidošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

d)

programmas publiskošanas metodēm un ar to saistītajiem sadarbības veidošanas pasākumiem;

| e) | informācijas paziņošanu Komisijai. |
| --- | --- |

e)

informācijas paziņošanu Komisijai.

VII   iedaļa

Atbalsta programmas vīna nozarē

I   apakšiedaļa

Ievada noteikumi

131. pants

Darbības joma

Šajā iedaļā izklāstīti noteikumi, kas reglamentē Savienības līdzekļu piešķiršanu dalībvalstīm un to, kā dalībvalstis ar valsts atbalsta programmu (turpmāk “atbalsta programmas”) starpniecību šos līdzekļus izmanto, lai finansētu īpašus vīna nozares atbalsta pasākumus.

132. pants

Saderība un saskaņotība

1.   Atbalsta programmas ir saderīgas ar Savienības tiesību aktiem un ir saskaņotas ar Savienības darbībām, politikas jomām un prioritātēm.

2.   Dalībvalstis ir atbildīgas par atbalsta programmām un nodrošina, ka tās ir iekšēji saskaņotas un ka tās izstrādā un īsteno objektīvi, ņemot vērā attiecīgo ražotāju ekonomisko stāvokli un vajadzību novērst nepamatotu atšķirīgu attieksmi pret ražotājiem.

Dalībvalstis ir atbildīgas par to, ka nosaka un izpilda vajadzīgās pārbaudes, verifikāciju un sankcijas gadījumos, kad neievēro atbalsta programmas.

3.   Atbalstu nepiešķir:

| a) | pētniecības projektiem un pasākumiem, kas paredzēti pētniecības projektu atbalstam; |
| --- | --- |

a)

pētniecības projektiem un pasākumiem, kas paredzēti pētniecības projektu atbalstam;

| b) | pasākumiem, kuri ir ietverti dalībvalsts lauku attīstības programmās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005. |
| --- | --- |

b)

pasākumiem, kuri ir ietverti dalībvalsts lauku attīstības programmās saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005.

II   apakšiedaļa

Atbalsta programmu iesniegšana un saturs

133. pants

Atbalsta programmu iesniegšana

1.   Visas X pielikumā minētās dalībvalstis iesniedz Komisijai piecu gadu atbalsta programmas projektu, kurā iekļauti pasākumi saskaņā ar šo iedaļu.

Atbalsta programmas, kuras sāka piemērot saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 479/2008 (23) 5. panta 1. punkta pirmo daļu, turpina piemērot saskaņā ar šo regulu.

Atbalsta programmas pasākumus izstrādā tādā ģeogrāfiskajā mērogā, kādu dalībvalstis uzskata par vispiemērotāko. Pirms iesniegšanas Komisijai atbalsta programmu apspriež ar kompetentajām iestādēm un organizācijām attiecīgajā teritoriālajā līmenī.

Katra dalībvalsts iesniedz vienu atbalsta programmas projektu, kurā var ņemt vērā reģionālās īpatnības.

2.   Trīs mēnešus pēc iesniegšanas Komisijai atbalsta programmas var sākt piemērot.

Tomēr, ja Komisija ar īstenošanas aktu bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemts, nepiemērojot 323. pantu,
  konstatē, ka iesniegtā atbalsta programma neatbilst šajā iedaļā izklāstītajiem nosacījumiem, Komisija par to informē dalībvalsti. Šajā gadījumā dalībvalsts iesniedz Komisijai pārskatītu atbalsta programmu. Pārskatīto atbalsta programmu var sākt piemērot divus mēnešus pēc tam, kad par to ir paziņots, ja vien joprojām nepastāv neatbilstība, un tādā gadījumā piemēro šo daļu.

3.   Dalībvalstu iesniegto atbalsta programmu grozījumiem mutatis mutandis piemēro 2. punktu.

4.   Ja dalībvalsts vienīgais pasākums atbalsta programmā ir 137. pantā minētā līdzekļu pārvietošana uz vienotā maksājuma shēmu, 134. pantu nepiemēro. Šādā gadījumā 308. panta 5. punktu piemēro tikai saistībā ar gadu, kurā notiek pārvietošana, un 308. panta 6. punktu nepiemēro.

134. pants

Atbalsta programmu saturs

Atbalsta programmās ir šādi elementi:

| a) | sīks ierosināto pasākumu apraksts, kā arī skaitļos izteikti to mērķi; |
| --- | --- |

a)

sīks ierosināto pasākumu apraksts, kā arī skaitļos izteikti to mērķi;

| b) | notikušo apspriešanos rezultāti; |
| --- | --- |

b)

notikušo apspriešanos rezultāti;

| c) | paredzamais tehniskās, ekonomiskās, ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

c)

paredzamais tehniskās, ekonomiskās, ietekmes uz vidi un sociālās ietekmes novērtējums;

| d) | īstenojamo pasākumu grafiks; |
| --- | --- |

d)

īstenojamo pasākumu grafiks;

| e) | vispārēja finanšu tabula, kurā redzami izvietojamie resursi un paredzētais indikatīvais resursu sadalījums pasākumiem saskaņā ar X pielikumā minēto maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

e)

vispārēja finanšu tabula, kurā redzami izvietojamie resursi un paredzētais indikatīvais resursu sadalījums pasākumiem saskaņā ar X pielikumā minēto maksimālo apjomu;

| f) | kritēriji un kvantitatīvie rādītāji, kas jāizmanto uzraudzībai un novērtējumam, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atbalsta programmas īstenotu pienācīgi un efektīvi, un |
| --- | --- |

f)

kritēriji un kvantitatīvie rādītāji, kas jāizmanto uzraudzībai un novērtējumam, kā arī pasākumi, kas veikti, lai atbalsta programmas īstenotu pienācīgi un efektīvi, un

| g) | kompetentās iestādes un organizācijas, kas izraudzītas atbalsta programmas īstenošanai. |
| --- | --- |

g)

kompetentās iestādes un organizācijas, kas izraudzītas atbalsta programmas īstenošanai.

135. pants

Atbilstīgi pasākumi

1.   Atbalsta programmās ietver vienu vai vairākus šādus pasākumus:

| a) | vienotā maksājuma shēmas atbalsts saskaņā ar 137. pantu; |
| --- | --- |

a)

vienotā maksājuma shēmas atbalsts saskaņā ar 137. pantu;

| b) | noieta veicināšana saskaņā ar 138. pantu; |
| --- | --- |

b)

noieta veicināšana saskaņā ar 138. pantu;

| c) | vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana saskaņā ar 139. pantu; |
| --- | --- |

c)

vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana saskaņā ar 139. pantu;

| d) | priekšlaicīga ražas novākšana saskaņā ar 140. pantu; |
| --- | --- |

d)

priekšlaicīga ražas novākšana saskaņā ar 140. pantu;

| e) | kopējie fondi saskaņā ar 141. pantu; |
| --- | --- |

e)

kopējie fondi saskaņā ar 141. pantu;

| f) | ražas apdrošināšana saskaņā ar 142. pantu; |
| --- | --- |

f)

ražas apdrošināšana saskaņā ar 142. pantu;

| g) | ieguldījumi saskaņā ar 143. pantu; |
| --- | --- |

g)

ieguldījumi saskaņā ar 143. pantu;

| h) | blakusproduktu destilācija saskaņā ar 144. pantu; |
| --- | --- |

h)

blakusproduktu destilācija saskaņā ar 144. pantu;

| i) | dzeramā alkohola destilācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w pantu; |
| --- | --- |

i)

dzeramā alkohola destilācija saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w pantu;

| j) | destilācija krīzes situācijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.x pantu; |
| --- | --- |

j)

destilācija krīzes situācijā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.x pantu;

| k) | koncentrētas vīnogu misas lietošana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.y pantu. |
| --- | --- |

k)

koncentrētas vīnogu misas lietošana saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.y pantu.

2.   Atbalsta programmās ietverti tikai tie pasākumi, kas uzskaitīti šīs regulas 137. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā.

136. pants

Vispārīgi noteikumi attiecībā uz atbalsta programmām

1.   Pieejamo Savienības līdzekļu sadalījums, kā arī budžeta maksimālais apjoms paredzēts X pielikumā.

2.   Savienības atbalsts attiecas tikai uz attiecināmajiem izdevumiem, kas radušies pēc attiecīgās 133. panta 1. punktā minētās atbalsta programmas iesniegšanas.

3.   Dalībvalstis nepiedalās to pasākumu izmaksās, ko saskaņā ar atbalsta programmām finansējusi Savienība.

4.   Atkāpjoties no 3. punkta, dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Savienības noteikumiem par valsts atbalstu var piešķirt valsts atbalstu 138., 142. un 143. pantā minētajiem pasākumiem.

Maksimālo atbalsta likmi, kas noteikta attiecīgajos Savienības noteikumos par valsts atbalstu, piemēro vispārējam publiskajam finansējumam, tostarp gan Savienības, gan dalībvalsts līdzekļiem.

III   apakšiedaļa

Īpašie atbalsta pasākumi

137. pants

Vienotā maksājuma shēma un atbalsts vīnogulāju audzētājiem

1.   Dalībvalstis var sniegt atbalstu vīnogulāju audzētājiem, piešķirot tiem tiesības uz maksājumu Regulas (EK) Nr. 73/2009 III sadaļas 1. nodaļas nozīmē saskaņā ar minētās regulas VII pielikuma O punktu.

2.   Dalībvalstis, kuras gatavojas izmantot 1. punktā minēto iespēju, paredz šādu atbalstu arī savās atbalsta programmās, tostarp ietverot attiecīgu līdzekļu pārvietošanu uz vienotā maksājuma shēmu, ieviešot izmaiņas minētajās programmās saskaņā ar 133. panta 3. punktu.

3.   Tiklīdz 1. punktā minētais atbalsts ir piešķirts:

| a) | tas paliek vienotā maksājuma shēmā, un tas vairs nav pieejams vai to nevar darīt pieejamu saskaņā ar 133. panta 3. punktu par pasākumiem, kuri uzskaitīti šīs regulas 138. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā, īstenojot atbalsta programmas turpmākajos gados; |
| --- | --- |

a)

tas paliek vienotā maksājuma shēmā, un tas vairs nav pieejams vai to nevar darīt pieejamu saskaņā ar 133. panta 3. punktu par pasākumiem, kuri uzskaitīti šīs regulas 138. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā, īstenojot atbalsta programmas turpmākajos gados;

| b) | attiecīgi tiek samazināti līdzekļi, kas pieejami par tiem pasākumiem atbalsta programmās, kuri uzskaitīti šīs regulas 138. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā. |
| --- | --- |

b)

attiecīgi tiek samazināti līdzekļi, kas pieejami par tiem pasākumiem atbalsta programmās, kuri uzskaitīti šīs regulas 138. līdz 144. pantā un Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantā.

138. pants

Noieta veicināšana trešo valstu tirgos

1.   Atbalsts saskaņā ar šo pantu attiecas uz Savienības vīnu informācijas vai noieta veicināšanas pasākumiem trešās valstīs, līdz ar to uzlabojot to konkurētspēju minētajās valstīs.

2.   Pasākumi, kas minēti 1. punktā, attiecas uz vīniem ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm vai vīniem ar vīnogu šķirnes norādi.

3.   Pasākumi, kas minēti 1. punktā, var būt tikai:

| a) | sabiedrisko attiecību, veicināšanas vai reklāmas pasākumi, konkrēti — uzsverot Savienības produktu priekšrocības, īpaši attiecībā uz kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu vai nekaitīgumu videi; |
| --- | --- |

a)

sabiedrisko attiecību, veicināšanas vai reklāmas pasākumi, konkrēti — uzsverot Savienības produktu priekšrocības, īpaši attiecībā uz kvalitāti, pārtikas nekaitīgumu vai nekaitīgumu videi;

| b) | dalība starptautiski nozīmīgos pasākumos, gadatirgos vai izstādēs; |
| --- | --- |

b)

dalība starptautiski nozīmīgos pasākumos, gadatirgos vai izstādēs;

| c) | informatīvi pasākumi, jo īpaši par Savienības sistēmām attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un bioloģisko ražošanu; |
| --- | --- |

c)

informatīvi pasākumi, jo īpaši par Savienības sistēmām attiecībā uz cilmes vietas nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un bioloģisko ražošanu;

| d) | jaunu tirgu izpēte, kas vajadzīga jaunu noieta tirgu apgūšanai; |
| --- | --- |

d)

jaunu tirgu izpēte, kas vajadzīga jaunu noieta tirgu apgūšanai;

| e) | pētījumi, lai novērtētu informācijas un veicināšanas pasākumu rezultātus. |
| --- | --- |

e)

pētījumi, lai novērtētu informācijas un veicināšanas pasākumu rezultātus.

4.   Savienības ieguldījums noieta veicināšanas pasākumos nepārsniedz 50 % no attiecināmajiem izdevumiem.

139. pants

Vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana

1.   Vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas pasākumu mērķis ir palielināt vīna ražotāju konkurētspēju.

2.   Saskaņā ar šo pantu vīna dārzu pārstrukturēšanai un pārveidošanai atbalstu piešķir tikai tad, ja dalībvalsts iesniedz ražošanas potenciāla inventarizāciju saskaņā ar 304. panta 3. punktu.

3.   Vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas atbalstā drīkst ietvert tikai vienu vai vairākus šādus pasākumus:

| a) | šķirņu konversiju, tostarp izmantojot uzpotēšanu; |
| --- | --- |

a)

šķirņu konversiju, tostarp izmantojot uzpotēšanu;

| b) | vīna dārzu vietas maiņu; |
| --- | --- |

b)

vīna dārzu vietas maiņu;

| c) | vīna dārzu apsaimniekošanas paņēmienu uzlabošanu. |
| --- | --- |

c)

vīna dārzu apsaimniekošanas paņēmienu uzlabošanu.

Atbalstu nepiešķir to vīna dārzu parastai atjaunošanai, kuriem beidzies dabīgais dzīves cikls
  , t. i., tā paša zemes gabala atkārtotai apstādīšanai ar to pašu šķirni saskaņā ar to pašu vīnogulāju audzēšanas sistēmu
  .

Dalībvalstis var ieviest sīkākus noteikumus, it īpaši attiecībā uz nomaināmo vīna dārzu vecumu. [Gr. 22]

4.   Atbalstu par vīna dārzu pārstrukturēšanu un pārveidošanu var piešķirt tikai turpmāk minētajos veidos:

| a) | kompensācija ražotājiem par ienākumu zaudējumu pasākuma īstenošanas dēļ; |
| --- | --- |

a)

kompensācija ražotājiem par ienākumu zaudējumu pasākuma īstenošanas dēļ;

| b) | ieguldījums pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās. |
| --- | --- |

b)

ieguldījums pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās.

5.   Ar kompensāciju ražotājiem par ienākumu zaudējumu, kas minēta 4. punkta a) apakšpunktā, var segt līdz 100 % no attiecīgā zaudējuma, un to var īstenot vienā no turpmāk minētajiem veidiem:

| a) | neatkarīgi no II daļas I sadaļas III nodaļas V iedaļas II apakšiedaļas, kur izklāstīts stādīšanas tiesību pārejas režīms, atļauta gan veco, gan jauno vīnogulāju līdzāspastāvēšana noteiktu laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus, līdz beidzas pārejas režīms attiecībā uz stādīšanas tiesībām; |
| --- | --- |

a)

neatkarīgi no II daļas I sadaļas III nodaļas V iedaļas II apakšiedaļas, kur izklāstīts stādīšanas tiesību pārejas režīms, atļauta gan veco, gan jauno vīnogulāju līdzāspastāvēšana noteiktu laikposmu, kas nepārsniedz trīs gadus, līdz beidzas pārejas režīms attiecībā uz stādīšanas tiesībām;

| b) | finansiāla kompensācija. |
| --- | --- |

b)

finansiāla kompensācija.

6.   Savienības ieguldījums faktiskajās vīna dārzu pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās nepārsniedz 50 %. Reģionos, kas klasificēti kā konverģences reģioni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006, Savienības ieguldījums pārstrukturēšanas un pārveidošanas izmaksās nepārsniedz 75 %.

140. pants

Priekšlaicīga ražas novākšana

1.   Šajā pantā priekšlaicīga ražas novākšana nozīmē to, ka pilnībā iznīcina vai nolasa nenogatavojušos vīnogu ķekarus, tādējādi samazinot attiecīgās platības ražu līdz nullei.

Komerciālu vīnogu atstāšana pie koka parastā ražošanas cikla beigās (nenovākšana) nav uzskatāma par vīnogu priekšlaicīgu novākšanu. [Gr. 23]

2.   Atbalsts par ražas priekšlaicīgu novākšanu veicina piedāvājuma un pieprasījuma līdzsvara atjaunošanu Savienības vīna tirgū, lai novērstu tirgus krīzes.

3.   Atbalstu par priekšlaicīgu ražas novākšanu var piešķirt kā kompensāciju, veicot vienotas likmes maksājumu par hektāru, kura apmērs jānosaka attiecīgajai dalībvalstij.

Maksājums nedrīkst pārsniegt 50 % no summas, ko veido tiešās izmaksas par vīnogu ķekaru iznīcināšanu vai nolasīšanu un ienākumu zaudējumi, kas saistīti ar šādu iznīcināšanu vai nolasīšanu.

4.   Attiecīgās dalībvalstis nosaka sistēmu, kuras pamatā ir objektīvi kritēriji, lai nodrošinātu, ka ražas priekšlaicīga novākšana nerada tādas kompensācijas atsevišķiem vīna ražotājiem, kas pārsniedz 3. punkta otrajā daļā minēto maksimālo apjomu.

141. pants

Kopējie fondi

1.   Atbalsts kopējo fondu izveidošanai sniedz palīdzību ražotājiem, kuri grib apdrošināties pret tirgus svārstībām.

2.   Atbalstu kopējo fondu izveidošanai var piešķirt kā pagaidu degresīvu atbalstu, lai segtu fondu administratīvās izmaksas.

142. pants

Ražas apdrošināšana

1.   Atbalsts par ražas apdrošināšanu veicina ražotāju ienākumu saglabāšanu, ja tos ietekmējušas dabas katastrofas, nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, slimības vai kaitēkļu invāzijas.

Formulējumam „nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi” ir tāda pati nozīme kā formulējumam „nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, kas pielīdzināmi dabas katastrofām”, kas minēts 2. panta 8. punktā Komisijas 2006. gada 15. decembra Regulā (EK) Nr. 1857/2006 par Līguma 87. un 88. panta piemērošanu attiecībā uz maziem un vidējiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar lauksaimniecības produktu ražošanu (24)
  [Gr. 24]

2.   Atbalstu par ražas apdrošināšanu var piešķirt Savienības finansējuma veidā, kas nedrīkst pārsniegt:

| a) | 80 % no apdrošināšanas prēmiju izmaksām, ko ražotāji maksājuši par apdrošināšanu pret zaudējumiem, kurus radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, ko var pielīdzināt dabas katastrofām; |
| --- | --- |

a)

80 % no apdrošināšanas prēmiju izmaksām, ko ražotāji maksājuši par apdrošināšanu pret zaudējumiem, kurus radījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, ko var pielīdzināt dabas katastrofām;

| b) | 50 % no apdrošināšanas prēmiju izmaksām, ko ražotāji maksājuši par apdrošināšanu pret:






  i) | šā punkta a) apakšpunktā minētajiem zaudējumiem un citiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi, |
| --- | --- | --- |

b)

50 % no apdrošināšanas prēmiju izmaksām, ko ražotāji maksājuši par apdrošināšanu pret:

i)

šā punkta a) apakšpunktā minētajiem zaudējumiem un citiem zaudējumiem, ko izraisījuši nelabvēlīgi klimatiskie apstākļi,

| ii) | zaudējumiem, ko izraisījuši dzīvnieki, augu slimības vai kaitēkļu invāzija. |
| --- | --- |

ii)

zaudējumiem, ko izraisījuši dzīvnieki, augu slimības vai kaitēkļu invāzija.

3.   Atbalstu par ražas apdrošināšanu var piešķirt tikai tad, ja attiecīgie apdrošinātāju maksājumi nekompensē ražotājiem vairāk par 100 % no zaudētajiem ienākumiem, ņemot vērā jebkuru kompensāciju, ko ražotāji varētu būt saņēmuši no citām ar apdrošināto risku saistītajām atbalsta shēmām.

4.   Atbalsts par ražas apdrošināšanu nerada konkurences traucējumus apdrošināšanas tirgū.

143. pants

Ieguldījumi

1.   Atbalstu var piešķirt par tādiem materiāliem vai nemateriāliem ieguldījumiem ražošanas iekārtās, vīna darītavas infrastruktūrā un vīna tirdzniecībā, kuri uzlabo uzņēmumu darbību kopumā un attiecas uz kādu no turpmāk minētajiem gadījumiem:

| a) | XII pielikuma II daļā minēto produktu ražošana vai tirdzniecība; |
| --- | --- |

a)

XII pielikuma II daļā minēto produktu ražošana vai tirdzniecība;

| b) | tādu jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju attīstīšana, kas saistīti ar produktiem, kuri minēti XII pielikuma II daļā. |
| --- | --- |

b)

tādu jaunu produktu, procesu un tehnoloģiju attīstīšana, kas saistīti ar produktiem, kuri minēti XII pielikuma II daļā.

2.   Atbalstu saskaņā ar 1. punktu pēc maksimālās likmes sniedz tikai mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikuma 2003/361/EK (25) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju nozīmē. Attiecībā uz Azoru salām, Madeiru, Kanāriju salām un Egejas jūras nelielajām salām Regulas (EK) Nr. 1405/2006 nozīmē un Francijas aizjūras departamentiem maksimālajai likmei nepiemēro uzņēmumu lieluma ierobežojumu. Attiecībā uz uzņēmumiem, uz kuriem neattiecas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma I sadaļas 2. panta 1. punkts un kuros ir mazāk nekā 750 darbinieku vai kuru apgrozījums ir mazāks par EUR 200 miljoniem, atbalsta maksimālo intensitāti samazina uz pusi.

Atbalstu nepiešķir uzņēmumiem, kam ir grūtības saskaņā ar Kopienas pamatnostādnēm par valsts atbalstu grūtībās nonākušu uzņēmumu glābšanai un pārstrukturēšanai (26).

3.   No attiecināmajiem izdevumiem izslēdz elementus, kas minēti Regulas (EK) Nr. 1698/2005 71. panta 3. punkta a), b) un c) apakšpunktā.

4.   Savienības finansējumam piemēro šādas maksimālās atbalsta likmes attiecībā uz attiecināmajām ieguldījumu izmaksām:

| a) | 50 % reģionos, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006 klasificē kā konverģences reģionus; |
| --- | --- |

a)

50 % reģionos, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1083/2006 klasificē kā konverģences reģionus;

| b) | 40 % reģionos, kuri nav konverģences reģioni; |
| --- | --- |

b)

40 % reģionos, kuri nav konverģences reģioni;

| c) | 75 % attālākajos reģionos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 247/2006; |
| --- | --- |

c)

75 % attālākajos reģionos saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 247/2006;

| d) | 65 % Egejas jūras nelielajās salās Regulas (EK) Nr. 1405/2006 nozīmē. |
| --- | --- |

d)

65 % Egejas jūras nelielajās salās Regulas (EK) Nr. 1405/2006 nozīmē.

5.   Regulas (EK) Nr. 1698/2005 72. pantu mutatis mutandis piemēro šā panta 1. punktā minētajam atbalstam.

144. pants

Blakusproduktu destilācija

1.   Atbalstu var piešķirt par brīvprātīgu vai obligātu vīndarības blakusproduktu destilāciju, kas veikta saskaņā ar XIII pielikuma II daļas D iedaļas nosacījumiem.

Atbalsta apmēru nosaka par tilpumkoncentrācijas % un par hektolitru saražotā spirta. Atbalstu nemaksā par tādu spirta tilpumkoncentrāciju destilējamos blakusproduktos, kas pārsniedz 10 % no spirta tilpumkoncentrācijas izgatavotajā vīnā.

2.   Maksimālos piemērojamos atbalsta apjomus, kuri pamatojas uz savākšanas un pārstrādes izmaksām, Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem atbilstīgi 147. pantam.

3.   Spirtu, ko iegūst no destilācijas, par kuru piešķirts 1. punktā minētais atbalsts, izmanto tikai un vienīgi rūpniecības vai enerģētikas vajadzībām, lai neradītu konkurences traucējumus.

145. pants

Savstarpējā atbilstība

Lauksaimniekiem, par kuriem konstatē, ka tie savā saimniecībā trīs gadu laikā, kopš veikti maksājumi saskaņā ar atbalsta programmām par pārstrukturēšanu un pārveidošanu, vai gada laikā, kopš veikti maksājumi saskaņā ar atbalsta programmām par priekšlaicīgu ražas novākšanu, nav ievērojuši likumā noteiktās pārvaldības prasības un noteikumus par labiem lauksaimniecības un vides apstākļiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 73/2009 6. pantā un 22. līdz 24. pantā, ja neatbilstību ir izraisījusi darbība vai nolaidība, kas tieši inkriminējama lauksaimniekam, maksājuma apjomu daļēji vai pilnīgi samazina vai anulē atkarībā no pārkāpuma smaguma, apjoma, ilguma un biežuma, un lauksaimniekam attiecīgā gadījumā var likt to atlīdzināt saskaņā ar minētajos noteikumos izklāstītajiem nosacījumiem.

IV   apakšiedaļa

Procedūras noteikumi

146. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu to, ka atbalsta programmas sasniedz savu mērķi un Eiropas fondi tiek izmantoti mērķtiecīgi, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus:

| a) | attiecībā uz atbildību par izdevumiem laikā no atbalsta programmu un atbalsta programmu grozījumu saņemšanas dienas līdz dienai, kurā sākas to piemērošana; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz atbildību par izdevumiem laikā no atbalsta programmu un atbalsta programmu grozījumu saņemšanas dienas līdz dienai, kurā sākas to piemērošana;

| b) | par atbalsta pasākumu atbilstības kritērijiem, izdevumu veidu un darbībām, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, pasākumiem, par kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu, un katram pasākumam paredzēto atbalsta maksimālo apjomu; |
| --- | --- |

b)

par atbalsta pasākumu atbilstības kritērijiem, izdevumu veidu un darbībām, par kurām ir tiesības pretendēt uz atbalstu, pasākumiem, par kuriem nav tiesību pretendēt uz atbalstu, un katram pasākumam paredzēto atbalsta maksimālo apjomu;

| c) | par izmaiņām atbalsta programmās pēc to stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

c)

par izmaiņām atbalsta programmās pēc to stāšanās spēkā;

| d) | par prasībām un robežvērtībām attiecībā uz avansa maksājumiem, tostarp prasībām attiecībā uz nodrošinājumu, ja veikts avansa maksājums; |
| --- | --- |

d)

par prasībām un robežvērtībām attiecībā uz avansa maksājumiem, tostarp prasībām attiecībā uz nodrošinājumu, ja veikts avansa maksājums;

| e) | kuros ietverti vispārīgi noteikumi un definīcijas šīs iedaļas piemērošanas vajadzībām; |
| --- | --- |

e)

kuros ietverti vispārīgi noteikumi un definīcijas šīs iedaļas piemērošanas vajadzībām;

| f) | lai novērstu atbalsta pasākumu ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp noteikumus par ierobežojumiem, lai nepieļautu projektu divkāršu finansējumu; |
| --- | --- |

f)

lai novērstu atbalsta pasākumu ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp noteikumus par ierobežojumiem, lai nepieļautu projektu divkāršu finansējumu;

| g) | saskaņā ar kuriem ražotāji no tirgus izņem vīndarības blakusproduktus, par izņēmumiem saistībā ar šo pienākumu, lai neradītu papildu administratīvo slogu, un noteikumus par destilētāju brīvprātīgu sertifikāciju; |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar kuriem ražotāji no tirgus izņem vīndarības blakusproduktus, par izņēmumiem saistībā ar šo pienākumu, lai neradītu papildu administratīvo slogu, un noteikumus par destilētāju brīvprātīgu sertifikāciju;

| h) | ar kuriem nosaka prasības, tostarp īpašas pārbaudes, kas atbalsta pasākumu īstenošanas nolūkos jāveic dalībvalstīm, kā arī ierobežojumus un pārbaudes, lai nodrošinātu saskanību ar atbalsta pasākumu darbības jomu; |
| --- | --- |

h)

ar kuriem nosaka prasības, tostarp īpašas pārbaudes, kas atbalsta pasākumu īstenošanas nolūkos jāveic dalībvalstīm, kā arī ierobežojumus un pārbaudes, lai nodrošinātu saskanību ar atbalsta pasākumu darbības jomu;

| i) | par to, ka Komisija pārtrauc maksājumus, ja dalībvalsts neievēro paziņošanas prasības vai ja paziņojums šķiet nepareizs; |
| --- | --- |

i)

par to, ka Komisija pārtrauc maksājumus, ja dalībvalsts neievēro paziņošanas prasības vai ja paziņojums šķiet nepareizs;

| j) | par maksājumiem saņēmējiem, tostarp maksājumiem, izmantojot apdrošināšanas starpniekus, ja sniegts 142. pantā paredzētais atbalsts, nepamatotu maksājumu atgūšanu, valsts noteiktām sankcijām un maksājuma iegūšanas nolūkā mākslīgi radītām situācijām. |
| --- | --- |

j)

par maksājumiem saņēmējiem, tostarp maksājumiem, izmantojot apdrošināšanas starpniekus, ja sniegts 142. pantā paredzētais atbalsts, nepamatotu maksājumu atgūšanu, valsts noteiktām sankcijām un maksājuma iegūšanas nolūkā mākslīgi radītām situācijām.

147. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:

| a) | prasībām par atbalsta programmu paziņošanu, tostarp programmu saturu, formu, grafiku, termiņiem un paziņošanas mehānismu, un attiecīgo finanšu plānošanu, kā arī par programmu pārskatīšanu; |
| --- | --- |

a)

prasībām par atbalsta programmu paziņošanu, tostarp programmu saturu, formu, grafiku, termiņiem un paziņošanas mehānismu, un attiecīgo finanšu plānošanu, kā arī par programmu pārskatīšanu;

| b) | paziņojumiem, kas saistīti ar valsts atbalstu; |
| --- | --- |

b)

paziņojumiem, kas saistīti ar valsts atbalstu;

| c) | pieteikumu iesniegšanas un atlases kārtību; |
| --- | --- |

c)

pieteikumu iesniegšanas un atlases kārtību;

| d) | atbalstīto darbību novērtēšanu; |
| --- | --- |

d)

atbalstīto darbību novērtēšanu;

| e) | tā atbalsta aprēķināšanu un izmaksāšanu, kas paredzēts par priekšlaicīgu ražas novākšanu un blakusproduktu destilāciju; |
| --- | --- |

e)

tā atbalsta aprēķināšanu un izmaksāšanu, kas paredzēts par priekšlaicīgu ražas novākšanu un blakusproduktu destilāciju;

| f) | prasībām par finanšu pārvaldību un atbalsta pasākumu pārbaudēm, ko veic dalībvalstis; |
| --- | --- |

f)

prasībām par finanšu pārvaldību un atbalsta pasākumu pārbaudēm, ko veic dalībvalstis;

| g) | noteikumiem par pasākumu saskanību; |
| --- | --- |

g)

noteikumiem par pasākumu saskanību;

| h) | noteikumiem par neatbilstības konstatēšanu un par summu samazinājumu, anulēšanu un atlīdzināšanu 145. panta piemērošanas vajadzībām. |
| --- | --- |

h)

noteikumiem par neatbilstības konstatēšanu un par summu samazinājumu, anulēšanu un atlīdzināšanu 145. panta piemērošanas vajadzībām.

VIII   iedaļa

Īpaši noteikumi biškopības nozarei

148. pants

Darbības joma

1.   Lai uzlabotu biškopības produktu ražošanas un realizācijas vispārējos nosacījumus, dalībvalstis var izstrādāt trīsgadu valsts programmu (turpmāk “biškopības programma”).

2.   Dalībvalstis var izmaksāt īpašu valsts atbalstu to biškopības uzņēmumu aizsardzībai, kuri ir nelabvēlīgākā situācijā strukturālu vai dabas apstākļu dēļ vai kuri ir iesaistīti ekonomikas attīstības programmās, izņemot atbalstu, ko piešķir ražošanai vai tirdzniecībai. Šo atbalstu dalībvalstis paziņo Komisijai, vienlaikus iesniedzot 152. pantā paredzēto biškopības programmu.

149. pants

Biškopības programma

Biškopības programmā var ietvert šādus pasākumus:

| a) | tehniskais atbalsts biškopjiem un biškopju grupām; |
| --- | --- |

a)

tehniskais atbalsts biškopjiem un biškopju grupām;

| b) | varroatozes apkarošana; |
| --- | --- |

b)

varroatozes apkarošana;

| c) | ceļojošās dravniecības racionalizācija; |
| --- | --- |

c)

ceļojošās dravniecības racionalizācija;

| d) | pasākumi to laboratoriju atbalstam, kurās veic medus fizikāli ķīmisko īpašību analīzi; |
| --- | --- |

d)

pasākumi to laboratoriju atbalstam, kurās veic medus fizikāli ķīmisko īpašību analīzi;

| e) | pasākumi bišu skaita atjaunināšanai stropos Savienībā; |
| --- | --- |

e)

pasākumi bišu skaita atjaunināšanai stropos Savienībā;

| f) | sadarbība ar specializētām struktūrām, lai īstenotu lietišķās pētniecības programmas biškopības un biškopības produktu jomā. |
| --- | --- |

f)

sadarbība ar specializētām struktūrām, lai īstenotu lietišķās pētniecības programmas biškopības un biškopības produktu jomā.

Biškopības programmā neietver pasākumus, ko finansē Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1698/2005.

150. pants

Ražošanas un tirdzniecības struktūras izpēte biškopības nozarē

Lai iegūtu tiesības uz daļēju finansējumu, kas paredzēts 151. panta 1. punktā, dalībvalstis veic biškopības nozares ražošanas un tirdzniecības struktūras izpēti savā teritorijā.

151. pants

Finansēšana

1.   Savienība biškopības programmām sniedz daļēju finansējumu, kas vienāds ar 50 % no dalībvalstu izdevumiem.

2.   Izdevumus saistībā ar pasākumiem biškopības programmās dalībvalstis veic līdz katra gada 15. oktobrim.

152. pants

Apspriešanās

Biškopības programmu izstrādā ciešā sadarbībā ar pārstāvju organizācijām un biškopības kooperatīviem. To iesniedz Komisijai apstiprināšanai.

153. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu Savienības fondu mērķtiecīgu izmantojumu biškopības nozarē, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt:

| a) | noteikumus par saistībām attiecībā uz valsts programmu saturu un 150. pantā minēto izpēti, un |
| --- | --- |

a)

noteikumus par saistībām attiecībā uz valsts programmu saturu un 150. pantā minēto izpēti, un

| b) | nosacījumus par Savienības finansiālā ieguldījuma sadalījumu iesaistītajām dalībvalstīm, inter alia pamatojoties uz stropu kopējo skaitu Savienībā. |
| --- | --- |

b)

nosacījumus par Savienības finansiālā ieguldījuma sadalījumu iesaistītajām dalībvalstīm, inter alia pamatojoties uz stropu kopējo skaitu Savienībā.

154. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var:

| a) | pieņemt noteikumus attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem par valsts programmām un šo programmu pielāgojumiem, tostarp uzraudzības plāniem; |
| --- | --- |

a)

pieņemt noteikumus attiecībā uz dalībvalstu paziņojumiem par valsts programmām un šo programmu pielāgojumiem, tostarp uzraudzības plāniem;

| b) | pieņemt noteikumus, lai nodrošinātu, ka par pasākumiem, kas finansēti saskaņā ar biškopības programmām, vienlaikus nepiešķir maksājumus saskaņā ar citu Savienības shēmu, un noteikumus par neizmantoto fondu pārdalīšanu; |
| --- | --- |

b)

pieņemt noteikumus, lai nodrošinātu, ka par pasākumiem, kas finansēti saskaņā ar biškopības programmām, vienlaikus nepiešķir maksājumus saskaņā ar citu Savienības shēmu, un noteikumus par neizmantoto fondu pārdalīšanu;

| c) | apstiprināt dalībvalstu iesniegtās biškopības programmas, tostarp Savienības finansiālā ieguldījuma sadalījumu; |
| --- | --- |

c)

apstiprināt dalībvalstu iesniegtās biškopības programmas, tostarp Savienības finansiālā ieguldījuma sadalījumu;

| d) | atjaunināt statistiku par stropu skaitu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju. |
| --- | --- |

d)

atjaunināt statistiku par stropu skaitu, pamatojoties uz dalībvalstu sniegto informāciju.

IX   iedaļa

Atbalsts zīdtārpiņu nozarei

155. pants

Atbalsts zīdtārpiņu audzētājiem

1.   Savienības atbalstu piešķir par Savienībā audzētiem zīdtārpiņiem, kas atbilst KN kodam ex 0106 90 00, un zīdtārpiņu oliņām, kas atbilst KN kodam ex 0511 99 85.

2.   Atbalstu piešķir zīdtārpiņu audzētājiem par katru izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti ar nosacījumu, ka kastītēs ir oliņu minimums, kas jānosaka, un ka zīdtārpiņi ir sekmīgi izaudzēti.

3.   Dalībvalstīm ir atļauts piešķirt atbalstu tikai tiem audzētājiem, kuri oliņu kastītes ieguvuši apstiprinātā organizācijā un kuri pēc sekmīgi pabeigtas audzēšanas saražotos kokonus nodevuši apstiprinātai organizācijai.

4.   Pasākumus, lai noteiktu atbalstu par vienu izmantoto zīdtārpiņu oliņu kastīti, veic Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.

  Atbalsta summas zīdtārpiņu audzētājiem Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, ņemot vērā zīdtārpiņu audzēšanas nozares organizāciju konkrētos Savienības reģionos un vajadzību sekmēt piedāvājuma pielāgošanu tirgus situācijai. [Gr. 25]

156. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu Eiropas fondu efektīvu izmantojumu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | oliņu minimālo daudzumu un citus nosacījumus attiecībā uz sekmīgu audzēšanu, kas minēta 155. panta 2. punktā; |
| --- | --- |

a)

oliņu minimālo daudzumu un citus nosacījumus attiecībā uz sekmīgu audzēšanu, kas minēta 155. panta 2. punktā;

| b) | nosacījumiem, kas jāievēro 155. panta 3. punktā minētajām apstiprinātajām organizācijām. |
| --- | --- |

b)

nosacījumiem, kas jāievēro 155. panta 3. punktā minētajām apstiprinātajām organizācijām.

157. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:

| a) | atbalsta pieteikumiem un pavaddokumentiem; |
| --- | --- |

a)

atbalsta pieteikumiem un pavaddokumentiem;

| b) | atbalsta samazinājumiem novēlotas pieteikumu iesniegšanas gadījumā; |
| --- | --- |

b)

atbalsta samazinājumiem novēlotas pieteikumu iesniegšanas gadījumā;

| c) | 155. panta 3. punktā minēto apstiprināto organizāciju pārbaudēm, ko veic dalībvalstis; |
| --- | --- |

c)

155. panta 3. punktā minēto apstiprināto organizāciju pārbaudēm, ko veic dalībvalstis;

| d) | dalībvalstu paziņojumiem. |
| --- | --- |

d)

dalībvalstu paziņojumiem.

II   SADAĻA

NOTEIKUMI PAR TIRDZNIECĪBU UN RAŽOTĀJU ORGANIZĀCIJĀM

I   NODAĻA

Tirdzniecības noteikumi

I   iedaļa

Tirdzniecības standarti

I   apakšiedaļa

Ievada noteikumi

158. pants

Darbības joma

Neskarot citus noteikumus, kas piemērojami I pielikumā uzskaitītajiem produktiem un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtam, kā minēts II pielikuma I daļā, kā arī noteikumus, kas pieņemti veterinārijas un pārtikas nozarē, lai nodrošinātu produktu atbilstību higiēnas un veselības standartiem un aizsargātu dzīvnieku un cilvēku veselību, šajā iedaļā izklāstīti noteikumi par vispārēju tirdzniecības standartu un tirdzniecības standartiem pa nozarēm un/vai produktiem attiecībā uz I pielikumā uzskaitītajiem produktiem un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu, kā minēts II pielikuma I daļā.

II   apakšiedaļa

Vispārējais tirdzniecības standarts

159. pants

Atbilstība vispārējam tirdzniecības standartam

1.   Uzskata, ka šajā regulā produkts atbilst “vispārējam tirdzniecības standartam”, ja tam ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte.

2.   Ja nav noteikti III apakšiedaļā un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2000/36/EK (27), un Padomes Direktīvās 2001/110/EK (28), 2001/111/EK (29), 2001/112/EK (30), 2001/113/EK (31), 2001/114/EK (32) minētie tirdzniecības standarti, šīs regulas I pielikumā uzskaitītos produktus, kas kā pārtika ir gatavi pārdošanai mazumtirdzniecībā, kā minēts Regulas (EK) Nr. 178/2002 3. panta 7. punktā, var laist tirgū tikai tad, ja tie atbilst vispārējam tirdzniecības standartam.

3.   Produktu uzskata par atbilstīgu vispārējam tirdzniecības standartam, ja produkts, ko paredzēts laist tirgū, atbilst attiecīgam spēkā esošam standartam, ko pieņēmusi kāda XI pielikumā minētā starptautiskā organizācija.

160. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai reaģētu uz izmaiņām tirgus situācijā, ņemot vērā katras nozares specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt, grozīt un atkāpties no prasībām attiecībā uz 159. panta 1. punktā norādīto vispārējo tirdzniecības standartu un minētā panta 3. punktā norādītajiem atbilstības noteikumiem.

III   apakšiedaļa

Tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem

161. pants

Vispārīgs princips

Produktus, kuriem noteikti tirdzniecības standarti pa nozarēm vai produktiem, var laist tirgū Savienībā tikai saskaņā ar šādiem standartiem.

162. pants

Noteikšana un saturs

1.   Lai ņemtu vērā patērētāju cerības un veicinātu lauksaimniecības produktu ražošanas un tirdzniecības ekonomisko apstākļu uzlabošanos, kā arī uzlabotu produktu kvalitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var visos tirdzniecības posmos pieņemt tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem, kas minēti 158. pantā, kā arī atkāpes un izņēmumus no šādu standartu piemērošanas, lai pielāgotos vienmēr mainīgajiem tirgus apstākļiem, patērētāju jaunajām prasībām, kā arī lai ņemtu vērā attiecīgo starptautisko standartu attīstību un izvairītos no šķēršļu radīšanas inovācijai.

2.   Šā panta 1. punktā minētie tirdzniecības standarti var attiecīgā gadījumā attiekties uz prasībām par:

| a) | definīciju, apzīmējumu un/vai tirdzniecības nosaukumiem, kas nav minēti šajā regulā, un liemeņu un to daļu sarakstiem, kam piemēro XII pielikumu; |
| --- | --- |

a)

definīciju, apzīmējumu un/vai tirdzniecības nosaukumiem, kas nav minēti šajā regulā, un liemeņu un to daļu sarakstiem, kam piemēro XII pielikumu;

| b) | klasifikācijas kritērijiem, piemēram, šķirošanu, svaru, izmēriem, vecumu un kategoriju; |
| --- | --- |

b)

klasifikācijas kritērijiem, piemēram, šķirošanu, svaru, izmēriem, vecumu un kategoriju;

| c) | augu šķirnēm vai dzīvnieku šķirnēm, vai tirdzniecības tipu; |
| --- | --- |

c)

augu šķirnēm vai dzīvnieku šķirnēm, vai tirdzniecības tipu;

| d) | noformējumu, tirdzniecības nosaukumiem, marķējumu, kas saistīts ar obligātajiem tirdzniecības standartiem, iepakojumu, noteikumiem, kas piemērojami iepakošanas centriem, iesaiņojumu, ražas gadu un īpašu apzīmējumu izmantošanu; |
| --- | --- |

d)

noformējumu, tirdzniecības nosaukumiem, marķējumu, kas saistīts ar obligātajiem tirdzniecības standartiem, iepakojumu, noteikumiem, kas piemērojami iepakošanas centriem, iesaiņojumu, ražas gadu un īpašu apzīmējumu izmantošanu;

| e) | tādiem kritērijiem kā izskats, konsistence, uzbūve, produkta īpašības; |
| --- | --- |

e)

tādiem kritērijiem kā izskats, konsistence, uzbūve, produkta īpašības;

| f) | ražošanā izmantotām konkrētām vielām, komponentiem vai sastāvdaļām, tostarp to kvantitatīvo saturu, tīrību un identifikāciju; |
| --- | --- |

f)

ražošanā izmantotām konkrētām vielām, komponentiem vai sastāvdaļām, tostarp to kvantitatīvo saturu, tīrību un identifikāciju;

| g) | audzēšanas veidu un ražošanas metodi, tostarp vīndarības metodēm un saistītajiem administratīvajiem noteikumiem, ražošanas ciklu; |
| --- | --- |

g)

audzēšanas veidu un ražošanas metodi, tostarp vīndarības metodēm un saistītajiem administratīvajiem noteikumiem, ražošanas ciklu;

| h) | misas un vīna kupāžu, tostarp uz attiecīgajām definīcijām, sajaukšanu un tās ierobežojumiem; |
| --- | --- |

h)

misas un vīna kupāžu, tostarp uz attiecīgajām definīcijām, sajaukšanu un tās ierobežojumiem;

| i) | saglabāšanas metodi un temperatūru; |
| --- | --- |

i)

saglabāšanas metodi un temperatūru;

| j) | lauksaimnieciskās ražošanas vietu un/vai izcelsmi; |
| --- | --- |

j)

lauksaimnieciskās ražošanas vietu un/vai izcelsmi;

| k) | savākšanas biežumu, piegādi, saglabāšanu un rīkošanos; |
| --- | --- |

k)

savākšanas biežumu, piegādi, saglabāšanu un rīkošanos;

| l) | to ražotāja un/vai rūpniecisko iekārtu identifikāciju vai reģistrāciju, kurās produkts ir sagatavots vai pārstrādāts; |
| --- | --- |

l)

to ražotāja un/vai rūpniecisko iekārtu identifikāciju vai reģistrāciju, kurās produkts ir sagatavots vai pārstrādāts;

| m) | ūdens saturu procentos; |
| --- | --- |

m)

ūdens saturu procentos;

| n) | noteiktu vielu un/vai metožu izmantošanas ierobežojumiem; |
| --- | --- |

n)

noteiktu vielu un/vai metožu izmantošanas ierobežojumiem;

| o) | īpašu izmantojumu; |
| --- | --- |

o)

īpašu izmantojumu;

| p) | saglabājamajiem tirdzniecības dokumentiem, pavaddokumentiem un reģistriem; |
| --- | --- |

p)

saglabājamajiem tirdzniecības dokumentiem, pavaddokumentiem un reģistriem;

| q) | uzglabāšanu, transportu; |
| --- | --- |

q)

uzglabāšanu, transportu;

| r) | sertifikācijas procedūru; |
| --- | --- |

r)

sertifikācijas procedūru;

| s) | nosacījumiem par to produktu realizāciju, turēšanu, apriti un izmantošanu, kuri neatbilst tirdzniecības standartiem pa nozarēm vai produktiem, kā minēts 1. punktā, un/vai definīcijām, apzīmējumiem un tirdzniecības nosaukumiem, kas minēti 163. pantā, kā arī par blakusproduktu likvidēšanu; |
| --- | --- |

s)

nosacījumiem par to produktu realizāciju, turēšanu, apriti un izmantošanu, kuri neatbilst tirdzniecības standartiem pa nozarēm vai produktiem, kā minēts 1. punktā, un/vai definīcijām, apzīmējumiem un tirdzniecības nosaukumiem, kas minēti 163. pantā, kā arī par blakusproduktu likvidēšanu;

| t) | termiņiem; |
| --- | --- |

t)

termiņiem;

| u) | dalībvalstu paziņojumu, dažādu uzņēmumu paziņojumiem dalībvalstu kompetentajām iestādēm un noteikumiem par dažādu produktu tirgu statistiskās informācijas iegūšanu. |
| --- | --- |

u)

dalībvalstu paziņojumu, dažādu uzņēmumu paziņojumiem dalībvalstu kompetentajām iestādēm un noteikumiem par dažādu produktu tirgu statistiskās informācijas iegūšanu.

3.   Šā panta 1. punktā minētos tirdzniecības standartus pa nozarēm vai produktiem nosaka, neskarot noteikumus Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā par fakultatīviem kvalitātes apzīmējumiem [Regula par lauksaimniecības produktu kvalitātes shēmām] un ņemot vērā:

| a) | attiecīgo produktu specifiku; |
| --- | --- |

a)

attiecīgo produktu specifiku;

| b) | nepieciešamību nodrošināt apstākļus netraucētai šo produktu laišanai tirgū; |
| --- | --- |

b)

nepieciešamību nodrošināt apstākļus netraucētai šo produktu laišanai tirgū;

| c) | patērētāju interesi saņemt atbilstošu un pārskatāmu informāciju par produktu, tostarp par lauksaimnieciskās ražošanas vietu, kas jānosaka katrā gadījumā atsevišķi piemērotā ģeogrāfiskā līmenī; |
| --- | --- |

c)

patērētāju interesi saņemt atbilstošu un pārskatāmu informāciju par produktu, tostarp par lauksaimnieciskās ražošanas vietu, kas jānosaka katrā gadījumā atsevišķi piemērotā ģeogrāfiskā līmenī;

| d) | attiecīgā gadījumā metodes, kas izmantotas produktu fizikālo, ķīmisko un organoleptisko īpašību noteikšanai; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā gadījumā metodes, kas izmantotas produktu fizikālo, ķīmisko un organoleptisko īpašību noteikšanai;

| e) | starptautisko organizāciju pieņemtos standartu ieteikumus. |
| --- | --- |

e)

starptautisko organizāciju pieņemtos standartu ieteikumus.

163. pants

Definīcija, apzīmējums un/vai tirdzniecības nosaukums attiecībā uz konkrētām nozarēm un/vai produktiem

1.   Definīcijas, apzīmējumus un/vai tirdzniecības nosaukumus, kas paredzēti XII pielikumā, piemēro šādām nozarēm vai produktiem:

| a) | olīveļļa un galda olīvas; |
| --- | --- |

a)

olīveļļa un galda olīvas;

| b) | vīns; |
| --- | --- |

b)

vīns;

| c) | liellopu un teļa gaļa; |
| --- | --- |

c)

liellopu un teļa gaļa;

| d) | piens un piena produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā; |
| --- | --- |

d)

piens un piena produkti, kas paredzēti lietošanai pārtikā;

| e) | mājputnu gaļa; |
| --- | --- |

e)

mājputnu gaļa;

| f) | ziežamie tauki, kas paredzēti lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

f)

ziežamie tauki, kas paredzēti lietošanai pārtikā.

2.   Regulas XII pielikumā minēto definīciju, apzīmējumu vai tirdzniecības nosaukumu Savienībā var izmantot tikai to produktu laišanai tirgū, kas atbilst attiecīgajām XII pielikumā izklāstītajām prasībām.

3.   Lai pielāgotos jaunajām patērētāju prasībām un ņemtu vērā tehnisko attīstību, un izvairītos no šķēršļu radīšanas inovācijai, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt visus vajadzīgos grozījumus, atkāpes vai izņēmumus attiecībā uz XII pielikumā minētajām definīcijām un tirdzniecības nosaukumiem.

164. pants

Pielaide

Lai ņemtu vērā katras nozares specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var katram standartam noteikt pielaidi, kuru neievērojot visa produktu partija tiks uzskatīta par standartam neatbilstošu.

165. pants

Vīndarības metodes

1.   Ja Starptautiskā Vīnkopības un vīna organizācija (OIV) ir ieteikusi un publicējusi analīzes metodes produktu sastāva noteikšanai un noteikumus, pēc kuriem var konstatēt, vai ar šiem produktiem ir veikti procesi, kas neatbilst atļautajām vīndarības metodēm, jāpiemēro ieteiktās un publicētās metodes un noteikumi.

Ja OIV nav ieteikusi un publicējusi metodes un noteikumus, attiecīgas metodes un noteikumus pieņem Komisija, kā minēts 162. panta 2. punkta g) apakšpunktā.

Kamēr šādi noteikumi vēl nav pieņemti, izmanto metodes un noteikumus, kurus atļāvusi izmantot attiecīgā dalībvalsts.

2.   Vīna nozares produktu ražošanā un sagatavošanā uzglabāšanai Savienībā izmanto tikai tās vīndarības metodes, kuras atļautas saskaņā ar XIII pielikumu un paredzētas 162. panta 2. punkta g) apakšpunktā un 168. panta 2. un 3. punktā.

Pirmo daļu nepiemēro:

| a) | vīnogu sulai un koncentrētai vīnogu sulai; |
| --- | --- |

a)

vīnogu sulai un koncentrētai vīnogu sulai;

| b) | vīnogu misai un koncentrētai vīnogu misai, kas paredzēta vīnogu sulas gatavošanai. |
| --- | --- |

b)

vīnogu misai un koncentrētai vīnogu misai, kas paredzēta vīnogu sulas gatavošanai.

Atļautās vīndarības metodes izmanto tikai tādēļ, lai nodrošinātu pareizu vīna ražošanu, pareizu produkta saglabāšanu vai nogatavināšanu.

Vīna nozares produkti ir ražoti Savienībā saskaņā ar attiecīgajiem ierobežojumiem, kas noteikti XIII pielikumā.

Savienībā netirgo vīna nozares produktus, kuri minēti XII pielikuma II daļā un kuru ražošanā izmantotas Savienībā neatļautas vīndarības metodes vai — attiecīgā gadījumā — dalībvalstī neatļautas vīndarības metodes, vai ir pārkāpti XIII pielikumā noteiktie ierobežojumi.

3.   Atļaujot vīndarības metodes, kā minēts 162. panta 2. punkta g) apakšpunktā, Komisija:

| a) | pamatojas uz OIV ieteiktajām un publicētajām vīndarības metodēm un analīzes metodēm, kā arī uz rezultātiem, kas gūti vēl neatļautu vīndarības metožu eksperimentālā izmantošanā; |
| --- | --- |

a)

pamatojas uz OIV ieteiktajām un publicētajām vīndarības metodēm un analīzes metodēm, kā arī uz rezultātiem, kas gūti vēl neatļautu vīndarības metožu eksperimentālā izmantošanā;

| b) | ņem vērā cilvēku veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

ņem vērā cilvēku veselības aizsardzību;

| c) | ņem vērā iespējamo risku, ka patērētāji var tikt maldināti izveidojošos priekšstatu un uztveres dēļ, un pārliecinās, vai ir pieejami informācijas līdzekļi un vai tie spēj novērst šādu risku; |
| --- | --- |

c)

ņem vērā iespējamo risku, ka patērētāji var tikt maldināti izveidojošos priekšstatu un uztveres dēļ, un pārliecinās, vai ir pieejami informācijas līdzekļi un vai tie spēj novērst šādu risku;

| d) | ļauj saglabāt vīna dabiskās un būtiskās īpašības un raugās, lai nerastos būtiskas izmaiņas attiecīgā produkta sastāvā; |
| --- | --- |

d)

ļauj saglabāt vīna dabiskās un būtiskās īpašības un raugās, lai nerastos būtiskas izmaiņas attiecīgā produkta sastāvā;

| e) | nodrošina vides aizsardzības prasību minimuma ievērošanu; |
| --- | --- |

e)

nodrošina vides aizsardzības prasību minimuma ievērošanu;

| f) | ievēro vispārīgos noteikumus par vīndarības metodēm un ierobežojumus, kas noteikti XIII pielikumā. |
| --- | --- |

f)

ievēro vispārīgos noteikumus par vīndarības metodēm un ierobežojumus, kas noteikti XIII pielikumā.

166. pants

Vīna vīnogu šķirnes

1.   Produkti, kas uzskaitīti XII pielikuma II daļā un ražoti Savienībā, ir gatavoti no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas atbilstīgi šā panta 2. punktam.

2.   Ievērojot 3. punktu, dalībvalstis klasificē vīna vīnogu šķirnes, kuras vīna ražošanai dalībvalstu teritorijā var stādīt, pārstādīt vai uzpotēt.

Dalībvalstis var klasificēt tikai vīna vīnogu šķirnes, kas atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | attiecīgā šķirne pieder pie Vitis vinifera sugas vai arī iegūta, krustojot Vitis vinifera sugu ar citām Vitis ģints sugām; |
| --- | --- |

a)

attiecīgā šķirne pieder pie Vitis vinifera sugas vai arī iegūta, krustojot Vitis vinifera sugu ar citām Vitis ģints sugām;

| b) | attiecīgā šķirne nav viena no šīm šķirnēm: ‘Noah’, ‘Othello’, ‘Isabelle’, ‘Jacquez’, ‘Clinton’ un ‘Herbemont’. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā šķirne nav viena no šīm šķirnēm: ‘Noah’, ‘Othello’, ‘Isabelle’, ‘Jacquez’, ‘Clinton’ un ‘Herbemont’.

Ja vīna vīnogu šķirne tiek svītrota no pirmajā daļā minētās klasifikācijas, šo šķirni izar 15 gados pēc tās svītrošanas.

3.   Dalībvalstis, kuru vīna produkcija nepārsniedz 50 000 hektolitru vīna gadā, aprēķinot pēc vidējā produkcijas apjoma pēdējos piecos vīna gados, ir atbrīvotas no 2. punkta pirmajā daļā minētā klasificēšanas pienākuma.

Tomēr arī pirmajā daļā minētajās dalībvalstīs vīna ražošanai var stādīt, pārstādīt vai uzpotēt tikai vīna vīnogu šķirnes, kas atbilst 2. punkta otrajai daļai.

4.   Atkāpjoties no 2. punkta pirmās un trešās daļas un 3. punkta otrās daļas, dalībvalstis atļauj zinātniskai pētniecībai un izmēģinājumiem stādīt, pārstādīt vai uzpotēt šādas vīna vīnogu šķirnes:

| a) | neklasificētas vīna vīnogu šķirnes, ja uz dalībvalstīm attiecas 3. punkts; |
| --- | --- |

a)

neklasificētas vīna vīnogu šķirnes, ja uz dalībvalstīm attiecas 3. punkts;

| b) | vīna vīnogu šķirnes, kas neatbilst 2. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, ja uz dalībvalstīm attiecas 3. punkts. |
| --- | --- |

b)

vīna vīnogu šķirnes, kas neatbilst 2. punkta otrās daļas a) un b) apakšpunktā minētajiem nosacījumiem, ja uz dalībvalstīm attiecas 3. punkts.

5.   Platības, kas apstādītas ar vīna vīnogu šķirnēm vīna ražošanai, pārkāpjot 2., 3. un 4. punktu, izar.

Tomēr nav pienākuma izart šādas platības, ja attiecīgā produkcija ir paredzēta vienīgi patēriņam vīna ražotāju mājsaimniecībā.

6.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārbaudītu, kā ražotāji ievēro 2. līdz 5. punktu.

167. pants

Īpašs vīna izmantojums

Izņemot pudelēs iepildītu vīnu, par kuru ir pierādījumi, ka iepildīšana pudelēs notikusi pirms 1971. gada 1. septembra, vīnu, kas ražots no to šķirņu vīna vīnogām, kuras uzskaitītas klasifikācijā, kas izstrādāta saskaņā ar 166. panta 2. punkta pirmo daļu, bet neatbilst kādai no XII pielikuma II daļā minētajām kategorijām, izmanto tikai patēriņam vīna ražotāju mājsaimniecībā, vīna etiķa ražošanai vai destilācijai.

168. pants

Valstu noteikumi attiecībā uz konkrētiem produktiem un/vai nozarēm

1.   Neatkarīgi no 162. panta 1. punkta dalībvalstis var pieņemt vai saglabāt valsts noteikumus par dažādām ziežamo tauku kvalitātes pakāpēm. Šādi noteikumi ļauj novērtēt attiecīgās kvalitātes pakāpes, pamatojoties uz kritērijiem, kas jo īpaši saistīti ar izmantotajām izejvielām, produktu organoleptiskajām īpašībām un to fizikālo un mikrobioloģisko stabilitāti.

Dalībvalstis, kas izmanto šo pirmajā daļā paredzēto iespēju, nodrošina to, ka citu dalībvalstu produktiem, kuri atbilst šajos valsts noteikumos paredzētajiem kritērijiem, var nediskriminējošos apstākļos izmantot terminus, kas, pamatojoties uz šiem noteikumiem, liecina, ka šie kritēriji ir ievēroti.

2.   Dalībvalstis attiecībā uz to teritorijā ražotiem vīniem var ierobežot vai neatļaut dažu vīndarības metožu izmantošanu un noteikt stingrākus ierobežojumus, nekā paredzēts Savienības tiesību aktos, lai nostiprinātu būtisku īpašību saglabāšanu vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un dzirkstošajiem vīniem, un deserta vīniem.

Dalībvalstis paziņo par šiem limitējumiem, aizliegumiem un ierobežojumiem Komisijai, kas tos dara zināmus pārējām dalībvalstīm.

3.   Dalībvalstis var atļaut eksperimentāli izmantot neatļautas vīndarības metodes saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai
  saskaņā ar 321. pantu
  jānosaka ar deleģētajiem aktiem, kuri pieņemti atbilstīgi 4. punktam.

4.   Lai nodrošinātu šā panta pareizu un pārredzamu piemērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var noteikt 1., 2. un 3. punkta piemērošanas nosacījumus, kā arī nosacījumus par to produktu turēšanu, apriti un izmantošanu, kuri iegūti ar eksperimentālām metodēm, kā minēts 3. punktā.

IV   apakšiedaļa

Ar importu un eksportu saistīti tirdzniecības standarti

169. pants

Vispārīgi noteikumi

Lai ņemtu vērā specifiku, kas raksturīga tirdzniecībai starp Savienību un dažām trešām valstīm, un dažu lauksaimniecības produktu īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var noteikt apstākļus, kuros uzskata, ka importēti produkti nodrošina līdzvērtīgu atbilstību Savienības prasībām par tirdzniecības standartiem, un ir iespējami pasākumi, ar kuriem atkāpjas no 161. panta, un paredzēt noteikumus, kas saistīti ar tirdzniecības standartu piemērošanu produktiem, kurus eksportē no Savienības.

170. pants

Īpaši noteikumi par vīna importu

1.   Ja vien nolīgumos, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam, nav noteikts citādi, Savienībā importētiem produktiem ar KN kodu 2009 61, 2009 69 un 2204 piemēro noteikumus par vīna cilmes vietas nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un marķējumu, kas izklāstīti šīs nodaļas II iedaļas II apakšiedaļā un šīs regulas 163. pantā minētajās definīcijās un tirdzniecības nosaukumos.

2.   Ja vien nolīgumos, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam, nav noteikts citādi, šā panta 1. punktā minētos produktus ražo saskaņā ar vīndarības metodēm, kuras ieteikusi un publicējusi OIV vai kuras Savienībā atļautas saskaņā ar šo regulu, un pasākumiem, kas paredzēti atbilstīgi šai regulai.

3.   Importējot 1. punktā minētos produktus, uzrāda:

| a) | sertifikātu, ar kuru apliecina atbilstību 1. un 2. punktā minētajiem noteikumiem un kuru produkta izcelsmes valstī sagatavojusi kompetentā iestāde, kas iekļauta sarakstā, kurš jāpublicē Komisijai; |
| --- | --- |

a)

sertifikātu, ar kuru apliecina atbilstību 1. un 2. punktā minētajiem noteikumiem un kuru produkta izcelsmes valstī sagatavojusi kompetentā iestāde, kas iekļauta sarakstā, kurš jāpublicē Komisijai;

| b) | analīzes protokolu, ko sagatavojusi iestāde vai struktūrvienība, kuru izraudzījusies produkta izcelsmes valsts, ja produkts ir paredzēts tiešai lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

b)

analīzes protokolu, ko sagatavojusi iestāde vai struktūrvienība, kuru izraudzījusies produkta izcelsmes valsts, ja produkts ir paredzēts tiešai lietošanai pārtikā.

V   apakšiedaļa

Kopīgi noteikumi

171. pants

Valstu pārbaudes

Dalībvalstis veic uz riska analīzi balstītas pārbaudes, lai pārliecinātos, vai produkti atbilst šajā iedaļā paredzētajiem noteikumiem, un attiecīgā gadījumā piemēro administratīvas sankcijas.

172. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo iedaļu, un jo īpaši:

| a) | paredzēt noteikumus par vispārējā tirdzniecības standarta īstenošanu; |
| --- | --- |

a)

paredzēt noteikumus par vispārējā tirdzniecības standarta īstenošanu;

| b) | paredzēt noteikumus par XII pielikumā iekļauto definīciju un tirdzniecības nosaukumu ieviešanu; |
| --- | --- |

b)

paredzēt noteikumus par XII pielikumā iekļauto definīciju un tirdzniecības nosaukumu ieviešanu;

| c) | sagatavot sarakstu ar XII pielikuma III daļas 5. punkta otrajā daļā un XII pielikuma VI daļas sestās daļas a) apakšpunktā minētajiem produktiem, pamatojoties uz orientējošiem produktu sarakstiem, kurus dalībvalstis nosūta Komisijai un kuros iekļauti produkti, ko dalībvalstis savā teritorijā uzskata par atbilstīgiem XII pielikuma III daļas 5. punkta otrajā daļā un XII pielikuma VI daļas sestās daļas a) apakšpunktā minētajiem produktiem; |
| --- | --- |

c)

sagatavot sarakstu ar XII pielikuma III daļas 5. punkta otrajā daļā un XII pielikuma VI daļas sestās daļas a) apakšpunktā minētajiem produktiem, pamatojoties uz orientējošiem produktu sarakstiem, kurus dalībvalstis nosūta Komisijai un kuros iekļauti produkti, ko dalībvalstis savā teritorijā uzskata par atbilstīgiem XII pielikuma III daļas 5. punkta otrajā daļā un XII pielikuma VI daļas sestās daļas a) apakšpunktā minētajiem produktiem;

| d) | paredzēt noteikumus par tirdzniecības standartu ieviešanu pa nozarēm vai produktiem, tostarp sīki izstrādātus paraugu ņemšanas noteikumus un analīzes metodes produktu sastāva noteikšanai; |
| --- | --- |

d)

paredzēt noteikumus par tirdzniecības standartu ieviešanu pa nozarēm vai produktiem, tostarp sīki izstrādātus paraugu ņemšanas noteikumus un analīzes metodes produktu sastāva noteikšanai;

| e) | paredzēt noteikumus, pēc kuriem var konstatēt, vai ar produktiem ir veikti procesi, kas neatbilst atļautajām vīndarības metodēm; |
| --- | --- |

e)

paredzēt noteikumus, pēc kuriem var konstatēt, vai ar produktiem ir veikti procesi, kas neatbilst atļautajām vīndarības metodēm;

| f) | paredzēt noteikumus par to, kā pārbaudāma atbilstība tirdzniecības standartiem pa nozarēm vai produktiem; |
| --- | --- |

f)

paredzēt noteikumus par to, kā pārbaudāma atbilstība tirdzniecības standartiem pa nozarēm vai produktiem;

| g) | paredzēt noteikumus par pielaides noteikšanu; |
| --- | --- |

g)

paredzēt noteikumus par pielaides noteikšanu;

| h) | pieņemt noteikumus, kas saistīti ar iestādēm, kuras atbildīgas par atbilstības pārbaužu veikšanu, kā arī par šo pārbaužu saturu, biežumu un tirdzniecības posmu, kurā tās veicamas; |
| --- | --- |

h)

pieņemt noteikumus, kas saistīti ar iestādēm, kuras atbildīgas par atbilstības pārbaužu veikšanu, kā arī par šo pārbaužu saturu, biežumu un tirdzniecības posmu, kurā tās veicamas;

| i) | pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi 169. pantā paredzētās atkāpes izmantošanai. |
| --- | --- |

i)

pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi 169. pantā paredzētās atkāpes izmantošanai.

II   iedaļa

Cilmes vietas nosaukumi, ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un tradicionālie apzīmējumi vīna nozarē

I   apakšiedaļa

Ievada noteikumi

173. pants

Darbības joma

1.   Noteikumus, kas attiecas uz cilmes vietas nosaukumiem, ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm un tradicionālajiem apzīmējumiem un kas izklāstīti šajā iedaļā, piemēro produktiem, kuri minēti XII pielikuma II daļas 1., 3. līdz 6., 8., 9., 11., 15. un 16. punktā.

2.   Šā panta 1. punktā minēto noteikumu pamatā ir:

| a) | likumīgo interešu aizsardzība:






  i) | patērētājiem un |
| --- | --- | --- |

a)

likumīgo interešu aizsardzība:

i)

patērētājiem un

| ii) | ražotājiem; |
| --- | --- |

ii)

ražotājiem;

| b) | attiecīgo produktu iekšējā tirgus vienmērīgas darbības nodrošināšana un |
| --- | --- |

b)

attiecīgo produktu iekšējā tirgus vienmērīgas darbības nodrošināšana un

| c) | kvalitatīvu produktu ražošanas sekmēšana, pieļaujot valstu kvalitātes politikas pasākumus. |
| --- | --- |

c)

kvalitatīvu produktu ražošanas sekmēšana, pieļaujot valstu kvalitātes politikas pasākumus.

II   apakšiedaļa

Cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes

174. pants

Definīcijas

1.   Šajā apakšiedaļā izmanto šādas definīcijas:

| a) | “cilmes vietas nosaukums” ir reģiona, īpašas vietas vai — izņēmuma gadījumos — valsts nosaukums, ko izmanto, lai aprakstītu produktu, kas minēts 173. panta 1. punktā un kas atbilst šādām prasībām:






  i) | tā kvalitāti un īpašības galvenokārt vai vienīgi nosaka īpašā ģeogrāfiskā vide ar tai raksturīgajiem dabas un cilvēka faktoriem, |
| --- | --- | --- |

a)

“cilmes vietas nosaukums” ir reģiona, īpašas vietas vai — izņēmuma gadījumos — valsts nosaukums, ko izmanto, lai aprakstītu produktu, kas minēts 173. panta 1. punktā un kas atbilst šādām prasībām:

i)

tā kvalitāti un īpašības galvenokārt vai vienīgi nosaka īpašā ģeogrāfiskā vide ar tai raksturīgajiem dabas un cilvēka faktoriem,

| ii) | vīnogas, no kurām tas ir ražots, ir augušas tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, |
| --- | --- |

ii)

vīnogas, no kurām tas ir ražots, ir augušas tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā,

| iii) | vīns ir ražots šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un |
| --- | --- |

iii)

vīns ir ražots šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un

| iv) | tas ir iegūts no Vitis vinifera sugas vīnogulāju šķirnēm; |
| --- | --- |

iv)

tas ir iegūts no Vitis vinifera sugas vīnogulāju šķirnēm;

| b) | “ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir norāde uz reģionu, īpašu vietu vai — izņēmuma gadījumos — valsti, ko izmanto, lai aprakstītu produktu, kas minēts 173. panta 1. punktā un kas atbilst šādām prasībām:






  i) | tam piemīt īpaša kvalitāte, reputācija vai citas īpašības, kas ir saistītas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi, |
| --- | --- | --- |

b)

“ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” ir norāde uz reģionu, īpašu vietu vai — izņēmuma gadījumos — valsti, ko izmanto, lai aprakstītu produktu, kas minēts 173. panta 1. punktā un kas atbilst šādām prasībām:

i)

tam piemīt īpaša kvalitāte, reputācija vai citas īpašības, kas ir saistītas ar tā ģeogrāfisko izcelsmi,

| ii) | vismaz 85 % vīnogu, kas izmantotas tā ražošanai, augušas tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, |
| --- | --- |

ii)

vismaz 85 % vīnogu, kas izmantotas tā ražošanai, augušas tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā,

| iii) | vīns ir ražots šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un |
| --- | --- |

iii)

vīns ir ražots šajā ģeogrāfiskajā apgabalā, un

| iv) | tas iegūts no Vitis vinifera sugas vīnogulāju šķirnēm vai Vitis vinifera sugas krustojumiem ar citām Vitis ģints sugām. |
| --- | --- |

iv)

tas iegūts no Vitis vinifera sugas vīnogulāju šķirnēm vai Vitis vinifera sugas krustojumiem ar citām Vitis ģints sugām.

Šā punkta a) apakšpunkta iii) daļas un b) apakšpunkta iii) daļas piemērošanas nolūkā vārds „ražošana” attiecas uz visām iesaistītajām darbībām, sākot no vīnogu ievākšanas un beidzot ar vīna ražošanas procesa pabeigšanu, izņemot procesus pēc ražošanas pabeigšanas.

Šā punkta b) apakšpunkta ii) daļas piemērošanas nolūkā vīnogas, kuru izcelsme drīkst būt ārpus norobežotā ģeogrāfiskā apgabala un kuru īpatsvars produktā nedrīkst pārsniegt 15 %, ir audzētas attiecīgajā dalībvalstī vai trešā valstī, kurā atrodas norobežotais apgabals.

Atkāpjoties no a) apakšpunkta iii) daļas un b) apakšpunkta iii) daļas un ar nosacījumu, ka tas paredzēts 175. panta 2. punktā noteiktajā produkta specifikācijā, vīnu drīkst ražot no produkta ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi:

| a) | apgabalā, kas atrodas attiecīgā norobežotā apgabala tiešā tuvumā, vai |
| --- | --- |

a)

apgabalā, kas atrodas attiecīgā norobežotā apgabala tiešā tuvumā, vai

| b) | apgabalā, kas atrodas tajā pašā administratīvajā vienībā vai blakus esošajā administratīvajā vienībā, kā paredzēts valsts noteikumos, vai |
| --- | --- |

b)

apgabalā, kas atrodas tajā pašā administratīvajā vienībā vai blakus esošajā administratīvajā vienībā, kā paredzēts valsts noteikumos, vai

| c) | attiecībā uz pārrobežu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai gadījumos, kad starp divām vai vairākām dalībvalstīm vai starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm ir noslēgts nolīgums par kontroles pasākumiem, — apgabalā, kas atrodas attiecīgā norobežotā apgabala tiešā tuvumā. |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz pārrobežu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai gadījumos, kad starp divām vai vairākām dalībvalstīm vai starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vienu vai vairākām trešām valstīm ir noslēgts nolīgums par kontroles pasākumiem, — apgabalā, kas atrodas attiecīgā norobežotā apgabala tiešā tuvumā.

Atkāpjoties no b) apakšpunkta iii) daļas un ar nosacījumu, ka tas paredzēts 175. panta 2. punktā noteiktajā produkta specifikācijā, produktus ar aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi drīkst turpināt izmantot vīna ražošanai apgabalā, kas nav attiecīgā norobežotā apgabala tiešā tuvumā, līdz 2012. gada 31. decembrim.

Atkāpjoties no a) apakšpunkta iii) daļas un ar nosacījumu, ka tas paredzēts 175. panta 2. punktā noteiktajā produkta specifikācijā, no produkta drīkst izgatavot dzirkstošo vīnu vai pusdzirkstošo vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu apgabalā, kas nav attiecīgā norobežotā apgabala tiešā tuvumā, ja šādu praksi izmantoja pirms 1986. gada 1. marta. [Gr. 26]

2.   Daži tradicionāli lietotie apzīmējumi var būt cilmes vietas nosaukumi, ja tie:

| a) | apzīmē vīnu; |
| --- | --- |

a)

apzīmē vīnu;

| b) | norāda uz ģeogrāfisko nosaukumu; |
| --- | --- |

b)

norāda uz ģeogrāfisko nosaukumu;

| c) | atbilst 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā minētajām prasībām, un |
| --- | --- |

c)

atbilst 1. punkta a) apakšpunkta i) līdz iv) punktā minētajām prasībām, un

| d) | tiem piemēro procedūru, ar kuru piešķir šajā apakšiedaļā minēto cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību. |
| --- | --- |

d)

tiem piemēro procedūru, ar kuru piešķir šajā apakšiedaļā minēto cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību.

3.   Cilmes vietas nosaukumi un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, tostarp tās, kas attiecas uz ģeogrāfiskajiem apgabaliem trešās valstīs, ir tiesīgas uz aizsardzību Savienībā saskaņā ar šajā apakšiedaļā izklāstītajiem noteikumiem.

175. pants

Aizsardzības pieteikumu saturs

1.   Pieteikumos uz aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm ietver tehnisko dokumentāciju, kurā norāda:

| a) | aizsargājamo nosaukumu; |
| --- | --- |

a)

aizsargājamo nosaukumu;

| b) | pieteikuma iesniedzēja vārdu/nosaukumu un adresi; |
| --- | --- |

b)

pieteikuma iesniedzēja vārdu/nosaukumu un adresi;

| c) | produkta specifikāciju saskaņā ar 2. punktu un |
| --- | --- |

c)

produkta specifikāciju saskaņā ar 2. punktu un

| d) | vienotu dokumentu, kurā apkopota 2. punktā minētā produkta specifikācija. |
| --- | --- |

d)

vienotu dokumentu, kurā apkopota 2. punktā minētā produkta specifikācija.

2.   Produkta specifikācija dod ieinteresētajām personām iespēju pārbaudīt attiecīgos nosacījumus produkcijai ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

Tajā ir vismaz šāda informācija:

| a) | aizsargājamais nosaukums; |
| --- | --- |

a)

aizsargājamais nosaukums;

| b) | vīna(-u) apraksts:






  i) | vīniem, kuriem norādīts cilmes vietas nosaukums, to galveno analītisko un organoleptisko īpašību apraksts, |
| --- | --- | --- |

b)

vīna(-u) apraksts:

i)

vīniem, kuriem norādīts cilmes vietas nosaukums, to galveno analītisko un organoleptisko īpašību apraksts,

| ii) | vīniem, kuriem norādīta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, to galveno analītisko īpašību apraksts, kā arī organoleptisko īpašību novērtējums vai norāde; |
| --- | --- |

ii)

vīniem, kuriem norādīta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, to galveno analītisko īpašību apraksts, kā arī organoleptisko īpašību novērtējums vai norāde;

| c) | vajadzības gadījumā īpašās vīndarības metodes, kas izmantotas vīna(-u) ražošanā, kā arī attiecīgi ierobežojumi vīna(-u) ražošanā; |
| --- | --- |

c)

vajadzības gadījumā īpašās vīndarības metodes, kas izmantotas vīna(-u) ražošanā, kā arī attiecīgi ierobežojumi vīna(-u) ražošanā;

| d) | attiecīgā ģeogrāfiskā reģiona robežu noteikšana; |
| --- | --- |

d)

attiecīgā ģeogrāfiskā reģiona robežu noteikšana;

| e) | maksimālā ražība no hektāra; |
| --- | --- |

e)

maksimālā ražība no hektāra;

| f) | norāde uz vīna vīnogu šķirni vai šķirnēm, no kā iegūts(-i) vīns(-i); |
| --- | --- |

f)

norāde uz vīna vīnogu šķirni vai šķirnēm, no kā iegūts(-i) vīns(-i);

| g) | sīka raksturojoša informācija, kas apstiprina 174. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā vai attiecīgā gadījumā 174. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto saikni; |
| --- | --- |

g)

sīka raksturojoša informācija, kas apstiprina 174. panta 1. punkta a) apakšpunkta i) punktā vai attiecīgā gadījumā 174. panta 1. punkta b) apakšpunkta i) punktā minēto saikni;

| h) | piemērojamās prasības, kas paredzētas Savienības vai valsts tiesību aktos vai, ja dalībvalsts tā paredzējusi, tās organizācijas noteikumos, kuras pārziņā ir aizsargātie cilmes vietas nosaukumi un aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ņemot vērā, ka šīs prasības ir objektīvas, nediskriminējošas un saderīgas ar Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

h)

piemērojamās prasības, kas paredzētas Savienības vai valsts tiesību aktos vai, ja dalībvalsts tā paredzējusi, tās organizācijas noteikumos, kuras pārziņā ir aizsargātie cilmes vietas nosaukumi un aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ņemot vērā, ka šīs prasības ir objektīvas, nediskriminējošas un saderīgas ar Savienības tiesību aktiem;

| i) | to iestāžu vai struktūru nosaukums un adrese, kas pārbauda atbilstību produkta specifikācijai, un to īpašie uzdevumi. |
| --- | --- |

i)

to iestāžu vai struktūru nosaukums un adrese, kas pārbauda atbilstību produkta specifikācijai, un to īpašie uzdevumi.

176. pants

Aizsardzības pieteikums attiecībā uz ģeogrāfisko reģionu trešā valstī

1.   Ja aizsardzības pieteikums attiecas uz ģeogrāfisko reģionu trešā valstī, tajā papildus 175. pantā paredzētajiem elementiem ir pierādījums, ka attiecīgais nosaukums ir aizsargāts izcelsmes valstī.

2.   Pieteikumu Komisijai nosūta vai nu pieteikuma iesniedzējs pats, vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību.

3.   Aizsardzības pieteikumu iesniedz vienā no Savienības oficiālajām valodām, vai arī tam pievieno apstiprinātu tulkojumu vienā no minētajām valodām.

177. pants

Pieteikuma iesniedzēji

1.   Ieinteresēto ražotāju grupas vai — izņēmuma gadījumā — individuāls ražotājs var iesniegt pieteikumu cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai. Citas ieinteresētās personas var piedalīties pieteikumā.

2.   Ražotāji var iesniegt pieteikumu tikai to vīnu aizsardzībai, ko tie ražo.

3.   Ja nosaukums apzīmē pārrobežu ģeogrāfisko reģionu vai tradicionālu nosaukumu, kas saistīts ar pārrobežu ģeogrāfisko reģionu, var iesniegt kopīgu pieteikumu.

178. pants

Iepriekšēja procedūra dalībvalstī

1.   Uz pieteikumiem Savienības izcelsmes vīnu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzībai saskaņā ar 174. pantu attiecina iepriekšēju dalībvalsts procedūru saskaņā ar šo pantu.

2.   Pieteikumu aizsardzībai iesniedz tajā dalībvalstī, kuras teritorijā ir cilmes vietas nosaukuma un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes izcelsme.

3.   Dalībvalsts pārbauda, vai aizsardzības pieteikums atbilst šajā apakšiedaļā noteiktajiem nosacījumiem.

Dalībvalsts veic procedūru, nodrošinot atbilstīgu pieteikuma publikāciju un paredzot vismaz divu mēnešu laikposmu no publikācijas dienas, kurā fiziska vai juridiska persona, kurai ir likumīgas intereses un kura dzīvo vai veic uzņēmējdarbību tās teritorijā, var iebilst pret ierosināto aizsardzību, iesniedzot dalībvalstī pienācīgi pamatotu paziņojumu.

4.   Ja dalībvalsts uzskata, ka cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde neatbilst attiecīgajām prasībām, vai nav saderīga ar Savienības tiesību aktiem vispār, tā pieteikumu noraida.

5.   Ja dalībvalsts uzskata, ka attiecīgās prasības ir izpildītas, tā:

| a) | vismaz internetā publicē vienoto dokumentu un produkta specifikāciju un |
| --- | --- |

a)

vismaz internetā publicē vienoto dokumentu un produkta specifikāciju un

| b) | nosūta Komisijai aizsardzības pieteikumu, kurā norāda šādu informāciju:






  i) | pieteikuma iesniedzēja vārdu/nosaukumu un adresi, |
| --- | --- | --- |

b)

nosūta Komisijai aizsardzības pieteikumu, kurā norāda šādu informāciju:

i)

pieteikuma iesniedzēja vārdu/nosaukumu un adresi,

| ii) | vienoto dokumentu, kas minēts 175. panta 1. punkta d) apakšpunktā, |
| --- | --- |

ii)

vienoto dokumentu, kas minēts 175. panta 1. punkta d) apakšpunktā,

| iii) | dalībvalsts deklarāciju par to, ka tā uzskata, ka pretendenta iesniegtais pieteikums atbilst paredzētajiem nosacījumiem, un |
| --- | --- |

iii)

dalībvalsts deklarāciju par to, ka tā uzskata, ka pretendenta iesniegtais pieteikums atbilst paredzētajiem nosacījumiem, un

| iv) | atsauci uz a) apakšpunktā minēto publikāciju. |
| --- | --- |

iv)

atsauci uz a) apakšpunktā minēto publikāciju.

Pirmās daļas b) apakšpunktā minēto informāciju sniedz vienā no Savienības oficiālajām valodām, vai arī tai pievieno apstiprinātu tulkojumu vienā no minētajām valodām.

6.   Dalībvalstīs stājas spēkā normatīvi un administratīvi akti, kas vajadzīgi, lai no 2009. gada 1. augusta izpildītu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 118.f panta un šā panta prasības.

7.   Ja dalībvalstī nav valsts tiesību aktu par cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, tā var piešķirt nosaukuma aizsardzību saskaņā ar šīs apakšiedaļas noteikumiem valsts līmenī tikai uz laiku un no dienas, kad pieteikums ir iesniegts Komisijai. Šāda valsts nodrošināta pagaidu aizsardzība zaudē spēku dienā, kad saskaņā ar šo apakšiedaļu ir pieņemts lēmums par reģistrāciju vai lēmums par reģistrācijas atteikumu.

179. pants

Komisijas veiktā pārbaude

1.   Komisija dara zināmu atklātībai dienu, kad jāiesniedz pieteikums cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai.

2.   Komisija pārbauda, vai 178. panta 5. punktā minētie aizsardzības pieteikumi atbilst šajā apakšiedaļā noteiktajiem nosacījumiem.

3.   Ja Komisija uzskata, ka šajā apakšiedaļā noteiktie nosacījumi ir izpildīti, tā ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nolemj publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vienoto dokumentu, kas minēts 175. panta 1. punkta d) apakšpunktā, un atsauci uz produkta specifikāciju, kas minēta 178. panta 5. punktā.

4.   Ja Komisija uzskata, ka šajā apakšiedaļā noteiktie nosacījumi nav izpildīti, tā ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem lēmumu pieteikumu noraidīt.

180. pants

Iebildumu procedūra

Divu mēnešu laikā no 179. panta 3. punktā paredzētās publikācijas dienas dalībvalsts vai trešā valsts, vai fiziska vai juridiska persona, kam ir likumīgas intereses, kas dzīvo vai veic uzņēmējdarbību dalībvalstī, kura nav tā dalībvalsts, kas iesniegusi pieteikumu aizsardzībai, vai trešā valstī, var iebilst pret ierosināto aizsardzību, iesniedzot Komisijā pienācīgi pamatotu paziņojumu par atbilstības nosacījumiem, kas izklāstīti šajā apakšiedaļā.

Fiziskas vai juridiskas personas, kas dzīvo vai kas veic uzņēmējdarbību trešā valstī, šādu paziņojumu pirmajā daļā minētajā divu mēnešu laikā iesniedz vai nu tieši, vai ar attiecīgās trešās valsts iestāžu starpniecību.

181. pants

Lēmums par aizsardzību

Pamatojoties uz Komisijas rīcībā esošo informāciju Komisija pēc 180. pantā minētās iebildumu procedūras pabeigšanas ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem lēmumu, vai nu piešķirt aizsardzību cilmes vietas nosaukumam vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kas atbilst šajā apakšiedaļā izklāstītajiem nosacījumiem un ir saderīgi ar Savienības tiesību aktiem, vai arī noraidīt pieteikumu, ja minētie nosacījumi nav ievēroti.

182. pants

Homonīmi

1.   Nosaukumu, par ko ir iesniegts pieteikums un kas ir pilnīgs vai daļējs homonīms nosaukumam, kurš reģistrēts saskaņā ar šo regulu attiecībā uz vīna nozari, reģistrē, pienācīgi ņemot vērā vietējo un tradicionālo nosaukuma lietojumu un sajaukšanas iespējamību.

Homonīmu, kas maldina pircēju, liekot domāt, ka produkta izcelsme ir citur, nereģistrē, pat ja nosaukums ir pareizs attiecībā uz minēto produktu pašreizējo teritoriju, reģionu vai izcelsmes vietu.

Reģistrētā homonīma lietošana ir atkarīga no tā, vai praksē var pienācīgi atšķirt vēlāk reģistrēto homonīmu no nosaukuma, kas jau ir reģistrā, ņemot vērā to, ka attieksmei pret abiem attiecīgajiem ražotājiem ir jābūt vienādai un nedrīkst maldināt pircēju.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro mutatis mutandis, ja nosaukums, par ko ir iesniegts pieteikums, ir pilnīgs vai daļējs homonīms ģeogrāfiskās izcelsmes norādei, kura ir aizsargāta ar dalībvalstu tiesību aktiem.

Dalībvalstis nereģistrē ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, kas nav identiskas, lai tās aizsargātu saskaņā ar dalībvalstu tiesību aktiem par ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzību, ja cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi aizsargā Savienība ar tās tiesību aktiem, kas attiecas uz cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.

3.   Ja vīna vīnogu šķirnes nosaukums satur aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi vai tas sastāv no aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, šo nosaukumu neizmanto to produktu marķēšanai, uz kuriem attiecas šī regula, ja vien Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  nav nolēmusi citādi, lai ņemtu vērā pašreizējo marķēšanas praksi.

4.   Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību 174. pantā minētajiem produktiem īsteno, neskarot jau aizsargātās ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, ko piemēro alkoholiskajiem dzērieniem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 110/2008 (33) nozīmē un otrādi.

183. pants

Aizsardzības atteikuma pamatojums

1.   Nosaukumi, kas kļuvuši par sugasvārdiem, netiek aizsargāti kā cilmes vietas nosaukumi vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes.

Šajā apakšiedaļā “nosaukums, kas kļuvis par sugasvārdu” nozīmē vīna nosaukumu, kas ir kļuvis par Savienībā vispārpieņemtu nosaukumu, lai arī attiecas uz vietu vai reģionu, kur sākotnēji ražoja vai tirgoja šo produktu.

Lai noskaidrotu, vai nosaukums kļuvis par sugasvārdu, ņem vērā visus būtiskos faktorus, jo īpaši:

| a) | pašreizējo stāvokli Savienībā, jo īpaši patēriņa jomā; |
| --- | --- |

a)

pašreizējo stāvokli Savienībā, jo īpaši patēriņa jomā;

| b) | attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus. |
| --- | --- |

b)

attiecīgos Savienības vai valsts tiesību aktus.

2.   Nosaukums netiek aizsargāts kā cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, ja, ņemot vērā preču zīmes reputāciju un atpazīstamību, aizsardzība var maldināt patērētāju par vīna patieso identitāti.

184. pants

Saistība ar preču zīmēm

1.   Ja cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir aizsargāta saskaņā ar šo regulu, tās preču zīmes reģistrācija, kas atbilst vienai no 185. panta 2. punktā minētajām situācijām un attiecas uz produktu, kas ietilpst vienā no XII pielikuma II daļā uzskaitītajām kategorijām, tiek atteikta, ja pieteikums preču zīmes reģistrācijai iesniegts pēc tam, kad Komisijai iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, un līdz ar to cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde ir aizsargāta.

Preču zīmes, kas reģistrētas, pārkāpjot šā punkta pirmo daļu, dzēš.

2.   Neskarot 183. panta 2. punktu, preču zīmi, kuras izmantošana atbilst kādai no 185. panta 2. punktā minētajām situācijām, par kuru ir iesniegts pieteikums un kura ir reģistrēta vai, ja šādu iespēju paredz attiecīgie tiesību akti, lietojot iegūta Savienības teritorijā pirms dienas, kad Komisijai tika iesniegts pieteikums par cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību, var turpināt lietot un atjaunot neatkarīgi no cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzības, ja nav pamatojuma preču zīmes spēkā neesībai vai atsaukšanai, kā precizēts Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2008/95/EK (34) vai Padomes Regulā (EK) Nr. 207/2009 (35).

Šādos gadījumos atļauts līdzās lietot cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un attiecīgo preču zīmi.

185. pants

Aizsardzība

1.   Aizsargātus cilmes vietas nosaukumus un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes var lietot visi tirgus dalībnieki, kas laiž tirgū vīnu, kurš ražots saskaņā ar atbilstīgu produkta specifikāciju.

2.   Aizsargāti cilmes vietas nosaukumi un aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes un vīni, kuriem izmanto šos aizsargātos nosaukumus saskaņā ar produkta specifikāciju, ir aizsargāti pret:

| a) | jebkādu tiešu vai netiešu aizsargātā nosaukuma komerciālu izmantošanu:






  i) | attiecībā uz salīdzināmiem produktiem, kas neatbilst aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijai, vai |
| --- | --- | --- |

a)

jebkādu tiešu vai netiešu aizsargātā nosaukuma komerciālu izmantošanu:

i)

attiecībā uz salīdzināmiem produktiem, kas neatbilst aizsargāta nosaukuma produkta specifikācijai, vai

| ii) | ja šādi tiek ļaunprātīgi izmantota cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācija; |
| --- | --- |

ii)

ja šādi tiek ļaunprātīgi izmantota cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes reputācija;

| b) | ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai aplinku norādījumu, pat tad, ja norādīta produkta vai pakalpojuma patiesā izcelsme vai ja aizsargātais nosaukums ir tulkots vai tam pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots kā”, “atdarinājums”, “buķete”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgiem vārdiem; |
| --- | --- |

b)

ļaunprātīgu izmantošanu, atdarināšanu vai aplinku norādījumu, pat tad, ja norādīta produkta vai pakalpojuma patiesā izcelsme vai ja aizsargātais nosaukums ir tulkots vai tam pievienoti vārdi “veids”, “tips”, “metode”, “ražots kā”, “atdarinājums”, “buķete”, “līdzīgs” vai tamlīdzīgiem vārdiem;

| c) | jebkuru citu nepareizu vai maldinošu norādi par produkta izcelsmi, cilmes vietu, specifiku vai būtiskām kvalitātes īpašībām uz iekšējā vai ārējā iepakojuma, reklāmas materiāla vai attiecīgā vīna produkta dokumentiem vai tāda iepakojuma izmantošanu, kas varētu radīt nepareizu priekšstatu par produkta izcelsmi; |
| --- | --- |

c)

jebkuru citu nepareizu vai maldinošu norādi par produkta izcelsmi, cilmes vietu, specifiku vai būtiskām kvalitātes īpašībām uz iekšējā vai ārējā iepakojuma, reklāmas materiāla vai attiecīgā vīna produkta dokumentiem vai tāda iepakojuma izmantošanu, kas varētu radīt nepareizu priekšstatu par produkta izcelsmi;

| d) | jebkādu cita veida praksi, kas var maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi. |
| --- | --- |

d)

jebkādu cita veida praksi, kas var maldināt patērētāju par attiecīgā produkta patieso izcelsmi.

3.   Aizsargāti cilmes vietas nosaukumi vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes nedrīkst Savienībā kļūt par sugasvārdiem 183. panta 1. punkta nozīmē.

4.   Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārtrauktu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgu izmantošanu, kā minēts 2. punktā.

186. pants

Reģistrs

Komisija izveido un uztur aizsargāto cilmes vietu un aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu elektronisku un publiski pieejamu vīnu reģistru.

187. pants

Kompetentās iestādes izraudzīšana

1.   Dalībvalstis izraugās kompetentu iestādi vai iestādes, kas ir atbildīgas par šajā apakšiedaļā noteikto saistību izpildi saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 882/2004 (36) 4. pantā izklāstītajiem kritērijiem.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka visiem tirgus dalībniekiem, kas atbilst šīs apakšiedaļas prasībām, ir tiesības uz pārbaužu sistēmu.

3.   Dalībvalstis informē Komisiju par 1. punktā minēto kompetento iestādi vai iestādēm. Komisija dara zināmus atklātībai to nosaukumus un adreses un regulāri tos atjauno.

188. pants

Specifikācijas atbilstības pārbaude

1.   Saistībā ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu Savienībā, ik gadus pārbauda, kā vīna ražošanā un kondicionēšanā, kā arī pēc tās, tiek ievērota produkta specifikācija, un pārbaudes nodrošina:

| a) | kompetentā iestāde vai iestādes, kas minētas 187. panta 1. punktā, vai |
| --- | --- |

a)

kompetentā iestāde vai iestādes, kas minētas 187. panta 1. punktā, vai

| b) | viena vai vairākas par pārbaudi atbildīgas iestādes Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. panta otrās daļas 5. punkta nozīmē, kas darbojas kā produktu sertifikācijas iestāde saskaņā ar kritērijiem, kuri izklāstīti minētās regulas 5. pantā. |
| --- | --- |

b)

viena vai vairākas par pārbaudi atbildīgas iestādes Regulas (EK) Nr. 882/2004 2. panta otrās daļas 5. punkta nozīmē, kas darbojas kā produktu sertifikācijas iestāde saskaņā ar kritērijiem, kuri izklāstīti minētās regulas 5. pantā.

Šādas pārbaudes izdevumus sedz tirgus dalībnieki, uz kuriem attiecas šī pārbaude.

2.   Saistībā ar aizsargātiem cilmes vietas nosaukumiem un aizsargātām ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, kas attiecas uz ģeogrāfisku apgabalu trešā valstī, ik gadus pārbauda, kā vīna ražošanā un kondicionēšanā, kā arī pēc tās, tiek ievērota produkta specifikācija, un pārbaudes nodrošina:

| a) | viena vai vairākas valsts iestādes, ko izraudzījusies trešā valsts, vai |
| --- | --- |

a)

viena vai vairākas valsts iestādes, ko izraudzījusies trešā valsts, vai

| b) | viena vai vairākas sertifikācijas iestādes. |
| --- | --- |

b)

viena vai vairākas sertifikācijas iestādes.

3.   Sertifikācijas iestādes, kas minētas 1. punkta b) apakšpunktā un 2. punkta b) apakšpunktā, atbilst un ir akreditētas saskaņā ar Eiropas standartu EN 45011 vai ISO/IEC Rokasgrāmatu 65 (“Vispārējas prasības organizācijām, kas nodarbojas ar ražojumu sertifikācijas sistēmām”).

4.   Ja 1. punkta a) apakšpunktā un 2. punkta a) apakšpunktā minētā iestāde vai iestādes pārbauda atbilstību produkta specifikācijai, tās dod pietiekamas objektivitātes un neitralitātes garantijas, un to rīcībā ir kvalificēts personāls un resursi, kas vajadzīgi uzdevumu veikšanai.

189. pants

Produkta specifikācijas grozījumi

1.   Pretendents, kas atbilst 177. panta nosacījumiem, var iesniegt pieteikumu aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes produkta specifikācijas grozījuma apstiprināšanai, jo īpaši lai ņemtu vērā jaunākās zinātnes un tehnikas atziņas vai pārskatītu ģeogrāfiskā apgabala robežu, kas minēta 175. panta 2. punkta otrās daļas d) apakšpunktā. Pieteikumā apraksta un pamato pieprasītos grozījumus.

2.   Ja ierosinātais grozījums saistīts ar vienu vai vairākiem grozījumiem vienotajā dokumentā, kas minēts 175. panta 1. punkta d) apakšpunktā, 178. līdz 181. pantu mutatis mutandis piemēro grozījuma pieteikumam. Tomēr, ja ierosinātais grozījums ir maznozīmīgs, Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem lēmumu, vai apstiprināt pieteikumu, neizmantojot 179. panta 2. punktā un 180. pantā izklāstīto procedūru, un apstiprināšanas gadījumā Komisija uzsāk 179. panta 3. punktā minēto elementu publiskošanu.

3.   Ja ierosinātajā grozījumā nav paredzētas vienotā dokumenta izmaiņas, piemēro šādus noteikumus:

| a) | ja ģeogrāfiskais apgabals atrodas noteiktā dalībvalstī, šī dalībvalsts izsaka savu viedokli par grozījumu un, ja viedoklis ir pozitīvs, publicē grozīto produkta specifikāciju un informē Komisiju par apstiprinātajiem grozījumiem un to pamatojumu; |
| --- | --- |

a)

ja ģeogrāfiskais apgabals atrodas noteiktā dalībvalstī, šī dalībvalsts izsaka savu viedokli par grozījumu un, ja viedoklis ir pozitīvs, publicē grozīto produkta specifikāciju un informē Komisiju par apstiprinātajiem grozījumiem un to pamatojumu;

| b) | ja ģeogrāfiskais apgabals atrodas trešā valstī, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nolemj, vai apstiprināt ierosināto grozījumu. |
| --- | --- |

b)

ja ģeogrāfiskais apgabals atrodas trešā valstī, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nolemj, vai apstiprināt ierosināto grozījumu.

190. pants

Anulēšana

1.   Komisija pēc savas ierosmes vai pienācīgi pamatota dalībvalsts, trešās valsts vai fiziskas vai juridiskas personas, kam ir likumīgās intereses, pieprasījuma ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt lēmumu anulēt aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, ja vairs netiek nodrošināta atbilstība attiecīgajai produkta specifikācijai.

Regulas 178. līdz 181. pantu piemēro mutatis mutandis.

191. pants

Pašreizējie aizsargātie vīnu nosaukumi

1.   Vīnu nosaukumi, kas ir aizsargāti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1493/1999 51. un 54. pantu un Regulas (EK) Nr. 753/2002 (37) 28. pantu, automātiski tiek aizsargāti saskaņā ar šo regulu. Komisija ieraksta tos reģistrā, kas paredzēts šīs regulas 186. pantā.

2.   Attiecībā uz 1. punktā minētajiem pašreizējiem aizsargātajiem vīnu nosaukumiem dalībvalstis nosūta Komisijai:

| a) | tehniskos dokumentus, kas paredzēti 175. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

a)

tehniskos dokumentus, kas paredzēti 175. panta 1. punktā;

| b) | valsts lēmumus par apstiprinājumu. |
| --- | --- |

b)

valsts lēmumus par apstiprinājumu.

3.   Vīnu nosaukumi, kuri minēti 1. punktā un par kuriem 2. punktā minētā informācija nav iesniegta līdz 2011. gada 31. decembrim, zaudē aizsardzību saskaņā ar šo regulu. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  veic attiecīgo oficiālo pasākumu, lai šādus nosaukumus svītrotu no 186. pantā paredzētā reģistra.

4.   Regulas 190. pantu nepiemēro šā panta 1. punktā minētajiem pašreizējiem aizsargātajiem vīnu nosaukumiem.

Komisija pēc savas ierosmes ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  līdz 2014. gada 31. decembrim var pieņemt lēmumu anulēt aizsardzību 1. punktā minētajiem pašreizējiem aizsargātajiem vīnu nosaukumiem, ja tie neatbilst 174. pantā izklāstītajiem nosacījumiem.

192. pants

Maksas

Dalībvalstis var pieprasīt segt to izmaksas, tostarp tās, kas radušās, izskatot aizsardzības pieteikumus, iebildumu paziņojumus, grozījumu pieteikumus un anulēšanas pieprasījumus saskaņā ar šo apakšiedaļu.

193. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai ņemtu vērā ražošanas īpatnības noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt:

| a) | ģeogrāfiskā reģiona robežu noteikšanas principus un |
| --- | --- |

a)

ģeogrāfiskā reģiona robežu noteikšanas principus un

| b) | definīcijas, ierobežojumus un atkāpes, kas saistītas ar ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā. |
| --- | --- |

b)

definīcijas, ierobežojumus un atkāpes, kas saistītas ar ražošanu noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

2.   Lai nodrošinātu produkta kvalitāti un izsekojamību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem produkta specifikācija var ietvert prasības papildus 175. panta 2. punkta h) apakšpunktā minētajām prasībām.

3.   Lai nodrošinātu ražotāju vai tirgus dalībnieku likumīgās tiesības vai intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | noteikt, kādos gadījumos atsevišķs ražotājs var pieteikties uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

noteikt, kādos gadījumos atsevišķs ražotājs var pieteikties uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzību;

| b) | paredzēt ierobežojumus attiecībā uz pretendentiem, kuri var pieteikties uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes aizsardzību; |
| --- | --- |

b)

paredzēt ierobežojumus attiecībā uz pretendentiem, kuri var pieteikties uz cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes aizsardzību;

| c) | paredzēt īpašus pasākumus saistībā ar valsts procedūrām, kas piemērojamas pārrobežu pieteikumiem; |
| --- | --- |

c)

paredzēt īpašus pasākumus saistībā ar valsts procedūrām, kas piemērojamas pārrobežu pieteikumiem;

| d) | noteikt pieteikuma vai pieprasījuma iesniegšanas termiņu; |
| --- | --- |

d)

noteikt pieteikuma vai pieprasījuma iesniegšanas termiņu;

| e) | noteikt datumu, no kura aizsardzība ir spēkā; |
| --- | --- |

e)

noteikt datumu, no kura aizsardzība ir spēkā;

| f) | paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem grozījumu jāuzskata par maznozīmīgu 189. panta 2. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

f)

paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem grozījumu jāuzskata par maznozīmīgu 189. panta 2. punkta nozīmē.

| g) | noteikt datumu, kurā grozījums stājas spēkā. |
| --- | --- |

g)

noteikt datumu, kurā grozījums stājas spēkā.

4.   Lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt ierobežojumus attiecībā uz aizsargāto nosaukumu.

5.   Lai novērstu aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu nelikumīgu izmantošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt pasākumus, kas šajā sakarā jāīsteno dalībvalstīm.

6.   Lai nodrošinātu šajā apakšiedaļā paredzēto pārbaužu efektivitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt vajadzīgos pasākumus par tirgus dalībnieku paziņošanu kompetentajām iestādēm.

7.   Lai nodrošinātu to, ka šīs apakšiedaļas piemērošana vīna nosaukumiem, kuriem aizsardzība piešķirta pirms 2009. gada 1. augusta, neradītu kaitējumu ekonomikas dalībniekiem un kompetentajām iestādēm, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt pārejas noteikumus attiecībā uz:

| a) | vīna nosaukumiem, kurus dalībvalstis līdz 2009. gada 1. augustam atzinušas par cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; |
| --- | --- |

a)

vīna nosaukumiem, kurus dalībvalstis līdz 2009. gada 1. augustam atzinušas par cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm;

| b) | iepriekšēja procedūru dalībvalstī; |
| --- | --- |

b)

iepriekšēja procedūru dalībvalstī;

| c) | vīniem, kas laisti tirgū vai marķēti pirms noteikta datuma, un |
| --- | --- |

c)

vīniem, kas laisti tirgū vai marķēti pirms noteikta datuma, un

| d) | produkta specifikācijas grozījumiem. |
| --- | --- |

d)

produkta specifikācijas grozījumiem.

194. pants

Īstenošanas pilnvaras

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz:

| a) | produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju attiecībā uz saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un galaproduktu; |
| --- | --- |

a)

produkta specifikācijā iekļaujamo informāciju attiecībā uz saikni starp ģeogrāfisko apgabalu un galaproduktu;

| b) | lēmumu par aizsardzības piešķiršanu vai noraidīšanu publiskošanu; |
| --- | --- |

b)

lēmumu par aizsardzības piešķiršanu vai noraidīšanu publiskošanu;

| c) | tā reģistra izveidi un uzturēšanu, kas minēts 186. pantā; |
| --- | --- |

c)

tā reģistra izveidi un uzturēšanu, kas minēts 186. pantā;

| d) | aizsargāta cilmes vietas nosaukuma pārveidošanu par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi; |
| --- | --- |

d)

aizsargāta cilmes vietas nosaukuma pārveidošanu par aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;

| e) | pārrobežu pieteikumu iesniegšanu; |
| --- | --- |

e)

pārrobežu pieteikumu iesniegšanu;

| f) | pārbaudēm un verifikāciju, kas jāveic dalībvalstīm, tostarp testēšanu. |
| --- | --- |

f)

pārbaudēm un verifikāciju, kas jāveic dalībvalstīm, tostarp testēšanu.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus saistībā ar procedūru, tostarp pieņemamību, lai izskatītu pieteikumus cilmes vietas nosaukuma vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes aizsardzībai vai grozījumam, kā arī procedūru, tostarp pieņemamību, attiecībā uz iebildumu, anulēšanas vai pārveidošanas pieteikumiem un ar pašreizējiem aizsargātajiem vīna nosaukumiem saistītās informācijas sniegšanu, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | dokumentu paraugiem un nosūtīšanas formātu; |
| --- | --- |

a)

dokumentu paraugiem un nosūtīšanas formātu;

| b) | termiņiem; |
| --- | --- |

b)

termiņiem;

| c) | faktiem, pierādījumiem un pavaddokumentiem, kas jāiesniedz pieteikuma vai pieprasījuma pamatošanai. |
| --- | --- |

c)

faktiem, pierādījumiem un pavaddokumentiem, kas jāiesniedz pieteikuma vai pieprasījuma pamatošanai.

195. pants

Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , nepiemērojot 323. pantu

Ja pieteikumu vai pieprasījumu uzskata par nepieņemamu, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nolemj to noraidīt kā nepieņemamu.

III   apakšiedaļa

Tradicionālie apzīmējumi

196. pants

Definīcija

“Tradicionāls apzīmējums” ir 173. panta 1. punktā minēto produktu dalībvalstīs tradicionāli lietots apzīmējums, kas norāda:

| a) | ka produktam saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai |
| --- | --- |

a)

ka produktam saskaņā ar Savienības vai valsts tiesību aktiem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai

| b) | uz produkta ražošanas vai nogatavināšanas metodi vai kvalitāti, krāsu, vietas veidu vai īpašu ar vēsturi saistītu notikumu, kas attiecas uz vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
| --- | --- |

b)

uz produkta ražošanas vai nogatavināšanas metodi vai kvalitāti, krāsu, vietas veidu vai īpašu ar vēsturi saistītu notikumu, kas attiecas uz vīnu ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

197. pants

Aizsardzība

1.   Aizsargātu tradicionālu apzīmējumu var lietot tikai attiecībā uz produktu, kas ražots saskaņā ar 196. pantā minēto definīciju.

Tradicionālus apzīmējumus aizsargā pret nelikumīgu lietošanu.

Dalībvalstis veic vajadzīgos pasākumus, lai pārtrauktu aizsargātu tradicionālu apzīmējumu nelikumīgu lietošanu.

2.   Tradicionāli apzīmējumi Savienībā nekļūst par sugasvārdiem.

198. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu atbilstošu aizsardzību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par aizsargājamā apzīmējuma valodu un pareizrakstību.

2.   Lai nodrošinātu ražotāju vai tirgus dalībnieku likumīgās tiesības vai intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt:

| a) | pretendentu veidu, kuri var pieteikties uz tradicionālā apzīmējuma aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

pretendentu veidu, kuri var pieteikties uz tradicionālā apzīmējuma aizsardzību;

| b) | nosacījumus, kas jāievēro, lai tradicionālā apzīmējuma pieteikums tiktu atzīts par derīgu; |
| --- | --- |

b)

nosacījumus, kas jāievēro, lai tradicionālā apzīmējuma pieteikums tiktu atzīts par derīgu;

| c) | iemeslus, kāpēc tiek izteikti iebildumi pret ierosinātā tradicionālā apzīmējuma atzīšanu; |
| --- | --- |

c)

iemeslus, kāpēc tiek izteikti iebildumi pret ierosinātā tradicionālā apzīmējuma atzīšanu;

| d) | aizsardzības darbības jomu, tostarp saistību ar preču zīmēm, aizsargātajiem tradicionālajiem apzīmējumiem, aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, homonīmiem vai konkrētiem vīna vīnogu nosaukumiem; |
| --- | --- |

d)

aizsardzības darbības jomu, tostarp saistību ar preču zīmēm, aizsargātajiem tradicionālajiem apzīmējumiem, aizsargātajiem cilmes vietas nosaukumiem vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm, homonīmiem vai konkrētiem vīna vīnogu nosaukumiem;

| e) | iemeslus tradicionālā nosaukuma anulēšanai; |
| --- | --- |

e)

iemeslus tradicionālā nosaukuma anulēšanai;

| f) | pieteikuma vai pieprasījuma iesniegšanas datumu. |
| --- | --- |

f)

pieteikuma vai pieprasījuma iesniegšanas datumu.

3.   Lai ņemtu vērā specifiku, kas raksturīga tirdzniecībai starp Savienību un dažām trešām valstīm, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt nosacījumus, saskaņā ar kuriem tradicionālos apzīmējumus var izmantot trešo valstu produktiem, un paredzēt atkāpes no 196. panta.

4.   Lai novērstu aizsargātu tradicionālo apzīmējumu nelikumīgu izmantošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt pasākumus, kas šajā sakarā jāīsteno dalībvalstīm.

199. pants

Īstenošanas pilnvaras

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos ar šo apakšiedaļu saistītos pasākumus par procedūru, lai izskatītu tradicionālā apzīmējuma aizsardzības vai grozījuma apstiprinājuma pieteikumus, arī to pieņemamību, kā arī procedūru attiecībā uz iebildumu vai anulācijas pieteikumiem, arī to pieņemamību, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | dokumentu paraugiem un nosūtīšanas formātu; |
| --- | --- |

a)

dokumentu paraugiem un nosūtīšanas formātu;

| b) | termiņiem; |
| --- | --- |

b)

termiņiem;

| c) | faktiem, pierādījumiem un pavaddokumentiem, kas jāiesniedz pieteikuma vai pieprasījuma pamatošanai. |
| --- | --- |

c)

faktiem, pierādījumiem un pavaddokumentiem, kas jāiesniedz pieteikuma vai pieprasījuma pamatošanai.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nolemj pieņemt vai noraidīt tradicionālā apzīmējuma aizsardzības pieteikumu vai pieprasījumu grozīt aizsargāto apzīmējumu, vai anulēt tradicionālā apzīmējuma aizsardzību.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  paredz to tradicionālo apzīmējumu aizsardzību, attiecībā uz kuriem aizsardzības pieteikums ir pieņemts, jo īpaši, klasificējot tos saskaņā ar 196. panta a) vai b) punktu un publicējot definīciju un/vai lietošanas nosacījumus.

200. pants

Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , nepiemērojot 323. pantu

Ja pieteikumu vai pieprasījumu uzskata par nepieņemamu, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nolemj to noraidīt kā nepieņemamu.

III   iedaļa

Marķēšana un noformēšana vīna nozarē

201. pants

Definīcija

Šajā iedaļā:

| a) | “marķēšana” ir vārdi, dati, preču zīmes, zīmola nosaukums, attēls vai simbols, kas izvietots uz iepakojuma, dokumenta, uzraksta, etiķetes, gredzena vai uzlikas, kas pievienota attiecīgajam produktam vai norāda uz to; |
| --- | --- |

a)

“marķēšana” ir vārdi, dati, preču zīmes, zīmola nosaukums, attēls vai simbols, kas izvietots uz iepakojuma, dokumenta, uzraksta, etiķetes, gredzena vai uzlikas, kas pievienota attiecīgajam produktam vai norāda uz to;

| b) | “noformēšana” ir jebkāda informācija, ko sniedz patērētājiem ar attiecīgā produkta iepakojumu, tostarp ar pudeļu formu un veidu. |
| --- | --- |

b)

“noformēšana” ir jebkāda informācija, ko sniedz patērētājiem ar attiecīgā produkta iepakojumu, tostarp ar pudeļu formu un veidu.

202. pants

Horizontālo noteikumu piemērojamība

1.
     Ja vien šajā regulā nav paredzēts citādi, Direktīvu 2008/95/EK, Padomes Direktīvu 89/396/EEK (38), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/13/EK (39) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2007/45/EK (40) piemēro to produktu marķēšanai un noformēšanai, uz kuriem attiecas šo direktīvu darbības joma.
  XII pielikuma II daļas 1.–11. punktā, 13., 15. un 16. punktā minēto produktu marķējumā nedrīkst papildus norādīt citus datus, kas nav paredzēti šajā regulā, ja vien tie neatbilst Direktīvas 2000/13/EK 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta prasībām.

2.
     
  Ja viena vai vairākas no Direktīvas 2000/13/EK IIIa pielikumā uzskaitītajām sastāvdaļām ir iekļautas kādā no šīs regulas XII pielikuma II daļā minētajiem produktiem, tās jānorāda produkta marķējumā, uzskaitot aiz vārda „satur”.

Attiecībā uz sulfītiem var lietot terminus: „sulfīti” vai „sēra dioksīds”.

3.
     
  Papildus 2. punktā minētajām obligātajām marķējuma prasībām var izmantot piktogrammu, kas jānosaka deleģētos aktos, kuri pieņemti saskaņā ar 321. pantu. [Gr. 27]

203. pants

Obligātie dati

1.   To XII pielikuma II daļas 1. līdz 11. punktā, 13., 15. un 16. punktā minēto produktu marķējumā un noformējumā, ko laiž tirgū Savienībā vai eksportē, obligāti iekļaujami šādi dati:

| a) | vīnkopības produkta kategorijas apzīmējums saskaņā ar XII pielikuma II daļu; |
| --- | --- |

a)

vīnkopības produkta kategorijas apzīmējums saskaņā ar XII pielikuma II daļu;

| b) | vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi:






  i) | termins “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, un |
| --- | --- | --- |

b)

vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi:

i)

termins “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde”, un

| ii) | aizsargātais cilmes vietas nosaukums vai aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde; |
| --- | --- |

ii)

aizsargātais cilmes vietas nosaukums vai aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde;

| c) | faktiskā spirta tilpumkoncentrācija; |
| --- | --- |

c)

faktiskā spirta tilpumkoncentrācija;

| d) | norāde uz izcelsmi; |
| --- | --- |

d)

norāde uz izcelsmi;

| e) | norāde uz pudeļu pildītāju vai — dzirkstošā vīna, gāzētā dzirkstošā vīna, kvalitatīvā dzirkstošā vīna vai kvalitatīvā aromatizētā dzirkstošā vīna gadījumā — ražotāja vai pārdevēja nosaukums; |
| --- | --- |

e)

norāde uz pudeļu pildītāju vai — dzirkstošā vīna, gāzētā dzirkstošā vīna, kvalitatīvā dzirkstošā vīna vai kvalitatīvā aromatizētā dzirkstošā vīna gadījumā — ražotāja vai pārdevēja nosaukums;

| f) | norāde uz importētāju, ja vīni ir importēti, un |
| --- | --- |

f)

norāde uz importētāju, ja vīni ir importēti, un

| g) | dzirkstošo vīnu, gāzētu dzirkstošo vīnu, kvalitatīvu dzirkstošo vīnu vai kvalitatīvu aromātisku dzirkstošo vīnu gadījumā — norāde uz cukura saturu. |
| --- | --- |

g)

dzirkstošo vīnu, gāzētu dzirkstošo vīnu, kvalitatīvu dzirkstošo vīnu vai kvalitatīvu aromātisku dzirkstošo vīnu gadījumā — norāde uz cukura saturu.

2.   Atkāpjoties no 1. punkta a) apakšpunkta, norādi uz vīnkopības produkta kategoriju var neminēt vīniem, uz kuru etiķetes ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde
  , un kvalitatīviem dzirkstošajiem vīniem, kuru etiķetēs minēts apzīmējums „Sekt”
  . [Gr. 28]

3.   Atkāpjoties no 1. punkta b) apakšpunkta, norādi uz terminiem “aizsargāts cilmes vietas nosaukums” vai “aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde” var neminēt šādos gadījumos:

| a) | ja uz etiķetes ir norādīts tradicionāls apzīmējums, kas minēts 196. panta a) punktā; |
| --- | --- |

a)

ja uz etiķetes ir norādīts tradicionāls apzīmējums, kas minēts 196. panta a) punktā;

| b) | ārkārtas apstākļos, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu
  , lai nodrošinātu atbilstību pašreizējai marķēšanas praksei. |
| --- | --- |

b)

ārkārtas apstākļos, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu
  , lai nodrošinātu atbilstību pašreizējai marķēšanas praksei.

204. pants

Fakultatīvi dati

1.   Šīs regulas 203. panta 1. punktā minēto produktu marķējumā un noformējumā var jo īpaši iekļaut šādus fakultatīvus datus:

| a) | vīnogu novākšanas gadu; |
| --- | --- |

a)

vīnogu novākšanas gadu;

| b) | vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumus; |
| --- | --- |

b)

vienas vai vairāku vīnogu šķirņu nosaukumus;

| c) | vīniem, kuri nav minēti 203. panta 1. punkta g) apakšpunktā, — apzīmējumus, kas norāda cukura saturu; |
| --- | --- |

c)

vīniem, kuri nav minēti 203. panta 1. punkta g) apakšpunktā, — apzīmējumus, kas norāda cukura saturu;

| d) | vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi — tradicionālu apzīmējumu, kas minēts 196. panta b) punktā; |
| --- | --- |

d)

vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi — tradicionālu apzīmējumu, kas minēts 196. panta b) punktā;

| e) | Savienības simbolu, kas norāda uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi; |
| --- | --- |

e)

Savienības simbolu, kas norāda uz aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi;

| f) | apzīmējumus, kas norāda uz noteiktiem ražošanas paņēmieniem; |
| --- | --- |

f)

apzīmējumus, kas norāda uz noteiktiem ražošanas paņēmieniem;

| g) | vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi — citas ģeogrāfiskas vienības nosaukumu, kas ir mazāka vai lielāka par to, kura apzīmēta ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi. |
| --- | --- |

g)

vīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi — citas ģeogrāfiskas vienības nosaukumu, kas ir mazāka vai lielāka par to, kura apzīmēta ar cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi.

2.   Neskarot 182. panta 3. punktu, saistībā ar 1. punkta a) un b) apakšpunktā minēto datu izmantojumu vīniem, kuriem nav aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes:

| a) | dalībvalstis ievieš normatīvus un administratīvus aktus, ar kuriem nodrošina sertificēšanas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūras, lai garantētu attiecīgās informācijas patiesumu; |
| --- | --- |

a)

dalībvalstis ievieš normatīvus un administratīvus aktus, ar kuriem nodrošina sertificēšanas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūras, lai garantētu attiecīgās informācijas patiesumu;

| b) | dalībvalstis, pamatojoties uz nediskriminējošiem un objektīviem kritērijiem un pienācīgi ņemot vērā godīgu konkurenci, attiecībā uz vīnu, ko ražo no vīna vīnogu šķirnēm, kuras audzē to teritorijā, var sastādīt sarakstus ar svītrotajām vīna vīnogu šķirnēm, jo īpaši tad, ja:






  i) | pastāv patērētāju maldināšanas risks attiecībā uz vīna patieso izcelsmi, ņemot vērā to, ka attiecīgās vīna vīnogu šķirnes ir jau esošas aizsargātas cilmes vietas vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes daļa, |
| --- | --- | --- |

b)

dalībvalstis, pamatojoties uz nediskriminējošiem un objektīviem kritērijiem un pienācīgi ņemot vērā godīgu konkurenci, attiecībā uz vīnu, ko ražo no vīna vīnogu šķirnēm, kuras audzē to teritorijā, var sastādīt sarakstus ar svītrotajām vīna vīnogu šķirnēm, jo īpaši tad, ja:

i)

pastāv patērētāju maldināšanas risks attiecībā uz vīna patieso izcelsmi, ņemot vērā to, ka attiecīgās vīna vīnogu šķirnes ir jau esošas aizsargātas cilmes vietas vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes daļa,

| ii) | attiecīgās pārbaudes nebūtu efektīvas izmaksu ziņā, jo attiecīgā vīna vīnogu šķirne veido dalībvalsts ļoti nelielu vīna dārza daļu; |
| --- | --- |

ii)

attiecīgās pārbaudes nebūtu efektīvas izmaksu ziņā, jo attiecīgā vīna vīnogu šķirne veido dalībvalsts ļoti nelielu vīna dārza daļu;

| c) | vīnu maisījumu no dažādām dalībvalstīm nevar izmantot vīna vīnogu šķirnes vai šķirņu nosaukumu marķēšanai, ja vien attiecīgās dalībvalstis nevienojas citādi un nenodrošina attiecīgo sertifikācijas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūru iespējamību. |
| --- | --- |

c)

vīnu maisījumu no dažādām dalībvalstīm nevar izmantot vīna vīnogu šķirnes vai šķirņu nosaukumu marķēšanai, ja vien attiecīgās dalībvalstis nevienojas citādi un nenodrošina attiecīgo sertifikācijas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūru iespējamību.

205. pants

Valodas

1.   Ja 203. un 204. pantā minētie obligātie un fakultatīvie dati izteikti vārdos, tos norāda vienā vai vairākās Savienības oficiālajās valodās.

2.   Neskarot 1. punktu, aizsargāto cilmes vietas nosaukumu vai aizsargāto ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, vai tradicionālo apzīmējumu, kas minēts 196. panta a) punktā, uz etiķetes norāda valodā vai valodās, kurās piemēro aizsardzību.

Gadījumā, ja aizsargātais cilmes vietas nosaukums vai aizsargātā ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai valsts īpašie apzīmējumi nav rakstīti ar latīņu alfabēta burtiem, nosaukumu var norādīt arī vienā vai vairākās Savienības oficiālajās valodās.

206. pants

Izpilde

Dalībvalstu kompetentās iestādes veic pasākumus, lai nodrošinātu to, ka 203. panta 1. punktā minēto produktu, kas nav marķēts atbilstīgi šai iedaļai, nelaiž tirgū vai izņem no tirgū.

207. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu atbilstību horizontālajiem noteikumiem, kas saistīti ar marķējumu un noformējumu, un ņemtu vērā vīna nozares īpatnības, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt definīcijas, noteikumus un ierobežojumus attiecībā uz:

| a) | noformējumu un marķējuma datu izmantojumu, kas nav paredzēti šajā iedaļā; |
| --- | --- |

a)

noformējumu un marķējuma datu izmantojumu, kas nav paredzēti šajā iedaļā;

| b) | dažiem obligātajiem datiem, jo īpaši:






  i) | terminiem, kas jāizmanto obligāto datu formulēšanai, un to izmantošanas nosacījumiem, |
| --- | --- | --- |

b)

dažiem obligātajiem datiem, jo īpaši:

i)

terminiem, kas jāizmanto obligāto datu formulēšanai, un to izmantošanas nosacījumiem,

| ii) | terminiem, kas attiecas uz saimniecību, un to izmantošanas nosacījumiem, |
| --- | --- |

ii)

terminiem, kas attiecas uz saimniecību, un to izmantošanas nosacījumiem,

| iii) | noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar obligātajiem datiem, |
| --- | --- |

iii)

noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar obligātajiem datiem,

| iv) | noteikumiem, kuri papildus 203. panta 2. punktā minētajām atkāpēm ļauj noteikt citas atkāpes, ar ko paredz, ka var nenorādīt vīnkopības produkta kategoriju, un |
| --- | --- |

iv)

noteikumiem, kuri papildus 203. panta 2. punktā minētajām atkāpēm ļauj noteikt citas atkāpes, ar ko paredz, ka var nenorādīt vīnkopības produkta kategoriju, un

| v) | noteikumiem par valodu lietojumu; |
| --- | --- |

v)

noteikumiem par valodu lietojumu;

| c) | fakultatīvajiem datiem, jo īpaši:






  i) | terminiem, kas jāizmanto fakultatīvo datu formulēšanai, un to izmantošanas nosacījumiem, |
| --- | --- | --- |

c)

fakultatīvajiem datiem, jo īpaši:

i)

terminiem, kas jāizmanto fakultatīvo datu formulēšanai, un to izmantošanas nosacījumiem,

| ii) | noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar fakultatīvajiem datiem, |
| --- | --- |

ii)

noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar fakultatīvajiem datiem,

| d) | noformējumu, jo īpaši:






  i) | nosacījumiem par noteiktas formas pudeļu izmantojumu un konkrētu specifisku pudeļu formu sarakstu, |
| --- | --- | --- |

d)

noformējumu, jo īpaši:

i)

nosacījumiem par noteiktas formas pudeļu izmantojumu un konkrētu specifisku pudeļu formu sarakstu,

| ii) | nosacījumiem par “dzirkstošā vīna” tipa pudeļu un aizkorķējuma izmantošanu, |
| --- | --- |

ii)

nosacījumiem par “dzirkstošā vīna” tipa pudeļu un aizkorķējuma izmantošanu,

| iii) | noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar noformējumu, |
| --- | --- |

iii)

noteikumiem, kas ļauj ražotājām dalībvalstīm noteikt papildu noteikumus saistībā ar noformējumu,

| iv) | noteikumiem par valodu lietojumu. |
| --- | --- |

iv)

noteikumiem par valodu lietojumu.

2.   Lai nodrošinātu šajā iedaļā paredzēto sertifikācijas, apstiprināšanas un verifikācijas procedūru efektivitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var paredzēt visus šajā sakarā vajadzīgos pasākumus.

3.   Lai nodrošinātu tirgus dalībnieku likumīgās intereses, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi tādu vīnu pagaidu marķējumā un noformējumā, kuru attiecīgais cilmes vietas nosaukums vai ģeogrāfiskās izcelsmes norāde atbilst 178. panta 5. punktā minētajām prasībām.

4.   Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībniekiem netiek nodarīts kaitējums, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt pārejas noteikumus par vīnu, kas laists tirgū un marķēts pirms 2009. gada 1. augusta.

5.   Lai novērstu to, ka Savienībā laiž tirgū vai eksportē produktus, kas nav marķēti saskaņā ar šo iedaļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var noteikt pasākumus, kas šajā sakarā jāīsteno dalībvalstīm.

6.   Lai ņemtu vērā tirdzniecības specifiku starp Savienību un konkrētām trešām valstīm, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt atkāpes no šīs iedaļas.

208. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt visus vajadzīgos ar šo iedaļu saistītos pasākumus attiecībā uz procedūrām, paziņojumiem un tehniskajiem kritērijiem.

II   NODAĻA

Ražotāju organizācijas, ražotāju grupas, starpnozaru organizācijas, tirgus dalībnieku organizācijas

I   iedaļa

Vispārīgi principi

209. pants

Ražotāju organizācijas

Dalībvalstis atzīst ražotāju organizācijas, kas:

| a) | sastāv no ražotājiem vienā no šādām nozarēm:






  i) | apiņu nozarē, |
| --- | --- | --- |

a)

sastāv no ražotājiem vienā no šādām nozarēm:

i)

apiņu nozarē,

| ii) | olīveļļas un galda olīvu nozarē, |
| --- | --- |

ii)

olīveļļas un galda olīvu nozarē,

| iii) | augļu un dārzeņu nozarē — no lauksaimniekiem, kuri audzē vienu vai vairākus šīs nozares produktus un/vai produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, |
| --- | --- |

iii)

augļu un dārzeņu nozarē — no lauksaimniekiem, kuri audzē vienu vai vairākus šīs nozares produktus un/vai produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei,

| v) | [piena un piena produktu nozarē,] |
| --- | --- |

v)

[piena un piena produktu nozarē,]

| v) | zīdtārpiņu nozarē; |
| --- | --- |

v)

zīdtārpiņu nozarē;

| b) | ir izveidotas pēc pašu ražotāju iniciatīvas; |
| --- | --- |

b)

ir izveidotas pēc pašu ražotāju iniciatīvas;

| c) | tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas jo īpaši var aptvert vai — attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari — aptver šādus uzdevumus:






  i) | nodrošināt, lai ražošanu plānotu un pielāgotu pieprasījumam, jo īpaši kvalitātes un kvantitātes ziņā, |
| --- | --- | --- |

c)

tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas jo īpaši var aptvert vai — attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari — aptver šādus uzdevumus:

i)

nodrošināt, lai ražošanu plānotu un pielāgotu pieprasījumam, jo īpaši kvalitātes un kvantitātes ziņā,

| ii) | koncentrēt piedāvājumu un laist tirgū organizācijas biedru saražotos produktus, |
| --- | --- |

ii)

koncentrēt piedāvājumu un laist tirgū organizācijas biedru saražotos produktus,

| iii) | optimizēt ražošanas izmaksas un stabilizēt ražotāju cenas. |
| --- | --- |

iii)

optimizēt ražošanas izmaksas un stabilizēt ražotāju cenas.

Ar nosacījumiem, kas paredzēti šā panta pirmās daļas b) un c) punktā, dalībvalstis var atzīt arī ražotāju organizācijas, kuru dalībnieki ir jebkuras 1. pantā minētās nozares ražotāji, kas nav kāda no šā panta pirmās daļas a) punktā minētajām nozarēm.

Attiecībā uz vīna nozari dalībvalstis saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem, kā noteikts pirmās daļas b) un c) punktā, var atzīt ražotāju organizācijas, kas piemēro statūtus, saskaņā ar kuriem to organizācijas biedru pienākums ir:

| a) | ievērot noteikumus, ko ražotāju organizācija pieņēmusi attiecībā uz ražošanas pārskatiem, ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

ievērot noteikumus, ko ražotāju organizācija pieņēmusi attiecībā uz ražošanas pārskatiem, ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību;

| b) | sniegt informāciju, ko ražotāju organizācija pieprasa statistikas vajadzībām, jo īpaši par jomām, kurās vērojama izaugsme, un par tirgus attīstību; |
| --- | --- |

b)

sniegt informāciju, ko ražotāju organizācija pieprasa statistikas vajadzībām, jo īpaši par jomām, kurās vērojama izaugsme, un par tirgus attīstību;

| c) | maksāt sodanaudu par statūtos noteikto pienākumu pārkāpumiem. |
| --- | --- |

c)

maksāt sodanaudu par statūtos noteikto pienākumu pārkāpumiem.

Vīna nozarē jo īpaši jātiecas sasniegt šādus konkrētus mērķus pirmās daļas c) punkta nozīmē:

| a) | veicināt videi nekaitīgus audzēšanas paņēmienus un ražošanas metodes un sniegt tehnisko palīdzību to izmantošanai; |
| --- | --- |

a)

veicināt videi nekaitīgus audzēšanas paņēmienus un ražošanas metodes un sniegt tehnisko palīdzību to izmantošanai;

| b) | veicināt vīndarības blakusproduktu un atkritumu apsaimniekošanas iniciatīvas, jo īpaši ūdens kvalitātes, augsnes un ainavas aizsardzībai un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai vai veicināšanai; |
| --- | --- |

b)

veicināt vīndarības blakusproduktu un atkritumu apsaimniekošanas iniciatīvas, jo īpaši ūdens kvalitātes, augsnes un ainavas aizsardzībai un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai vai veicināšanai;

| c) | veikt pētniecību par ilgtspējīgas ražošanas metodēm un tirgus norisēm; |
| --- | --- |

c)

veikt pētniecību par ilgtspējīgas ražošanas metodēm un tirgus norisēm;

| d) | sniegt ieguldījumu šīs daļas I sadaļas IV nodaļas VII iedaļā minēto atbalsta programmu īstenošanā. |
| --- | --- |

d)

sniegt ieguldījumu šīs daļas I sadaļas IV nodaļas VII iedaļā minēto atbalsta programmu īstenošanā.

210. pants

Starpnozaru organizācijas

1.   Dalībvalstis atzīst starpnozaru organizācijas, kas:

| a) | sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības saistībā ar produktu ražošanu, tirdzniecību un/vai pārstrādi šādās nozarēs:






  i) | olīveļļas un galda olīvu nozarē, |
| --- | --- | --- |

a)

sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības saistībā ar produktu ražošanu, tirdzniecību un/vai pārstrādi šādās nozarēs:

i)

olīveļļas un galda olīvu nozarē,

| ii) | tabakas nozarē; |
| --- | --- |

ii)

tabakas nozarē;

| b) | ir izveidotas pēc visu vai dažu to organizāciju vai apvienību iniciatīvas, kas ir to dalībnieki; |
| --- | --- |

b)

ir izveidotas pēc visu vai dažu to organizāciju vai apvienību iniciatīvas, kas ir to dalībnieki;

| c) | tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas var atteikties uz:






  i) | piedāvājuma koncentrēšanu un koordinēšanu un biedru produktu tirgošanu, |
| --- | --- | --- |

c)

tiecas sasniegt konkrētu mērķi, kas var atteikties uz:

i)

piedāvājuma koncentrēšanu un koordinēšanu un biedru produktu tirgošanu,

| ii) | ražošanas un pārstrādes kopīgu pielāgošanu tirgus prasībām un produkta uzlabošanu, |
| --- | --- |

ii)

ražošanas un pārstrādes kopīgu pielāgošanu tirgus prasībām un produkta uzlabošanu,

| iii) | ražošanas un pārstrādes racionalizācijas un uzlabošanas veicināšanu, |
| --- | --- |

iii)

ražošanas un pārstrādes racionalizācijas un uzlabošanas veicināšanu,

| iv) | ilgtspējīgas ražošanas metožu un tirgus attīstības pētniecību. |
| --- | --- |

iv)

ilgtspējīgas ražošanas metožu un tirgus attīstības pētniecību.

2.   Ja 1. punktā minētās starpnozaru organizācijas veic darbību vairāku dalībvalstu teritorijā, Komisija tās atzīst ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu
  .

3.   Papildus 1. punkta noteikumiem dalībvalstis attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari atzīst un attiecībā uz vīna nozari var atzīt arī starpnozaru organizācijas:

| a) | kurās ir pārstāvji, kas veic ekonomiskas darbības saistībā ar produktu ražošanu, tirdzniecību un/vai pārstrādi ievada teikumā norādītajās nozarēs; |
| --- | --- |

a)

kurās ir pārstāvji, kas veic ekonomiskas darbības saistībā ar produktu ražošanu, tirdzniecību un/vai pārstrādi ievada teikumā norādītajās nozarēs;

| b) | kuras ir izveidotas pēc visu vai dažu to organizāciju vai apvienību iniciatīvas, kas ir minētas a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

kuras ir izveidotas pēc visu vai dažu to organizāciju vai apvienību iniciatīvas, kas ir minētas a) apakšpunktā;

| c) | veic vienu, augļu vai dārzeņu nozarē — divas vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Savienības reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses un, neskarot citas nozares, vīna nozarē, ņemot vērā sabiedrības veselības aizsardzību un patērētāju intereses:






  i) | uzlabo zināšanas, kā arī ražošanas un tirgus pārskatāmību, |
| --- | --- | --- |

c)

veic vienu, augļu vai dārzeņu nozarē — divas vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Savienības reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses un, neskarot citas nozares, vīna nozarē, ņemot vērā sabiedrības veselības aizsardzību un patērētāju intereses:

i)

uzlabo zināšanas, kā arī ražošanas un tirgus pārskatāmību,

| ii) | palīdz labāk koordinēt to, kā augļu un dārzeņu un vīna nozares produkti tiek laisti tirgū, īpaši izmantojot pētījumus un tirgus izpēti, |
| --- | --- |

ii)

palīdz labāk koordinēt to, kā augļu un dārzeņu un vīna nozares produkti tiek laisti tirgū, īpaši izmantojot pētījumus un tirgus izpēti,

| iii) | izstrādā standarta līgumu formas atbilstīgi Savienības noteikumiem, |
| --- | --- |

iii)

izstrādā standarta līgumu formas atbilstīgi Savienības noteikumiem,

| iv) | pilnīgāk izmanto saražoto augļu un dārzeņu potenciālu un vīna nozares ražošanas potenciālu, |
| --- | --- |

iv)

pilnīgāk izmanto saražoto augļu un dārzeņu potenciālu un vīna nozares ražošanas potenciālu,

| v) | sniedz informāciju un veic vajadzīgo izpēti, lai ražošanu tuvinātu produktiem, kas vairāk atbilst tirgus prasībām, patērētāju gaumei un vēlmēm, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību, |
| --- | --- |

v)

sniedz informāciju un veic vajadzīgo izpēti, lai ražošanu tuvinātu produktiem, kas vairāk atbilst tirgus prasībām, patērētāju gaumei un vēlmēm, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību,

| vi) | meklē veidus, kā ierobežot augu aizsardzības līdzekļu un citu vielu izmantošanu un nodrošināt produktu kvalitāti un augsnes un ūdens saglabāšanu, |
| --- | --- |

vi)

meklē veidus, kā ierobežot augu aizsardzības līdzekļu un citu vielu izmantošanu un nodrošināt produktu kvalitāti un augsnes un ūdens saglabāšanu,

| vii) | izstrādā metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības un — attiecībā uz vīna nozari — arī vīndarības posmos, |
| --- | --- |

vii)

izstrādā metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības un — attiecībā uz vīna nozari — arī vīndarības posmos,

| viii) | izmanto bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu un aizsargā un veicina šādu lauksaimniecību, kā arī cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes marķējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, |
| --- | --- |

viii)

izmanto bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu un aizsargā un veicina šādu lauksaimniecību, kā arī cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes marķējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes,

| ix) | veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes, |
| --- | --- |

ix)

veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes,

| x) | attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari izstrādā XIV pielikuma 2. un 3. punktā minētos ražošanas un tirdzniecības noteikumus, kas ir stingrāki par Savienības vai attiecīgās valsts noteikumiem, |
| --- | --- |

x)

attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari izstrādā XIV pielikuma 2. un 3. punktā minētos ražošanas un tirdzniecības noteikumus, kas ir stingrāki par Savienības vai attiecīgās valsts noteikumiem,

| xi) | attiecībā uz vīna nozari:






  — | sniedz informāciju par noteiktām īpašībām, kas piemīt vīnam ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, |
| --- | --- | --- |

xi)

attiecībā uz vīna nozari:

—

sniedz informāciju par noteiktām īpašībām, kas piemīt vīnam ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi,

| — | veicina mērenu un atbildīgu vīna patēriņu un informē par kaitējumu, ko var nodarīt bīstami patēriņa ieradumi, |
| --- | --- |

—

veicina mērenu un atbildīgu vīna patēriņu un informē par kaitējumu, ko var nodarīt bīstami patēriņa ieradumi,

| — | īsteno vīna noieta veicināšanas pasākumus, jo īpaši trešās valstīs. |
| --- | --- |

—

īsteno vīna noieta veicināšanas pasākumus, jo īpaši trešās valstīs.

4.   Dalībvalstis var atzīt arī starpnozaru organizācijas, kas:

| a) | sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības saistībā ar piena un piena produktu nozares produktu ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi; |
| --- | --- |

a)

sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības saistībā ar piena un piena produktu nozares produktu ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi;

| b) | ir izveidotas pēc visu vai dažu pārstāvju iniciatīvas, kas ir minēti a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

b)

ir izveidotas pēc visu vai dažu pārstāvju iniciatīvas, kas ir minēti a) apakšpunktā;

| c) | veic vienu vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Savienības reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses:






  i) | uzlabo ražošanas un tirgus zināšanas un pārredzamību, tostarp publicējot statistikas datus par cenu, apjomiem un darbības ilgumu līgumiem, kuri noslēgti par svaigpiena piegādi, un sniedzot analīzi par iespējamo turpmāko tirgus attīstību reģionālajā vai valsts līmenī, |
| --- | --- | --- |

c)

veic vienu vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Savienības reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses:

i)

uzlabo ražošanas un tirgus zināšanas un pārredzamību, tostarp publicējot statistikas datus par cenu, apjomiem un darbības ilgumu līgumiem, kuri noslēgti par svaigpiena piegādi, un sniedzot analīzi par iespējamo turpmāko tirgus attīstību reģionālajā vai valsts līmenī,

| ii) | palīdz labāk koordinēt, kā piena un piena nozares produkti tiek laisti tirgū, īpaši izmantojot pētījumus un tirgus izpēti, |
| --- | --- |

ii)

palīdz labāk koordinēt, kā piena un piena nozares produkti tiek laisti tirgū, īpaši izmantojot pētījumus un tirgus izpēti,

| iii) | izstrādā standartlīgumus, kas atbilst Savienības tiesību aktiem, |
| --- | --- |

iii)

izstrādā standartlīgumus, kas atbilst Savienības tiesību aktiem,

| iv) | sniedz informāciju un veic izpēti, kas vajadzīga, lai ražošanu pielāgotu produktiem, kuri vairāk atbilst tirgus prasībām un patērētāju gaumei un cerībām, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību, |
| --- | --- |

iv)

sniedz informāciju un veic izpēti, kas vajadzīga, lai ražošanu pielāgotu produktiem, kuri vairāk atbilst tirgus prasībām un patērētāju gaumei un cerībām, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību,

| v) | meklē paņēmienus dzīvnieku veselības aprūpes produktu un citu līdzekļu izmantošanas ierobežošanai, |
| --- | --- |

v)

meklē paņēmienus dzīvnieku veselības aprūpes produktu un citu līdzekļu izmantošanas ierobežošanai,

| vi) | izstrādā metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības posmos, |
| --- | --- |

vi)

izstrādā metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības posmos,

| vii) | izmanto bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu un aizsargā un popularizē šādu lauksaimniecību, kā arī cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes marķējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, un |
| --- | --- |

vii)

izmanto bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu un aizsargā un popularizē šādu lauksaimniecību, kā arī cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes marķējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes, un

| viii) | veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes. |
| --- | --- |

viii)

veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes.

211. pants

Kopīgi noteikumi par ražotāju un starpnozaru organizācijām

1.   Šīs regulas 209. pantu un 210. panta 1. punktu piemēro, neskarot attiecīgi ražotāju organizāciju un starpnozaru organizāciju atzīšanu, par ko dalībvalstis pieņēmušas lēmumu, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem un ievērojot Savienības tiesību aktus, visās 1. pantā minētajās nozarēs, kas nav 209. panta pirmās daļas a) punktā un 210. panta 1. punktā minētās nozares.

2.   Ražotāju organizācijas, kas ir atzītas vai apstiprinātas saskaņā ar Regulām (EEK) Nr. 707/76 (41), (EK) Nr. 865/2004 (42) un (EK) Nr. 1952/2005 (43), uzskata par atzītām ražotāju organizācijām saskaņā ar šīs regulas 209. pantu.

Starpnozaru organizācijas, kas ir atzītas vai apstiprinātas saskaņā ar Regulām (EEK) 2077/92 (44) un (EK) Nr. 865/2004, uzskata par atzītām starpnozaru organizācijām saskaņā ar šīs regulas 210. pantu.

212. pants

Tirgus dalībnieku organizācijas

Šajā regulā “tirgus dalībnieku organizācijas” ir atzītas ražotāju organizācijas, atzītas starpnozaru organizācijas vai atzītas citu tirgus dalībnieku organizācijas olīveļļas un galda olīvu nozarē vai to apvienības.

II   iedaļa

Noteikumi attiecībā uz ražotāju un starpnozaru organizācijām un ražotāju grupām augļu un dārzeņu nozarē

I   apakšiedaļa

Ražotāju organizāciju statūti un atzīšana

213. pants

Ražotāju organizāciju statūti

1.   Augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas statūtos tās biedriem ražotājiem jo īpaši nosaka šādas prasības:

| a) | ievērot noteikumus, ko ražotāju organizācija pieņēmusi attiecībā uz ražošanas pārskatiem, ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

a)

ievērot noteikumus, ko ražotāju organizācija pieņēmusi attiecībā uz ražošanas pārskatiem, ražošanu, tirdzniecību un vides aizsardzību;

| b) | attiecībā uz konkrētajā saimniecībā ražotajiem produktiem, kas minēti 209. panta pirmās daļas a) punkta iii) apakšpunktā, būt tikai vienas ražotāju organizācijas biedram; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz konkrētajā saimniecībā ražotajiem produktiem, kas minēti 209. panta pirmās daļas a) punkta iii) apakšpunktā, būt tikai vienas ražotāju organizācijas biedram;

| c) | visu attiecīgo produkciju pārdot ar ražotāju organizācijas starpniecību; |
| --- | --- |

c)

visu attiecīgo produkciju pārdot ar ražotāju organizācijas starpniecību;

| d) | sniegt ražotāju organizācijai informāciju, ko tā pieprasījusi statistikas vajadzībām, īpaši par audzēšanas platībām, novāktās ražas daudzumu, ražību un tiešo pārdošanu; |
| --- | --- |

d)

sniegt ražotāju organizācijai informāciju, ko tā pieprasījusi statistikas vajadzībām, īpaši par audzēšanas platībām, novāktās ražas daudzumu, ražību un tiešo pārdošanu;

| e) | veikt statūtos paredzētās iemaksas, lai izveidotu un papildinātu 120. pantā paredzēto darbības fondu. |
| --- | --- |

e)

veikt statūtos paredzētās iemaksas, lai izveidotu un papildinātu 120. pantā paredzēto darbības fondu.

2.   Ja ražotāju organizācija to atļauj un ja tas atbilst ražotāju organizācijas pieņemtajiem noteikumiem un nosacījumiem, neatkarīgi no 1. punkta c) apakšpunkta biedri ražotāji drīkst:

| a) | pārdot ne vairāk kā noteiktu daļu savas produkcijas un/vai produktu tieši saimniecībās un/vai ārpus tām patērētājiem personīgām vajadzībām; šo daļu nosaka dalībvalstis ne mazāk kā 10 % apjomā; |
| --- | --- |

a)

pārdot ne vairāk kā noteiktu daļu savas produkcijas un/vai produktu tieši saimniecībās un/vai ārpus tām patērētājiem personīgām vajadzībām; šo daļu nosaka dalībvalstis ne mazāk kā 10 % apjomā;

| b) | paši vai ar kādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produkcijas daudzumu, kas ir maznozīmīgs, salīdzinot ar viņu organizāciju pārdodamās produkcijas apjomiem; |
| --- | --- |

b)

paši vai ar kādas citas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produkcijas daudzumu, kas ir maznozīmīgs, salīdzinot ar viņu organizāciju pārdodamās produkcijas apjomiem;

| c) | paši vai ar citas tādas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību dēļ parasti neattiecas attiecīgās organizācijas komerciālā darbība. |
| --- | --- |

c)

paši vai ar citas tādas ražotāju organizācijas starpniecību, kuru izraudzījusies pašu organizācija, pārdot produktus, uz kuriem to īpašību dēļ parasti neattiecas attiecīgās organizācijas komerciālā darbība.

3.   Ražotāju organizācijas statūtos paredz arī:

| a) | noteikšanas, pieņemšanas un grozīšanas kārtību attiecībā uz 1. punktā minētajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

a)

noteikšanas, pieņemšanas un grozīšanas kārtību attiecībā uz 1. punktā minētajiem noteikumiem;

| b) | finanšu ieguldījumu noteikšanu organizācijas biedriem, kuri vajadzīgi ražotāju organizācijas finansēšanai; |
| --- | --- |

b)

finanšu ieguldījumu noteikšanu organizācijas biedriem, kuri vajadzīgi ražotāju organizācijas finansēšanai;

| c) | noteikumus, kas ļauj tās biedriem ražotājiem demokrātiski uzraudzīt savu organizāciju un tās lēmumus; |
| --- | --- |

c)

noteikumus, kas ļauj tās biedriem ražotājiem demokrātiski uzraudzīt savu organizāciju un tās lēmumus;

| d) | sankcijas par statūtos noteikto pienākumu neizpildi, īpaši par iemaksu neveikšanu vai ražotāju organizācijas noteikumu neievērošanu; |
| --- | --- |

d)

sankcijas par statūtos noteikto pienākumu neizpildi, īpaši par iemaksu neveikšanu vai ražotāju organizācijas noteikumu neievērošanu;

| e) | noteikumus par jaunu biedru uzņemšanu, jo īpaši par minimālo dalības laiku; |
| --- | --- |

e)

noteikumus par jaunu biedru uzņemšanu, jo īpaši par minimālo dalības laiku;

| f) | grāmatvedības un budžeta noteikumus, kas vajadzīgi organizācijas darbībai. |
| --- | --- |

f)

grāmatvedības un budžeta noteikumus, kas vajadzīgi organizācijas darbībai.

4.   Uzskata, ka saimnieciskos jautājumos augļu un dārzeņu nozares ražotāju organizācijas darbojas savu biedru vārdā un uzdevumā.

214. pants

Atzīšana

1.   Dalībvalstis augļu un dārzeņu nozarē par ražotāju organizācijām atzīst visas juridiskas personas vai precīzi definētas juridiskas personas daļas, kas pieprasa šādu atzīšanu, ja:

| a) | to mērķis ir izmantot videi labvēlīgas audzēšanas metodes, ražošanas metodes un atkritumu apsaimniekošanas metodes, īpaši — lai aizsargātu ūdens un augsnes kvalitāti un ainavu, kā arī lai saglabātu vai veicinātu bioloģisko daudzveidību, tās atbilst 209. un 213. pantā noteiktajām prasībām un iesniedz par to attiecīgus pierādījumus; |
| --- | --- |

a)

to mērķis ir izmantot videi labvēlīgas audzēšanas metodes, ražošanas metodes un atkritumu apsaimniekošanas metodes, īpaši — lai aizsargātu ūdens un augsnes kvalitāti un ainavu, kā arī lai saglabātu vai veicinātu bioloģisko daudzveidību, tās atbilst 209. un 213. pantā noteiktajām prasībām un iesniedz par to attiecīgus pierādījumus;

| b) | tām ir obligātais minimālais biedru skaits un to rīcībā ir pārdodamās produkcijas minimālais apjoms vai vērtība, kas jānosaka dalībvalstīm, un tās iesniedz par to attiecīgus pierādījumus; |
| --- | --- |

b)

tām ir obligātais minimālais biedru skaits un to rīcībā ir pārdodamās produkcijas minimālais apjoms vai vērtība, kas jānosaka dalībvalstīm, un tās iesniedz par to attiecīgus pierādījumus;

| c) | ir pietiekami pierādījumi tam, ka tās pienācīgi veic savas darbības gan attiecībā uz termiņiem, gan attiecībā uz efektivitāti un piedāvājuma koncentrēšanu, tādējādi dalībvalstis šim nolūkam var nolemt, uz kuriem 209. panta pirmās daļas a) punkta iii) apakšpunktā minētajiem produktiem vai produktu grupām būtu jāattiecina ražotāju organizācijas darbība; |
| --- | --- |

c)

ir pietiekami pierādījumi tam, ka tās pienācīgi veic savas darbības gan attiecībā uz termiņiem, gan attiecībā uz efektivitāti un piedāvājuma koncentrēšanu, tādējādi dalībvalstis šim nolūkam var nolemt, uz kuriem 209. panta pirmās daļas a) punkta iii) apakšpunktā minētajiem produktiem vai produktu grupām būtu jāattiecina ražotāju organizācijas darbība;

| d) | tās saviem biedriem efektīvi nodrošina tehnisku palīdzību, lai tie izmantotu videi labvēlīgas audzēšanas metodes; |
| --- | --- |

d)

tās saviem biedriem efektīvi nodrošina tehnisku palīdzību, lai tie izmantotu videi labvēlīgas audzēšanas metodes;

| e) | tās vajadzības gadījumā efektīvi apgādā savas organizācijas biedrus ar tehniskiem līdzekļiem to produkcijas vākšanai, glabāšanai, pakošanai un tirdzniecībai; |
| --- | --- |

e)

tās vajadzības gadījumā efektīvi apgādā savas organizācijas biedrus ar tehniskiem līdzekļiem to produkcijas vākšanai, glabāšanai, pakošanai un tirdzniecībai;

| f) | nodrošina pienācīgu viņu darbības komerciālo un grāmatvedības vadību un |
| --- | --- |

f)

nodrošina pienācīgu viņu darbības komerciālo un grāmatvedības vadību un

| g) | attiecīgajā tirgū tām nav dominējoša stāvokļa, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 39. pantā noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

g)

attiecīgajā tirgū tām nav dominējoša stāvokļa, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 39. pantā noteiktos mērķus.

2.   Dalībvalstis:

| a) | trīs mēnešos pēc pieteikuma un visu attiecīgo pierādījumu iesniegšanas pieņem lēmumu, vai atzīt ražotāju organizāciju; |
| --- | --- |

a)

trīs mēnešos pēc pieteikuma un visu attiecīgo pierādījumu iesniegšanas pieņem lēmumu, vai atzīt ražotāju organizāciju;

| b) | ar regulāriem starplaikiem veic pārbaudes, lai pārliecinātos, vai ražotāju organizācijas ievēro šo nodaļu, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu; |
| --- | --- |

b)

ar regulāriem starplaikiem veic pārbaudes, lai pārliecinātos, vai ražotāju organizācijas ievēro šo nodaļu, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu;

| c) | reizi gadā paziņo Komisijai par visiem lēmumiem, ar ko piešķir, atsaka vai atsauc atzīšanu. |
| --- | --- |

c)

reizi gadā paziņo Komisijai par visiem lēmumiem, ar ko piešķir, atsaka vai atsauc atzīšanu.

II   apakšiedaļa

Ražotāju organizāciju apvienības un ražotāju grupas

215. pants

Ražotāju organizāciju apvienības augļu un dārzeņu nozarē

Ražotāju organizāciju apvienību augļu un dārzeņu nozarē veido pēc atzītu ražotāju organizāciju ierosmes, un tā var veikt šajā regulā norādītās ražotāju organizācijas funkcijas. Šajā sakarā dalībvalstis pēc lūguma var atzīt ražotāju organizāciju apvienību, ja:

| a) | dalībvalsts uzskata, ka apvienība spēj efektīvi veikt šīs darbības, un |
| --- | --- |

a)

dalībvalsts uzskata, ka apvienība spēj efektīvi veikt šīs darbības, un

| b) | attiecīgajā tirgū apvienībai nav dominējoša stāvokļa, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 39. pantā noteiktos mērķus. |
| --- | --- |

b)

attiecīgajā tirgū apvienībai nav dominējoša stāvokļa, ja vien tas nav vajadzīgs, lai sasniegtu Līguma 39. pantā noteiktos mērķus.

Šīs regulas 213. panta 4. punktu piemēro mutatis mutandis.

216. pants

Ārpakalpojumu izmantošana

Dalībvalsts var atļaut atzītai ražotāju organizācijai augļu un dārzeņu nozarē vai atzītai ražotāju organizāciju apvienībai šajā nozarē izmantot ārpakalpojumus jebkurām savām darbībām, tostarp izmantot savas filiāles, ja tās dalībvalstīm sniedz pietiekamus pierādījumus, ka šādu pakalpojumu izmantošana ir piemērots veids, kā sasniegt attiecīgās ražotāju organizācijas vai attiecīgās ražotāju organizāciju apvienības mērķus.

217. pants

Ražotāju grupas augļu un dārzeņu nozarē

1.   Dalībvalstīs, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, vai Savienības attālākajos reģionos, kā minēts Līguma 349. panta 2. punktā, vai Egejas jūras nelielajās salās, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1405/2006 1. panta 2. punktā, ražotāju grupas var veidot kā juridisku vienību vai skaidri noteiktu juridiskas vienības daļu pēc tādu lauksaimnieku ierosmes, kuri audzē vienu vai vairākus augļu un dārzeņu nozares produktus un/vai produktus, kas paredzēti vienīgi pārstrādei, lai tās tiktu atzītas par ražotāju organizāciju.

Šādām ražotāju grupām var piešķirt pārejas periodu, kura laikā jāsasniedz atbilstība nosacījumiem par ražotāju organizācijas atzīšanu saskaņā ar 209. pantu.

Lai pieteiktos uz pārejas periodu, minētās ražotāju grupas iesniedz attiecīgajai dalībvalstij pakāpeniskas atzīšanas plānu, ar kura pieņemšanu sākas otrajā daļā minētais pārejas periods un kurš nozīmē sākotnēju atzīšanu. Pārejas periods nav ilgāks par pieciem gadiem.

2.   Pirms atzīšanas plāna pieņemšanas dalībvalstis informē Komisiju par saviem nolūkiem un ar tiem saistītajām finanšu sekām.

III   apakšiedaļa

Noteikumu attiecināšana uz ekonomiskās zonas ražotājiem

218. pants

Noteikumu piemērošanas paplašināšana

1.   Gadījumos, kad ražotāju organizāciju augļu un dārzeņu nozarē, kas darbojas noteiktā ekonomiskā zonā, attiecībā uz kādu konkrētu produktu uzskata par produkcijas un ražotāju reprezentatīvu pārstāvi šajā zonā, attiecīgā dalībvalsts pēc šīs ražotāju organizācijas pieprasījuma tiem šīs zonas ražotājiem, kas attiecīgajā ekonomiskajā zonā veic uzņēmējdarbību, bet nepieder pie ražotāju organizācijas, var padarīt saistošus šādus noteikumus:

| a) | šīs regulas 213. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos noteikumus; |
| --- | --- |

a)

šīs regulas 213. panta 1. punkta a) apakšpunktā minētos noteikumus;

| b) | šīs regulas 121. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanai vajadzīgos noteikumus. |
| --- | --- |

b)

šīs regulas 121. panta 2. punkta c) apakšpunktā minēto pasākumu īstenošanai vajadzīgos noteikumus.

Šā punkta pirmo daļu piemēro, ja minētie noteikumi:

| a) | ir spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu; |
| --- | --- |

a)

ir spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu;

| b) | ir iekļauti pilnīgajā sarakstā XIV pielikumā; |
| --- | --- |

b)

ir iekļauti pilnīgajā sarakstā XIV pielikumā;

| c) | ir saistoši ne vairāk kā trīs tirdzniecības gadus. |
| --- | --- |

c)

ir saistoši ne vairāk kā trīs tirdzniecības gadus.

Tomēr šā punkta otrās daļas a) apakšpunktā minēto nosacījumu nepiemēro tad, ja attiecīgie noteikumi ir tie, kas uzskaitīti XIV pielikuma 1., 3. un 5. punktā. Šajā gadījumā noteikumus piemēro paplašināti ne ilgāk par vienu tirdzniecības gadu.

2.   Šajā apakšiedaļā “ekonomiskā zona” ir ģeogrāfiska zona, ko veido blakusesošie vai tuvējie ražošanas reģioni, kuros ražošanas un tirdzniecības apstākļi ir vienādi.

Dalībvalstis paziņo Komisijai ekonomisko zonu sarakstu.

Viena mēneša laikā pēc paziņošanas Komisija vai nu apstiprina sarakstu ar īstenošanas aktu bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemts, nepiemērojot 323. pantu
  , vai pēc apspriešanās ar attiecīgo dalībvalsti pieņem lēmumu par grozījumiem, kas dalībvalstij jāveic. Komisija apstiprināto sarakstu publisko veidā, ko tā atzīst par piemērotu.

3.   Ražotāju organizāciju uzskata par reprezentatīvu pārstāvi 1. punkta nozīmē, ja tās biedri veido vismaz 50 % tās ekonomiskās zonas ražotāju, kurā tā darbojas, un aptver vismaz 60 % šīs zonas produkcijas kopējā apjoma. Neskarot 5. punktu, aprēķinot šos procentus, neņem vērā bioloģisko produktu ražotājus vai bioloģisko produktu ražošanu, uz ko līdz 2008. gada 31. decembrim attiecas Regula (EEK) Nr. 2092/91 (45) un no 2009. gada 1. janvāra — Regula (EK) Nr. 834/2007 (46).

4.   Noteikumi, kas ir padarīti saistoši visiem ražotājiem noteiktā ekonomiskajā zonā:

| a) | nerada kaitējumu citiem ražotājiem attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā; |
| --- | --- |

a)

nerada kaitējumu citiem ražotājiem attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā;

| b) | netiek piemēroti tādiem produktiem, kuri piegādāti pārstrādei saskaņā ar līgumu, kas parakstīts pirms tirdzniecības gada sākuma, izņemot noteikumus par ražošanas pārskatu, kas minēti 213. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ja vien šie noteikumi nepārprotami neattiecas uz šādiem produktiem; |
| --- | --- |

b)

netiek piemēroti tādiem produktiem, kuri piegādāti pārstrādei saskaņā ar līgumu, kas parakstīts pirms tirdzniecības gada sākuma, izņemot noteikumus par ražošanas pārskatu, kas minēti 213. panta 1. punkta a) apakšpunktā, ja vien šie noteikumi nepārprotami neattiecas uz šādiem produktiem;

| c) | nav pretrunā spēkā esošajiem Savienības un attiecīgās valsts noteikumiem. |
| --- | --- |

c)

nav pretrunā spēkā esošajiem Savienības un attiecīgās valsts noteikumiem.

5.   Noteikumus nevar padarīt saistošus bioloģiskās lauksaimniecības produktu ražotājiem, uz kuriem līdz 2008. gada 31. decembrim attiecas Regula (EEK) Nr. 2092/91 un no 2009. gada 1. janvāra — Regula (EK) Nr. 834/2007, ja vien konkrēto pasākumu nav pieņēmuši vismaz 50 % šādu ražotāju ekonomiskajā zonā, kurā darbojas ražotāju organizācija, un minētā organizācija aptver vismaz 60 % no šāda veida ražošanas apjoma attiecīgajā zonā.

219. pants

Paziņošana

Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par noteikumiem, kurus tās padarījušas saistošus visiem ražotājiem noteiktā ekonomiskajā zonā saskaņā ar 218. panta 1. punktu. Komisija šos noteikumus publisko veidā, ko tā atzīst par piemērotu.

220. pants

Noteikumu piemērošanas paplašināšanas atcelšana

Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nolemj, ka dalībvalstij jāatceļ tās pieņemtais lēmums par noteikumu piemērošanas paplašināšanu saskaņā ar 218. panta 1. punktu:

| a) | ja tā uzskata, ka to attiecināšana uz pārējiem ražotājiem nepieļauj konkurenci nozīmīgā iekšējā tirgus daļā vai apdraud brīvo tirdzniecību vai ka ir apdraudēti Līguma 39. panta mērķi; |
| --- | --- |

a)

ja tā uzskata, ka to attiecināšana uz pārējiem ražotājiem nepieļauj konkurenci nozīmīgā iekšējā tirgus daļā vai apdraud brīvo tirdzniecību vai ka ir apdraudēti Līguma 39. panta mērķi;

| b) | ja tā konstatē, ka Līguma 101. panta 1. punkts attiecas uz noteikumiem, ko attiecina uz pārējiem ražotājiem. Komisijas lēmumu attiecībā uz minētajiem noteikumiem piemēro vienīgi no šāda konstatējuma dienas; |
| --- | --- |

b)

ja tā konstatē, ka Līguma 101. panta 1. punkts attiecas uz noteikumiem, ko attiecina uz pārējiem ražotājiem. Komisijas lēmumu attiecībā uz minētajiem noteikumiem piemēro vienīgi no šāda konstatējuma dienas;

| c) | ja pārbaudē konstatē, ka nav ievēroti šīs apakšiedaļas noteikumi. |
| --- | --- |

c)

ja pārbaudē konstatē, ka nav ievēroti šīs apakšiedaļas noteikumi.

221. pants

To ražotāju finansiālās iemaksas, kas nav organizācijas biedri

Piemērojot 218. panta 1. punktu, attiecīgā dalībvalsts, izpētot iesniegtos pierādījumus, var pieņemt lēmumu, ka ražotājiem, kas nav biedri, ir pienākums maksāt ražotāju organizācijai par to daļu no biedru ražotāju finansiālajām iemaksām, kas tiek izmantotas, lai segtu:

| a) | administratīvās izmaksas, kas saistītas ar 218. panta 1. punkta noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

a)

administratīvās izmaksas, kas saistītas ar 218. panta 1. punkta noteikumu piemērošanu;

| b) | organizācijas vai apvienības veikto pētījumu, tirgus izpētes un tirdzniecības reklāmas izmaksas, kas ir visu šīs zonas ražotāju interesēs. |
| --- | --- |

b)

organizācijas vai apvienības veikto pētījumu, tirgus izpētes un tirdzniecības reklāmas izmaksas, kas ir visu šīs zonas ražotāju interesēs.

222. pants

Ražotāju organizāciju apvienību noteikumu piemērošanas paplašināšana

Šajā apakšiedaļā jebkuru atsauci uz ražotāju organizācijām uzskata arī par atsauci uz atzītām ražotāju organizāciju apvienībām.

IV   apakšiedaļa

Starpnozaru organizācijas augļu un dārzeņu nozarē

223. pants

Atzīšana un atzīšanas atsaukšana

1.   Ja to pamato attiecīgās dalībvalsts struktūras, dalībvalstis par starpnozaru organizācijām augļu un dārzeņu nozarē var atzīt visas organizācijas, kuras veic uzņēmējdarbību to teritorijā un iesniedz attiecīgu pieteikumu, ar nosacījumu, ka:

| a) | tās darbojas vienā vai vairākos attiecīgās dalībvalsts teritorijas reģionos; |
| --- | --- |

a)

tās darbojas vienā vai vairākos attiecīgās dalībvalsts teritorijas reģionos;

| b) | tās pārstāv ievērojamu daļu no augļu un dārzeņu ražošanas, tirdzniecības un/vai pārstrādes un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu daļu attiecīgajā reģionā vai reģionos un, ja iesaistīts vairāk nekā viens reģions, tās katrā reģionā var uzrādīt minimālo pārstāvības līmeni attiecībā uz katru nozari, ko tās apvieno; |
| --- | --- |

b)

tās pārstāv ievērojamu daļu no augļu un dārzeņu ražošanas, tirdzniecības un/vai pārstrādes un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu daļu attiecīgajā reģionā vai reģionos un, ja iesaistīts vairāk nekā viens reģions, tās katrā reģionā var uzrādīt minimālo pārstāvības līmeni attiecībā uz katru nozari, ko tās apvieno;

| c) | tās veic divas vai vairāk no 210. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām darbībām; |
| --- | --- |

c)

tās veic divas vai vairāk no 210. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētajām darbībām;

| d) | tās nenodarbojas ar augļu un dārzeņu audzēšanu, pārstrādi vai tirdzniecību vai augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

d)

tās nenodarbojas ar augļu un dārzeņu audzēšanu, pārstrādi vai tirdzniecību vai augļu un dārzeņu pārstrādes produktu tirdzniecību;

| e) | tās neiesaistās nekādos 285. panta 4. punktā minētajos nolīgumos, lēmumos un saskaņotās darbībās. |
| --- | --- |

e)

tās neiesaistās nekādos 285. panta 4. punktā minētajos nolīgumos, lēmumos un saskaņotās darbībās.

2.   Pirms dalībvalstis piešķir atzīšanu, tās dara Komisijai zināmas starpnozaru organizācijas, kas ir iesniegušas pieteikumus atzīšanas saņemšanai, sniedzot visu būtisko informāciju par to pārstāvību un darbības veidiem, kā arī visu citu novērtēšanai vajadzīgo informāciju.

Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var iebilst pret atzīšanu divos mēnešos pēc paziņošanas.

3.   Dalībvalstis:

| a) | trīs mēnešos pēc pieteikuma un visu apliecinošo dokumentu iesniegšanas pieņem lēmumu par atzīšanu; |
| --- | --- |

a)

trīs mēnešos pēc pieteikuma un visu apliecinošo dokumentu iesniegšanas pieņem lēmumu par atzīšanu;

| b) | ar regulāriem starplaikiem veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotāju organizācijas ievēro atzīšanas noteikumus un nosacījumus, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu; |
| --- | --- |

b)

ar regulāriem starplaikiem veic pārbaudes, lai pārliecinātos, ka ražotāju organizācijas ievēro atzīšanas noteikumus un nosacījumus, bet šīs regulas noteikumu neievērošanas vai pārkāpumu gadījumos nosaka sankcijas, ko piemēro šādām organizācijām, un vajadzības gadījumā pieņem lēmumu par atzīšanas atsaukšanu;

| c) | atsauc atzīšanu, ja:






  i) | vairs netiek ievērotas šajā apakšiedaļā paredzētās prasības un nosacījumi, |
| --- | --- | --- |

c)

atsauc atzīšanu, ja:

i)

vairs netiek ievērotas šajā apakšiedaļā paredzētās prasības un nosacījumi,

| ii) | starpnozaru organizācija iesaistās kādā no 285. panta 4. punktā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, neskarot citas sankcijas, kas tai piemērotas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem, |
| --- | --- |

ii)

starpnozaru organizācija iesaistās kādā no 285. panta 4. punktā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, neskarot citas sankcijas, kas tai piemērotas saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem,

| iii) | starpnozaru organizācija neievēro 285. panta 2. punktā minētās paziņošanas saistības; |
| --- | --- |

iii)

starpnozaru organizācija neievēro 285. panta 2. punktā minētās paziņošanas saistības;

| d) | divos mēnešos paziņo Komisijai par visiem lēmumiem, ar ko atzīšanu piešķir, atsaka vai atsauc. |
| --- | --- |

d)

divos mēnešos paziņo Komisijai par visiem lēmumiem, ar ko atzīšanu piešķir, atsaka vai atsauc.

4.   Atzīšana nozīmē atļauju veikt 210. panta 3. punkta c) apakšpunktā uzskaitītās darbības, ievērojot citus šīs regulas noteikumus.

5.   Noteikumus un nosacījumus, kā dalībvalstīm jāziņo Komisijai par starpnozaru organizāciju darbību, kā arī šo ziņojumu sniegšanas periodiskumu Komisija nosaka ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  .

6.   Komisija pēc pārbaužu rezultātiem ar īstenošanas aktu bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemts, nepiemērojot 323. pantu,
  var dalībvalstij pieprasīt atzīšanu atsaukt.

7.   Komisija veidā, ko tā uzskata par piemērotu, publisko atzīto starpnozaru organizāciju sarakstu, norādot ekonomisko sfēru vai to darbības jomu un pasākumus, ko tās veic 224. panta nozīmē. Publisko arī atzīšanas atsaukšanu.

224. pants

Noteikumu piemērošanas paplašināšana

1.   Gadījumos, kad uzskata, ka starpnozaru organizācija, kas darbojas dalībvalsts konkrētā reģionā vai reģionos, reprezentatīvi pārstāv attiecīgā produkta ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi, attiecīgā dalībvalsts pēc šīs starpnozaru organizācijas lūguma dažus nolīgumus, lēmumus vai saskaņotas darbības, par ko šajā organizācijā ir vienojušies, var uz ierobežotu laiku padarīt saistošus citiem šai organizācijai nepiederošiem tirgus dalībniekiem, personām vai grupām, kas darbojas attiecīgajā reģionā vai reģionos.

2.   Starpnozaru organizāciju uzskata par reprezentatīvu pārstāvi 1. punkta nozīmē, ja attiecīgajā dalībvalsts reģionā vai reģionos tā aptver vismaz divas trešdaļas attiecīgā produkta vai produktu ražošanas, tirdzniecības vai pārstrādes. Ja pieteikums par noteikumu attiecināšanu uz citiem tirgus dalībniekiem attiecas uz vairākiem reģioniem, starpnozaru organizācijai jāapliecina minimālais pārstāvības līmenis katrā attiecīgajā reģionā attiecībā uz katru nozari, ko tā apvieno.

3.   Noteikumiem, kuru piemērošanu var pieprasīt attiecināt uz citiem tirgus dalībniekiem:

| a) | ir kāds no šādiem mērķiem:






  i) | ražošanas un tirgus pārskati, |
| --- | --- | --- |

a)

ir kāds no šādiem mērķiem:

i)

ražošanas un tirgus pārskati,

| ii) | stingrāki ražošanas noteikumi par Savienības vai attiecīgās valsts noteikumiem, |
| --- | --- |

ii)

stingrāki ražošanas noteikumi par Savienības vai attiecīgās valsts noteikumiem,

| iii) | Savienības noteikumiem atbilstīgu standarta līgumu sagatavošana, |
| --- | --- |

iii)

Savienības noteikumiem atbilstīgu standarta līgumu sagatavošana,

| iv) | tirdzniecības noteikumi, |
| --- | --- |

iv)

tirdzniecības noteikumi,

| v) | vides aizsardzības noteikumi, |
| --- | --- |

v)

vides aizsardzības noteikumi,

| vi) | pasākumi produktu potenciāla veicināšanai un izmantošanai, |
| --- | --- |

vi)

pasākumi produktu potenciāla veicināšanai un izmantošanai,

| vii) | bioloģiskās lauksaimniecības, kā arī izcelsmes norāžu, kvalitātes marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

vii)

bioloģiskās lauksaimniecības, kā arī izcelsmes norāžu, kvalitātes marķējumu un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzības pasākumi;

| b) | tie ir bijuši spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu; |
| --- | --- |

b)

tie ir bijuši spēkā vismaz vienu tirdzniecības gadu;

| c) | tos var padarīt saistošus ne ilgāk kā uz trim tirdzniecības gadiem; |
| --- | --- |

c)

tos var padarīt saistošus ne ilgāk kā uz trim tirdzniecības gadiem;

| d) | tie nerada kaitējumu citiem tirgus dalībniekiem attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā. |
| --- | --- |

d)

tie nerada kaitējumu citiem tirgus dalībniekiem attiecīgajā dalībvalstī vai Savienībā.

Tomēr pirmās daļas b) apakšpunktā minēto nosacījumu nepiemēro tad, ja attiecīgie noteikumi ir tie, kas uzskaitīti XIV pielikuma 1., 3. un 5. punktā. Šajā gadījumā noteikumus piemēro paplašināti ne ilgāk par vienu tirdzniecības gadu.

4.   Šā panta 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii), iv) un v) punktā minētie noteikumi nav atšķirīgi no XIV pielikumā izklāstītajiem noteikumiem. Noteikumi, kas minēti 3. punkta pirmās daļas a) apakšpunkta ii) punktā, nav piemērojami produktiem, kuri ražoti ārpus konkrētā reģiona vai reģioniem, kas minēti 1. punktā.

225. pants

Noteikumu piemērošanas paplašināšanas paziņošana un atcelšana

1.   Dalībvalstis nekavējoties paziņo Komisijai par noteikumiem, kurus tās saskaņā ar 224. panta 1. punktu padarījušas saistošus visiem viena vai vairāku konkrētu reģionu tirgus dalībniekiem. Komisija šos noteikumus publisko veidā, ko tā atzīst par piemērotu.

2.   Pirms noteikumu publiskošanas Komisija par starpnozaru nolīgumu piemērošanas paplašināšanas paziņojumiem informē 323. panta 1. punktā minēto komiteju.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem lēmumu par to, ka 220. pantā minētajos gadījumos dalībvalstij jāatceļ lēmums par noteikumu piemērošanas paplašināšanu.

226. pants

To ražotāju finansiālās iemaksas, kas nav organizācijas biedri

Tādos gadījumos, kad noteikumus vienam vai vairākiem produktiem piemēro paplašināti un vienu vai vairākas 224. panta 3. punkta a) apakšpunktā minētās darbības veic atzīta starpnozaru organizācija, un tās ir to personu vispārējās ekonomiskās interesēs, kuru darbība ir saistīta ar vienu vai vairākiem attiecīgajiem produktiem, dalībvalsts, kas piešķīrusi atzīšanu, var pieņemt lēmumu, ka personas vai grupas, kas nav starpnozaru organizācijas biedri, bet gūst labumu no šīm darbībām, maksā organizācijai visu vai daļu no iemaksām, ko maksā attiecīgās organizācijas biedri, ciktāl šādas iemaksas ir paredzētas tādu izmaksu segšanai, kas tieši radušās attiecīgo darbību rezultātā.

III   iedaļa

Noteikumi attiecībā uz ražotāju un starpnozaru organizācijām vīna nozarē

227. pants

Atzīšana

1.   Dalībvalstis var atzīt ražotāju un starpnozaru organizācijas, kuras ir iesniegušas pieteikumu atzīšanai attiecīgajā dalībvalstī, ja pieteikumā ir pierādījumi, ka pieteikuma iesniedzējs:

| a) | attiecībā uz ražotāju organizācijām:






  i) | atbilst 209. pantā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz ražotāju organizācijām:

i)

atbilst 209. pantā noteiktajām prasībām,

| ii) | tam ir minimālais biedru skaits, kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij, |
| --- | --- |

ii)

tam ir minimālais biedru skaits, kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij,

| iii) | organizācijas darbības apgabalā ir pārdodamās produkcijas minimums, kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij, |
| --- | --- |

iii)

organizācijas darbības apgabalā ir pārdodamās produkcijas minimums, kas jānosaka attiecīgajai dalībvalstij,

| iv) | var pienācīgi veikt savu darbību gan laika ziņā, gan efektivitātes un piedāvājuma koncentrācijas ziņā, |
| --- | --- |

iv)

var pienācīgi veikt savu darbību gan laika ziņā, gan efektivitātes un piedāvājuma koncentrācijas ziņā,

| v) | efektīvi dod saviem biedriem iespēju saņemt tehnisko palīdzību videi nekaitīgu audzēšanas metožu izmantošanā; |
| --- | --- |

v)

efektīvi dod saviem biedriem iespēju saņemt tehnisko palīdzību videi nekaitīgu audzēšanas metožu izmantošanā;

| b) | attiecībā uz starpnozaru organizācijām:






  i) | atbilst 210. panta 3. punktā noteiktajām prasībām, |
| --- | --- | --- |

b)

attiecībā uz starpnozaru organizācijām:

i)

atbilst 210. panta 3. punktā noteiktajām prasībām,

| ii) | darbojas vienā vai vairākos attiecīgās teritorijas reģionos, |
| --- | --- |

ii)

darbojas vienā vai vairākos attiecīgās teritorijas reģionos,

| iii) | pārstāv ievērojamu to produktu ražošanas un tirdzniecības apjoma daļu, uz kuriem attiecas šī regula, |
| --- | --- |

iii)

pārstāv ievērojamu to produktu ražošanas un tirdzniecības apjoma daļu, uz kuriem attiecas šī regula,

| iv) | neražo, nepārstrādā vai nepārdod vīna nozares produktus. |
| --- | --- |

iv)

neražo, nepārstrādā vai nepārdod vīna nozares produktus.

2.   Ražotāju organizācijas, kas ir atzītas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999, ir uzskatāmas par atzītām ražotāju organizācijām saskaņā ar šo pantu.

Organizācijas, kuras atbilst 210. panta 3. punktā un šā panta 1. punkta b) apakšpunktā izvirzītajiem kritērijiem un kuras dalībvalstis ir atzinušas, ir uzskatāmas par atzītām starpnozaru organizācijām saskaņā ar minētajiem noteikumiem.

3.   Regulas 214. panta 2. punktu un 223. panta 3. punktu attiecīgi ražotāju un starpnozaru organizācijām vīna nozarē piemēro mutatis mutandis. Tomēr:

| a) | laikposmi, kas minēti attiecīgi 214. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir četri mēneši; |
| --- | --- |

a)

laikposmi, kas minēti attiecīgi 214. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta a) apakšpunktā, ir četri mēneši;

| b) | pieteikumus atzīšanai, kas minēti 214. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta a) apakšpunktā, iesniedz dalībvalstī, kur atrodas organizācijas mītne; |
| --- | --- |

b)

pieteikumus atzīšanai, kas minēti 214. panta 2. punkta a) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta a) apakšpunktā, iesniedz dalībvalstī, kur atrodas organizācijas mītne;

| c) | ikgadējos paziņojumus, kas minēti attiecīgi 214. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta d) apakšpunktā, veic līdz katra gada 1. martam. |
| --- | --- |

c)

ikgadējos paziņojumus, kas minēti attiecīgi 214. panta 2. punkta c) apakšpunktā un 223. panta 3. punkta d) apakšpunktā, veic līdz katra gada 1. martam.

IV   iedaļa

Noteikumi par starpnozaru organizācijām tabakas nozarē

228. pants

Dalības maksa personām vai grupām, kas nav organizācijas biedri

1.   Ja vienu vai vairākas 2. punktā minētās darbības veic tabakas nozarē atzīta starpnozaru organizācija un tās ir to personu vispārējās ekonomiskās interesēs, kuru darbības ir saistītas ar vienu vai vairākiem attiecīgajiem produktiem, dalībvalsts, kas piešķīrusi atzīšanu, vai Komisija, ja tā piešķīrusi atzīšanu, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības var,

  var ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņemt lēmumu, ka personas vai grupas, kas nav organizācijas biedri, bet gūst labumu no šīm darbībām, maksā organizācijai visu vai daļu no dalības maksas, ko maksā attiecīgās organizācijas biedri, ciktāl šīs dalības maksas ir paredzētas tādu izmaksu segšanai, kas nav jebkāda veida administratīvās izmaksas un kas tieši radušās attiecīgo darbību rezultātā. [Gr. 29]

2.   Šā panta 1. punktā minētās darbības ir saistītas ar kādu no šiem mērķiem:

| a) | pētījumiem, lai palielinātu produkcijas vērtību, īpaši ar jauniem lietojumiem, kas nerada draudus sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

a)

pētījumiem, lai palielinātu produkcijas vērtību, īpaši ar jauniem lietojumiem, kas nerada draudus sabiedrības veselībai;

| b) | pētījumiem, lai uzlabotu kvalitāti lapu tabakai vai tabakai ķīpās; |
| --- | --- |

b)

pētījumiem, lai uzlabotu kvalitāti lapu tabakai vai tabakai ķīpās;

| c) | pētījumiem par audzēšanas metodēm, kas ļauj samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un garantē augsnes un vides aizsardzību. |
| --- | --- |

c)

pētījumiem par audzēšanas metodēm, kas ļauj samazināt augu aizsardzības līdzekļu izmantošanu un garantē augsnes un vides aizsardzību.

3.   Attiecīgās dalībvalstis dara Komisijai zināmus lēmumus, ko tās gatavojas pieņemt saskaņā ar 1. punktu. Šie lēmumi nestājas spēkā, pirms nav pagājis trīs mēnešu termiņš no dienas, kad tie darīti zināmi Komisijai. Minētajā trīs mēnešu termiņā Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var pieprasīt visa lēmuma projekta vai tā daļas noraidīšanu, ja izvirzītās vispārējās ekonomiskās intereses nav labi pamatotas.

4.   Ja darbības, ko veic starpnozaru organizācija, kuru Komisija atzinusi saskaņā ar šo nodaļu, ir vispārējās ekonomiskās interesēs, Komisija dara zināmu sava lēmuma projektu attiecīgajām dalībvalstīm, kas divos mēnešos var sniegt komentārus.

V   iedaļa

Ražotāju organizācijas piena un piena produktu nozarē

229. pants

Līgumslēgšanas sarunas piena un piena produktu nozarē

1.   Līgumus par lauksaimnieka svaigpiena piegādēm svaigpiena pārstrādātājam vai savācējam 311. panta 1. punkta otrās daļas nozīmē var pārrunāt saskaņā ar 209. pantu atzīta piena un piena produktu nozares ražotāju organizācija ražotāju vārdā, kas ir tās biedri, attiecībā uz visu vai daļu no to kopējā ražošanas apjoma.

2.   Ražotāju organizācijas sarunas var notikt:

| a) | neatkarīgi no tā, vai lauksaimnieki īpašumtiesības uz svaigpienu nodod ražotāju organizācijai; |
| --- | --- |

a)

neatkarīgi no tā, vai lauksaimnieki īpašumtiesības uz svaigpienu nodod ražotāju organizācijai;

| b) | neatkarīgi no tā, vai pārrunātā cena ir tāda pati attiecībā uz visu vai dažu lauksaimnieku, kuri ir ražotāju organizācijas biedri, kopējo ražošanas apjomu; |
| --- | --- |

b)

neatkarīgi no tā, vai pārrunātā cena ir tāda pati attiecībā uz visu vai dažu lauksaimnieku, kuri ir ražotāju organizācijas biedri, kopējo ražošanas apjomu;

| c) | ja kopējais svaigpiena apjoms, par kuru konkrētā ražotāju organizācija veic sarunas, nepārsniedz:






  i) | 3,5 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma un |
| --- | --- | --- |

c)

ja kopējais svaigpiena apjoms, par kuru konkrētā ražotāju organizācija veic sarunas, nepārsniedz:

i)

3,5 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma un

| ii) | 33 % no konkrētas dalībvalsts kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas, un |
| --- | --- |

ii)

33 % no konkrētas dalībvalsts kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas, un

| iii) | 33 % no visu dalībvalstu kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas; |
| --- | --- |

iii)

33 % no visu dalībvalstu kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas;

| d) | ja attiecīgie lauksaimnieki nav citas ražotāju organizācijas biedri, kura to vārdā arī veic sarunas par šādiem līgumiem, un |
| --- | --- |

d)

ja attiecīgie lauksaimnieki nav citas ražotāju organizācijas biedri, kura to vārdā arī veic sarunas par šādiem līgumiem, un

| e) | ja ražotāju organizācija informē tās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tā darbojas. |
| --- | --- |

e)

ja ražotāju organizācija informē tās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tā darbojas.

3.   Šajā pantā atsauces uz ražotāju organizācijām attiecas arī uz šādu ražotāju organizāciju apvienībām. Lai nodrošinātu, ka šīs apvienības var pienācīgi uzraudzīt, Komisija,
  saskaņā ar 321. pantu
  izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par nosacījumiem šādu apvienību atzīšanai.

4.   Lai piemērotu 2. punkta c) apakšpunktu, Komisija ar līdzekļiem, kurus tā uzskata par piemērotiem, publisko svaigpiena ražošanas apjomus Savienībā un dalībvalstīs, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju.

5.   Atkāpjoties no 2. punkta c) apakšpunkta ii) un iii) punkta, pat ja 33 % ierobežojums nav pārsniegts, otrajā daļā minētā konkurences iestāde var atsevišķā gadījumā nolemt, ka ražotāju organizācija sarunas neveiks, ja konkurences iestāde uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai novērstu konkurences izslēgšanu vai novērstu nopietnu kaitējumu svaigpiena pārstrādes MVU, kas darbojas tās teritorijā.

Pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  attiecībā uz sarunām, kas skar ražošanu vairākās dalībvalstīs. Citos gadījumos to pieņem tās dalībvalsts konkurences iestāde, par kuras ražošanu notiek sarunas.

Pirmajā un otrajā daļā minētos lēmumus nepiemēro pirms datuma, kad tie paziņoti attiecīgajiem uzņēmumiem.

6.   Šajā pantā:

| a) | “valsts konkurences iestāde” ir iestāde, kas minēta 5. pantā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (47); |
| --- | --- |

a)

“valsts konkurences iestāde” ir iestāde, kas minēta 5. pantā Padomes 2002. gada 16. decembra Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā (47);

| b) | “MVU” ir mikrouzņēmums, mazais vai vidējais uzņēmums atbilstīgi Ieteikumam 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju.] |
| --- | --- |

b)

“MVU” ir mikrouzņēmums, mazais vai vidējais uzņēmums atbilstīgi Ieteikumam 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju.]

VI   iedaļa

Procedūras noteikumi

230. pants

Deleģētās un īstenošanas pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu to, ka augļu un dārzeņu nozarē izveidoto ražotāju organizāciju un ražotāju grupu, olīveļļas un galda olīvu nozarē izveidoto tirgus dalībnieku organizāciju un starpnozaru organizāciju mērķi un pienākumi ir skaidri noteikti ar mērķi veicināt šādu organizāciju un grupu darba efektivitāti, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par:

| a) | konkrētiem mērķiem, ko jācenšas sasniegt šādām grupām un organizācijām, šādu grupu un organizāciju statūtiem, atzīšanu, struktūru, juridiskas personas statusu, dalību, lielumu, pārskatatbildību un darbībām, no atzīšanas izrietošajām sekām, atzīšanas atsaukšanu, atkāpēm no minimālā lieluma un apvienošanos; |
| --- | --- |

a)

konkrētiem mērķiem, ko jācenšas sasniegt šādām grupām un organizācijām, šādu grupu un organizāciju statūtiem, atzīšanu, struktūru, juridiskas personas statusu, dalību, lielumu, pārskatatbildību un darbībām, no atzīšanas izrietošajām sekām, atzīšanas atsaukšanu, atkāpēm no minimālā lieluma un apvienošanos;

| b) | dažu starpnozaru organizāciju noteikumu attiecināšanu uz ražotājiem, kas nav organizācijas biedri; |
| --- | --- |

b)

dažu starpnozaru organizāciju noteikumu attiecināšanu uz ražotājiem, kas nav organizācijas biedri;

| c) | starptautiskām ražotāju organizācijām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām, tostarp par administratīvo palīdzību, kas attiecīgajām kompetentajām iestādēm jāsniedz starptautiskas sadarbības gadījumā; |
| --- | --- |

c)

starptautiskām ražotāju organizācijām un starptautiskām ražotāju organizāciju apvienībām, tostarp par administratīvo palīdzību, kas attiecīgajām kompetentajām iestādēm jāsniedz starptautiskas sadarbības gadījumā;

| d) | to, kā ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības izmanto ārpakalpojumus un nodrošina tehniskos līdzekļus; |
| --- | --- |

d)

to, kā ražotāju organizācijas vai ražotāju organizāciju apvienības izmanto ārpakalpojumus un nodrošina tehniskos līdzekļus;

| e) | ražotāju organizācijas pārdodamās produkcijas minimālo apjomu vai vērtību; |
| --- | --- |

e)

ražotāju organizācijas pārdodamās produkcijas minimālo apjomu vai vērtību;

| f) | atkāpēm no 209., 210. un 212. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

f)

atkāpēm no 209., 210. un 212. pantā noteiktajām prasībām;

| g) | sankcijām atzīšanas kritēriju neievērošanas gadījumā. |
| --- | --- |

g)

sankcijām atzīšanas kritēriju neievērošanas gadījumā.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt ar šo nodaļu saistītos vajadzīgos pasākumus, jo īpaši attiecībā uz:

| a) | paziņojumiem, kas jāveic dalībvalstīm; |
| --- | --- |

a)

paziņojumiem, kas jāveic dalībvalstīm;

| b) | pieteikumiem ražotāju organizācijas atzīšanai; |
| --- | --- |

b)

pieteikumiem ražotāju organizācijas atzīšanai;

| c) | ražotāju grupu atzīšanas plānu īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

ražotāju grupu atzīšanas plānu īstenošanu;

| d) | atzīšanas termiņa pagarināšanu; |
| --- | --- |

d)

atzīšanas termiņa pagarināšanu;

| e) | pārbaudēm un verifikāciju. |
| --- | --- |

e)

pārbaudēm un verifikāciju.

III   DAĻA

TIRDZNIECĪBA AR TREŠĀM VALSTĪM

I   NODAĻA

Vispārīgi noteikumi

231. pants

Vispārīgi principi

Ja vien šajā regulā vai noteikumos, kas pieņemti, ievērojot šo regulu, nav paredzēts citādi, tirdzniecībā ar trešām valstīm ir aizliegts:

| a) | iekasēt jebkādas nodevas, kuru ietekme ir līdzvērtīga muitas nodokļa ietekmei; |
| --- | --- |

a)

iekasēt jebkādas nodevas, kuru ietekme ir līdzvērtīga muitas nodokļa ietekmei;

| b) | piemērot jebkādus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi. |
| --- | --- |

b)

piemērot jebkādus kvantitatīvus ierobežojumus vai pasākumus ar līdzvērtīgu ietekmi.

232. pants

Kombinētā nomenklatūra

Vispārīgie noteikumi, lai interpretētu Kombinēto nomenklatūru, kas paredzēta Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulā (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (48) (turpmāk “Kombinētā nomenklatūra”), un īpašie noteikumi tās piemērošanai attiecas uz to produktu tarifu klasifikāciju, uz kuriem attiecas šī regula. Tarifu nomenklatūru, kas izriet no šīs regulas piemērošanas, attiecīgā gadījumā ietverot III pielikumā un XII pielikuma II daļā minētās definīcijas, iekļauj kopējā muitas tarifā.

II   NODAĻA

Imports

I   iedaļa

Importa atļaujas

233. pants

Importa atļaujas

Neskarot gadījumus, kad importa atļaujas ir pieprasītas saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā vajadzību pēc importa atļaujām attiecīgo tirgu pārvaldībai un jo īpaši minēto produktu importa uzraudzībai, var noteikt, ka jāuzrāda importa atļauja, lai Savienībā importētu vienu vai vairākus šādu nozaru produktus:

| a) | labība; |
| --- | --- |

a)

labība;

| b) | rīsi; |
| --- | --- |

b)

rīsi;

| c) | cukurs; |
| --- | --- |

c)

cukurs;

| d) | sēklas; |
| --- | --- |

d)

sēklas;

| e) | olīveļļa un galda olīvas — attiecībā uz produktiem ar KN kodu 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 un 1522 00 39; |
| --- | --- |

e)

olīveļļa un galda olīvas — attiecībā uz produktiem ar KN kodu 1509, 1510 00, 0709 90 39, 0711 20 90, 2306 90 19, 1522 00 31 un 1522 00 39;

| f) | lini un kaņepes — attiecībā uz kaņepēm; |
| --- | --- |

f)

lini un kaņepes — attiecībā uz kaņepēm;

| g) | augļi un dārzeņi; |
| --- | --- |

g)

augļi un dārzeņi;

| h) | augļu un dārzeņu pārstrādes produkti; |
| --- | --- |

h)

augļu un dārzeņu pārstrādes produkti;

| i) | banāni; |
| --- | --- |

i)

banāni;

| j) | vīns; |
| --- | --- |

j)

vīns;

| k) | dzīvi augi; |
| --- | --- |

k)

dzīvi augi;

| l) | liellopu un teļa gaļa; |
| --- | --- |

l)

liellopu un teļa gaļa;

| m) | piens un piena produkti; |
| --- | --- |

m)

piens un piena produkti;

| n) | cūkgaļa; |
| --- | --- |

n)

cūkgaļa;

| o) | aitas un kazas gaļa; |
| --- | --- |

o)

aitas un kazas gaļa;

| p) | olas; |
| --- | --- |

p)

olas;

| q) | mājputnu gaļa; |
| --- | --- |

q)

mājputnu gaļa;

| r) | lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts. |
| --- | --- |

r)

lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts.

234. pants

Atļauju izdošana

Dalībvalstis izsniedz importa atļaujas jebkuram pretendentam neatkarīgi no tā, kurā vietā Savienībā šis pretendents veic uzņēmējdarbību, ja vien saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu pieņemtā tiesību aktā nav paredzēts citādi, kā arī neskarot pasākumus, ko veic, lai piemērotu šo nodaļu.

235. pants

Derīgums

Importa atļaujas ir derīgas visā Savienības teritorijā.

236. pants

Nodrošinājums

1.   Ja vien Komisija ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 238. pantam nav noteikusi citādi, šādu atļauju izdošana ir atkarīga no nodrošinājuma iemaksas, kas garantē produktu importu, kamēr nav beidzies atļaujas derīguma termiņš.

2.   Izņemot force majeure gadījumus, nodrošinājumu pilnībā vai daļēji atsavina, ja importa atļaujas derīguma termiņā importu neveic vai veic tikai daļēji.

237. pants

Īpašs nodrošinājums vīna nozarē

1.   Sulai un vīnogu misai, uz ko attiecas KN kodi 2009 61, 2009 69 un 2204 30 un kam kopējā muitas tarifa piemērošana ir atkarīga no produkta importa cenas, šīs cenas faktisko lielumu pārbauda, vai nu pārbaudot katru sūtījumu, vai izmantojot vienotas likmes importa vērtību, ko Komisija aprēķinājusi, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  nepiemērojot 323. pantu,
  pamatojoties uz kotētajām cenām tiem pašiem produktiem to izcelsmes valstīs.

Ja sūtījuma deklarētā ievešanas cena ir augstāka par vienotās likmes importa vērtību (ja tādu piemēro), kas palielināta par starpību, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  un kura nedrīkst pārsniegt vienotās likmes importa vērtību vairāk kā par 10 %, jāiesniedz nodrošinājums, kas ir vienāds ar ievedmuitu, kura noteikta, pamatojoties uz vienotās likmes importa vērtību.

Ja sūtījuma ievešanas cena nav deklarēta, kopējā muitas tarifa piemērošana ir atkarīga no vienotās likmes importa vērtības vai no muitas tiesību aktu attiecīgo noteikumu piemērošanas, ievērojot nosacījumus, kas Komisijai jānosaka ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  .

2.   Ja importētajiem produktiem piemēro saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu noteiktās atkāpes, kas minētas XIII pielikuma II daļas B iedaļas 5. punktā vai C iedaļā, importētāji laikā, kad šādus produktus laiž brīvā apgrozībā, par tiem iesniedz nodrošinājumu norādītajām muitas iestādēm. Nodrošinājumu atmaksā pēc tam, kad importētājs tās dalībvalsts muitas iestādēm, kurā produktus laidīs brīvā apgrozībā, ir iesniedzis pierādījumu, ka vīnogu misa ir pārstrādāta vīnogu sulā, izmantota citos produktos ārpus vīna nozares vai, ja tā vinificēta, tad ir attiecīgi marķēta.

238. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai ņemtu vērā tirdzniecības attīstību un pārmaiņas tirgū, attiecīgo tirgu vajadzības un lai vajadzības gadījumā uzraudzītu attiecīgo produktu importu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt:

| a) | sarakstu ar 233. pantā minēto nozaru produktiem, kuru importam vajadzīga importa atļauja; |
| --- | --- |

a)

sarakstu ar 233. pantā minēto nozaru produktiem, kuru importam vajadzīga importa atļauja;

| b) | gadījumus un situācijas, kurās importa atļauja nav jāuzrāda, jo īpaši pamatojoties uz attiecīgo produktu muitas statusu, piemērojamo tirdzniecības režīmu, darbību nolūku, pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un iesaistītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

b)

gadījumus un situācijas, kurās importa atļauja nav jāuzrāda, jo īpaši pamatojoties uz attiecīgo produktu muitas statusu, piemērojamo tirdzniecības režīmu, darbību nolūku, pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un iesaistītajiem daudzumiem.

2.   Lai noteiktu importa atļauju sistēmas galvenos elementus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | noteikt no atļaujas izrietošās tiesības un pienākumus, tās juridiskās sekas, tostarp iespējamu pielaidi attiecībā uz pienākumu importēt, un izcelsmes vietas un izcelsmes norādi, ja tā ir obligāta; |
| --- | --- |

a)

noteikt no atļaujas izrietošās tiesības un pienākumus, tās juridiskās sekas, tostarp iespējamu pielaidi attiecībā uz pienākumu importēt, un izcelsmes vietas un izcelsmes norādi, ja tā ir obligāta;

| b) | paredzēt, ka atļaujas izdošanai vai produktu laišanai brīvā apgrozībā ir jāuzrāda trešās valsts vai juridiskas personas izdots dokuments, kas inter alia apliecina produktu izcelsmi, autentiskumu un kvalitātes īpašības; |
| --- | --- |

b)

paredzēt, ka atļaujas izdošanai vai produktu laišanai brīvā apgrozībā ir jāuzrāda trešās valsts vai juridiskas personas izdots dokuments, kas inter alia apliecina produktu izcelsmi, autentiskumu un kvalitātes īpašības;

| c) | pieņemt noteikumus, kas piemērojami atļauju nodošanai, vai vajadzības gadījumā šādas nododamības ierobežojumus; |
| --- | --- |

c)

pieņemt noteikumus, kas piemērojami atļauju nodošanai, vai vajadzības gadījumā šādas nododamības ierobežojumus;

| d) | pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, un noteikt situācijas, kad dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība, lai nepieļautu vai novērstu krāpšanu un pārkāpumus; |
| --- | --- |

d)

pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, un noteikt situācijas, kad dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība, lai nepieļautu vai novērstu krāpšanu un pārkāpumus;

| e) | noteikt gadījumus un situācijas, kad nodrošinājums nav jāiemaksā. |
| --- | --- |

e)

noteikt gadījumus un situācijas, kad nodrošinājums nav jāiemaksā.

239. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo iedaļu, tostarp noteikumus par:

| a) | pieteikumu iesniegšanu, atļauju izdošanu un to izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

pieteikumu iesniegšanu, atļauju izdošanu un to izmantošanu;

| b) | atļaujas derīguma termiņu un iemaksājamā nodrošinājuma summu; |
| --- | --- |

b)

atļaujas derīguma termiņu un iemaksājamā nodrošinājuma summu;

| c) | pierādījumiem, ka ir izpildītas ar atļauju izmantošanu saistītās prasības; |
| --- | --- |

c)

pierādījumiem, ka ir izpildītas ar atļauju izmantošanu saistītās prasības;

| d) | aizstājēju atļauju un atļauju dublikātu izdošanu; |
| --- | --- |

d)

aizstājēju atļauju un atļauju dublikātu izdošanu;

| e) | atļauju apstrādi dalībvalstīs un apmaiņu ar informāciju, kas vajadzīga atļauju sistēmas pārvaldībai. |
| --- | --- |

e)

atļauju apstrādi dalībvalstīs un apmaiņu ar informāciju, kas vajadzīga atļauju sistēmas pārvaldībai.

II   iedaļa

Ievedmuita un maksājumi

240. pants

Ievedmuita

Ja vien saskaņā ar šo regulu nav paredzēts citādi, uz 1. pantā minētajiem produktiem attiecina kopējā muitas tarifa ievedmuitas likmes.

241. pants

Ievedmuitas aprēķināšana labībai

1.   Neatkarīgi no 240. panta ievedmuita produktiem, uz kuriem attiecas KN kods 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (augstākā labuma parastie kvieši), 1002 00 00, 1005 10 90, 1005 90 00 un 1007 00 90, kas nav hibrīdu sēklas, kuras paredzētas sēšanai, ir vienāda ar intervences cenu šādu produktu importam, kura palielināta par 55 % un no kuras atskaitīta attiecīgajam sūtījumam piemērojamā CIF importa cena. Šis nodoklis tomēr nedrīkst pārsniegt parasto nodokļa likmi, kas noteikta, pamatojoties uz Kombinēto nomenklatūru.

2.   Komisija aprēķina 1. punktā minēto ievedmuitu ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu
  , pamatojoties uz reprezentatīvām CIF importa cenām, ko regulāri nosaka šā panta 1. punktā norādītajiem produktiem.

242. pants

Ievedmuitas aprēķināšana lobītiem rīsiem

1.   Neatkarīgi no 240. panta Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  10 dienās pēc attiecīgā atsauces perioda beigām saskaņā ar XV pielikuma 1. punktu nosaka ievedmuitu lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20.

Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nosaka jaunu piemērojamo ievedmuitu, ja atbilstīgi minētajam pielikumam veiktie aprēķini liecina, ka ievedmuita ir jāmaina. Līdz jaunas ievedmuitas noteikšanai piemēro iepriekš noteikto ievedmuitu.

2.   Aprēķinot XV pielikuma 1. punktā minētos importa apjomus, ņem vērā daudzumus, par kuriem attiecīgajā atsauces periodā izdotas importa atļaujas attiecībā uz lobītiem rīsiem ar KN kodu 1006 20, izņemot 243. pantā paredzētās basmati rīsu importa atļaujas.

3.   References daudzums ir 449 678 tonnas gadā. Katram tirdzniecības gadam references daudzuma daļa atbilst pusei no gada references daudzuma.

243. pants

Ievedmuitas aprēķināšana lobītiem basmati rīsiem

Neatkarīgi no 240. panta XVI pielikumā minētajiem lobītajiem basmati rīsiem ar KN kodu 1006 20 17 un 1006 20 98 piemēro ievedmuitas nulles likmi atbilstīgi nosacījumiem, kurus Komisija noteikusi ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 249. un 250. pantam.

244. pants

Ievedmuitas aprēķināšana slīpētiem rīsiem

1.   Neatkarīgi no 240. panta Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  desmit dienās pēc attiecīgā atsauces perioda beigām saskaņā ar XV pielikuma 2. punktu nosaka ievedmuitu daļēji slīpētiem vai pilnīgi noslīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30.

Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nosaka jaunu piemērojamo ievedmuitu, ja atbilstīgi minētajam pielikumam veiktie aprēķini liecina, ka ievedmuita ir jāmaina. Līdz jaunas ievedmuitas noteikšanai piemēro iepriekš noteikto ievedmuitu.

2.   Lai aprēķinātu XV pielikuma 2. punktā minēto importu, ņem vērā daudzumus, par kuriem attiecīgajā atsauces periodā izdotas importa atļaujas attiecībā uz daļēji slīpētiem vai pilnīgi noslīpētiem rīsiem ar KN kodu 1006 30.

245. pants

Ievedmuitas aprēķināšana šķeltajiem rīsiem

Neatkarīgi no 240. panta šķeltajiem rīsiem ar KN kodu 1006 40 00 piemērojamā ievedmuita ir EUR 65 par tonnu.

246. pants

Ievešanas cenu sistēma augļu un dārzeņu, kā arī augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē

1.   Ja kopējo muitas tarifu nodokļu likmes piemērošana ir atkarīga no importēto preču ievešanas cenas, šīs cenas ticamību pārbauda, izmantojot importa standarta vērtību, ko Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  nepiemērojot 323. pantu,
  aprēķinājusi atkarībā no produkta un izcelsmes, pamatojoties uz produkta vidējo svērto cenu dalībvalstu reprezentatīvajos importa tirgos vai, ja nepieciešams, citos tirgos.

Tomēr Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt īpašus noteikumus par ievešanas cenu pārbaudi produktiem, ko importē galvenokārt pārstrādei.

2.   Ja konkrētā sūtījuma deklarētā ievešanas cena ir augstāka par importa standarta vērtību, kas palielināta par starpību, kuru Komisija noteikusi ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  un kura nedrīkst pārsniegt importa standarta vērtību vairāk kā par 10 %, pieprasa iemaksāt nodrošinājumu, kas ir vienāds ar ievedmuitu, kura noteikta, pamatojoties uz importa standarta vērtību.

3.   Ja konkrētā sūtījuma ievešanas cena nav deklarēta muitošanas laikā, piemērojamā kopējā muitas tarifa likme ir atkarīga no importa standarta vērtības vai tā nosakāma saskaņā ar attiecīgajiem muitas tiesību aktu noteikumiem, ievērojot nosacījumus, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem atbilstīgi 249. un 250. pantam.

247. pants

Papildu ievedmuita

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var noteikt labības, rīsu, cukura, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu, mājputnu gaļas un banānu nozares produktus, kā arī vīnogu sulu un vīnogu misu, kam — ja to importam piemēro 240. līdz 246. pantā noteiktās ievedmuitas likmes — uzliek papildu ievedmuitu, lai novērstu vai neitralizētu nelabvēlīgas sekas Savienības tirgū, ko var izraisīt šo produktu imports, ja:

| a) | importu veic par cenu, kas ir mazāka par to, kuru Savienība paziņojusi PTO (“sprūda cena”), vai |
| --- | --- |

a)

importu veic par cenu, kas ir mazāka par to, kuru Savienība paziņojusi PTO (“sprūda cena”), vai

| b) | importa apjoms gadā pārsniedz noteiktu līmeni (“sprūda apjoms”). |
| --- | --- |

b)

importa apjoms gadā pārsniedz noteiktu līmeni (“sprūda apjoms”).

Sprūda apjoma noteikšanas pamatā ir tirgus piekļuves iespējas, kuras attiecīgā gadījumā noteiktas kā importa procentuālā daļa no attiecīgā iekšzemes patēriņa iepriekšējos trīs gados.

2.   Papildu ievedmuitu neuzliek, ja attiecīgais imports nevar radīt traucējumus Savienības tirgū vai ja nodokļa ietekme būtu neproporcionāla paredzētajam mērķim.

3.   Šā panta 1. punkta a) apakšpunkta piemērošanas nolūkos importa cenas aprēķina, pamatojoties uz attiecīgā sūtījuma CIF importa cenām.

CIF importa cenas pārbauda, salīdzinot tās ar konkrētā produkta reprezentatīvām cenām pasaules tirgū vai šā produkta cenām Savienības importa tirgū.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var noteikt reprezentatīvās cenas un sprūda apjomus papildu ievedmuitas piemērošanai saskaņā ar noteikumiem, kuri pieņemti atbilstīgi 250. panta d) punktam.

248. pants

Ievedmuitas apturēšana cukura nozarē

Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var pilnībā vai daļēji apturēt ievedmuitas uzlikšanu konkrētiem turpmāk minēto produktu daudzumiem, lai nodrošinātu piegādi, kas vajadzīga 55. panta 2. punktā minēto produktu ražošanai:

| a) | cukurs, kas atbilst KN kodam 1701; |
| --- | --- |

a)

cukurs, kas atbilst KN kodam 1701;

| b) | izoglikoze, kas atbilst KN kodam 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30. |
| --- | --- |

b)

izoglikoze, kas atbilst KN kodam 1702 30 10, 1702 40 10, 1702 60 10 un 1702 90 30.

249. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt prasību iemaksāt nodrošinājumu par konkrētu veidu augstākā labuma labības un basmati rīsu importu.

2.   Lai nodrošinātu basmati rīsiem piemērojamā režīma pareizu darbību, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt turpmākas prasības, kas tirgus dalībniekiem jāizpilda, lai iesniegtu importa atļaujas pieteikumu saskaņā ar 243. pantu.

3.   Lai ņemtu vērā labības nozares specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  nosaka kvalitātes prasību minimumu, kas jāievēro, lai varētu izmantot samazinātu ievedmuitas likmi.

250. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt:

| a) | attiecībā uz 241. pantu:






  i) | cenu kotācijas, kas jāņem vērā, |
| --- | --- | --- |

a)

attiecībā uz 241. pantu:

i)

cenu kotācijas, kas jāņem vērā,

| ii) | ja īpašos gadījumos vajadzīgs — iespēju tirgus dalībniekiem uzzināt piemērojamo ievedmuitu pirms attiecīgo sūtījumu pienākšanas; |
| --- | --- |

ii)

ja īpašos gadījumos vajadzīgs — iespēju tirgus dalībniekiem uzzināt piemērojamo ievedmuitu pirms attiecīgo sūtījumu pienākšanas;

| b) | vajadzīgos noteikumus, lai konstatētu, vai tiek pareizi piemēroti 243. pantā minētie nodokļi, ar mērķi pārbaudīt importēto produktu īpašības un kvalitāti, un pasākumus, kas jāveic, ja režīma piemērošanā rodas konkrētas grūtības; |
| --- | --- |

b)

vajadzīgos noteikumus, lai konstatētu, vai tiek pareizi piemēroti 243. pantā minētie nodokļi, ar mērķi pārbaudīt importēto produktu īpašības un kvalitāti, un pasākumus, kas jāveic, ja režīma piemērošanā rodas konkrētas grūtības;

| c) | attiecībā uz 246. pantu — noteikumus par importa standarta vērtības aprēķināšanu, cenu paziņošanu, reprezentatīvo tirgu noteikšanu un ievešanas cenu; |
| --- | --- |

c)

attiecībā uz 246. pantu — noteikumus par importa standarta vērtības aprēķināšanu, cenu paziņošanu, reprezentatīvo tirgu noteikšanu un ievešanas cenu;

| d) | attiecībā uz 247. pantu — turpmākus noteikumus, kas vajadzīgi minētā panta 1. punkta piemērošanai; |
| --- | --- |

d)

attiecībā uz 247. pantu — turpmākus noteikumus, kas vajadzīgi minētā panta 1. punkta piemērošanai;

| e) | noteikumus par to, kā pārbaudāmas importēto produktu īpašības un kvalitāte. |
| --- | --- |

e)

noteikumus par to, kā pārbaudāmas importēto produktu īpašības un kvalitāte.

III   iedaļa

Importa kvotu pārvaldība

251. pants

Tarifu kvotas

1.   Komisija, pieņemot deleģētos aktus un īstenošanas aktus atbilstīgi 253., 254. un 255. pantam, atver un pārvalda tarifu kvotas 1. pantā minēto produktu importam, ko veic saskaņā ar nolīgumiem, kuri noslēgti atbilstīgi Līguma 218. pantam, vai saskaņā ar citiem aktiem, kuri pieņemti atbilstīgi Līguma 43. panta 2. punktam.

2.   Tarifu kvotu pārvaldību veic tā, lai novērstu attiecīgo tirgus dalībnieku diskrimināciju, piemērojot vienu no turpmāk minētajām metodēm vai šo metožu apvienojumu, vai citu atbilstīgu metodi:

| a) | metode, kuras pamatā ir pieteikumu iesniegšanas hronoloģiskā secība (princips “kas pirmais iesniedz, to pirmo apkalpo”); |
| --- | --- |

a)

metode, kuras pamatā ir pieteikumu iesniegšanas hronoloģiskā secība (princips “kas pirmais iesniedz, to pirmo apkalpo”);

| b) | metode, kura paredz sadali proporcionāli daudzumiem, kas pieprasīti, iesniedzot pieteikumu (“vienlaicīgas pārbaudes metode”); |
| --- | --- |

b)

metode, kura paredz sadali proporcionāli daudzumiem, kas pieprasīti, iesniedzot pieteikumu (“vienlaicīgas pārbaudes metode”);

| c) | metode, kura paredz ņemt vērā tradicionālus tirdzniecības modeļus (“metode tradicionāls/jaunpienācējs”). |
| --- | --- |

c)

metode, kura paredz ņemt vērā tradicionālus tirdzniecības modeļus (“metode tradicionāls/jaunpienācējs”).

3.   Ar pieņemto pārvaldības metodi attiecīgā gadījumā pienācīgi ievēro prasības attiecībā uz piegādēm Savienības tirgū un vajadzību saglabāt šā tirgus līdzsvaru.

252. pants

Īpaši noteikumi

1.   Attiecībā uz importa kvotu 54 703 tonnām saldētas liellopu un teļa gaļas, uz ko attiecas KN kods 0202 20 30, 0202 30 un 0206 29 91 un kas ir paredzēta pārstrādei, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru var nolemt, ka visa kvota vai tās daļa attiecas uz līdzvērtīgiem daudzumiem kvalitatīvas gaļas, piemērojot konversijas likmi 4,375.

2.   Attiecībā uz tarifu kvotu 2 000 000 tonnu kukurūzas un 300 000 tonnu sorgo importam Spānijā, kā arī uz tarifu kvotu 500 000 tonnu kukurūzas importam Portugālē 253. pantā minētie noteikumi ietver arī prasības preču importam, ko veic saskaņā ar tarifu kvotām, un vajadzības gadījumā attiecīgo dalībvalstu maksājumu aģentūru importēto preču daudzumu uzglabāšanu valsts noliktavās, kā arī to laišanu šo dalībvalstu tirgos.

253. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai importa tarifu kvotas ietvaros nodrošinātu taisnīgu piekļuvi pieejamajiem daudzumiem un vienādus noteikumus tirgus dalībniekiem, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu
  :

| a) | paredz nosacījumus un atbilstības prasības, kas tirgus dalībniekam jāizpilda, lai iesniegtu pieteikumu importa tarifu kvotas ietvaros; attiecīgajos nosacījumos var iekļaut prasību par minimālo pieredzi tirdzniecībā ar trešām valstīm un pielīdzinātām teritorijām vai pārstrādē, nosakot minimālo daudzumu un laikposmu konkrētā tirgus sektorā; šajos noteikumos var iekļaut īpašus noteikumus, lai ņemtu vērā konkrētas nozares vajadzības un praksi, jo īpaši pārstrādes uzņēmumu ierasto praksi un vajadzības; |
| --- | --- |

a)

paredz nosacījumus un atbilstības prasības, kas tirgus dalībniekam jāizpilda, lai iesniegtu pieteikumu importa tarifu kvotas ietvaros; attiecīgajos nosacījumos var iekļaut prasību par minimālo pieredzi tirdzniecībā ar trešām valstīm un pielīdzinātām teritorijām vai pārstrādē, nosakot minimālo daudzumu un laikposmu konkrētā tirgus sektorā; šajos noteikumos var iekļaut īpašus noteikumus, lai ņemtu vērā konkrētas nozares vajadzības un praksi, jo īpaši pārstrādes uzņēmumu ierasto praksi un vajadzības;

| b) | pieņem noteikumus par tiesību nodošanu starp tirgus dalībniekiem un vajadzības gadījumā nodošanas ierobežojumus importa tarifu kvotas pārvaldībā. |
| --- | --- |

b)

pieņem noteikumus par tiesību nodošanu starp tirgus dalībniekiem un vajadzības gadījumā nodošanas ierobežojumus importa tarifu kvotas pārvaldībā.

2.   Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki ievēro savus pienākumus, un lai garantētu Savienības noslēgto nolīgumu piemērošanu un saistību ievērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | noteikt, ka ir jāiemaksā nodrošinājums, lai izmantotu importa tarifu kvotu; |
| --- | --- |

a)

noteikt, ka ir jāiemaksā nodrošinājums, lai izmantotu importa tarifu kvotu;

| b) | pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, jo īpaši situācijās, kurās dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība; šie

  , un noteikumus par

  arī pienākumu dalībvalstīm paziņot datus un informāciju; |
| --- | --- |

b)

pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, jo īpaši situācijās, kurās dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība; šie

  , un noteikumus par

  arī pienākumu dalībvalstīm paziņot datus un informāciju;

| c) | pieņemt noteikumus, lai novērstu krāpšanu un pārkāpumus, inter alia paredzot konkrētus naudassodus un attiecīgo tirgus dalībnieku izslēgšanu no līdzdalības tarifu kvotas izmantošanā proporcionāli atklātajai krāpšanai un pārkāpumiem. |
| --- | --- |

c)

pieņemt noteikumus, lai novērstu krāpšanu un pārkāpumus, inter alia paredzot konkrētus naudassodus un attiecīgo tirgus dalībnieku izslēgšanu no līdzdalības tarifu kvotas izmantošanā proporcionāli atklātajai krāpšanai un pārkāpumiem.

254. pants

Īstenošanas pilnvaras

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  nosaka:

| a) | ikgadējās tarifu kvotas, vajadzības gadījumā tās attiecīgi sadalot pa gada laikposmiem, un izmantojamo pārvaldības metodi; |
| --- | --- |

a)

ikgadējās tarifu kvotas, vajadzības gadījumā tās attiecīgi sadalot pa gada laikposmiem, un izmantojamo pārvaldības metodi;

| b) | noteikumus, kā piemērojami īpašie noteikumi, kuri paredzēti nolīgumā vai aktā, ar ko pieņemts importa režīms, vajadzības gadījumā konkrētus noteikumus par:






  i) | garantijām, kas attiecas uz produkta īpašībām, izcelsmes vietu un izcelsmi, |
| --- | --- | --- |

b)

noteikumus, kā piemērojami īpašie noteikumi, kuri paredzēti nolīgumā vai aktā, ar ko pieņemts importa režīms, vajadzības gadījumā konkrētus noteikumus par:

i)

garantijām, kas attiecas uz produkta īpašībām, izcelsmes vietu un izcelsmi,

| ii) | tā dokumenta atzīšanu, ko izmanto i) punktā minēto garantiju pārbaudīšanai, |
| --- | --- |

ii)

tā dokumenta atzīšanu, ko izmanto i) punktā minēto garantiju pārbaudīšanai,

| iii) | eksportētājas valsts izdota dokumenta uzrādīšanu, |
| --- | --- |

iii)

eksportētājas valsts izdota dokumenta uzrādīšanu,

| iv) | produktu galamērķi un izmantojumu; |
| --- | --- |

iv)

produktu galamērķi un izmantojumu;

| c) | licenču vai atļauju derīguma termiņu; |
| --- | --- |

c)

licenču vai atļauju derīguma termiņu;

| d) | nodrošinājuma summām; |
| --- | --- |

d)

nodrošinājuma summām;

| e) | noteikumiem par informācijas un paziņojumu publicēšanu. |
| --- | --- |

e)

noteikumiem par informācijas un paziņojumu publicēšanu.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var paredzēt:

| a) | atļauju izmantojumu un vajadzības gadījumā īpašus, ar to saistītus noteikumus, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem iesniedz importa pieteikumus un piešķir atļauju

  procedūras importa pieteikumu iesniegšanai un atļauju piešķiršanai
  tarifu kvotas ietvaros; [Gr. 30] |
| --- | --- |

a)

atļauju izmantojumu un vajadzības gadījumā īpašus, ar to saistītus noteikumus, jo īpaši nosacījumus, saskaņā ar kuriem iesniedz importa pieteikumus un piešķir atļauju

  procedūras importa pieteikumu iesniegšanai un atļauju piešķiršanai
  tarifu kvotas ietvaros; [Gr. 30]

| b) | importa režīma uzraudzību. |
| --- | --- |

b)

importa režīma uzraudzību.

255. pants

Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , nepiemērojot 323. pantu

1.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem procesa pārvaldības noteikumus, lai nodrošinātu to, ka netiek pārsniegti importa tarifu kvotas ietvaros pieejamie daudzumi, konkrēti, nosaka piešķīruma koeficientu katram pieteikumam, kad ir sasniegti pieejamie daudzumi, noraida iesniegtos pieteikumus un vajadzības gadījumā aptur pieteikumu iesniegšanu.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var pieņemt noteikumus par neizmantoto daudzumu pārdalīšanu.

IV   iedaļa

Īpaši noteikumi atsevišķiem produktiem

I   apakšiedaļa

Īpaši importa noteikumi labības un rīsu nozarē

256. pants

Dažādu labības graudu maisījumu imports

Ievedmuitu, kas piemērojama maisījumiem, kuros ir I pielikuma I daļas a) un b) punktā minēto labību graudi, aprēķina šādi:

| a) | maisījumiem, kuros ir divu labību graudi, piemēro to ievedmuitu, ko uzliek:






  i) | labībai, kuras graudi maisījumā ir pārsvarā pēc masas, ja tie ir vismaz 90 % no maisījuma svara, |
| --- | --- | --- |

a)

maisījumiem, kuros ir divu labību graudi, piemēro to ievedmuitu, ko uzliek:

i)

labībai, kuras graudi maisījumā ir pārsvarā pēc masas, ja tie ir vismaz 90 % no maisījuma svara,

| ii) | labībai, kam piemēro augstāko ievedmuitu, ja nevienas maisījuma sastāvā esošās labības graudi nav vismaz 90 % no maisījuma svara; |
| --- | --- |

ii)

labībai, kam piemēro augstāko ievedmuitu, ja nevienas maisījuma sastāvā esošās labības graudi nav vismaz 90 % no maisījuma svara;

| b) | ja maisījuma sastāvā ir vairāk nekā divu labību graudi un ja vairāku labību graudi ir vairāk nekā 10 % no maisījuma svara, šim maisījumam piemēro ievedmuitu, kura ir augstākā no ievedmuitām, ko uzliek attiecīgajai labībai, pat ja ievedmuitas likme divām vai vairāk attiecīgajām labībām ir vienāda.
  Ja tikai vienas labības graudi ir vairāk nekā 10 % no maisījuma svara, piemēro ievedmuitu, ko uzliek šai labībai; |
| --- | --- |

b)

ja maisījuma sastāvā ir vairāk nekā divu labību graudi un ja vairāku labību graudi ir vairāk nekā 10 % no maisījuma svara, šim maisījumam piemēro ievedmuitu, kura ir augstākā no ievedmuitām, ko uzliek attiecīgajai labībai, pat ja ievedmuitas likme divām vai vairāk attiecīgajām labībām ir vienāda.

Ja tikai vienas labības graudi ir vairāk nekā 10 % no maisījuma svara, piemēro ievedmuitu, ko uzliek šai labībai;

| c) | visos gadījumos, uz kuriem neattiecas a) un b) punkts, piemēro ievedmuitu, kura ir augstākā ievedmuita, ko uzliek labībai, kuras graudi ir minētajā maisījumā, pat ja ievedmuitas likme divām vai vairāk labībām ir vienāda. |
| --- | --- |

c)

visos gadījumos, uz kuriem neattiecas a) un b) punkts, piemēro ievedmuitu, kura ir augstākā ievedmuita, ko uzliek labībai, kuras graudi ir minētajā maisījumā, pat ja ievedmuitas likme divām vai vairāk labībām ir vienāda.

257. pants

Labības graudu un rīsu maisījumu imports

Maisījumiem, kuru sastāvā ir vienas vai vairāku labību graudi, uz ko attiecas I pielikuma I daļas a) un b) punkts, un viens vai vairāki produkti, uz ko attiecas I pielikuma II daļas a) un b) punkts, piemēro ievedmuitu, kas ir maisījuma sastāvā esošo labību graudiem vai produktam piemērojamā augstākā ievedmuita.

258. pants

Rīsu maisījumu imports

Maisījumiem, kuru sastāvā ir vai nu rīsi, kas klasificējami saskaņā ar dažādām apstrādes grupām vai pakāpēm, vai rīsi, kas klasificējami saskaņā ar vienu vai vairākām dažādām apstrādes grupām vai pakāpēm, un šķeltie rīsi, piemēro ievedmuitu, ko uzliek:

| a) | sastāvdaļai, kura maisījumā ir pārsvarā pēc masas, ja šī sastāvdaļa ir vismaz 90 % no maisījuma svara; |
| --- | --- |

a)

sastāvdaļai, kura maisījumā ir pārsvarā pēc masas, ja šī sastāvdaļa ir vismaz 90 % no maisījuma svara;

| b) | sastāvdaļai, kurai uzliek augstāko ievedmuitu, ja neviena no sastāvdaļām nav vismaz 90 % no maisījuma svara. |
| --- | --- |

b)

sastāvdaļai, kurai uzliek augstāko ievedmuitu, ja neviena no sastāvdaļām nav vismaz 90 % no maisījuma svara.

259. pants

Tarifu klasifikācijas piemērojamība

Ja 256., 257. un 258. pantā paredzēto ievedmuitas noteikšanas metodi nevar piemērot, minētajos pantos minētajiem maisījumiem piemērojamo ievedmuitu nosaka saskaņā ar maisījumu tarifu klasifikāciju.

II   apakšiedaļa

Cukura importa režīms

260. pants

Ierastās patēriņa vajadzības rafinēšanai

1.   Ierastās patēriņa vajadzības cukura rafinēšanai, izteiktas baltajā cukurā, vienam tirdzniecības gadam Savienībā ir 2 489 735 tonnas.

2.   Vienīgo cukurbiešu pārstrādes rūpnīcu, kas Portugālē darbojās 2005. gadā, uzskata par pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumu.

3.   Rafinēšanai paredzēta cukura importa atļaujas izsniedz vienīgi pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem, ja attiecīgie daudzumi nepārsniedz daudzumus, ko var importēt atbilstīgi 1. punktā minētajām ierastajām patēriņa vajadzībām. Šīs atļaujas var nodot vienīgi citiem pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem, un šo atļauju derīguma termiņš beidzas tā tirdzniecības gada beigās, kuram tās ir izdotas.

Šo punktu piemēro katra tirdzniecības gada pirmajos trīs mēnešos.

261. pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu to, ka importēto cukuru, kas paredzēts rafinēšanai, rafinē saskaņā ar šo apakšiedaļu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt:

| a) | konkrētas definīcijas 260. pantā minētā importa režīma darbībai; |
| --- | --- |

a)

konkrētas definīcijas 260. pantā minētā importa režīma darbībai;

| b) | nosacījumus un atbilstības prasības, kas jāizpilda tirgus dalībniekam, lai iesniegtu importa atļaujas pieteikumu, tostarp prasību iemaksāt nodrošinājumu; |
| --- | --- |

b)

nosacījumus un atbilstības prasības, kas jāizpilda tirgus dalībniekam, lai iesniegtu importa atļaujas pieteikumu, tostarp prasību iemaksāt nodrošinājumu;

| c) | noteikumus par piemērojamajiem administratīvajiem sodiem. |
| --- | --- |

c)

noteikumus par piemērojamajiem administratīvajiem sodiem.

262. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt vajadzīgos noteikumus par pierādījumiem un dokumentiem, kas jāiesniedz saistībā ar prasībām un pienākumiem, kuri tirgus dalībniekiem, jo īpaši pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmumiem, noteikti importa jomā.

III   apakšiedaļa

Īpaši noteikumi kaņepju importam

263. pants

Kaņepju imports

1.   Turpmāk norādītos produktus var importēt Savienībā vienīgi tad, ja tie atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | neapstrādāti kaņepāji, uz kuriem attiecas KN kods 5302 10 00 un kuri atbilst Regulas (EK) Nr. 73/2009 39. pantā noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

a)

neapstrādāti kaņepāji, uz kuriem attiecas KN kods 5302 10 00 un kuri atbilst Regulas (EK) Nr. 73/2009 39. pantā noteiktajām prasībām;

| b) | dažādu šķirņu kaņepju sēklas, uz kurām attiecas KN kods ex 1207 99 15, kuras paredzētas sēšanai un kurām ir pievienots apliecinājums, ka tetrahidrokanabinola saturs nepārsniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 39. pantu noteikto saturu; |
| --- | --- |

b)

dažādu šķirņu kaņepju sēklas, uz kurām attiecas KN kods ex 1207 99 15, kuras paredzētas sēšanai un kurām ir pievienots apliecinājums, ka tetrahidrokanabinola saturs nepārsniedz saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 39. pantu noteikto saturu;

| c) | kaņepju sēklas, kuras nav paredzētas sēšanai, uz kurām attiecas KN kods 1207 99 91 un kuras importē vienīgi dalībvalsts atļauti importētāji, lai nodrošinātu, ka šādas sēklas nav paredzētas sēšanai. |
| --- | --- |

c)

kaņepju sēklas, kuras nav paredzētas sēšanai, uz kurām attiecas KN kods 1207 99 91 un kuras importē vienīgi dalībvalsts atļauti importētāji, lai nodrošinātu, ka šādas sēklas nav paredzētas sēšanai.

2.   Neskarot nekādus īpašus noteikumus, ko Komisija var pieņemt ar īstenošanas aktiem saskaņā ar 318. pantu, uz šā panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā norādīto produktu importu Savienībā attiecas pārbaudes, lai noteiktu, vai ir ievēroti šā panta 1. punktā paredzētie nosacījumi.

3.   Šo pantu piemēro, neskarot stingrākus noteikumus, ko dalībvalstis pieņem saskaņā ar Līgumu un saistībām, kas izriet no PTO Lauksaimniecības nolīguma.

IV   apakšiedaļa

Īpaši noteikumi apiņu importam

264. pants

Apiņu imports

1.   Apiņu nozares produktus var importēt no trešām valstīm vienīgi tad, ja to kvalitātes standarti ir vismaz līdzvērtīgi standartiem, kuri noteikti attiecībā uz tādiem pašiem produktiem, kas ievākti Savienībā vai ražoti no Savienībā ievāktiem produktiem.

2.   Produktus uzskata par atbilstošiem 1. punktā minētajam standartam, ja tiem pievienots izcelsmes valsts iestāžu izdots apliecinājums, kas atzīts par līdzvērtīgu Regulas (EK) Nr. 1234/2007 117. pantā minētajam sertifikātam.

Attiecībā uz apiņu pulveri, apiņu pulveri ar augstāku lupulīna saturu, apiņu ekstraktu un jauktiem apiņu produktiem apliecinājumu var atzīt par līdzvērtīgu sertifikātam vienīgi tad, ja alfa skābes saturs šajos produktos nav mazāks par tās saturu apiņos, no kuriem šie produkti iegūti.

3.   Lai mazinātu administratīvo slogu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt nosacījumus, kad nepiemēro ar līdzvērtības apliecinājumu un iepakojuma marķēšanu saistītos pienākumus.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem ar šo pantu saistītus noteikumus, tostarp noteikumus par līdzvērtības apliecinājumu atzīšanu un par apiņu importa pārbaudēm.

V   iedaļa

Aizsardzība un ievešana pārstrādei

265. pants

Aizsardzības pasākumi

1.   Komisija saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 260/2009 (49) un Padomes Regulu (EK) Nr. 625/2009 (50) veic šā panta 3. punktā minētos aizsardzības pasākumus attiecībā uz importu Savienībā.

2.   Ja vien saskaņā ar jebkuru citu Eiropas Parlamenta un Padomes aktu un jebkuru citu Padomes aktu nav paredzēts citādi, Komisija saskaņā ar šā panta 3. punktu veic tos aizsardzības pasākumus attiecībā uz importu Savienībā, kas paredzēti starptautiskos nolīgumos, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.

3.   Komisija, pieņemot īstenošanas aktus
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  pēc dalībvalsts pieprasījuma vai pēc savas iniciatīvas var veikt 1. un 2. punktā minētos pasākumus. Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem lēmumu piecās darbdienās pēc lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.

Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.

4.   Saskaņā ar 3. punktu pieņemtos Savienības aizsardzības pasākumus Komisija atceļ vai groza, pieņemot īstenošanas aktus
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  . Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.

266. pants

Pārstrādes režīma un ievešanas pārstrādei režīma apturēšana

1.   Ja Savienības tirgū pārstrādes režīma vai ievešanas pārstrādei režīma dēļ ir radušies traucējumi vai ir iespējams, ka tie radīsies, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  pēc dalībvalsts lūguma vai pēc pašas ierosmes var pilnībā vai daļēji apturēt pārstrādes režīmu vai ievešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz labības, rīsu, cukura, olīveļļas un galda olīvu, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes, vīna, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, olu, mājputnu gaļas un lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta nozares produktiem. Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem attiecīgu lēmumu piecās darbdienās pēc lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.

Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.

2.   Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs TKO pareizai darbībai, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru var pilnībā vai daļēji aizliegt izmantot ievešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz 1. punktā minētajiem produktiem.

III   NODAĻA

Eksports

I   iedaļa

Eksporta atļaujas

267. pants

Eksporta atļaujas

1.   Neskarot gadījumus, kad eksporta atļaujas pieprasa saskaņā ar šo regulu, ņemot vērā vajadzību pēc eksporta atļaujām attiecīgo tirgu pārvaldībai un jo īpaši attiecīgo produktu eksporta uzraudzībai, var noteikt, ka eksporta atļauja vajadzīga, lai no Savienības eksportētu vienu vai vairākus šādu nozaru produktus:

| a) | labība; |
| --- | --- |

a)

labība;

| b) | rīsi; |
| --- | --- |

b)

rīsi;

| c) | cukurs; |
| --- | --- |

c)

cukurs;

| d) | olīveļļa un galda olīvas — attiecībā uz I pielikuma VII daļas a) punktā minēto olīveļļu; |
| --- | --- |

d)

olīveļļa un galda olīvas — attiecībā uz I pielikuma VII daļas a) punktā minēto olīveļļu;

| e) | augļi un dārzeņi; |
| --- | --- |

e)

augļi un dārzeņi;

| f) | augļu un dārzeņu pārstrādes produkti; |
| --- | --- |

f)

augļu un dārzeņu pārstrādes produkti;

| g) | vīns; |
| --- | --- |

g)

vīns;

| h) | liellopu un teļa gaļa; |
| --- | --- |

h)

liellopu un teļa gaļa;

| i) | piens un piena produkti; |
| --- | --- |

i)

piens un piena produkti;

| j) | cūkgaļa; |
| --- | --- |

j)

cūkgaļa;

| k) | aitas un kazas gaļa; |
| --- | --- |

k)

aitas un kazas gaļa;

| l) | olas; |
| --- | --- |

l)

olas;

| m) | mājputnu gaļa; |
| --- | --- |

m)

mājputnu gaļa;

| n) | lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts. |
| --- | --- |

n)

lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts.

2.   Šīs regulas 234., 235. un 236. pantu piemēro mutatis mutandis.

268. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai ņemtu vērā tirdzniecības attīstību un pārmaiņas tirgū, attiecīgo tirgu vajadzības un lai vajadzības gadījumā uzraudzītu attiecīgo produktu eksportu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt:

| a) | sarakstu ar 267. panta 1. punktā minēto nozaru produktiem, kuru eksportam vajadzīga eksporta atļauja; |
| --- | --- |

a)

sarakstu ar 267. panta 1. punktā minēto nozaru produktiem, kuru eksportam vajadzīga eksporta atļauja;

| b) | gadījumus un situācijas, kurās eksporta atļauja nav jāuzrāda, jo īpaši pamatojoties uz attiecīgo produktu muitas statusu, darbību nolūku, pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un iesaistītajiem daudzumiem. |
| --- | --- |

b)

gadījumus un situācijas, kurās eksporta atļauja nav jāuzrāda, jo īpaši pamatojoties uz attiecīgo produktu muitas statusu, darbību nolūku, pieteikuma iesniedzēja juridisko statusu un iesaistītajiem daudzumiem.

2.   Lai noteiktu eksporta atļauju sistēmas galvenos elementus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | noteikt no atļaujas izrietošās tiesības un pienākumus, tās juridiskās sekas, tostarp iespējamu pielaidi attiecībā uz pienākumu eksportēt, un galamērķa norādi, ja tā ir obligāta; |
| --- | --- |

a)

noteikt no atļaujas izrietošās tiesības un pienākumus, tās juridiskās sekas, tostarp iespējamu pielaidi attiecībā uz pienākumu eksportēt, un galamērķa norādi, ja tā ir obligāta;

| b) | pieņemt noteikumus, kas piemērojami atļaujas nodošanai, vai vajadzības gadījumā šādas nododamības ierobežojumus; |
| --- | --- |

b)

pieņemt noteikumus, kas piemērojami atļaujas nodošanai, vai vajadzības gadījumā šādas nododamības ierobežojumus;

| c) | pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, un noteikt situācijas, kad dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība, lai nepieļautu vai novērstu krāpšanu; |
| --- | --- |

c)

pieņemt noteikumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu atļauju sistēmas uzticamību un efektivitāti, un noteikt situācijas, kad dalībvalstīm ir vajadzīga īpaša administratīvā palīdzība, lai nepieļautu vai novērstu krāpšanu;

| d) | noteikt gadījumus un situācijas, kad nodrošinājums nav jāiemaksā. |
| --- | --- |

d)

noteikt gadījumus un situācijas, kad nodrošinājums nav jāiemaksā.

269. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar šo iedaļu, tostarp noteikumus par:

| a) | pieteikumu iesniegšanu, atļauju izdošanu un to izmantošanu; |
| --- | --- |

a)

pieteikumu iesniegšanu, atļauju izdošanu un to izmantošanu;

| b) | atļauju derīguma termiņu un iemaksājamā nodrošinājuma summu; |
| --- | --- |

b)

atļauju derīguma termiņu un iemaksājamā nodrošinājuma summu;

| c) | pierādījumiem, ka ir izpildītas ar atļauju izmantošanu saistītās prasības; |
| --- | --- |

c)

pierādījumiem, ka ir izpildītas ar atļauju izmantošanu saistītās prasības;

| d) | aizstājēju atļauju un atļauju dublikātu izdošanu; |
| --- | --- |

d)

aizstājēju atļauju un atļauju dublikātu izdošanu;

| e) | atļauju apstrādi dalībvalstīs un apmaiņu ar informāciju, kas vajadzīga sistēmas pārvaldībai. |
| --- | --- |

e)

atļauju apstrādi dalībvalstīs un apmaiņu ar informāciju, kas vajadzīga sistēmas pārvaldībai.

270. pants

Īstenošanas akti, kas jāpieņem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , nepiemērojot 323. pantu

Lai pārvaldītu tirgu gadījumos, kad ir iesniegti pieteikumi par lieliem daudzumiem, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var ierobežot daudzumus, par kuriem var izdot atļaujas, noraidīt daudzumus, par kuriem iesniegti pieteikumi, un apturēt pieteikumu iesniegšanu.

II   iedaļa

Eksporta kompensācijas

271. pants

Eksporta kompensāciju piemērošanas joma

1.   Ciktāl nepieciešams, lai ļautu eksportēt produktus, pamatojoties uz šādu produktu kotācijām vai cenām pasaules tirgū, tādā apjomā, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu, starpību starp minētajiem kursiem vai cenām un Savienības cenām var segt ar eksporta kompensācijām par:

| a) | turpmāk norādīto nozaru produktiem, kurus eksportē nepārstrādātus:






  i) | labība, |
| --- | --- | --- |

a)

turpmāk norādīto nozaru produktiem, kurus eksportē nepārstrādātus:

i)

labība,

| ii) | rīsi, |
| --- | --- |

ii)

rīsi,

| iii) | cukurs — attiecībā uz I pielikuma III daļas b), c), d) un g) punktā minētajiem produktiem, |
| --- | --- |

iii)

cukurs — attiecībā uz I pielikuma III daļas b), c), d) un g) punktā minētajiem produktiem,

| iv) | liellopu un teļa gaļa, |
| --- | --- |

iv)

liellopu un teļa gaļa,

| v) | piens un piena produkti, |
| --- | --- |

v)

piens un piena produkti,

| vi) | cūkgaļa, |
| --- | --- |

vi)

cūkgaļa,

| vii) | olas, |
| --- | --- |

vii)

olas,

| viii) | mājputnu gaļa; |
| --- | --- |

viii)

mājputnu gaļa;

| b) | produktiem, kas uzskaitīti a) apakšpunkta i), ii), iii), v) un vii) punktā un ko eksportē XVII un XVIII pielikumā uzskaitīto preču veidā. |
| --- | --- |

b)

produktiem, kas uzskaitīti a) apakšpunkta i), ii), iii), v) un vii) punktā un ko eksportē XVII un XVIII pielikumā uzskaitīto preču veidā.

Attiecībā uz pienu un piena produktiem, kas eksportēti XVII pielikuma IV daļā minēto preču veidā, eksporta kompensācijas var piešķirt vienīgi par I pielikuma XVI daļas a) līdz e) punktā un g) punktā uzskaitītajiem produktiem.

2.   Eksporta kompensācijas par pārstrādātiem produktiem XVII un XVIII pielikumā uzskaitīto preču veidā nedrīkst būt lielākas par tām, ko piemēro šādiem produktiem, kurus eksportē bez turpmākas pārstrādes.

3.   Ciktāl tas nepieciešams, lai ņemtu vērā īpatnības, kas raksturīgas konkrētu alkoholisko dzērienu ražošanai no graudiem, tostarp to ilgo nogatavināšanas periodu, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par produktu un tirgus dalībnieku tiesībām pretendēt uz eksporta kompensācijām, jo īpaši noteikumus par produktu definīciju un īpašībām, un noteikt koeficientus eksporta kompensāciju aprēķināšanai, ņemot vērā attiecīgo produktu nogatavināšanas procesu.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  paredz visus vajadzīgos pasākumus saistībā ar šo pantu, tostarp tehniskas prasības un procedūras noteikumus, ko piemēro valsts veiktām 3. punktā minēto produktu pārbaudēm.

5.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var noteikt koeficientu 3. punktā minēto produktu eksporta kompensācijas pielāgošanai.

272. pants

Eksporta kompensāciju sadale

Produktu daudzumiem, ko var eksportēt, saņemot eksporta kompensāciju, piemēro tādu metodi, kas:

| a) | ir vispiemērotākā produkta īpašībām un situācijai attiecīgajā tirgū un kas ļauj, cik vien iespējams efektīvi, izmantot pieejamos resursus, ņemot vērā Savienības eksporta efektivitāti un struktūru, neradot attiecīgo tirgus dalībnieku un jo īpaši lielu un mazu uzņēmēju diskrimināciju; |
| --- | --- |

a)

ir vispiemērotākā produkta īpašībām un situācijai attiecīgajā tirgū un kas ļauj, cik vien iespējams efektīvi, izmantot pieejamos resursus, ņemot vērā Savienības eksporta efektivitāti un struktūru, neradot attiecīgo tirgus dalībnieku un jo īpaši lielu un mazu uzņēmēju diskrimināciju;

| b) | attiecībā uz administratīvu prasību ievērošanu vismazāk apgrūtina tirgus dalībniekus administratīvā ziņā; |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz administratīvu prasību ievērošanu vismazāk apgrūtina tirgus dalībniekus administratīvā ziņā;

| c) | novērš jebkuru attiecīgo tirgus dalībnieku diskrimināciju. |
| --- | --- |

c)

novērš jebkuru attiecīgo tirgus dalībnieku diskrimināciju.

273. pants

Eksporta kompensāciju noteikšana

1.   Eksporta kompensācijas ir vienādas visā Savienībā. Tās var atšķirties atkarībā no galamērķa, jo īpaši ja to nosaka situācija pasaules tirgū vai dažu tirgu īpašās prasības, vai saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu.

2.   Pasākumus kompensāciju noteikšanai Padome veic saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.

  Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, nosaka kompensācijas. Tās var noteikt:

| a) | regulāri; |
| --- | --- |

a)

regulāri;

| b) | konkursa kārtībā labībai, rīsiem, cukuram, pienam un piena produktiem. |
| --- | --- |

b)

konkursa kārtībā labībai, rīsiem, cukuram, pienam un piena produktiem.

Izņemot gadījumus, kad to nosaka konkursa kārtībā, Komisija vismaz vienu reizi trijos mēnešos nosaka produktu sarakstu, par kuriem tiek piešķirta eksporta kompensācija, un šādas kompensācijas apjomu. Kompensācijas apjoms var palikt nemainīgs ilgāk nekā trīs mēnešus, un Komisija pēc kādas dalībvalsts lūguma vai pēc pašas iniciatīvas var vajadzības gadījumā to grozīt intervences periodā, nepiemērojot 323. pantu.

3.
     
  Nosakot kompensācijas par atsevišķiem produktiem, ņem vērā vienu vai vairākus šādus aspektus:

| a) | pašreizējo situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz:










  i) | konkrētā produkta cenām un tā pieejamību Savienības tirgū, |
| --- | --- | --- |

a)

pašreizējo situāciju un nākotnes tendences attiecībā uz:

i)

konkrētā produkta cenām un tā pieejamību Savienības tirgū,

| ii) | konkrētā produkta cenām pasaules tirgū; |
| --- | --- |

ii)

konkrētā produkta cenām pasaules tirgū;

| b) | kopīgās tirgus organizācijas mērķus, kuriem jānodrošina līdzsvars un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība šajā tirgū; |
| --- | --- |

b)

kopīgās tirgus organizācijas mērķus, kuriem jānodrošina līdzsvars un dabiska cenu un tirdzniecības attīstība šajā tirgū;

| c) | vajadzību nepieļaut traucējumus, kas uz ilgu laiku var izjaukt līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības tirgū; |
| --- | --- |

c)

vajadzību nepieļaut traucējumus, kas uz ilgu laiku var izjaukt līdzsvaru starp piedāvājumu un pieprasījumu Savienības tirgū;

| d) | paredzētā eksporta ekonomiskos aspektus; |
| --- | --- |

d)

paredzētā eksporta ekonomiskos aspektus;

| e) | ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu; |
| --- | --- |

e)

ierobežojumus, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu;

| f) | vajadzību panākt līdzsvaru starp Savienības pirmproduktu izmantošanu tādu pārstrādes preču ražošanai, kas paredzētas eksportam uz trešām valstīm, un to trešo valstu produktu izmantošanu, kas ievesti saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem; |
| --- | --- |

f)

vajadzību panākt līdzsvaru starp Savienības pirmproduktu izmantošanu tādu pārstrādes preču ražošanai, kas paredzētas eksportam uz trešām valstīm, un to trešo valstu produktu izmantošanu, kas ievesti saskaņā ar pārstrādes nolīgumiem;

| g) | vislabvēlīgākās tirdzniecības izmaksas un transporta izmaksas no Savienības tirgiem līdz ES ostām vai citām eksporta vietām kopā ar izmaksām par nosūtīšanu līdz galamērķa valstīm; |
| --- | --- |

g)

vislabvēlīgākās tirdzniecības izmaksas un transporta izmaksas no Savienības tirgiem līdz ES ostām vai citām eksporta vietām kopā ar izmaksām par nosūtīšanu līdz galamērķa valstīm;

| h) | pieprasījumu Savienības tirgū; |
| --- | --- |

h)

pieprasījumu Savienības tirgū;

| i) | attiecībā uz cūkgaļas, olu un mājputnu gaļas nozari — atšķirību starp cenām Savienībā un cenām pasaules tirgū tādam lopbarības graudu daudzumam, kas Savienībā vajadzīgs produktu ražošanai šajās nozarēs. [Gr. 31] |
| --- | --- |

i)

attiecībā uz cūkgaļas, olu un mājputnu gaļas nozari — atšķirību starp cenām Savienībā un cenām pasaules tirgū tādam lopbarības graudu daudzumam, kas Savienībā vajadzīgs produktu ražošanai šajās nozarēs. [Gr. 31]

273.a pants

Īpaši pasākumi attiecībā uz eksporta kompensācijām par labību un rīsiem

1.
     
  Komisija var ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, noteikt korektīvu summu, kas piemērojama labības un rīsu nozarē noteiktajām eksporta kompensācijām. Vajadzības gadījumā Komisija ar īstenošanas aktiem, kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu, var grozīt minētās korektīvās summas.

Šā punkta pirmās daļas prasības var piemērot labības un rīsu nozares produktiem, kurus eksportē kā XVII pielikumā minētās preces.

2.
     
  Attiecībā uz tirdzniecības gada pirmajiem trijiem mēnešiem kompensācija, kura piemērojama par tāda iesala eksportu, kas atradās glabāšanā iepriekšējā tirdzniecības gada beigās vai kas izgatavots no tajā laikā glabāšanā esošiem miežiem, ir tāda, kādu konkrētajai eksporta atļaujai piemērotu attiecībā uz iepriekšējā tirdzniecības gada pēdējā mēnesī veiktu eksportu.

3.
     
  Atbilstīgi jebkādām intervences cenas izmaiņām Komisija var koriģēt saskaņā ar 274. panta 2. punktu noteikto kompensāciju summu produktiem, kas minēti I pielikuma I daļas a) un b) punktā.

Pirmo daļu pilnībā vai daļēji var piemērot I pielikuma I daļas c) un d) punktā minētajiem produktiem, kā arī tā paša I pielikuma I daļā minētajiem produktiem, kurus eksportē kā XVII pielikuma I daļā minētās preces. Tādā gadījumā Komisija koriģē pirmajā daļā minēto pielāgojumu saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru, piemērojot koeficientu, kuru nosaka kā attiecību starp pamatprodukta daudzumu un tā daudzumu, kas iekļauts eksportētajā pārstrādes produktā vai izmantots eksportētajās precēs. [Gr. 32]

274. pants

Eksporta kompensācijas piešķiršana

1.   Kompensācijas par 271. panta 1. punkta a) apakšpunktā uzskaitītajiem produktiem, kurus eksportē kā tādus bez turpmākas pārstrādes, piešķir tikai pēc pieteikuma un pēc atbilstīgas eksporta atļaujas uzrādīšanas.

2.   Šā panta 1. punktā minētajiem produktiem piemēro kompensāciju, kas piemērojama atļaujas pieteikuma iesniegšanas dienā vai attiecīgā gadījumā dienā, kas izriet no konkrētās konkursa procedūras, un — diferencētas kompensācijas gadījumā — kompensāciju, kas tajā pašā dienā piemērojama attiecībā uz:

| a) | atļaujā norādīto galamērķi vai |
| --- | --- |

a)

atļaujā norādīto galamērķi vai

| b) | attiecīgā gadījumā — faktisko galamērķi, ja tas atšķiras no atļaujā norādītā galamērķa, un šādā gadījumā piemērojamā summa nedrīkst pārsniegt summu, ko piemēro attiecībā uz atļaujā norādīto galamērķi. |
| --- | --- |

b)

attiecīgā gadījumā — faktisko galamērķi, ja tas atšķiras no atļaujā norādītā galamērķa, un šādā gadījumā piemērojamā summa nedrīkst pārsniegt summu, ko piemēro attiecībā uz atļaujā norādīto galamērķi.

Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  var veikt piemērotus pasākumus, lai novērstu šajā punktā paredzētās elastīgās pieejas ļaunprātīgu izmantošanu. Šie pasākumi jo īpaši var būt saistīti ar pieteikumu iesniegšanas procedūru un eksportētāju sniedzamajiem paziņojumiem.

3.   Lai ņemtu vērā inkubējamo olu un dienu vecu cāļu tirdzniecības un pārvadāšanas apstākļu specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var nolemt, ka eksporta atļaujas var piešķirt ex post.

4.   Lai nodrošinātu Līguma I pielikumā minēto produktu un to pārstrādes produktu eksportētāju vienādu piekļuvi eksporta kompensācijām, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var nolemt, ka šīs regulas 271. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajām precēm piemēro 1. un 2. punktu.

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo punktu.

5.   Lai mazinātu administratīvo slogu humānās palīdzības organizācijām, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var piešķirt atkāpes no 1. un 2. punkta attiecībā uz produktiem, par kuriem eksporta kompensācijas izmaksā saskaņā ar pārtikas atbalsta pasākumiem.

6.   Kompensāciju izmaksā, ja tiek iesniegts pierādījums, ka:

| a) | produkti ir eksportēti no Savienības; |
| --- | --- |

a)

produkti ir eksportēti no Savienības;

| b) | attiecībā uz diferencētu kompensāciju — produkti ir nogādāti atļaujā norādītajā galamērķī vai citā galamērķī, attiecībā uz kuru kompensācija ir noteikta, neskarot 2. punkta b) apakšpunktu. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz diferencētu kompensāciju — produkti ir nogādāti atļaujā norādītajā galamērķī vai citā galamērķī, attiecībā uz kuru kompensācija ir noteikta, neskarot 2. punkta b) apakšpunktu.

7.   Lai nepieļautu novirzes tirdzniecības plūsmās, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt turpmākus nosacījumus eksporta kompensāciju piešķiršanai, jo īpaši

  proti,
  nosacījumu, ka:

| a) | kompensācijas maksā tikai par ES izcelsmes produktiem; |
| --- | --- |

a)

kompensācijas maksā tikai par ES izcelsmes produktiem;

| b) | par importētiem produktiem izmaksāto kompensāciju apjoms nepārsniedz nodokļus, kas iekasēti importējot, ja minētie nodokļi ir mazāki par piemērojamo kompensāciju. |
| --- | --- |

b)

par importētiem produktiem izmaksāto kompensāciju apjoms nepārsniedz nodokļus, kas iekasēti importējot, ja minētie nodokļi ir mazāki par piemērojamo kompensāciju.

275. pants

Eksporta kompensācijas par dzīvniekiem liellopu un teļa gaļas nozarē

1.   Attiecībā uz liellopu un teļa gaļas nozares produktiem eksporta kompensāciju piešķiršana un maksājumi par dzīvnieku eksportu ir atkarīgi no tā, vai tiek ievērotas Savienības tiesību aktos paredzētās prasības par dzīvnieku labturību un jo īpaši par dzīvnieku aizsardzību pārvadāšanas laikā.

2.   Lai rosinātu eksportētājus ievērot dzīvnieku labturības nosacījumus un dotu kompetentajām iestādēm iespēju pārbaudīt eksporta kompensāciju pareizu izmaksāšanu, ja tā ir atkarīga no dzīvnieku labturības prasību ievērošanas, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu
  :

| a) | pieņem noteikumus par dzīvnieku labturības prasību ievērošanu ārpus Savienības muitas teritorijas un par to pārbaudi un ziņošanu, tostarp par neatkarīgu trešo personu iesaistīšanu; |
| --- | --- |

a)

pieņem noteikumus par dzīvnieku labturības prasību ievērošanu ārpus Savienības muitas teritorijas un par to pārbaudi un ziņošanu, tostarp par neatkarīgu trešo personu iesaistīšanu;

| b) | nosaka sodanaudu, kas piemērojama eksporta kompensācijas maksājumiem, vai paredz eksporta kompensācijas atgūšanu, ja netiek ievērotas dzīvnieku labturības likumiskās prasības. |
| --- | --- |

b)

nosaka sodanaudu, kas piemērojama eksporta kompensācijas maksājumiem, vai paredz eksporta kompensācijas atgūšanu, ja netiek ievērotas dzīvnieku labturības likumiskās prasības.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu.

276. pants

Eksporta robežlielumi

To apjoma saistību ievērošanu, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu, nodrošina, pamatojoties uz eksporta atļaujām, kas ir izdotas par atsauces periodu, kuru piemēro attiecīgajiem produktiem. Attiecībā uz atbilstību saistībām, kas izriet no PTO Lauksaimniecības nolīguma, atsauces perioda beigšanās neietekmē eksporta atļauju derīgumu.

277. pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu to, ka tirgus dalībnieki, piedaloties konkursa procedūrās, ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  nosaka pamatprasību atļaujas nodrošinājuma atbrīvošanai konkursa kārtībā piešķirtu eksporta kompensāciju gadījumā.

2.   Lai mazinātu administratīvo slogu tirgus dalībniekiem un iestādēm, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var noteikt robežvērtības, kuru nepārsniegšanas gadījumā nav jāparedz pienākums uzrādīt eksporta atļauju, un norādīt galamērķus, attiecībā uz kuriem var pamatoti piešķirt atbrīvojumu no pienākuma uzrādīt eksporta atļauju.

3.   Lai ievērotu reālas situācijas, kurās ir pamatotas tiesības pretendēt uz pilnu vai daļēju eksporta kompensāciju, un lai palīdzētu tirgus dalībniekiem pārvarēt laikposmu no eksporta kompensācijas pieteikuma iesniegšanas līdz tās galīgajam maksājumam, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt pasākumus attiecībā uz:

| a) | citu kompensācijas izmaksas datumu; |
| --- | --- |

a)

citu kompensācijas izmaksas datumu;

| b) | sekām eksporta kompensācijas izmaksas gadījumā, ja atļaujā norādītais produkta kods vai galamērķis neatbilst faktiskajam produktam vai galamērķim; |
| --- | --- |

b)

sekām eksporta kompensācijas izmaksas gadījumā, ja atļaujā norādītais produkta kods vai galamērķis neatbilst faktiskajam produktam vai galamērķim;

| c) | eksporta kompensāciju avansa maksājumu, ieskaitot nosacījumus nodrošinājuma iemaksai un atbrīvošanai; |
| --- | --- |

c)

eksporta kompensāciju avansa maksājumu, ieskaitot nosacījumus nodrošinājuma iemaksai un atbrīvošanai;

| d) | pārbaudēm un pierādījumiem, ja pastāv šaubas par reālo produkta galamērķi, ieskaitot iespēju veikt reimportu Savienības muitas teritorijā; |
| --- | --- |

d)

pārbaudēm un pierādījumiem, ja pastāv šaubas par reālo produkta galamērķi, ieskaitot iespēju veikt reimportu Savienības muitas teritorijā;

| e) | galamērķiem, kuri uzskatāmi par eksportu no Savienības, un Savienības muitas teritorijā esošu galamērķu iekļaušanu galamērķos, kuriem ir tiesības pretendēt uz eksporta kompensācijām. |
| --- | --- |

e)

galamērķiem, kuri uzskatāmi par eksportu no Savienības, un Savienības muitas teritorijā esošu galamērķu iekļaušanu galamērķos, kuriem ir tiesības pretendēt uz eksporta kompensācijām.

4.   Lai nodrošinātu to, ka produkti, par kuriem saņem eksporta kompensācijas, tiek eksportēti no Savienības muitas teritorijas, un nepieļautu to iespējamu atgriešanos minētajā teritorijā, un lai mazinātu administratīvo slogu tirgus dalībniekiem, kuriem diferencētu kompensāciju gadījumos jāsagatavo un jāiesniedz pierādījumi, ka kompensāciju saņēmušie produkti ir sasnieguši galamērķa valsti, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt pasākumus attiecībā uz:

| a) | termiņu, kurā jābūt pabeigtai izvešanai no Savienības muitas teritorijas, arī pagaidu atkārtotas ievešanas laiku; |
| --- | --- |

a)

termiņu, kurā jābūt pabeigtai izvešanai no Savienības muitas teritorijas, arī pagaidu atkārtotas ievešanas laiku;

| b) | pārstrādi, kādu minētajā periodā drīkst veikt produktiem, par kuriem saņem eksporta kompensācijas; |
| --- | --- |

b)

pārstrādi, kādu minētajā periodā drīkst veikt produktiem, par kuriem saņem eksporta kompensācijas;

| c) | pierādījumu par galamērķa sasniegšanu diferencētu kompensāciju gadījumā; |
| --- | --- |

c)

pierādījumu par galamērķa sasniegšanu diferencētu kompensāciju gadījumā;

| d) | kompensācijas robežvērtībām un nosacījumiem, ar kādiem eksportētājus var atbrīvot no prasības sniegt šādu pierādījumu; |
| --- | --- |

d)

kompensācijas robežvērtībām un nosacījumiem, ar kādiem eksportētājus var atbrīvot no prasības sniegt šādu pierādījumu;

| e) | nosacījumiem, ar kādiem apstiprina neatkarīgu trešo personu pierādījumu par galamērķa sasniegšanu diferencētu kompensāciju gadījumos. |
| --- | --- |

e)

nosacījumiem, ar kādiem apstiprina neatkarīgu trešo personu pierādījumu par galamērķa sasniegšanu diferencētu kompensāciju gadījumos.

5.   Lai ņemtu vērā dažādu nozaru specifiku, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var paredzēt īpašas prasības un nosacījumus, kas piemērojami tirgus dalībniekiem un produktiem, kuri ir tiesīgi pretendēt uz eksporta kompensāciju.

6.   Lai dotu iespēju pielāgoties pārmaiņām pārstrādes rūpniecībā, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var izdarīt grozījumus XVII pielikumā, ņemot vērā Padomes Regulas (EK) Nr. 1216/2009 (51) 8. panta 2. punktā minētos kritērijus.

7.   Lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi to nosacījumu ziņā, ar kādiem Līguma I pielikumā minēto produktu eksportētāji saņem eksporta kompensācijas, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par 274. panta 5., 6. un 7. punkta piemērošanu 271. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1216/2009 noteikumus.

278. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo iedaļu, jo īpaši noteikumus:

| a) | par to eksportējamo daudzumu pārdali, kas nav piešķirti vai izlietoti; |
| --- | --- |

a)

par to eksportējamo daudzumu pārdali, kas nav piešķirti vai izlietoti;

| b) | par to, kā uzraudzīt, vai darbības, par kurām ir tiesības pretendēt uz kompensāciju un visu citu summu samaksu par eksporta darījumiem, ir faktiski veiktas un pareizi izpildītas, tostarp paredzot fiziskas kontroles un dokumentu pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

par to, kā uzraudzīt, vai darbības, par kurām ir tiesības pretendēt uz kompensāciju un visu citu summu samaksu par eksporta darījumiem, ir faktiski veiktas un pareizi izpildītas, tostarp paredzot fiziskas kontroles un dokumentu pārbaudes;

| c) | par 271. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem. |
| --- | --- |

c)

par 271. panta 1. punkta b) apakšpunktā minētajiem produktiem.

III   iedaļa

Eksporta kvotu pārvaldība piena un piena produktu nozarē

279. pants

Trešo valstu atvērtu tarifu kvotu pārvaldība

1.   Ja nolīgumā, kas noslēgts saskaņā ar Līguma 218. pantu, paredzēta pilnīga vai daļēja trešās valsts atvērtas tarifa kvotas pārvaldība, Komisija attiecībā uz pienu un piena produktiem ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  pieņem īpašus pasākumus, lai nodrošinātu to, ka konkrēto kvotu izmanto saskaņā ar attiecīgā starptautiskā nolīguma mērķiem.

2.   Šā panta 1. punktā minēto tarifu kvotu pārvalda tā, lai novērstu attiecīgo tirgus dalībnieku diskrimināciju un nodrošinātu saskaņā ar attiecīgo kvotu pieejamo iespēju pilnīgu izmantošanu, piemērojot vienu no turpmāk minētajām metodēm vai šo metožu apvienojumu, vai citu atbilstīgu metodi:

| a) | metode, kuras pamatā ir pieteikumu iesniegšanas hronoloģiskā secība (princips “kas pirmais iesniedz, to pirmo apkalpo”); |
| --- | --- |

a)

metode, kuras pamatā ir pieteikumu iesniegšanas hronoloģiskā secība (princips “kas pirmais iesniedz, to pirmo apkalpo”);

| b) | metode, kura paredz sadali proporcionāli daudzumiem, kas pieprasīti, iesniedzot pieteikumu (“vienlaicīgas pārbaudes metode”); |
| --- | --- |

b)

metode, kura paredz sadali proporcionāli daudzumiem, kas pieprasīti, iesniedzot pieteikumu (“vienlaicīgas pārbaudes metode”);

| c) | metode, kurā paredzēts ņemt vērā tradicionālus tirdzniecības modeļus (“metode tradicionāls/jaunpienācējs”). |
| --- | --- |

c)

metode, kurā paredzēts ņemt vērā tradicionālus tirdzniecības modeļus (“metode tradicionāls/jaunpienācējs”).

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem vajadzīgos noteikumus par to kvotu pārvaldību, kuras atvērtas saskaņā ar šo iedaļu.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem noteikumus procesa pārvaldībai, lai:

| a) | garantētu, ka netiek pārsniegti daudzumi, kas pieejami saskaņā ar kvotām, kuras atvērtas atbilstīgi šai iedaļai; |
| --- | --- |

a)

garantētu, ka netiek pārsniegti daudzumi, kas pieejami saskaņā ar kvotām, kuras atvērtas atbilstīgi šai iedaļai;

| b) | pārdalītu neizmantotos daudzumus. |
| --- | --- |

b)

pārdalītu neizmantotos daudzumus.

IV   iedaļa

Īpaša importa procedūra, ko piemēro trešās valstīs

280. pants

Sertifikāti produktiem, kam trešās valstīs piemēro īpašu importa procedūru

1.   Ja eksportē produktus, kuriem atbilstīgi nolīgumiem, ko Savienība noslēgusi saskaņā ar Līguma 218. pantu, var tikt piemērota īpaša importa procedūra trešā valstī, ja tiek ievēroti konkrēti nosacījumi, dalībvalstu kompetentās iestādes pēc pieprasījuma un atbilstošām pārbaudēm izsniedz dokumentu, kas apliecina, ka nosacījumi ir ievēroti.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar 1. punktu.

V   iedaļa

Īpaši noteikumi dzīviem augiem

281. pants

Minimālās eksporta cenas

1.   Lai ņemtu vērā attīstību tirgū, kurā pārdod dzīvu augu nozares produktus, uz ko attiecas KN kods 0601 10,
  Komisija
  katru gadu laikus pirms tirdzniecības sezonas var noteikt vienu vai vairākas minimālās cenas eksportam uz trešām valstīm. Pasākumus minimālo cenu noteikšanai Padome veic saskaņā ar Līguma 43. panta 3. punktu.

Šādu produktu eksportu atļauj tikai par cenu, kas ir vienāda vai lielāka par minētajam produktam noteikto minimālo cenu.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  paredz visus vajadzīgos administratīvos pasākumus, kas saistīti ar 1. punkta pirmo daļu,
  jo īpaši
  ņemot vērā
  cenas starptautiskajos tirgos un
  saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. pantu. [Gr. 33]

VI   iedaļa

Izvešana pārstrādei

282. pants

Izvešanas pārstrādei režīma apturēšana

1.   Ja Savienības tirgū izvešanas pārstrādei režīma dēļ ir radušies traucējumi vai ir iespējams, ka tie radīsies, Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  pēc dalībvalsts lūguma vai pēc pašas ierosmes var pilnībā vai daļēji apturēt izvešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz labības, rīsu, augļu un dārzeņu, augļu un dārzeņu pārstrādes, vīna, liellopu un teļa gaļas, cūkgaļas, aitas un kazas gaļas, un mājputnu gaļas nozares produktiem. Ja Komisija saņem lūgumu no dalībvalsts, tā ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  pieņem lēmumu piecās darbdienās pēc lūguma saņemšanas. Steidzamos gadījumos Komisija pieņem lēmumu saskaņā ar 323. panta 2. punktu.

Pieņemtos pasākumus tūlīt dara zināmus dalībvalstīm, un tie stājas spēkā nekavējoties.

2.   Tiktāl, ciktāl tas vajadzīgs TKO pareizai darbībai, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktā noteikto procedūru var pilnībā vai daļēji aizliegt izmantot izvešanas pārstrādei režīmu attiecībā uz 1. punktā minētajiem produktiem.

IV   DAĻA

KONKURENCES NOTEIKUMI

I   NODAĻA

Noteikumi, ko piemēro uzņēmumiem

283. pants

Līguma 101. līdz 106. panta piemērošana

Ja vien šajā regulā nav noteikts citādi, Līguma 101. līdz 106. pantu un to piemērošanas noteikumus, ievērojot šīs regulas 284., 285., 286. [un 287.] pantu, piemēro visiem Līguma 101. panta 1. punktā un 102. pantā minētajiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas saistītas ar šajā regulā apskatīto produktu ražošanu vai tirdzniecību.

284. pants

Izņēmumi

1.   Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro tādiem šīs regulas 283. pantā minētiem nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotajām darbībām, kas ir būtiska valsts tirgus organizācijas daļa vai ir vajadzīgi Līguma 39. pantā izklāstīto mērķu sasniegšanai.

Jo īpaši Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro vienas dalībvalsts lauksaimnieku, lauksaimnieku apvienību vai šādu apvienību savienību nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kas attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu vai tirdzniecību, vai kopīgu iekārtu izmantošanu lauksaimniecības produktu uzglabāšanai, apstrādei vai pārstrādei un saskaņā ar ko nav pienākuma noteikt vienādas cenas, ja vien Komisija neuzskata, ka tādā veidā tiek izslēgta konkurence vai apdraudēti Līguma 39. panta mērķi.

2.   Pēc apspriešanās ar dalībvalstīm un attiecīgo uzņēmumu vai uzņēmumu apvienību un citu saistītu fizisku personu vai juridisku personu uzklausīšanas, ko Komisija uzskata par lietderīgu, Komisijai vienīgajai ir tiesības, kuras pārskata Eiropas Savienības Tiesa, noteikt, kuri nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības atbilst 1. punkta nosacījumiem. Šajā nolūkā Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem lēmumu, kurš tiek publicēts.

Komisija veic šādu noteikšanu pēc savas iniciatīvas vai pēc dalībvalsts kompetentās iestādes, ieinteresēta uzņēmuma vai uzņēmumu apvienības pieprasījuma.

3.   Šā panta 2. punkta pirmajā daļā minētā lēmuma publikācijā ir norādīti iesaistīto pušu vārdi un lēmuma galvenais saturs. Tajā ņem vērā uzņēmumu likumīgās intereses komercnoslēpumu aizsargāšanā.

285. pants

Nolīgumi un saskaņotas darbības augļu un dārzeņu nozarē

1.   Līguma 101. panta 1. punkts neattiecas uz atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir veikt šīs regulas 210. panta 3. punkta c) apakšpunktā minētās darbības.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro vienīgi ar noteikumu, ka:

| a) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai; |
| --- | --- |

a)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai;

| b) | divos mēnešos pēc visas pieprasītās informācijas saņemšanas Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  nepiemērojot 323. pantu,
  nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības neatbilst Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

divos mēnešos pēc visas pieprasītās informācijas saņemšanas Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  nepiemērojot 323. pantu,
  nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības neatbilst Savienības noteikumiem.

3.   Nolīgumus, lēmumus un saskaņotās darbības nevar ieviest, pirms nav beidzies 2. punkta b) apakšpunktā norādītais laikposms.

4.   Jebkurā gadījumā par nesaderīgiem ar Savienības noteikumiem atzīst šādus nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības:

| a) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Savienībā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu; |
| --- | --- |

a)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Savienībā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu;

| b) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas netraucētu darbību; |
| --- | --- |

b)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas netraucētu darbību;

| c) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences traucējumus un kas nav vajadzīgi to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība; |
| --- | --- |

c)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences traucējumus un kas nav vajadzīgi to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība;

| d) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu noteikšanu, neskarot starpnozaru organizāciju veiktās darbības kādu īpašu Savienības noteikumu piemērošanai; |
| --- | --- |

d)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu noteikšanu, neskarot starpnozaru organizāciju veiktās darbības kādu īpašu Savienības noteikumu piemērošanai;

| e) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daļu. |
| --- | --- |

e)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daļu.

5.   Ja pēc 2. punkta b) apakšpunktā minētā divu mēnešu termiņa beigām Komisija konstatē, ka nav ievēroti 1. punkta piemērošanas nosacījumi, tā ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem lēmumu, paziņojot, ka uz attiecīgo nolīgumu, lēmumu vai saskaņoto darbību attiecas Līguma 101. panta 1. punkts.

Šis Komisijas lēmums nestājas spēkā pirms dienas, kad tas paziņots attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav sniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā paredzēto atbrīvojumu.

6.   Daudzgadu nolīgumu gadījumā paziņošana par pirmo gadu ir spēkā turpmākajos līguma gados. Tomēr šādā gadījumā Komisija pēc savas ierosmes vai pēc citas dalībvalsts lūguma jebkurā laikā var paziņot, ka konstatēta neatbilstība.

286. pants

Nolīgumi un saskaņotas darbības tabakas nozarē

1.   Līguma 101. panta 1. punktu nepiemēro tabakas nozarē atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem un saskaņotām darbībām, kas paredzētas šīs regulas 210. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto mērķu īstenošanai, ja:

| a) | par šiem nolīgumiem un saskaņotām darbībām ir informēta Komisija; |
| --- | --- |

a)

par šiem nolīgumiem un saskaņotām darbībām ir informēta Komisija;

| b) | trīs mēnešos pēc visas pieprasītās informācijas saņemšanas Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  nepiemērojot 323. pantu,
  nav konstatējusi, ka šie nolīgumi vai saskaņotās darbības ir nesaderīgi ar Savienības konkurences noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

trīs mēnešos pēc visas pieprasītās informācijas saņemšanas Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  nepiemērojot 323. pantu,
  nav konstatējusi, ka šie nolīgumi vai saskaņotās darbības ir nesaderīgi ar Savienības konkurences noteikumiem.

Nolīgumus un saskaņotas darbības nedrīkst īstenot minētajā trīs mēnešu laikposmā.

2.   Nolīgumus un saskaņotas darbības atzīst par nesaderīgiem ar Savienības konkurences noteikumiem, ja tie:

| a) | var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu Savienībā; |
| --- | --- |

a)

var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu Savienībā;

| b) | var ietekmēt tirgus organizācijas pareizu darbību; |
| --- | --- |

b)

var ietekmēt tirgus organizācijas pareizu darbību;

| c) | var radīt konkurences traucējumus, kas nav būtiski to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība; |
| --- | --- |

c)

var radīt konkurences traucējumus, kas nav būtiski to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība;

| d) | ietver cenu vai kvotu noteikšanu, neskarot starpnozaru organizāciju veiktos pasākumus īpašu Savienības noteikumu piemērošanai; |
| --- | --- |

d)

ietver cenu vai kvotu noteikšanu, neskarot starpnozaru organizāciju veiktos pasākumus īpašu Savienības noteikumu piemērošanai;

| e) | var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daļu. |
| --- | --- |

e)

var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daļu.

3.   Ja pēc 1. punkta b) apakšpunktā minētā trīs mēnešu laikposma beigām Komisija konstatē, ka nav ievēroti šīs nodaļas piemērošanas nosacījumi, tā ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem lēmumu, paziņojot, ka uz attiecīgo nolīgumu vai saskaņoto darbību attiecas Līguma 101. panta 1. punkts.

Šis lēmums nestājas spēkā agrāk kā dienā, kad tas paziņots attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav iesniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā paredzēto atbrīvojumu.

287. pants

Nolīgumi un saskaņotas darbības piena un piena produktu nozarē

1.   Līguma 101. panta 1. punkts neattiecas uz atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir veikt šīs regulas 210. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētās darbības.

2.   Šā panta 1. punktu piemēro vienīgi ar noteikumu, ka:

| a) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai; |
| --- | --- |

a)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai;

| b) | trīs mēnešu laikā pēc visas nepieciešamās informācijas saņemšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības neatbilst Savienības noteikumiem. |
| --- | --- |

b)

trīs mēnešu laikā pēc visas nepieciešamās informācijas saņemšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības neatbilst Savienības noteikumiem.

3.   Nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības nevar ieviest, pirms nav beidzies 2. punkta b) apakšpunktā norādītais laikposms.

4.   Par Savienības noteikumiem neatbilstošiem jebkurā gadījumā jāuzskata šādi nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības:

| a) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Savienībā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu; |
| --- | --- |

a)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Savienībā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu;

| b) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas netraucētu darbību; |
| --- | --- |

b)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas netraucētu darbību;

| c) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences traucējumus un kas nav vajadzīgi to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība; |
| --- | --- |

c)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences traucējumus un kas nav vajadzīgi to kopējās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība;

| d) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu noteikšanu; |
| --- | --- |

d)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu noteikšanu;

| e) | nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daudzumu. |
| --- | --- |

e)

nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daudzumu.

5.   Ja pēc 2. punkta b) apakšpunktā minētā trīs mēnešu laikposma beigām Komisija atzīst, ka nav izpildīti nosacījumi 1. punkta piemērošanai, tā, izmantojot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem lēmumu, paziņojot, ka attiecīgajam nolīgumam, lēmumam vai saskaņotai darbībai piemēro Līguma 101. panta 1. punktu.

Minētais Komisijas lēmums nestājas spēkā pirms dienas, kad tas paziņots attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav iesniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā minēto atbrīvojumu.

6.   Daudzgadu nolīgumu gadījumā paziņošana par pirmo gadu ir spēkā turpmākajiem nolīguma gadiem. Tomēr šādā gadījumā Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma jebkurā laikā var paziņot, ka konstatēta neatbilstība.

288. pants

Nolīgumu un saskaņotu darbību saistības personām un grupām, kuri nav tabakas nozares organizāciju biedri

1.   Starpnozaru organizācijas tabakas nozarē var pieprasīt dažu to nolīgumu vai saskaņotu darbību atzīšanu par saistošiem uz ierobežotu laikposmu tādām personām un grupām attiecīgajā ekonomikas nozarē, kas nav pārstāvēto darbības nozaru biedri, jomās, kurās nozares darbojas.

Lai to noteikumus paplašinātu, starpnozaru organizācijām jāpārstāv vismaz divas trešdaļas no attiecīgās produkcijas un/vai tirdzniecības apjoma. Ja ierosinātā noteikumu ieviešanas paplašināšana ir starpreģionāla, starpnozaru organizācijas pierāda, ka tām katrā attiecīgajā reģionā ir vismaz noteikts minimālais pārstāvības līmenis attiecībā uz katru nozari, ko tās apvieno.

2.   Noteikumi, attiecībā uz kuriem pieprasa darbības jomas paplašināšanu, ir spēkā jau vismaz vienu gadu un ir saistīti ar kādu no šiem mērķiem:

| a) | zināšanas par ražošanu un tirgu; |
| --- | --- |

a)

zināšanas par ražošanu un tirgu;

| b) | kvalitātes minimuma noteikšana; |
| --- | --- |

b)

kvalitātes minimuma noteikšana;

| c) | tādu audzēšanas metožu izmantošana, kas ir saderīgas ar vides aizsardzību; |
| --- | --- |

c)

tādu audzēšanas metožu izmantošana, kas ir saderīgas ar vides aizsardzību;

| d) | iepakošanas un sagatavošanas standartu minimuma noteikšana; |
| --- | --- |

d)

iepakošanas un sagatavošanas standartu minimuma noteikšana;

| e) | sertificēta sēklas materiāla izmantošana un produkcijas kvalitātes uzraudzība. |
| --- | --- |

e)

sertificēta sēklas materiāla izmantošana un produkcijas kvalitātes uzraudzība.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  apstiprina noteikumu darbības jomas paplašināšanu.

289. pants

Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz nolīgumiem un saskaņotām darbībām

Lai nodrošinātu 285., 286., [287.] un 288. panta vienādu piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, tostarp noteikumus par paziņošanu un publicēšanu.

II   NODAĻA

Noteikumi par valsts atbalstu

290. pants

Līguma 107., 108. un 109. panta piemērošana

Līguma 107., 108. un 109. pantu piemēro 1. pantā minēto produktu ražošanai un tirdzniecībai.

Tomēr Līguma 107., 108. un 109. pantu nepiemēro maksājumiem, kurus dalībvalstis veikušas atbilstīgi šai regulai un kuri paredzēti Regulas (EK) Nr. 1234/2007 II daļas I sadaļas III nodaļas IVa iedaļas III apakšiedaļā un šīs regulas 37. līdz 41., 108., 111., 114., 117., 120., 123., 128., 148. pantā, 291. panta 2. punktā, 292. līdz 297. pantā un II daļas I sadaļas IV nodaļas VII iedaļā. Tomēr attiecībā uz 136. panta 4. punktu nepiemēro tikai Līguma 108. pantu.

291. pants

Īpaši noteikumi piena un piena produktu nozarē

1.   Saskaņā ar Līguma 107. panta 2. punktu ir aizliegts atbalsts, kura summa noteikta, pamatojoties uz šīs regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenu vai daudzumu.

Ir aizliegti arī valsts pasākumi, kas pieļauj izlīdzināt šīs regulas I pielikuma XVI daļā uzskaitīto produktu cenas.

2.   Papildus Savienības atbalstam, kas piešķirts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 68. panta 1. punkta b) apakšpunktu, dalībvalstis līdz 2014. gada 31. martam piensaimniecības nozares lauksaimniekiem var piešķirt valsts atbalstu, kura kopējā gada summa nepārsniedz 55 % no maksimālā apjoma, kas noteikts minētās regulas 69. panta 4. un 5. punktā. Tomēr Savienības atbalsta un valsts atbalsta kopējā summa minētās regulas 69. panta 4. punktā norādītajiem pasākumiem nekādā gadījumā nepārsniedz 69. panta 4. un 5. punktā noteikto maksimālo apjomu.

292. pants

Īpaši noteikumi Somijai un Zviedrijai

Somija un Zviedrija ar Komisijas atļauju, kas piešķirta ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu
  , var piešķirt atbalstu ziemeļbriežu un ziemeļbriežu produktu ražošanai un tirdzniecībai (KN kodi ex0208 un ex0210), ciktāl netiek paaugstināts ierastais ražošanas apjoms.

293. pants

Īpaši noteikumi cukura nozarē

Dalībvalstis, kas samazina cukura kvotu par vairāk nekā 50 % no cukura kvotas, kas noteikta 2006. gada 20. februārī Regulas (EK) Nr. 318/2006 III pielikumā, var piešķirt valsts pagaidu atbalstu uz laiku, kurā cukurbiešu audzētājiem maksā pārejas posma atbalstu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 73/2009 93. pantu. Pamatojoties uz attiecīgās dalībvalsts pieteikumu, Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem lēmumu par kopējo valsts atbalsta apjomu, kas pieejams šim pasākumam.

Attiecībā uz Itāliju šā punkta pirmajā daļā minētais pagaidu atbalsts nepārsniedz kopējo summu EUR 11 vienā tirdzniecības gadā par vienu cukurbiešu tonnu, ko piešķir cukurbiešu audzētājiem un cukurbiešu transportēšanai.

Somija var piešķirt atbalstu cukurbiešu audzētājiem līdz pat EUR 350 par hektāru vienā tirdzniecības gadā.

Attiecīgās dalībvalstis 30 dienas pirms katra tirdzniecības gada beigām informē Komisiju par konkrētajā tirdzniecības gadā faktiski piešķirto valsts atbalstu.

294. pants

Īpaši noteikumi par Vācijas alkohola monopolu

[Šīs regulas 290. panta otrajā daļā paredzēto atkāpi piemēro tā atbalsta maksājumiem, kuru Vācija piešķir saskaņā ar valstī pastāvošo Vācijas Alkohola monopolu (“monopols”) attiecībā uz produktiem, ko pēc turpmākas pārstrādes monopols tirgo kā Līguma I pielikumā minēto lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu. Minēto atkāpi piemēro tikai līdz 2017. gada 31. decembrim, tā neskar Līguma 108. panta 1. punkta un 108. panta 3. punkta pirmā teikuma piemērošanu, un to piemēro, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | kopējā etilspirta produkcija, par kuru saņem atbalstu saskaņā ar monopolu, pakāpeniski samazinās no maksimāli 600 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 420 000 hektolitriem 2012. gadā un līdz 240 000 hektolitriem 2013. gadā un laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim var sasniegt ne vairāk kā 60 000 hektolitru gadā, turklāt monopols beidz pastāvēt pēdējā minētajā dienā; |
| --- | --- |

a)

kopējā etilspirta produkcija, par kuru saņem atbalstu saskaņā ar monopolu, pakāpeniski samazinās no maksimāli 600 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 420 000 hektolitriem 2012. gadā un līdz 240 000 hektolitriem 2013. gadā un laikposmā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim var sasniegt ne vairāk kā 60 000 hektolitru gadā, turklāt monopols beidz pastāvēt pēdējā minētajā dienā;

| b) | lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītu rūpnīcu, kuras saņem atbalstu, produkcija pakāpeniski samazinās no 540 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 360 000 hektolitriem 2012. gadā un 180 000 hektolitriem 2013. gadā. Līdz 2013. gada 31. decembrim visas lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītās rūpnīcas izstājas no monopola. Izstājoties no monopola, katra lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītā rūpnīca var saņemt kompensācijas atbalstu EUR 257,50 par vienu nominālo destilācijas tiesību hektolitru, kā definēts piemērojamajos Vācijas tiesību aktos. Šo kompensācijas atbalstu var piešķirt vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Taču to var izmaksāt vairākos maksājumos, pēdējo no kuriem veic vēlākais 2017. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

b)

lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītu rūpnīcu, kuras saņem atbalstu, produkcija pakāpeniski samazinās no 540 000 hektolitriem 2011. gadā līdz 360 000 hektolitriem 2012. gadā un 180 000 hektolitriem 2013. gadā. Līdz 2013. gada 31. decembrim visas lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītās rūpnīcas izstājas no monopola. Izstājoties no monopola, katra lauksaimnieciskas izcelsmes spirta muitas pārvaldes uzraudzītā rūpnīca var saņemt kompensācijas atbalstu EUR 257,50 par vienu nominālo destilācijas tiesību hektolitru, kā definēts piemērojamajos Vācijas tiesību aktos. Šo kompensācijas atbalstu var piešķirt vēlākais 2013. gada 31. decembrī. Taču to var izmaksāt vairākos maksājumos, pēdējo no kuriem veic vēlākais 2017. gada 31. decembrī;

| c) | mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcas, destilācijas rūpnīcu izmantotāji un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcas drīkst saņemt monopola piešķirto atbalstu līdz 2017. gada 31. decembrim, ja produkcija, par kuru saņem atbalstu, nepārsniedz 60 000 hektolitru gadā; |
| --- | --- |

c)

mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcas, destilācijas rūpnīcu izmantotāji un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcas drīkst saņemt monopola piešķirto atbalstu līdz 2017. gada 31. decembrim, ja produkcija, par kuru saņem atbalstu, nepārsniedz 60 000 hektolitru gadā;

| d) | kopējā atbalsta summa, ko izmaksā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 269,9 miljonus, un kopējā atbalsta summa, ko izmaksā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 268 miljonus; un |
| --- | --- |

d)

kopējā atbalsta summa, ko izmaksā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2013. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 269,9 miljonus, un kopējā atbalsta summa, ko izmaksā no 2014. gada 1. janvāra līdz 2017. gada 31. decembrim, nepārsniedz EUR 268 miljonus; un

| e) | katru gadu līdz 30. jūnijam Vācija iesniedz Komisijai ziņojumu par monopola darbību un saskaņā ar to piešķirto atbalstu iepriekšējā gadā. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt gada ziņojumos, kas iesniedzami laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam, iekļauj atbalsta sniegšanas pakāpeniskas pārtraukšanas gada plānu nākamajam gadam attiecībā uz mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām.] |
| --- | --- |

e)

katru gadu līdz 30. jūnijam Vācija iesniedz Komisijai ziņojumu par monopola darbību un saskaņā ar to piešķirto atbalstu iepriekšējā gadā. Komisija nosūta minēto ziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei. Turklāt gada ziņojumos, kas iesniedzami laikposmā no 2013. līdz 2016. gadam, iekļauj atbalsta sniegšanas pakāpeniskas pārtraukšanas gada plānu nākamajam gadam attiecībā uz mazapjoma vienotas nodokļa likmes spirta rūpnīcām, destilācijas rūpnīcu izmantotājiem un augļkopības kooperatīvu spirta rūpnīcām.]

295. pants

Īpaši noteikumi par kartupeļiem

Dalībvalstis līdz 2011. gada 31. decembrim var turpināt izmaksāt valsts atbalstu saskaņā ar pastāvošo sistēmu, lai ražotu un tirgotu svaigus un atdzesētus kartupeļus, uz kuriem attiecas KN kods 0701.

296. pants [To be deleted after 31/12/2010]

Īpaši noteikumi augļu un dārzeņu nozarē

Attiecībā uz augļu un dārzeņu nozari dalībvalstis var maksāt valsts atbalstu līdz 2010. gada 31. decembrim, ievērojot šādus nosacījumus:

| a) | valsts atbalstu izmaksā vienīgi augļu un dārzeņu ražotājiem, kuri nav atzītas ražotāju organizācijas biedri un kuri ar atzītu ražotāju organizāciju paraksta līgumu, kurā viņi piekrīt, ka veiks attiecīgās ražotāju organizācijas krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumus; |
| --- | --- |

a)

valsts atbalstu izmaksā vienīgi augļu un dārzeņu ražotājiem, kuri nav atzītas ražotāju organizācijas biedri un kuri ar atzītu ražotāju organizāciju paraksta līgumu, kurā viņi piekrīt, ka veiks attiecīgās ražotāju organizācijas krīzes novēršanas un pārvarēšanas pasākumus;

| b) | atbalsta apjoms, ko izmaksā šādiem ražotājiem, nepārsniedz 75 % no Savienības palīdzības, kuru saņem attiecīgās ražotāju organizācijas biedri, un |
| --- | --- |

b)

atbalsta apjoms, ko izmaksā šādiem ražotājiem, nepārsniedz 75 % no Savienības palīdzības, kuru saņem attiecīgās ražotāju organizācijas biedri, un

| c) | attiecīgā dalībvalsts līdz 2010. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts atbalsta lietderīgumu un efektivitāti, īpaši veicot analīzi par to, ciktāl tas palīdzējis nozares organizēšanai. Komisija izvērtē ziņojumu un izlemj, vai sniegt atbilstīgus priekšlikumus.
  [Gr. 34] |
| --- | --- |

c)

attiecīgā dalībvalsts līdz 2010. gada 31. decembrim iesniedz Komisijai ziņojumu par valsts atbalsta lietderīgumu un efektivitāti, īpaši veicot analīzi par to, ciktāl tas palīdzējis nozares organizēšanai. Komisija izvērtē ziņojumu un izlemj, vai sniegt atbilstīgus priekšlikumus.
  [Gr. 34]

297. pants

Valsts atbalsts destilācijai krīzes gadījumā

1.   No 2012. gada 1. augusta dalībvalstis var piešķirt valsts atbalstu vīna ražotājiem brīvprātīgai vai obligātai vīna destilēšanai pamatotas krīzes gadījumos.

2.   Atbalsts, kas minēts 1. punktā, ir proporcionāls, un ar tā palīdzību var novērst krīzi.

3.   Kopējais atbalsta apjoms, kas pieejams dalībvalstī jebkurā attiecīgajā šāda atbalsta gadā, nepārsniedz 15 % no katrai dalībvalstij vispārēji pieejamajiem līdzekļiem attiecīgajā gadā, kā paredzēts X pielikumā.

4.   Dalībvalstis, kuras vēlas izmantot 1. punktā minēto atbalstu, iesniedz Komisijai pienācīgi pamatotu paziņojumu. Komisija ar īstenošanas aktiem bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  , kas pieņemti, nepiemērojot 323. pantu,
  pieņem lēmumu par to, vai pasākums ir apstiprināts un var piešķirt atbalstu.

5.   Lai izvairītos no konkurences traucējumiem, spirtu, ko iegūst 1. pantā minētās destilācijas rezultātā, lieto tikai rūpniecības vai enerģētikas vajadzībām.

6.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus, kas saistīti ar šo pantu.

V   DAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI VAIRĀKĀS VAI ATSEVIŠĶĀS NOZARĒS

I   NODAĻA

Īpaši noteikumi vairākās nozarēs

I   iedaļa

Traucējumi tirgos

298. pants

Traucējumi attiecībā uz iekšējā tirgus cenām

Lai efektīvi un lietpratīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem, Komisija, steidzamības kārtā
  saskaņā ar 322. pantu
  un saskaņā ar 300. pantu pieņemot deleģētus aktus, veic vajadzīgos pasākumus turpmāk minētajās situācijās, ja tām ir tendence atkārtoties, tādējādi radot traucējumus vai traucējumu draudus tirgos:

| a) | attiecībā uz produktiem cukura, apiņu, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, aitas un kazas gaļas nozarē, ja kādam no šiem produktiem ievērojami krīt vai ceļas cenas Savienības tirgū; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz produktiem cukura, apiņu, liellopu un teļa gaļas, piena un piena produktu, aitas un kazas gaļas nozarē, ja kādam no šiem produktiem ievērojami krīt vai ceļas cenas Savienības tirgū;

| b) | attiecībā uz produktiem cūkgaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē un attiecībā uz olīveļļu, ja kādam no šiem produktiem ievērojami ceļas cenas Savienības tirgū. |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz produktiem cūkgaļas, olu un mājputnu gaļas nozarē un attiecībā uz olīveļļu, ja kādam no šiem produktiem ievērojami ceļas cenas Savienības tirgū.

299. pants

Traucējumi, ko izraisa kursi vai cenas pasaules tirgū

Ja attiecībā uz produktiem labības, rīsu, cukura un piena un piena produktu nozarē viena vai vairāku produktu kursi vai cenas pasaules tirgū sasniedz tādu līmeni, kas traucē vai varētu traucēt piegādes Savienības tirgū, un ja minētā situācija varētu turpināties un pasliktināties, Komisija, steidzamības kārtā
  saskaņā ar 322. pantu
  un saskaņā ar 300. pantu pieņemot deleģētus aktus, var veikt vajadzīgos pasākumus attiecīgajās nozarēs, lai efektīvi un lietpratīgi reaģētu uz tirgus traucējumu draudiem. Tā jo īpaši var pilnībā var daļēji apturēt ievedmuitas piemērošanu konkrētiem daudzumiem.

300. pants

Nosacījumi deleģētu aktu pieņemšanai traucējumu gadījumos

Šīs regulas 298. un 299. pantā paredzētos pasākumus var pieņemt:

| a) | ja citi šajā regulā paredzētie pasākumi nav pietiekami; |
| --- | --- |

a)

ja citi šajā regulā paredzētie pasākumi nav pietiekami;

| b) | ņemot vērā saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. panta 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

ņemot vērā saistības, kas izriet no nolīgumiem, kuri noslēgti saskaņā ar Līguma 218. panta 2. punktu.

301. pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar 298. un 299. pantu. Jo īpaši šie noteikumi var būt saistīti ar procedūrām, paziņojumiem, tehniskiem kritērijiem un administratīvām vai fiziskām pārbaudēm, kas jāveic dalībvalstīm.

II   iedaļa

Ziņošana

302. pants

Ziņošana par dažām nozarēm

Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu:

| (1) | pirmo reizi līdz 2010[2013]. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados — par pasākumiem biškopības nozarē, kas izklāstīti II daļas I sadaļas IV nodaļas VIII iedaļā; |
| --- | --- |

(1)

pirmo reizi līdz 2010[2013]. gada 31. decembrim un pēc tam reizi trijos gados — par pasākumiem biškopības nozarē, kas izklāstīti II daļas I sadaļas IV nodaļas VIII iedaļā;

| (2) | līdz 2013. gada 31. decembrim — par II daļas I sadaļas IV nodaļas VI iedaļā un II daļas II sadaļas II nodaļā izklāstīto noteikumu īstenošanu attiecībā uz ražotāju organizācijām, darbības fondiem un darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē; |
| --- | --- |

(2)

līdz 2013. gada 31. decembrim — par II daļas I sadaļas IV nodaļas VI iedaļā un II daļas II sadaļas II nodaļā izklāstīto noteikumu īstenošanu attiecībā uz ražotāju organizācijām, darbības fondiem un darbības programmām augļu un dārzeņu nozarē;

| (3) | līdz 2012. gada 31. augustam — par to, kā tiek piemērota 128. pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši apraksta, kā programma ir dalībvalstīs veicinājusi labi funkcionējošu programmu izveidi skolu apgādei ar augļiem un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu; |
| --- | --- |

(3)

līdz 2012. gada 31. augustam — par to, kā tiek piemērota 128. pantā paredzētā Programma skolu apgādei ar augļiem, vajadzības gadījumā pievienojot attiecīgus priekšlikumus. Ziņojumā jo īpaši apraksta, kā programma ir dalībvalstīs veicinājusi labi funkcionējošu programmu izveidi skolu apgādei ar augļiem un kāda ir programmas ietekme uz bērnu ēšanas paradumu uzlabošanu;

| (4) | līdz [2010. gada 31. decembrim un] 2012. gada 31. decembrim — par tirgus stāvokļa attīstību un attiecīgajiem nosacījumiem piena kvotu sistēmas darbības pakāpeniskai izbeigšanai, vajadzības gadījumā pievienojot atbilstošus priekšlikumus. Turklāt ziņojumā analizē arī ietekmi uz ražotājiem, kuri ražo sieru ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, kas reģistrēts atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 510/2006; |
| --- | --- |

(4)

līdz [2010. gada 31. decembrim un] 2012. gada 31. decembrim — par tirgus stāvokļa attīstību un attiecīgajiem nosacījumiem piena kvotu sistēmas darbības pakāpeniskai izbeigšanai, vajadzības gadījumā pievienojot atbilstošus priekšlikumus. Turklāt ziņojumā analizē arī ietekmi uz ražotājiem, kuri ražo sieru ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu, kas reģistrēts atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 510/2006;

| (5) | līdz 2011. gada 31. decembrim — par 138. pantā minēto veicināšanas pasākumu īstenošanu vīna nozarē; |
| --- | --- |

(5)

līdz 2011. gada 31. decembrim — par 138. pantā minēto veicināšanas pasākumu īstenošanu vīna nozarē;

| (6) | līdz 2012. gada 31. decembrim — par vīna nozari, jo īpaši ņemot vērā reformas īstenošanas laikā gūto pieredzi.[;] |
| --- | --- |

(6)

līdz 2012. gada 31. decembrim — par vīna nozari, jo īpaši ņemot vērā reformas īstenošanas laikā gūto pieredzi.[;]

| [(7) | vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim — par to, kā piemēro 17. pantā paredzēto pārtikas izplatīšanas shēmu Savienības vistrūcīgākajām personām, kā arī jebkādus attiecīgus priekšlikumus.] |
| --- | --- |

[(7)

vēlākais līdz 2014. gada 31. decembrim — par to, kā piemēro 17. pantā paredzēto pārtikas izplatīšanas shēmu Savienības vistrūcīgākajām personām, kā arī jebkādus attiecīgus priekšlikumus.]

| [(8) | līdz 2014. gada 30. jūnijam un 2018. gada 31. decembrim — par tirgus situāciju piena un piena produktu nozarē un jo īpaši par 209. panta pirmās daļas iv) apakšpunkta darbību un 210. panta 4. punkta, 229., 287., 310. un 311. panta darbību, kas īpaši attiecas uz iespējamām iniciatīvām, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus, un pievieno attiecīgus priekšlikumus.] |
| --- | --- |

[(8)

līdz 2014. gada 30. jūnijam un 2018. gada 31. decembrim — par tirgus situāciju piena un piena produktu nozarē un jo īpaši par 209. panta pirmās daļas iv) apakšpunkta darbību un 210. panta 4. punkta, 229., 287., 310. un 311. panta darbību, kas īpaši attiecas uz iespējamām iniciatīvām, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus, un pievieno attiecīgus priekšlikumus.]

II   NODAĻA

ĪPAŠI NOTEIKUMI ATSEVIŠĶĀS NOZARĒS

I   iedaļa

Apiņi

303. pants

Līgumu reģistrācija apiņu nozarē

1.   Ikvienu piegādes līgumu, kas attiecas uz Savienībā audzētiem apiņiem un kas noslēgts starp audzētāju vai audzētāju organizāciju, no vienas puses, un pircēju, no otras puses, reģistrē struktūras, ko katra attiecīgā audzētāja dalībvalsts norīko šim nolūkam.

2.   Līgumus, kuri paredz konkrētu daudzumu piegādi par konkrētām cenām laikposmā, kas aptver vienu vai vairākas ražas, un kuri noslēgti pirms 1. augusta pirmās attiecīgās ražas gadā, apzīmē par “iepriekšējiem līgumiem”. Tos reģistrē atsevišķi.

3.   Informāciju, uz ko attiecas reģistrācija, var izmantot vienīgi šīs regulas piemērošanas mērķiem.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  nosaka sīki izstrādātus noteikumus apiņu piegādes līgumu reģistrācijai.

II   iedaļa

Vīns

304. pants

Vīna dārzu reģistrs un uzskaite

1.   Dalībvalstis uztur vīna dārzu reģistru, kurā iekļauta atjaunināta informācija par ražošanas potenciālu.

2.   Šā panta 1. punktā minētais pienākums neattiecas uz dalībvalstīm, kurās ar tādu vīna vīnogu šķirņu vīnogulājiem, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu, apstādītā kopplatība nepārsniedz 500 ha.

3.   Dalībvalstis, kuras saskaņā ar 139. pantu savās atbalsta programmās paredz pasākumu “vīna dārzu pārstrukturēšana un pārveidošana”, pamatojoties uz vīna dārzu reģistra datiem, katru gadu līdz 1. martam iesniedz Komisijai atjauninātu uzskaites informāciju par ražošanas potenciālu.

4.   Jebkurā laikā pēc 2016. gada 1. janvāra Komisija
  ar deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pieņemt lēmumu, ka 1., 2. un 3. punkta piemērošanu pārtrauc. [Gr. 35]

5.   Lai dalībvalstīm atvieglotu ražošanas potenciāla uzraudzību un pārbaudi, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus par vīna dārzu reģistra darbības jomu un saturu un atbrīvojumiem.

6.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt noteikumus par informācijas pārbaudi.

305. pants

Obligātie paziņojumi vīna nozarē

1.   Vīna ražošanai paredzēto vīnogu ražotāji un vīnogu misas un vīna ražotāji katru gadu valstu kompetentajām iestādēm paziņo daudzumus, kas iegūti no pēdējās ražas.

2.   Dalībvalstis var pieprasīt, lai vīna ražošanai paredzēto vīnogu tirgotāji katru gadu paziņo daudzumus, kas pārdoti no pēdējās ražas.

3.   Vīna misas un vīna ražotāji un tirgotāji, izņemot mazumtirgotājus, valsts kompetentajai iestādei katru gadu paziņo par saviem vīna misas un vīna krājumiem gan no kārtējā gada ražas, gan iepriekšējo gadu ražas. No trešām valstīm importētu vīna misu un vīnu uzrāda atsevišķi.

4.   Lai nodrošinātu to, ka 1., 2. un 3. punktā minētie ražotāji un tirgotāji ievēro savus pienākumus, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  var pieņemt noteikumus:

| a) | par obligāto paziņojumu saturu un atbrīvojumiem; |
| --- | --- |

a)

par obligāto paziņojumu saturu un atbrīvojumiem;

| b) | par a) apakšpunktā minēto paziņojumu saturu un iesniegšanas nosacījumiem, kā arī par atbrīvojumiem no pienākuma iesniegt paziņojumus; |
| --- | --- |

b)

par a) apakšpunktā minēto paziņojumu saturu un iesniegšanas nosacījumiem, kā arī par atbrīvojumiem no pienākuma iesniegt paziņojumus;

| c) | par sankcijām, ko piemēro, ja dalībvalstis laikus neiesniedz paziņojumus. |
| --- | --- |

c)

par sankcijām, ko piemēro, ja dalībvalstis laikus neiesniedz paziņojumus.

5.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru,
  var:

| a) | paredzēt nosacījumus, kas saistīti ar veidlapu paraugiem, kas jāizmanto obligāto paziņojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

a)

paredzēt nosacījumus, kas saistīti ar veidlapu paraugiem, kas jāizmanto obligāto paziņojumu sniegšanai;

| b) | pieņemt noteikumus par pārrēķina koeficientiem, kurus piemēro citiem produktiem, izņemot vīnu; |
| --- | --- |

b)

pieņemt noteikumus par pārrēķina koeficientiem, kurus piemēro citiem produktiem, izņemot vīnu;

| c) | noteikt obligāto paziņojumu iesniegšanas termiņus; |
| --- | --- |

c)

noteikt obligāto paziņojumu iesniegšanas termiņus;

| d) | paredzēt noteikumus par inspekcijām un dalībvalstu ziņojumiem Komisijai. |
| --- | --- |

d)

paredzēt noteikumus par inspekcijām un dalībvalstu ziņojumiem Komisijai.

306. pants

Pavaddokumenti un reģistrs vīna nozarē

1.   Vīna nozares produktus, uz kuriem attiecas šī regula, drīkst laist apgrozībā Savienībā tikai ar oficiāli apliecinātu pavaddokumentu.

2.   Fiziskas vai juridiskas personas vai personu grupas, kuru rīcībā profesionālās darbības veikšanai ir vīna nozares produkti, jo īpaši ražotāji, pudeļu pildītāji un pārstrādātāji, kā arī tirgotāji, par šiem produktiem izdara ierakstus preču ievešanas un izvešanas reģistros.

3.   Lai atvieglotu vīna produktu transportēšanu un tās pārbaudi, ko veic dalībvalstis, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var:

| a) | pieņemt noteikumus par pavaddokumentu, gadījumiem, kādos tas izmantojams, un atbrīvojumiem no pienākuma izmantot šādu dokumentu; |
| --- | --- |

a)

pieņemt noteikumus par pavaddokumentu, gadījumiem, kādos tas izmantojams, un atbrīvojumiem no pienākuma izmantot šādu dokumentu;

| b) | paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem jāuzskata, ka pavaddokuments apliecina aizsargātus cilmes vietas nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes; |
| --- | --- |

b)

paredzēt nosacījumus, saskaņā ar kuriem jāuzskata, ka pavaddokuments apliecina aizsargātus cilmes vietas nosaukumus vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādes;

| c) | paredzēt noteikumus par sankcijām, kas jāpiemēro ar pavaddokumentiem saistīto prasību neievērošanas gadījumā; |
| --- | --- |

c)

paredzēt noteikumus par sankcijām, kas jāpiemēro ar pavaddokumentiem saistīto prasību neievērošanas gadījumā;

| d) | paredzēt pienākumu uzturēt reģistru; |
| --- | --- |

d)

paredzēt pienākumu uzturēt reģistru;

| e) | precizēt, kam ir jāuztur reģistrs, un paredzēt atbrīvojumus no pienākuma uzturēt reģistru; |
| --- | --- |

e)

precizēt, kam ir jāuztur reģistrs, un paredzēt atbrīvojumus no pienākuma uzturēt reģistru;

| f) | norādīt reģistrā iekļaujamās darbības; |
| --- | --- |

f)

norādīt reģistrā iekļaujamās darbības;

| g) | paredzēt noteikumus par pavaddokumentu un reģistru izmantošanu. |
| --- | --- |

g)

paredzēt noteikumus par pavaddokumentu un reģistru izmantošanu.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt:

| a) | noteikumus par reģistra struktūru, produktiem, kas tajā jāietver, termiņiem ierakstu izdarīšanai reģistrā un reģistru slēgšanu; |
| --- | --- |

a)

noteikumus par reģistra struktūru, produktiem, kas tajā jāietver, termiņiem ierakstu izdarīšanai reģistrā un reģistru slēgšanu;

| b) | pasākumu, ar kuru dalībvalstīm pieprasa noteikt zudumu maksimāli pieļaujamo procentuālo daļu; |
| --- | --- |

b)

pasākumu, ar kuru dalībvalstīm pieprasa noteikt zudumu maksimāli pieļaujamo procentuālo daļu;

| c) | vispārējus un pārejas noteikumus par reģistru uzturēšanu; |
| --- | --- |

c)

vispārējus un pārejas noteikumus par reģistru uzturēšanu;

| d) | noteikumus, ar kuriem nosaka, cik ilgi jāglabā pavaddokumenti un reģistri; |
| --- | --- |

d)

noteikumus, ar kuriem nosaka, cik ilgi jāglabā pavaddokumenti un reģistri;

| e) | noteikumus par paziņojumiem, ko dalībvalstis sniedz Komisijai; |
| --- | --- |

e)

noteikumus par paziņojumiem, ko dalībvalstis sniedz Komisijai;

| f) | noteikumus par acīmredzamām kļūdām, force majeure gadījumiem un ārkārtējiem apstākļiem. |
| --- | --- |

f)

noteikumus par acīmredzamām kļūdām, force majeure gadījumiem un ārkārtējiem apstākļiem.

307. pants

Atbildīgo valsts iestāžu izraudzīšanās vīna nozarē

1.   Neskarot citus šīs regulas noteikumus par kompetento valsts iestāžu izraudzīšanos, dalībvalstis izraugās vienu vai vairākas iestādes, kuras ir atbildīgas par to, lai tiktu ievēroti Savienības noteikumi vīna nozarē. Dalībvalstis izraugās laboratorijas, kuras ir pilnvarotas veikt oficiālas analīzes vīna nozarē. Izraudzītās laboratorijas atbilst vispārīgajiem kritērijiem par testēšanas laboratoriju darbību saskaņā ar ISO/IEC 17025.

2.   Dalībvalstis Komisijai dara zināmus 1. punktā minēto iestāžu un laboratoriju nosaukumus un adreses. Komisija publisko un regulāri atjaunina šo informāciju.

308. pants

Ziņojumi un novērtējumi vīna nozarē

1.   Attiecībā uz 82. pantā minētajiem nelikumīgajiem stādījumiem, kas ierīkoti pēc 1998. gada 31. augusta, dalībvalstis katru gadu līdz 1. martam paziņo Komisijai, cik lielas platības tikušas apstādītas ar vīnogulājiem pēc 1998. gada 31. augusta bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām, kā arī par to, cik lielas platības ir izartas saskaņā ar minētā panta 1. punktu.

2.   Attiecībā uz 83. pantā minēto nelikumīgo stādījumu, kas ierīkoti pirms 1998. gada 1. septembra, obligāto legalizēšanu dalībvalstis katrā attiecīgajā gadā līdz 1. martam Komisijai paziņo šādu informāciju:

| a) | platības, kuras apstādītas ar vīnogulājiem bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām pirms 1998. gada 1. septembra; |
| --- | --- |

a)

platības, kuras apstādītas ar vīnogulājiem bez atbilstīgām stādīšanas tiesībām pirms 1998. gada 1. septembra;

| b) | platības, kuras saskaņā ar minētā panta 1. punktu ir legalizētas, maksājumi, kuri noteikti minētajā punktā, kā arī reģionālo stādīšanas tiesību vidējā vērtība saskaņā ar minētā panta 2. punktu. |
| --- | --- |

b)

platības, kuras saskaņā ar minētā panta 1. punktu ir legalizētas, maksājumi, kuri noteikti minētajā punktā, kā arī reģionālo stādīšanas tiesību vidējā vērtība saskaņā ar minētā panta 2. punktu.

Dalībvalstis 2010. gada 1. martā pirmo reizi Komisijai paziņo informāciju par platībām, kuras izartas saskaņā ar 83. panta 4. punkta pirmo daļu.

Pārejas aizliegums ierīkot jaunus stādījumus, kurš beidzas 2015. gada 31. decembrī, kā noteikts 89. panta 1. punktā, neskar šajā punktā noteiktos pienākumus.

3.   Ik gadu, pirmoreiz 2010. gada 1. martā, dalībvalstis līdz 1. martam iesniedz Komisijai ziņojumu par to pasākumu īstenošanu iepriekšējā finanšu gadā, kas paredzēti II daļas I sadaļas IV nodaļas VII iedaļā minētajās dalībvalstu atbalsta programmās.

Šajos ziņojumos uzskaita un apraksta pasākumus, par kuriem piešķirts Savienības atbalsts saskaņā ar atbalsta programmām, un jo īpaši tajos iekļauj sīku informāciju par 138. pantā minēto veicināšanas pasākumu īstenošanu.

4.   Dalībvalstis līdz 2011. gada 1. martam un otrreiz līdz 2014. gada 1. martam iesniedz Komisijai atbalsta programmu izmaksu un ieguvumu novērtējumu, kā arī norāda, kā palielināt programmu efektivitāti.

5.   Lai nodrošinātu šā panta vienādu piemērošanu, Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var pieņemt noteikumus par paziņojumiem un novērtējumiem.

III   iedaļa

Piens un piena produkti

309. pants

Veicināšanas nodeva piena un piena produktu nozarē

Neskarot Līguma 107., 108. un 109. panta piemērošanu, kā paredzēts šīs regulas 290. panta pirmajā daļā, dalībvalsts var uzlikt piena ražotājiem veicināšanas nodevu attiecībā uz tirgū realizētajiem piena vai piena ekvivalenta daudzumiem, lai finansētu pasākumus patēriņa veicināšanai Savienībā, paplašinot piena un piena produktu tirgu un uzlabojot kvalitāti.

310. pants

Obligātie paziņojumi piena un piena produktu nozarē

1.   Svaigpiena pārstrādātāji valsts kompetentajai iestādei paziņo svaigpiena apjomu, kas tiem piegādāts katru mēnesi.

2.   Lai nodrošinātu šādu paziņojumu lietderīgumu un savlaicīgumu tirgus pārvaldības nolūkā, Komisija, izmantojot deleģētus aktus
  saskaņā ar 321. pantu
  , var pieņemt noteikumus par šādu paziņojumu apjomu, saturu, veidu un grafiku.

311. pants

Līgumattiecības piena un piena produktu nozarē

1.   Ja dalībvalsts nolemj, ka par katru lauksaimnieka svaigpiena piegādi svaigpiena pārstrādātājam ir jābūt starp abām pusēm noslēgtam rakstiskam līgumam, šādam līgumam ir jāatbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.

Pirmajā daļā aprakstītajā gadījumā attiecīgā dalībvalsts arī nolemj, ka, ja svaigpiena piegādi veic ar viena vai vairāku piena savācēju starpniecību, šādam līgumam starp pusēm ir jābūt noslēgtam par katru piegādes posmu. Saistībā ar to “savācējs” ir uzņēmums, kas no lauksaimnieka vai cita savācēja saņemto svaigpienu transportē svaigpiena pārstrādātājam vai nākamajam savācējam, kas nozīmē katrā no šiem gadījumiem nodot īpašumtiesības uz svaigpienu.

2.   Līgumu:

| a) | noslēdz pirms piegādes; |
| --- | --- |

a)

noslēdz pirms piegādes;

| b) | sagatavo rakstiski un |
| --- | --- |

b)

sagatavo rakstiski un

| c) | īpaši iekļauj šādus elementus:






  i) | cenu, kas maksājama par piegādāto svaigpienu un:






  — | ir nemainīga un noteikta līgumā, un/vai |
| --- | --- | --- | --- |

c)

īpaši iekļauj šādus elementus:

i)

cenu, kas maksājama par piegādāto svaigpienu un:

—

ir nemainīga un noteikta līgumā, un/vai

| — | mainās atkarībā no līgumā noteiktajiem faktoriem, jo īpaši tādiem kā tirgus situācijas attīstība, pamatojoties uz tirgus rādītājiem, piegādātais apjoms un piegādātā svaigpiena kvalitāte vai sastāvs, |
| --- | --- |

—

mainās atkarībā no līgumā noteiktajiem faktoriem, jo īpaši tādiem kā tirgus situācijas attīstība, pamatojoties uz tirgus rādītājiem, piegādātais apjoms un piegādātā svaigpiena kvalitāte vai sastāvs,

| ii) | apjomu, kuru var piegādāt un/vai kas jāpiegādā, un piegāžu grafiku, un |
| --- | --- |

ii)

apjomu, kuru var piegādāt un/vai kas jāpiegādā, un piegāžu grafiku, un

| iii) | līguma darbības ilgumu, kas var būt beztermiņa līgums ar izbeigšanas klauzulām. |
| --- | --- |

iii)

līguma darbības ilgumu, kas var būt beztermiņa līgums ar izbeigšanas klauzulām.

3.   Atkāpjoties no 1. punkta, līgums nav vajadzīgs, ja lauksaimnieks svaigpienu piegādā tādam svaigpiena pārstrādātājam, kurš ietilpst kooperatīvā, kura loceklis ir arī lauksaimnieks, un ja kooperatīva statūtos ir iekļauti noteikumi, kuriem ir tādi paši nosacījumi kā tie, kas noteikti 2. punkta a), b) un c) apakšpunktā.

4.   Puses brīvi pārrunā visus lauksaimnieku, savācēju vai svaigpiena pārstrādātāju par svaigpiena piegādi noslēgto līgumu elementus, tostarp tos elementus, kas norādīti 2. punkta c) apakšpunktā.

5.   Lai nodrošinātu šā panta vienādu piemērošanu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  , var pieņemt visus vajadzīgos pasākumus.

IV   iedaļa

Etilspirts

312. pants

Paziņojumi etilspirta nozarē

1.   Attiecībā uz produktiem etilspirta nozarē dalībvalstis paziņo Komisijai šādu informāciju:

| a) | saražotais lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts, kas izteikts tīrā spirta hektolitros un iedalīts pēc izmantotajiem spirta ieguves produktiem; |
| --- | --- |

a)

saražotais lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts, kas izteikts tīrā spirta hektolitros un iedalīts pēc izmantotajiem spirta ieguves produktiem;

| b) | realizētais lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta daudzums, kas izteikts tīrā spirta hektolitros un iedalīts pēc galamērķa nozarēm; |
| --- | --- |

b)

realizētais lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta daudzums, kas izteikts tīrā spirta hektolitros un iedalīts pēc galamērķa nozarēm;

| c) | lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta krājumi, kas pieejami dalībvalstī iepriekšējā gada beigās; |
| --- | --- |

c)

lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta krājumi, kas pieejami dalībvalstī iepriekšējā gada beigās;

| d) | kārtējā gada paredzamā produkcija. |
| --- | --- |

d)

kārtējā gada paredzamā produkcija.

Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem noteikumus par šīs informācijas paziņošanu un jo īpaši par paziņošanas biežumu un galamērķa nozaru noteikšanu.

2.   Pamatojoties uz 1. punktā minēto informāciju un jebkādu citu pieejamu informāciju, Komisija, pieņemot īstenošanas aktus, bez 323. panta 1. punktā minētās komitejas palīdzības

  nepiemērojot 323. pantu,
  sagatavo Savienības lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta tirgus bilanci iepriekšējam gadam un paredzēto bilanci kārtējam gadam.

Savienības bilance ietver arī informāciju par nelauksaimnieciskas izcelsmes etilspirtu. Šādas informācijas precīzu saturu un savākšanas veidu nosaka Komisija, pieņemot īstenošanas aktus
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  .

Šajā punktā “nelauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts” ir produkti ar KN kodu 2207, 2208 90 91 un 2208 90 99, kuri nav iegūti no Līguma I pielikumā minēta konkrēta lauksaimniecības produkta.

3.   Komisija paziņo dalībvalstīm par 2. punktā minētajām bilancēm.

VI   DAĻA

VISPĀRĪGI NOTEIKUMI

313. pants

Finanšu noteikumi

Izdevumiem, kas dalībvalstīm radušies, pildot šajā regulā paredzētās saistības, piemēro Regulu (EK) Nr. 1290/2005 un tās piemērošanas noteikumus.

314. pants

Vīna nozarē pieejamo finanšu pārvedums lauku attīstībai

1.   Summas, kas noteiktas 2. punktā, pamatojoties uz agrākajiem izdevumiem, kuri saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1493/1999 radušies par intervences pasākumiem, kas paredzēti, lai stabilizētu lauksaimniecības tirgus, kā minēts Regulas (EK) Nr. 1290/2005 3. panta 1. punkta b) apakšpunktā, ir pieejamas kā Savienības papildu līdzekļi pasākumiem vīna ražošanas reģionos atbilstīgi lauku attīstības programmai, ko finansē saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1698/2005.

2.   Attiecīgajos kalendārajos gados ir pieejamas šādas summas:

| — | 2009. gadā: EUR 40 660 000, |
| --- | --- |

—

2009. gadā: EUR 40 660 000,

| — | 2010. gadā: EUR 82 110 000, |
| --- | --- |

—

2010. gadā: EUR 82 110 000,

| — | no 2011. gada un turpmāk: EUR 122 610 000. [Gr. 36] |
| --- | --- |

—

no 2011. gada un turpmāk: EUR 122 610 000. [Gr. 36]

3.   Šā panta 2. punktā minētās summas sadala starp dalībvalstīm saskaņā ar XIX pielikumu.

4.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem visus vajadzīgos noteikumus, kas saistīti ar šo pantu.

315. pants

Pasākumi konkrētu praktisku problēmu risināšanai

1.   Komisija ar īstenošanas

  deleģētiem
  aktiem pieņem,
  kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu, nosaka
  pasākumus, kas ārkārtas gadījumos ir vajadzīgi un pamatoti, lai atrisinātu konkrētas praktiskas problēmas. Minētie pasākumi var ietvert atkāpes no šīs regulas noteikumiem, bet tikai tādā mērā un tikai uz tādu laiku, kāds ir vajadzīgs.

2.   Ja tas ir vajadzīgs, lai atrisinātu attiecīgo problēmu, Komisija rīkojas saskaņā ar 323. panta 2. punktu.

  Īpaši steidzamos gadījumos 322. pantā minēto steidzamības procedūru piemēro deleģētiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo pantu. [Gr. 37]

316. pants

Informācijas apmaiņa

1.   Dalībvalstis un Komisija cita citai paziņo visu informāciju, kas vajadzīga, lai piemērotu šo regulu, veiktu tirgus uzraudzību un analīzi un lai izpildītu starptautiskās saistības attiecībā uz 1. pantā minētajiem produktiem. Minēto informāciju attiecīgā gadījumā nosūta vai dara pieejamu trešo valstu kompetentajām iestādēm, un to var publiskot.

2.   Lai 1. punktā minētie paziņojumi būtu efektīvi, pareizi un rentabli, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  nosaka:

| a) | paziņojamās informācijas būtību un veidu; |
| --- | --- |

a)

paziņojamās informācijas būtību un veidu;

| b) | paziņošanas metodes; |
| --- | --- |

b)

paziņošanas metodes;

| c) | noteikumus, kas saistīti ar tiesībām piekļūt informācijai vai informācijas sistēmām, kas darītas pieejamas; |
| --- | --- |

c)

noteikumus, kas saistīti ar tiesībām piekļūt informācijai vai informācijas sistēmām, kas darītas pieejamas;

| d) | nosacījumus un līdzekļus informācijas publiskošanai. |
| --- | --- |

d)

nosacījumus un līdzekļus informācijas publiskošanai.

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem:

| a) | noteikumus par šā panta piemērošanai vajadzīgās informācijas sniegšanu; |
| --- | --- |

a)

noteikumus par šā panta piemērošanai vajadzīgās informācijas sniegšanu;

| b) | paziņojamās informācijas pārvaldības kārtību, kā arī noteikumus par paziņojumu saturu, formu, sniegšanas laiku un biežumu, un termiņiem; |
| --- | --- |

b)

paziņojamās informācijas pārvaldības kārtību, kā arī noteikumus par paziņojumu saturu, formu, sniegšanas laiku un biežumu, un termiņiem;

| c) | kārtību, kādā informāciju un dokumentus nosūta vai dara pieejamus dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm trešās valstīs vai sabiedrībai. |
| --- | --- |

c)

kārtību, kādā informāciju un dokumentus nosūta vai dara pieejamus dalībvalstīm, kompetentajām iestādēm trešās valstīs vai sabiedrībai.

317. pants

Apiešanas klauzula

Neskarot nekādus īpašos noteikumus, šajā regulā noteiktās priekšrocības nepiešķir fiziskām vai juridiskām personām, attiecībā uz kurām ir konstatēts, ka tās pretēji šīs regulas mērķiem ir mākslīgi radījušas apstākļus, kas vajadzīgi šādu priekšrocību iegūšanai.

318. pants

Pārbaudes un verifikācija, administratīvi pasākumi, administratīvas sankcijas un to paziņošana

1.   Lai panāktu līdzsvaru starp to maksājumu, sankciju un naudas sodu ietekmi, kuri jāuzliek no šīs regulas piemērošanas izrietošu pienākumu neizpildes gadījumos, no vienas puses, un sistēmas elastīgu piemērošanu, no otras puses, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  saskaņā ar 321. pantu
  pieņem noteikumus un nosacījumus, kas attiecas uz:

| a) | maksājuma nepiešķiršanu un apturēšanu vai atbalsta, maksājumu vai kompensāciju samazinājuma likmi, jo īpaši gadījumos, kad nav ievēroti termiņi, produkts, lielums vai daudzums neatbilst pieteikumam, shēmas novērtēšana vai informācijas paziņošana nav notikusi, ir nepareiza vai nav laikus paziņota; |
| --- | --- |

a)

maksājuma nepiešķiršanu un apturēšanu vai atbalsta, maksājumu vai kompensāciju samazinājuma likmi, jo īpaši gadījumos, kad nav ievēroti termiņi, produkts, lielums vai daudzums neatbilst pieteikumam, shēmas novērtēšana vai informācijas paziņošana nav notikusi, ir nepareiza vai nav laikus paziņota;

| b) | dalībvalstīm paredzēta, ar to lauksaimniecības izdevumiem saistīta maksājuma samazināšanu, ja nav ievēroti noteiktie termiņi, kuros jāatgūst iemaksa papildu nodevas maksājumā, vai mēneša maksājumu apturēšanu, ja dalībvalstis Komisijai nenosūta, laikus nenosūta vai nosūta nepareizu informāciju; |
| --- | --- |

b)

dalībvalstīm paredzēta, ar to lauksaimniecības izdevumiem saistīta maksājuma samazināšanu, ja nav ievēroti noteiktie termiņi, kuros jāatgūst iemaksa papildu nodevas maksājumā, vai mēneša maksājumu apturēšanu, ja dalībvalstis Komisijai nenosūta, laikus nenosūta vai nosūta nepareizu informāciju;

| c) | standarta summām, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējam vai pretendentam, ja intervences produkti neatbilst kvalitātes prasībām; |
| --- | --- |

c)

standarta summām, kas jāmaksā pieteikuma iesniedzējam vai pretendentam, ja intervences produkti neatbilst kvalitātes prasībām;

| d) | maksājumu daļēju vai pilnīgu atgūšanu, ja apstiprinājums vai atzīšanas plāns ir apturēts vai atsaukts, vai ir veikts nepamatots maksājums; |
| --- | --- |

d)

maksājumu daļēju vai pilnīgu atgūšanu, ja apstiprinājums vai atzīšanas plāns ir apturēts vai atsaukts, vai ir veikts nepamatots maksājums;

| e) | papildu summu, papildu maksu vai procentu likmi, kas jāpiemēro gadījumos, kad notikusi krāpšana, izdarīts pārkāpums, nav iesniegts pierādījums par pienākuma izpildi vai nokavēts deklarāciju iesniegšanas termiņš; |
| --- | --- |

e)

papildu summu, papildu maksu vai procentu likmi, kas jāpiemēro gadījumos, kad notikusi krāpšana, izdarīts pārkāpums, nav iesniegts pierādījums par pienākuma izpildi vai nokavēts deklarāciju iesniegšanas termiņš;

| f) | nelikumīgi izmantotu vīnogulāju izaršanu; |
| --- | --- |

f)

nelikumīgi izmantotu vīnogulāju izaršanu;

| g) | samazinājuma likmi, kas jāpiemēro, atbrīvojot nodrošinājumu par kompensācijām, atļaujām, piedāvājumiem, konkursiem vai īpašiem pieteikumiem, ja pienākums, uz kuru attiecās minētais nodrošinājums, daļēji vai pilnībā nav izpildīts; |
| --- | --- |

g)

samazinājuma likmi, kas jāpiemēro, atbrīvojot nodrošinājumu par kompensācijām, atļaujām, piedāvājumiem, konkursiem vai īpašiem pieteikumiem, ja pienākums, uz kuru attiecās minētais nodrošinājums, daļēji vai pilnībā nav izpildīts;

| h) | nosacījumiem, ar kādiem dalībvalstis patur summas, kas atgūtas kā sankcijas un naudas sodi, vai to piešķiršanu Savienības budžetam; |
| --- | --- |

h)

nosacījumiem, ar kādiem dalībvalstis patur summas, kas atgūtas kā sankcijas un naudas sodi, vai to piešķiršanu Savienības budžetam;

| i) | tirgus dalībnieka vai pieteikuma iesniedzēja izslēgšanu no valsts intervences un uzglabāšanas privātās noliktavās, no atļauju pieteikumu sistēmas vai no tarifu kvotu sistēmas, ja notikusi krāpšana vai sniegta nepareiza informācija; |
| --- | --- |

i)

tirgus dalībnieka vai pieteikuma iesniedzēja izslēgšanu no valsts intervences un uzglabāšanas privātās noliktavās, no atļauju pieteikumu sistēmas vai no tarifu kvotu sistēmas, ja notikusi krāpšana vai sniegta nepareiza informācija;

| j) | apstiprinājuma vai atzīšanas atsaukšanu vai apturēšanu, jo īpaši tad, ja tirgus dalībnieks, ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība, ražotāju grupa vai starpnozaru organizācija neievēro vai vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, tostarp nesniedz paziņojumus; |
| --- | --- |

j)

apstiprinājuma vai atzīšanas atsaukšanu vai apturēšanu, jo īpaši tad, ja tirgus dalībnieks, ražotāju organizācija, ražotāju organizāciju apvienība, ražotāju grupa vai starpnozaru organizācija neievēro vai vairs neatbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, tostarp nesniedz paziņojumus;

| k) | piemērotu valsts sankciju piemērošanu tirgus dalībniekiem, kas iesaistīti ražošanas procesā, ar kuru pārsniedz kvotas. |
| --- | --- |

k)

piemērotu valsts sankciju piemērošanu tirgus dalībniekiem, kas iesaistīti ražošanas procesā, ar kuru pārsniedz kvotas.

Finansiālās un administratīvās sankcijas un naudas sodus, kas paredzēti saskaņā ar pirmo daļu, iedala pēc atklātās neatbilstības smaguma pakāpes, apmēra, pastāvības un atkārtošanās.

2.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem:

| a) | noteikumus par administratīvām un fiziskām pārbaudēm, kuras dalībvalstīm jāveic attiecībā uz saistībām, kas izriet no šīs regulas piemērošanas; |
| --- | --- |

a)

noteikumus par administratīvām un fiziskām pārbaudēm, kuras dalībvalstīm jāveic attiecībā uz saistībām, kas izriet no šīs regulas piemērošanas;

| b) | procedūras un tehniskus kritērijus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem administratīvajiem pasākumiem un administratīvajām sankcijām, ja ir konstatēta no šīs regulas piemērošanas izrietošo saistību neizpilde; |
| --- | --- |

b)

procedūras un tehniskus kritērijus, kas saistīti ar 1. punktā minētajiem administratīvajiem pasākumiem un administratīvajām sankcijām, ja ir konstatēta no šīs regulas piemērošanas izrietošo saistību neizpilde;

| c) | procedūras un kritērijus nepamatotu maksājumu atgūšanai saistībā ar 1. punkta d) apakšpunktā minēto noteikumu un nosacījumu īstenošanu; |
| --- | --- |

c)

procedūras un kritērijus nepamatotu maksājumu atgūšanai saistībā ar 1. punkta d) apakšpunktā minēto noteikumu un nosacījumu īstenošanu;

| d) | noteikumus un metodes attiecībā uz ziņojumiem par veiktajām pārbaudēm un verifikāciju un to rezultātiem; |
| --- | --- |

d)

noteikumus un metodes attiecībā uz ziņojumiem par veiktajām pārbaudēm un verifikāciju un to rezultātiem;

| e) | ja tas ir vajadzīgs sistēmas pareizas pārvaldības nolūkos — noteikumus, ar kuriem ievieš papildu prasības attiecībā uz muitas procedūrām, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2008 (52). |
| --- | --- |

e)

ja tas ir vajadzīgs sistēmas pareizas pārvaldības nolūkos — noteikumus, ar kuriem ievieš papildu prasības attiecībā uz muitas procedūrām, jo īpaši saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 450/2008 (52).

3.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  saskaņā ar 323. panta 1.a punktā minēto pārbaudes procedūru
  var paredzēt noteikumus par platību mērījumiem vīna nozarē, kas nodrošina šīs regulas noteikumu vienādu piemērošanu. Šādi noteikumi jo īpaši var būt saistīti ar verifikāciju un noteikumiem, kas reglamentē īpašas finansiālas procedūras pārbaužu uzlabošanai.

319. pants

Saderība ar integrēto administrācijas un kontroles sistēmu

Lai piemērotu šo regulu vīna nozarē, dalībvalstis nodrošina to, ka 318. pantā minētās administrācijas un kontroles procedūras, kas attiecas uz šo jomu, ir savietojamas ar integrēto administrācijas un kontroles sistēmu (IAKS) attiecībā uz šādiem elementiem:

| a) | datorizēta datubāze; |
| --- | --- |

a)

datorizēta datubāze;

| b) | Regulas (EK) Nr. 73/2009 17. pantā minētā identifikācijas sistēma lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabaliem; |
| --- | --- |

b)

Regulas (EK) Nr. 73/2009 17. pantā minētā identifikācijas sistēma lauksaimniecībā izmantojamās zemes gabaliem;

| c) | administratīvās pārbaudes. |
| --- | --- |

c)

administratīvās pārbaudes.

Šīs procedūras bez sarežģījumiem vai problēmām ļaus nodrošināt IAKS pareizu darbību vai datu apmaiņu ar to.

VII   DAĻA

PILNVARU DELEĢĒŠANA, ĪSTENOŠANAS NOTEIKUMI, PĀREJAS UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

I   NODAĻA

Pilnvaru deleģēšana un īstenošanas noteikumi

320. pants

Komisijas pilnvaras

Ja vien šajā regulā nepārprotami nav paredzēts citādi, ja Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, tā rīkojas:

| — | saskaņā ar 321. pantā minēto procedūru, pieņemot deleģētus aktus; |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 321. pantā minēto procedūru, pieņemot deleģētus aktus;

| — | saskaņā ar 321. un 322. pantā minēto procedūru, pieņemot deleģētus aktus steidzamības kārtā, un |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 321. un 322. pantā minēto procedūru, pieņemot deleģētus aktus steidzamības kārtā, un

| — | saskaņā ar 323. pantā minēto procedūru, pieņemot īstenošanas aktus. |
| --- | --- |

—

saskaņā ar 323. pantā minēto procedūru, pieņemot īstenošanas aktus.

321. pants

Deleģētie akti

1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus
  , ievērojot šajā pantā paredzētos nosacījumus
  .

Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

2.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 1. punktā minēto pilnvaru deleģēšanu.

  Pilnvaras Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no.. (53). Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām ne vēlāk kā deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome šādam pagarinājumam neiebilst ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atcelt deleģētās pilnvaras, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atceltas, kā arī atcelšanas iespējamos iemeslus.

Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

3.   Eiropas Parlaments vai Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu pagarina par vienu mēnesi.

Ja, beidzoties šim laikposmam, ne Eiropas Parlaments, ne Padome iebildumus pret deleģēto aktu nav paudusi, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā šajā izdevumā minētajā datumā.

Deleģēto tiesību aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka tās neplāno celt iebildumus.

Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta to pamatojumu.

  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģējumu. Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā nekavējoties nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas norādīta lēmumā. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu.

4.
     
  Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar šo regulu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja līdz minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka tie iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 38]

322. pants

Steidzamības procedūra

1.   Saskaņā ar šo pantu pieņemti deleģētie akti stājas spēkā nekavējoties un tiek piemēroti, kamēr nav izteikti iebildumi saskaņā ar 2. punktu. Paziņojumā par deleģēto aktu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu, Eiropas Parlamentam un Padomei min steidzamības procedūras izmantojuma iemeslus.

2.   
  Gan
  Eiropas Parlaments, un

  gan
  Padome saskaņā ar 321. panta 3. punktā

  5. punktā
  minēto procedūru var iebilst pret deleģēto tiesību aktu, kas pieņemts saskaņā ar šo pantu. Tādā gadījumā akts vairs nav piemērojams. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret šādu deleģēto aktu, izklāsta to pamatojumu. Šādā gadījumā
  Komisija pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes paziņojuma par lēmumu izteikt iebildumus nekavējoties atceļ aktu
  . [Gr. 39]

323. pants

Īstenošanas akti un komiteja

1.   [Ja īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šo regulu, Komisijai palīdz
  komiteja, ko sauc par
  Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas komiteja un piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/yyyy] (ierakstīt pēc tam, kad būs pieņemta regula par kontroles mehānismiem, kā minēts LESD 291. panta 2. punktā, par ko pašlaik notiek diskusijas Eiropas Parlamentā un Padomē) [5.] pantā paredzēto procedūru.]

  komiteju
  .
  Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

1.a
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2.   Šīs regulas 265., 266., 282. pantā un 315. panta 2. punktā paredzētajos steidzamajos gadījumos piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/yyyy] [6.] pantā paredzēto procedūru.
  Ja ir atsauce uz šo punktu, pi [Gr. ]emēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu kopā ar tās pašas regulas 5. pantu. [Gr. 40]

324. pants

Komitejas organizācija

323. panta 1. punktā minētās komitejas sanāksmju organizācijā jo īpaši ņem vērā tās atbildības jomu, apspriežamo tematu specifiku un vajadzību iesaistīt attiecīgus ekspertus.

II   NODAĻA

Pārejas un nobeiguma noteikumi

325. pants

Atcelšana

1.   Atceļ Regulu (EEK) Nr. 922/72.

2.   Atceļ Regulu (EK) Nr. 1234/2007.

Tomēr Regulas (EK) Nr. 1234/2007 113.a, 113.b, 114., 115., 116. pantu, 117. panta 1. līdz 4. punktu, kā arī minētās regulas XIa pielikuma II iedaļas otro daļu, XIa pielikuma IV līdz IX iedaļu, XII pielikuma IV iedaļas 2. punktu, XIII pielikuma VI iedaļas otro daļu, XIV pielikuma A iedaļu, XIV pielikuma B iedaļas I daļas 2. un 3. punktu, XIV pielikuma B iedaļas III daļu, XIV pielikuma C iedaļu, XV pielikuma II, III, IV un VI iedaļu, minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz dienai, kas jānosaka atbilstīgi šīs regulas 326. pantam.

Turklāt:

| — | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.o līdz 85.x pantu, kā arī minētās regulas Xd un Xe pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz 2010./2011. vīna gada beigām, |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 85.o līdz 85.x pantu, kā arī minētās regulas Xd un Xe pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz 2010./2011. vīna gada beigām,

| — | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 84.a, 86. līdz 95.a pantu, 188.a panta 3. punktu un 188.a panta 4. punktu, kā arī minētās regulas Xa un XI pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina attiecīgajiem produktiem piemērot līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām, |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 84.a, 86. līdz 95.a pantu, 188.a panta 3. punktu un 188.a panta 4. punktu, kā arī minētās regulas Xa un XI pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina attiecīgajiem produktiem piemērot līdz 2011./2012. tirdzniecības gada beigām,

| — | Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantu, kā arī minētās regulas XVa pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz 2012. gada 31. jūlijam. |
| --- | --- |

—

Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.w, 103.x un 103.y pantu, kā arī minētās regulas XVa pielikumu minēto pantu piemērošanas nolūkos turpina piemērot līdz 2012. gada 31. jūlijam.

3.   Atsauces uz Regulu (EK) Nr. 1234/2007 uzskata par atsaucēm uz šo regulu, un tās lasāmas saskaņā ar šīs regulas XX pielikumā iekļauto atbilstības tabulu.

326. pants

Tirdzniecības noteikumu piemērošanas diena

Lai nodrošinātu tiesisko noteiktību attiecībā uz tirdzniecības noteikumu piemērošanu, Komisija ar deleģētajiem aktiem nosaka datumu, no kura Regulas (EK) Nr. 1234/2007 noteikumi, kas minēti šīs regulas 325. panta 2. punkta otrajā daļā, vai daļa no šiem noteikumiem attiecīgajai nozarei vairs netiek piemēroti. Šis datums ir datums, no kura piemēro attiecīgos tirdzniecības noteikumus, kuri jānosaka saskaņā ar deleģētajiem aktiem, kā paredzēts šīs regulas II daļas II sadaļas I nodaļas I iedaļā.

327. pants

Pārejas noteikumi augļu un dārzeņu nozarē un augļu un dārzeņu pārstrādes produktu nozarē

1.   Šī regula neietekmē ražotāju grupu, ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību atzīšanu, kas piešķirta pirms šīs regulas stāšanās spēkā, un tā nekādi neietekmē vēl neizskatītos atzīšanas plānus un darbības programmas.

2.   Lai nodrošinātu to, ka tiek saglabāti visi Regulā (EK) Nr. 1234/2007 paredzētie režīmi, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pieņemt pārejas noteikumus.

328. pants

Pārejas noteikumi vīna nozarē

Lai nodrošinātu to, ka ekonomikas dalībniekus neskar šīs regulas stāšanās spēkā, Komisija ar deleģētajiem aktiem
  , kas pieņemti saskaņā ar 321. pantu,
  var pieņemt pasākumus, kas vajadzīgi, lai atvieglotu pāreju no Regulā (EK) Nr. 1493/1999 un Regulā (EK) Nr. 479/2008 paredzētā režīma uz šajā regulā paredzēto režīmu.

329. pants

Stāšanās spēkā

1.   Šī regula stājas spēkā [septītajā] dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

[Tomēr 159. pantu piemēro no [.../viens gads pēc stāšanās spēkā].]

2.   Attiecībā uz cukura nozari II daļas I sadaļu cukuram piemēro līdz 2014./2015. tirdzniecības gada beigām.

Šīs regulas II daļas I sadaļas III nodaļā paredzētos noteikumus par piena ražošanas ierobežojumu sistēmu saskaņā ar 59. pantu piemēro līdz 2015. gada 31. martam.

Attiecībā uz piena un piena produktu nozari 209. panta pirmās daļas iv) apakšpunktu, 210. panta 4. punktu, 229., 287., 310. un 311. pantu piemēro līdz 2020. gada 30. jūnijam.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 132, 3.5.2011., 89. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija nostāja.

2

(3)  OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.

3

(4)  OV L 106, 5.5.1972., 1. lpp.

4

(5)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

5

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(6)  OV L 30, 31.1.2009., 1. lpp.

6

(7)  OV L 76, 19.3.2008., 6. lpp.

7

(8)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

8

(9)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.

9

(10)  COM(2009)0234 galīgā redakcija.

10

(11)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

11

(12)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp.

12

(13)  OV L 214, 4.8.2006., 7. lpp.

13

(14)  OV L 58, 28.2.2006., 1. lpp.

14

(15)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

15

(16)  OV L 243, 6.9.2006., 47. lpp.

16

(17)  COM(2010)0498.

17

(18)  OV L 179, 14.7.1999., 1. lpp.

18

(19)  OV L 143, 16.6.2000., 1. lpp.

19

(20)  OV L 265, 26.9.2006., 1. lpp.

20

(21)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

21

(22)  OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.

22

(23)  OV L 148, 6.6.2008., 1. lpp.

23

(24)  

  OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.

24

OV L 358, 16.12.2006., 3. lpp.

(25)  OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.

25

(26)  OV C 244, 1.10.2004., 2. lpp.

26

(27)  OV L 197, 3.8.2000., 19. lpp.

27

(28)  OV L 10, 12.1.2002., 47. lpp.

28

(29)  OV L 10, 12.1.2002., 53. lpp.

29

(30)  OV L 10, 12.1.2002., 58. lpp.

30

(31)  OV L 10, 12.1.2002., 67. lpp.

31

(32)  OV L 15, 17.1.2002., 19. lpp.

32

(33)  OV L 39, 13.2.2008., 16. lpp.

33

(34)  OV L 299, 8.11.2008., 25. lpp.

34

(35)  OV L 78, 24.3.2009., 1. lpp.

35

(36)  OV L 165, 30.4.2004., 1. lpp.

36

(37)  OV L 118, 4.5.2002., 1. lpp.

37

(38)  OV L 186, 30.6.1989., 21. lpp.

38

(39)  OV L 109, 6.5.2000., 29. lpp.

39

(40)  OV L 247, 21.9.2007., 17. lpp.

40

(41)  Padomes Regula (EEK) Nr. 707/76 (1976. gada 25. marts) par zīdtārpiņu audzēšanas ražotāju grupu atzīšanu (OV L 84, 31.3.1976., 1. lpp).

41

(42)  Padomes Regula (EK) Nr. 865/2004 (2004. gada 29. aprīlis), kas attiecas uz olīveļļas un galda olīvu tirgus kopīgo organizāciju (OV L 161, 30.4.2004., 97. lpp).

42

(43)  Padomes Regula (EK) Nr. 1952/2005 (2005. gada 23. novembris) par apiņu tirgu kopīgo organizāciju (OV L 314, 30.11.2005., 1. lpp).

43

(44)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2077/92 (1992. gada 30. jūnijs) par starpnozaru organizācijām un līgumiem tabakas nozarē (OV L 215, 30.7.1992., 80. lpp).

44

(45)  Padomes Regula (EEK) Nr. 2092/91 (1991. gada 24. jūnijs) par lauksaimniecības produktu bioloģisku ražošanu un norādēm par to uz lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem (OV L 198, 22.7.1991., 1. lpp.).

45

(46)  Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (2007. gada 28. jūnijs) par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.).

46

(47)  OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.

47

(48)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

48

(49)  OV L 84, 31.3.2009., 1. lpp.

49

(50)  OV L 185, 17.7.2009., 1. lpp.

50

(51)  OV L 328, 15.12.2009., 10. lpp.

51

(52)  OV L 145, 4.6.2008., 1. lpp.

52

(53)  
  Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

53

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsI PIELIKUMS

1. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTO PRODUKTU SARAKSTS

I daļa.   Labība

Attiecībā uz labību šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 0709 90 60 | Svaiga vai atdzesēta cukurkukurūza |
| 0712 90 19 | Kaltēta cukurkukurūza, vesela, sagriezta gabalos vai šķēlēs, sasmalcināta vai pulverī, bet tālāk neapstrādāta, izņemot hibrīdu sēklas materiālu |
| 1001 90 91 | Parasto kviešu un kviešu un rudzu maisījuma sēkla |
| 1001 90 99 | Speltas kvieši, parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums, izņemot sēklas materiālu |
| 1002 00 00 | Rudzi |
| 1003 00 | Mieži |
| 1004 00 | Auzas |
| 1005 10 90 | Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdus |
| 1005 90 00 | Kukurūza, izņemot sēklas |
| 1007 00 90 | Graudu sorgo, izņemot hibrīdus sējai |
| 1008 | Griķi, sāre un miežabrāļi [Kanāriju spulgzāle]; citādi graudaugu produkti |
| b) | 1001 10 | Cietie kvieši |
| c) | 1101 00 00 | Kviešu vai labības maisījuma milti |
| 1102 10 00 | Rudzu milti |
| 1103 11 | Kviešu putraimi un rupja maluma milti |
| 1107 | Iesals, arī grauzdēts |
| d) | 0714 | Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes |
| ex 1102 | Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus: |
| 1102 20 | kukurūzas milti |
| 1102 90 | citādi: |
| 1102 90 10 | miežu milti |
| 1102 90 30 | auzu milti |
| 1102 90 90 | citādi |
| ex 1103 | Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas, izņemot kviešu putraimus un rupja maluma miltus (apakšpozīcija 1103 11), rīsu putraimus un rupja maluma miltus (apakšpozīcija 1103 19 50) un rīsu granulas (apakšpozīcija 1103 20 50) |
| ex 1104 | Citādi apstrādāti labības graudi (piemēram, atsēnaloti, placināti, pārslas, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijā 1006 iekļautos rīsus, un apakšpozīcijā 1104 19 91 iekļautās rīsu pārslas; graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti |
| 1106 20 | Pozīcijā 0714 iekļauto sāgo vai sakņu vai bumbuļu milti, rupja maluma milti un pulveris |
| ex 1108 | Cietes; inulīns: |
| cietes: |
| 1108 11 00 | kviešu ciete |
| 1108 12 00 | kukurūzas ciete |
| 1108 13 00 | kartupeļu ciete |
| 1108 14 00 | manioka ciete |
| ex 1108 19 | citādas cietes: |
| 1108 19 90 | citādas |
| 1109 00 00 | Kviešu lipeklis, arī kaltēts |
| 1702 | Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs: |
| ex 1702 30 | glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk nekā 20 % no svara fruktozi: |
| | citādi: |
| ex 1702 30 50 | balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti, kas sausā veidā satur mazāk par 99 % no svara glikozi |
| ex 1702 30 90 | citādi produkti, kas sausā veidā satur mazāk par 99 % no svara glikozi |
| ex 1702 40 | glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru: |
| 1702 40 90 | citādi |
| ex 1702 90 | citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi: |
| 1702 90 50 | maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups |
| grauzdētais cukurs: |
| citādi: |
| 1702 90 75 | pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti |
| 1702 90 79 | citādi |
| 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| ex 2106 90 | citādi |
| aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi: |
| citādi |
| 2106 90 55 | glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups |
| ex 2302 | Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus |
| ex 2303 | Cietes ražošanas atlikumi un tamlīdzīgi atlikumi, biešu mīkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkritumi, drabiņas vai šķiedenis un atkritumi, granulēti vai negranulēti: |
| 2303 10 | cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas |
| 2303 30 00 | alus vai spirta rūpniecības šķiedenis un atkritumi |
| ex 2306 | Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot augu taukus un eļļas, izņemot pozīcijā 2304 vai 2305 minētās: |
| citādas |
| 2306 90 05 | kukurūzas dīgļu |
| ex 2308 | Augu izcelsmes materiāli un augu atkritumi, atliekas un blakusprodukti, granulēti vai negranulēti, izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti vai iekļauti: |
| 2308 00 40 | ozolzīles un zirgkastaņi; augļu izspaidas vai čagas, izņemot vīnogu |
| 2309 | Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā: |
| ex 2309 10 | suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai: |
| 2309 10 11
  2309 10 13
  2309 10 31
  2309 10 33
  2309 10 51
  2309 10 53 | kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti |
| ex 2309 90 | citādi: |
| 2309 90 20 | produkti, kas minēti Kombinētās nomenklatūras 23. nodaļas 5. papildu piezīmē |
| citādi, ieskaitot premiksus: |
| 2309 90 31
  2309 90 33
  2309 90 41
  2309 90 43
  2309 90 51
  2309 90 53 | kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti |
| (1) | Šajā apakšpozīcijā “piena produkti” ir produkti, kas iekļauti pozīcijās 0401 līdz 0406, kā arī apakšpozīcijās 1702 11, 1702 19 un 2106 90 51. |

KN kods

Apraksts

a)

0709 90 60

Svaiga vai atdzesēta cukurkukurūza

0712 90 19

Kaltēta cukurkukurūza, vesela, sagriezta gabalos vai šķēlēs, sasmalcināta vai pulverī, bet tālāk neapstrādāta, izņemot hibrīdu sēklas materiālu

1001 90 91

Parasto kviešu un kviešu un rudzu maisījuma sēkla

1001 90 99

Speltas kvieši, parastie kvieši un kviešu un rudzu maisījums, izņemot sēklas materiālu

1002 00 00

Rudzi

1003 00

Mieži

1004 00

Auzas

1005 10 90

Kukurūzas sēklas, izņemot hibrīdus

1005 90 00

Kukurūza, izņemot sēklas

1007 00 90

Graudu sorgo, izņemot hibrīdus sējai

1008

Griķi, sāre un miežabrāļi [Kanāriju spulgzāle]; citādi graudaugu produkti

b)

1001 10

Cietie kvieši

c)

1101 00 00

Kviešu vai labības maisījuma milti

1102 10 00

Rudzu milti

1103 11

Kviešu putraimi un rupja maluma milti

1107

Iesals, arī grauzdēts

d)

0714

Manioks, niedru maranta, saleps, topinambūri, batātes un tamlīdzīgas saknes un bumbuļi ar augstu cietes vai inulīna saturu, svaigi, atdzesēti, saldēti vai kaltēti, arī šķēlītēs vai zirnīšos; sāgo palmas serdes

ex 1102

Labības milti, izņemot kviešu miltus un labības maisījuma miltus:

1102 20

kukurūzas milti

1102 90

citādi:

1102 90 10

miežu milti

1102 90 30

auzu milti

1102 90 90

citādi

ex 1103

Labības putraimi, rupja maluma milti un granulas, izņemot kviešu putraimus un rupja maluma miltus (apakšpozīcija 1103 11), rīsu putraimus un rupja maluma miltus (apakšpozīcija 1103 19 50) un rīsu granulas (apakšpozīcija 1103 20 50)

ex 1104

Citādi apstrādāti labības graudi (piemēram, atsēnaloti, placināti, pārslas, grūbas, šķelti vai drupināti), izņemot pozīcijā 1006 iekļautos rīsus, un apakšpozīcijā 1104 19 91 iekļautās rīsu pārslas; graudaugu dīgļi, veseli, placināti, pārslās vai malti

1106 20

Pozīcijā 0714 iekļauto sāgo vai sakņu vai bumbuļu milti, rupja maluma milti un pulveris

ex 1108

Cietes; inulīns:

cietes:

1108 11 00

kviešu ciete

1108 12 00

kukurūzas ciete

1108 13 00

kartupeļu ciete

1108 14 00

manioka ciete

ex 1108 19

citādas cietes:

1108 19 90

citādas

1109 00 00

Kviešu lipeklis, arī kaltēts

1702

Citādi cukuri, ieskaitot ķīmiski tīru laktozi, maltozi, glikozi un fruktozi, cietā veidā; cukura sīrupi, bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām; mākslīgais medus, arī maisījumā ar dabisko medu; grauzdēts cukurs:

ex 1702 30

glikoze un glikozes sīrups, kas nesatur fruktozi vai sausā veidā satur mazāk nekā 20 % no svara fruktozi:

citādi:

ex 1702 30 50

balta kristāliska pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti, kas sausā veidā satur mazāk par 99 % no svara glikozi

ex 1702 30 90

citādi produkti, kas sausā veidā satur mazāk par 99 % no svara glikozi

ex 1702 40

glikoze un glikozes sīrups, kas sausā veidā satur vismaz 20 % no svara, bet mazāk par 50 % no svara fruktozi, neskaitot invertcukuru:

1702 40 90

citādi

ex 1702 90

citādi produkti, ieskaitot invertcukuru un citus cukurus, un cukura sīrupa maisījumus, kas sausā veidā satur 50 % no svara fruktozi:

1702 90 50

maltodekstrīns un maltodekstrīna sīrups

grauzdētais cukurs:

citādi:

1702 90 75

pulvera veidā, aglomerēti vai neaglomerēti

1702 90 79

citādi

2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

ex 2106 90

citādi

aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi:

citādi

2106 90 55

glikozes sīrups un maltodekstrīna sīrups

ex 2302

Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus

ex 2303

Cietes ražošanas atlikumi un tamlīdzīgi atlikumi, biešu mīkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkritumi, drabiņas vai šķiedenis un atkritumi, granulēti vai negranulēti:

2303 10

cietes ražošanas atliekas un tamlīdzīgas atliekas

2303 30 00

alus vai spirta rūpniecības šķiedenis un atkritumi

ex 2306

Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot augu taukus un eļļas, izņemot pozīcijā 2304 vai 2305 minētās:

citādas

2306 90 05

kukurūzas dīgļu

ex 2308

Augu izcelsmes materiāli un augu atkritumi, atliekas un blakusprodukti, granulēti vai negranulēti, izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti vai iekļauti:

2308 00 40

ozolzīles un zirgkastaņi; augļu izspaidas vai čagas, izņemot vīnogu

2309

Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā:

ex 2309 10

suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai:

2309 10 11

2309 10 13

2309 10 31

2309 10 33

2309 10 51

2309 10 53

kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti

ex 2309 90

citādi:

2309 90 20

produkti, kas minēti Kombinētās nomenklatūras 23. nodaļas 5. papildu piezīmē

citādi, ieskaitot premiksus:

2309 90 31

2309 90 33

2309 90 41

2309 90 43

2309 90 51

2309 90 53

kuros ir ciete, glikoze, glikozes sīrups, maltodekstrīns vai maltodekstrīna sīrups, kas minēti apakšpozīcijās 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produkti

(1)

Šajā apakšpozīcijā “piena produkti” ir produkti, kas iekļauti pozīcijās 0401 līdz 0406, kā arī apakšpozīcijās 1702 11, 1702 19 un 2106 90 51.

II daļa.   Rīsi

Attiecībā uz rīsiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 1006 10 21 līdz
  1006 10 98 | Izkulti, nelobīti rīsi, kas nav paredzēti sējai |
| 1006 20 | Lobīti rīsi |
| 1006 30 | Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti |
| b) | 1006 40 00 | Šķeltie rīsi |
| c) | 1102 90 50 | Rīsu milti |
| 1103 19 50 | Rīsu putraimi un rupja maluma milti |
| 1103 20 50 | Rīsu granulas |
| 1104 19 91 | Rīsu pārslas |
| ex 1104 19 99 | Placināti rīsu graudi |
| 1108 19 10 | Rīsu ciete |

KN kods

Apraksts

a)

1006 10 21 līdz

1006 10 98

Izkulti, nelobīti rīsi, kas nav paredzēti sējai

1006 20

Lobīti rīsi

1006 30

Daļēji slīpēti vai pilnīgi noslīpēti rīsi, arī pulēti vai glazēti

b)

1006 40 00

Šķeltie rīsi

c)

1102 90 50

Rīsu milti

1103 19 50

Rīsu putraimi un rupja maluma milti

1103 20 50

Rīsu granulas

1104 19 91

Rīsu pārslas

ex 1104 19 99

Placināti rīsu graudi

1108 19 10

Rīsu ciete

III daļa.   Cukurs

Attiecībā uz cukuru šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 1212 91 | Cukurbietes |
| 1212 99 20 | Cukurniedres |
| b) | 1701 | Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā |
| c) | 1702 20 | Kļavu cukurs un kļavu sīrups |
| 1702 60 95 un 1702 90 95 | Citādi cukuri cietā veidā un cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, izņemot laktozi, glikozi, maltodekstrīnu un izoglikozi |
| 1702 90 71 | Grauzdētais cukurs ar saharozes saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk |
| 2106 90 59 | Aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi, izņemot izoglikozes, laktozes, glikozes un maltodekstrīna sīrupu |
| d) | 1702 30 10
  1702 40 10
  1702 60 10
  1702 90 30 | Izoglikoze |
| e) | 1702 60 80
  1702 90 80 | Inulīna sīrups |
| f) | 1703 | Melase, kas iegūta, ekstrahējot vai rafinējot cukuru |
| g) | 2106 90 30 | Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi |
| h) | 2303 20 | Biešu mīkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkritumi |

KN kods

Apraksts

a)

1212 91

Cukurbietes

1212 99 20

Cukurniedres

b)

1701

Cukurniedru vai cukurbiešu cukurs un ķīmiski tīra saharoze cietā veidā

c)

1702 20

Kļavu cukurs un kļavu sīrups

1702 60 95 un 1702 90 95

Citādi cukuri cietā veidā un cukura sīrupi bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, izņemot laktozi, glikozi, maltodekstrīnu un izoglikozi

1702 90 71

Grauzdētais cukurs ar saharozes saturu sausnā 50 % no svara vai vairāk

2106 90 59

Aromatizēti vai iekrāsoti cukura sīrupi, izņemot izoglikozes, laktozes, glikozes un maltodekstrīna sīrupu

d)

1702 30 10

1702 40 10

1702 60 10

1702 90 30

Izoglikoze

e)

1702 60 80

1702 90 80

Inulīna sīrups

f)

1703

Melase, kas iegūta, ekstrahējot vai rafinējot cukuru

g)

2106 90 30

Aromatizēti vai iekrāsoti izoglikozes sīrupi

h)

2303 20

Biešu mīkstums, cukurniedru rauši un citi cukura ražošanas atkritumi

IV daļa.   Sausā lopbarība

Attiecībā uz sauso lopbarību šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | ex 1214 10 00 | Lucernas rupja maluma milti un granulas, kas ir mākslīgi žāvētas |
| Lucernas rupja maluma milti un granulas, kas žāvētas citādā veidā un maltas |
| ex 1214 90 90 | Lucerna, sējas esparsete, āboliņš, lupīnas, vīķi un tamlīdzīgi lopbarības produkti, kas ir mākslīgi žāvēti, izņemot sienu un lopbarības kāpostus, un produktus, kuri satur sienu |
| Lucerna, sējas esparsete, āboliņš, lupīnas, vīķi, amoliņš, aunazirņi un vanagnadziņi, kas žāvēti citādā veidā un malti |
| b) | ex 2309 90 99 | Olbaltumvielu koncentrāti, kas iegūti no lucernas sulas un zāles sulas |
| Dehidrēti produkti, kas iegūti vienīgi no cietajiem atlikumiem un sulas, kas rodas, sagatavojot iepriekšminētos koncentrātus |

KN kods

Apraksts

a)

ex 1214 10 00

Lucernas rupja maluma milti un granulas, kas ir mākslīgi žāvētas

Lucernas rupja maluma milti un granulas, kas žāvētas citādā veidā un maltas

ex 1214 90 90

Lucerna, sējas esparsete, āboliņš, lupīnas, vīķi un tamlīdzīgi lopbarības produkti, kas ir mākslīgi žāvēti, izņemot sienu un lopbarības kāpostus, un produktus, kuri satur sienu

Lucerna, sējas esparsete, āboliņš, lupīnas, vīķi, amoliņš, aunazirņi un vanagnadziņi, kas žāvēti citādā veidā un malti

b)

ex 2309 90 99

Olbaltumvielu koncentrāti, kas iegūti no lucernas sulas un zāles sulas

Dehidrēti produkti, kas iegūti vienīgi no cietajiem atlikumiem un sulas, kas rodas, sagatavojot iepriekšminētos koncentrātus

V daļa.   Sēklas

Attiecībā uz sēklām šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0712 90 11 | Cukurkukurūzas hibrīdi: |
| sējai |
| 0713 10 10 | Zirņi (Pisum sativum): |
| sējai |
| ex 0713 20 00 | Aunazirņi: |
| sējai |
| ex 0713 31 00 | Zeltainās pupiņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna radiata (L.) Wilczek): |
| sējai |
| ex 0713 32 00 | Šķautnainās pupiņas (Phaseolus vai Vigna angularis): |
| sējai |
| 0713 33 10 | Kāršu pupiņas, ieskaitot baltās pupiņas (Phaseolus vulgaris): |
| sējai |
| ex 0713 39 00 | Citādas pupiņas: |
| sējai |
| ex 0713 40 00 | Lēcas: |
| sējai |
| ex 0713 50 00 | Rupjsēklu (cūku) pupas (Vicia faba var. major) un sīksēklu un vidējrupjsēklu pupas (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor): |
| sējai |
| ex 0713 90 00 | Citādi kaltēti pākšu dārzeņi: |
| sējai |
| 1001 90 10 | Speltas kvieši: |
| sējai |
| ex 1005 10 | Kukurūzas hibrīdu sēklas |
| 1006 10 10 | Izkulti, nelobīti rīsi: |
| sējai |
| 1007 00 10 | Graudu sorgo hibrīdi: |
| sējai |
| 1201 00 10 | Sojas pupas, arī šķeltas: |
| sējai |
| 1202 10 10 | Nelobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti: |
| sējai |
| 1204 00 10 | Linsēklas, arī šķeltas: |
| sējai |
| 1205 10 10 un
  ex 1205 90 00 | Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas: |
| sējai |
| 1206 00 10 | Saulespuķu sēklas, arī šķeltas: |
| sējai |
| ex 1207 | Citu eļļas augu sēklas un augļi, arī sasmalcināti: |
| sējai |
| 1209 | Sēklas, augļi un sporas: |
| sējai |

KN kods

Apraksts

0712 90 11

Cukurkukurūzas hibrīdi:

sējai

0713 10 10

Zirņi (Pisum sativum):

sējai

ex 0713 20 00

Aunazirņi:

sējai

ex 0713 31 00

Zeltainās pupiņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna radiata (L.) Wilczek):

sējai

ex 0713 32 00

Šķautnainās pupiņas (Phaseolus vai Vigna angularis):

sējai

0713 33 10

Kāršu pupiņas, ieskaitot baltās pupiņas (Phaseolus vulgaris):

sējai

ex 0713 39 00

Citādas pupiņas:

sējai

ex 0713 40 00

Lēcas:

sējai

ex 0713 50 00

Rupjsēklu (cūku) pupas (Vicia faba var. major) un sīksēklu un vidējrupjsēklu pupas (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor):

sējai

ex 0713 90 00

Citādi kaltēti pākšu dārzeņi:

sējai

1001 90 10

Speltas kvieši:

sējai

ex 1005 10

Kukurūzas hibrīdu sēklas

1006 10 10

Izkulti, nelobīti rīsi:

sējai

1007 00 10

Graudu sorgo hibrīdi:

sējai

1201 00 10

Sojas pupas, arī šķeltas:

sējai

1202 10 10

Nelobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti:

sējai

1204 00 10

Linsēklas, arī šķeltas:

sējai

1205 10 10 un

ex 1205 90 00

Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas:

sējai

1206 00 10

Saulespuķu sēklas, arī šķeltas:

sējai

ex 1207

Citu eļļas augu sēklas un augļi, arī sasmalcināti:

sējai

1209

Sēklas, augļi un sporas:

sējai

VI daļa.   Apiņi

| 1. | Attiecībā uz apiņiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.






  KN kods | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1210 | Apiņu rogas, svaigas vai žāvētas, arī maltas, pulverī vai granulās; lupulīns |

1.

Attiecībā uz apiņiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

KN kods

Apraksts

1210

Apiņu rogas, svaigas vai žāvētas, arī maltas, pulverī vai granulās; lupulīns

| 2. | Šīs regulas noteikumi par tirdzniecību un tirdzniecību ar trešām valstīm attiecas arī uz šādiem produktiem.






  KN kods | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1302 13 00 | Augu sulas un apiņu ekstrakti |

2.

Šīs regulas noteikumi par tirdzniecību un tirdzniecību ar trešām valstīm attiecas arī uz šādiem produktiem.

KN kods

Apraksts

1302 13 00

Augu sulas un apiņu ekstrakti

VII daļa.   Olīveļļa un galda olīvas

Attiecībā uz olīveļļu un galda olīvām šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 1509 | Olīveļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1510 00 | Citādas eļļas un to frakcijas, kas iegūtas tikai no olīvām, arī rafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas, ieskaitot šo eļļu vai frakciju maisījumus ar eļļām vai frakcijām, kas minētas pozīcijā 1509 |
| b) | 0709 90 31 | Svaigas vai atdzesētas olīvas, kas nav paredzētas eļļas ražošanai |
| 0709 90 39 | Citādas svaigas vai atdzesētas olīvas |
| 0710 80 10 | Saldētas olīvas (termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī) |
| 0711 20 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas olīvas (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai |
| ex 0712 90 90 | Kaltētas olīvas, veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai pulverī, bet tālāk neapstrādātas |
| 2001 90 65 | Etiķī vai etiķskābē sagatavotas vai konservētas olīvas |
| ex 2004 90 30 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas saldētas olīvas |
| 2005 70 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas nesasaldētas olīvas |
| c) | 1522 00 31
  1522 00 39 | Taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, kas satur eļļu ar olīveļļas īpašībām |
| 2306 90 11
  2306 90 19 | Eļļas rauši un citādi olīveļļas ekstrakcijas atlikumi |

KN kods

Apraksts

a)

1509

Olīveļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1510 00

Citādas eļļas un to frakcijas, kas iegūtas tikai no olīvām, arī rafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas, ieskaitot šo eļļu vai frakciju maisījumus ar eļļām vai frakcijām, kas minētas pozīcijā 1509

b)

0709 90 31

Svaigas vai atdzesētas olīvas, kas nav paredzētas eļļas ražošanai

0709 90 39

Citādas svaigas vai atdzesētas olīvas

0710 80 10

Saldētas olīvas (termiski neapstrādātas vai apstrādātas, tvaicējot vai vārot ūdenī)

0711 20

Īslaicīgai glabāšanai iekonservētas olīvas (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgas tūlītējai lietošanai

ex 0712 90 90

Kaltētas olīvas, veselas, sagrieztas gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcinātas vai pulverī, bet tālāk neapstrādātas

2001 90 65

Etiķī vai etiķskābē sagatavotas vai konservētas olīvas

ex 2004 90 30

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas saldētas olīvas

2005 70

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas nesasaldētas olīvas

c)

1522 00 31

1522 00 39

Taukvielu un dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, kas satur eļļu ar olīveļļas īpašībām

2306 90 11

2306 90 19

Eļļas rauši un citādi olīveļļas ekstrakcijas atlikumi

VIII daļa.   Šķiedras lini un kaņepes

Attiecībā uz šķiedras liniem un kaņepēm šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 5301 | Linšķiedra, neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta; linu pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras) |
| 5302 | Kaņepāju (Cannabis sativa L.) šķiedra, apstrādāta vai neapstrādāta, bet nevērpta; kaņepāju pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras) |

KN kods

Apraksts

5301

Linšķiedra, neapstrādāta vai apstrādāta, bet nevērpta; linu pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras)

5302

Kaņepāju (Cannabis sativa L.) šķiedra, apstrādāta vai neapstrādāta, bet nevērpta; kaņepāju pakulas un atkritumi (ieskaitot vērpšanas atkritumus un plucinātas šķiedras)

IX daļa.   Augļi un dārzeņi

Attiecībā uz augļiem un dārzeņiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Svaigi vai atdzesēti tomāti |
| 0703 | Sīpoli, šalotes, ķiploki, puravi un citi sīpolu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti |
| 0704 | Galviņkāposti, ziedkāposti, kolrābji, lapu kāposti un tamlīdzīgi pārtikas kāpostaugi, svaigi vai atdzesēti |
| 0705 | Dārza salāti (Lactuca sativa) un cigoriņi (Cichorium spp.), svaigi vai atdzesēti |
| 0706 | Burkāni, galda rāceņi un kāļi, galda bietes, auzu saknes (puravlapu plostbārži), sakņu selerijas, redīsi un tamlīdzīgi sakņu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti |
| 0707 00 | Gurķi un kornišoni, svaigi vai atdzesēti |
| 0708 | Pākšu dārzeņi, lobīti vai nelobīti, svaigi vai atdzesēti |
| ex 0709 | Citi svaigi vai atdzesēti dārzeņi, izņemot apakšpozīcijā 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 un 0709 90 60 iekļautos dārzeņus |
| ex 0802 | Citādi rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti, izņemot apakšpozīcijā 0802 90 20 iekļautos beteļriekstus un kolu riekstus |
| 0803 00 11 | Svaigi miltu banāni |
| ex 0803 00 90 | Žāvēti miltu banāni |
| 0804 20 10 | Svaigas vīģes |
| 0804 30 00 | Ananasi |
| 0804 40 00 | Avokado |
| 0804 50 00 | Gvajaves, mango un mangostāni |
| 0805 | Svaigi vai žāvēti citrusaugļi |
| 0806 10 10 | Svaigas galda vīnogas |
| 0807 | Svaigas melones (ieskaitot arbūzus) un papaijas |
| 0808 | Svaigi āboli, bumbieri un cidonijas |
| 0809 | Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektarīnus), plūmes un ērkšķu plūmes |
| 0810 | Citi svaigi augļi un ogas |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Maisījumi, kas sastāv tikai no žāvētiem riekstiem, kuri minēti pozīcijās 0801 un 0802 |
| 0910 20 | Safrāns |
| ex 0910 99 | Svaigs vai atdzesēts mārsils [timiāns] |
| ex 1211 90 85 | Svaigs vai atdzesēts baziliks, melisa, piparmētra, Origanum vulgare (raudene/savvaļas majorāns), rozmarīns, ārstniecības salvija |
| 1212 99 30 | Ceratoniju pākstis |

KN kods

Apraksts

0702 00 00

Svaigi vai atdzesēti tomāti

0703

Sīpoli, šalotes, ķiploki, puravi un citi sīpolu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti

0704

Galviņkāposti, ziedkāposti, kolrābji, lapu kāposti un tamlīdzīgi pārtikas kāpostaugi, svaigi vai atdzesēti

0705

Dārza salāti (Lactuca sativa) un cigoriņi (Cichorium spp.), svaigi vai atdzesēti

0706

Burkāni, galda rāceņi un kāļi, galda bietes, auzu saknes (puravlapu plostbārži), sakņu selerijas, redīsi un tamlīdzīgi sakņu dārzeņi, svaigi vai atdzesēti

0707 00

Gurķi un kornišoni, svaigi vai atdzesēti

0708

Pākšu dārzeņi, lobīti vai nelobīti, svaigi vai atdzesēti

ex 0709

Citi svaigi vai atdzesēti dārzeņi, izņemot apakšpozīcijā 0709 60 91, 0709 60 95, 0709 60 99, 0709 90 31, 0709 90 39 un 0709 90 60 iekļautos dārzeņus

ex 0802

Citādi rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti, izņemot apakšpozīcijā 0802 90 20 iekļautos beteļriekstus un kolu riekstus

0803 00 11

Svaigi miltu banāni

ex 0803 00 90

Žāvēti miltu banāni

0804 20 10

Svaigas vīģes

0804 30 00

Ananasi

0804 40 00

Avokado

0804 50 00

Gvajaves, mango un mangostāni

0805

Svaigi vai žāvēti citrusaugļi

0806 10 10

Svaigas galda vīnogas

0807

Svaigas melones (ieskaitot arbūzus) un papaijas

0808

Svaigi āboli, bumbieri un cidonijas

0809

Svaigas aprikozes, ķirši, persiki (ieskaitot nektarīnus), plūmes un ērkšķu plūmes

0810

Citi svaigi augļi un ogas

0813 50 31

0813 50 39

Maisījumi, kas sastāv tikai no žāvētiem riekstiem, kuri minēti pozīcijās 0801 un 0802

0910 20

Safrāns

ex 0910 99

Svaigs vai atdzesēts mārsils [timiāns]

ex 1211 90 85

Svaigs vai atdzesēts baziliks, melisa, piparmētra, Origanum vulgare (raudene/savvaļas majorāns), rozmarīns, ārstniecības salvija

1212 99 30

Ceratoniju pākstis

X daļa.   Augļu un dārzeņu pārstrādes produkti

Attiecībā uz augļu un dārzeņu pārstrādes produktiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), izņemot apakšpozīcijā 0710 40 00 iekļauto cukurkukurūzu, apakšpozīcijā 0710 80 10 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 0710 80 59 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus |
| ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai, izņemot apakšpozīcijā 0711 20 iekļautās olīvas, apakšpozīcijā 0711 90 10 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus un apakšpozīcijā 0711 90 30 iekļauto cukurkukurūzu |
| ex 0712 | Kaltēti dārzeņi, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulverī, bet tālāk neapstrādāti, izņemot apakšpozīcijā ex 0712 90 05 iekļautos kartupeļus, kas dehidrēti, izmantojot mākslīgo žāvēšanu un nav derīgi tūlītējais lietošanai, apakšpozīcijā ex 0712 90 11 un 0712 90 19 iekļauto cukurkukurūzu un apakšpozīcijā ex 0712 90 90 iekļautās olīvas |
| 0804 20 90 | Žāvētas vīģes |
| 0806 20 | Žāvētas vīnogas |
| ex 0811 | Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot apakšpozīcijā ex 0811 90 95 iekļautos saldētos banānus |
| ex 0812 | Augļi un rieksti, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā, izņemot apakšpozīcijā ex 0812 90 98 iekļautos banānus, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai |
| ex 0813 | Žāvēti augļi, izņemot pozīcijā 0801–0806 minētos; šajā nodaļā minēto riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, izņemot maisījumus, kas sastāv tikai no riekstiem, kuri iekļauti pozīcijas 0801 un 0802 apakšpozīcijā 0813 50 31 un 0813 50 39 |
| 0814 00 00 | Citrusaugļu vai meloņu un arbūzu mizas, svaigas, saldētas, kaltētas vai īslaicīgai glabāšanai konservētas sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā |
| 0904 20 10 | Kaltēti dārzeņpipari, negrūsti un nemalti |
| b) | ex 0811 | Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu |
| ex 1302 20 | Pektīni un pektināti |
| ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, izņemot:






  — | apakšpozīcijā 2001 90 20 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus, izņemot dārzeņpiparus vai Jamaikas piparus |

KN kods

Apraksts

a)

ex 0710

Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī), izņemot apakšpozīcijā 0710 40 00 iekļauto cukurkukurūzu, apakšpozīcijā 0710 80 10 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 0710 80 59 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus

ex 0711

Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai, izņemot apakšpozīcijā 0711 20 iekļautās olīvas, apakšpozīcijā 0711 90 10 iekļautos Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņus un apakšpozīcijā 0711 90 30 iekļauto cukurkukurūzu

ex 0712

Kaltēti dārzeņi, veseli, sagriezti gabaliņos vai šķēlītēs, sasmalcināti vai pulverī, bet tālāk neapstrādāti, izņemot apakšpozīcijā ex 0712 90 05 iekļautos kartupeļus, kas dehidrēti, izmantojot mākslīgo žāvēšanu un nav derīgi tūlītējais lietošanai, apakšpozīcijā ex 0712 90 11 un 0712 90 19 iekļauto cukurkukurūzu un apakšpozīcijā ex 0712 90 90 iekļautās olīvas

0804 20 90

Žāvētas vīģes

0806 20

Žāvētas vīnogas

ex 0811

Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot apakšpozīcijā ex 0811 90 95 iekļautos saldētos banānus

ex 0812

Augļi un rieksti, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), bet nav derīgi tūlītējai lietošanai pārtikā, izņemot apakšpozīcijā ex 0812 90 98 iekļautos banānus, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai

ex 0813

Žāvēti augļi, izņemot pozīcijā 0801–0806 minētos; šajā nodaļā minēto riekstu vai žāvētu augļu maisījumi, izņemot maisījumus, kas sastāv tikai no riekstiem, kuri iekļauti pozīcijas 0801 un 0802 apakšpozīcijā 0813 50 31 un 0813 50 39

0814 00 00

Citrusaugļu vai meloņu un arbūzu mizas, svaigas, saldētas, kaltētas vai īslaicīgai glabāšanai konservētas sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā

0904 20 10

Kaltēti dārzeņpipari, negrūsti un nemalti

b)

ex 0811

Saldēti augļi un rieksti, termiski neapstrādāti vai termiski apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu

ex 1302 20

Pektīni un pektināti

ex 2001

Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, izņemot:

—

apakšpozīcijā 2001 90 20 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus, izņemot dārzeņpiparus vai Jamaikas piparus

| — | apakšpozīcijā 2001 90 30 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 30 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata)

| — | apakšpozīcijā 2001 90 40 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas pēc svara satur 5 % vai vairāk cietes, |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 40 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas pēc svara satur 5 % vai vairāk cietes,

| — | apakšpozīcijā 2001 90 60 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes] |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 60 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes]

| — | apakšpozīcijā 2001 90 65 iekļautās olīvas |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2001 90 65 iekļautās olīvas

| — | apakšpozīcijā ex 2001 90 97 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un tamlīdzīgas ēdamas augu daļas |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2001 90 97 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un tamlīdzīgas ēdamas augu daļas

2002

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti tomāti

2003

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavotas vai konservētas sēnes un trifeles

ex 2004

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi (izņemot pozīcijā 2006 minētos), izņemot apakšpozīcijā ex 2004 90 10 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata), apakšpozīcijā ex 2004 90 30 iekļautās olīvas un apakšpozīcijā 2004 10 91 iekļautos kartupeļus, kas sagatavoti vai konservēti miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

ex 2005

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesaldēti citi dārzeņi (izņemot pozīcijā 2006 minētos), izņemot apakšpozīcijā 2005 70 iekļautās olīvas, apakšpozīcijā 2005 80 00 iekļauto cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) un apakšpozīcijā 2005 99 10 iekļautos Capsicum ģints dārzeņus, kas nav dārzeņpipari vai Jamaikas pipari, un apakšpozīcijā 2005 20 10 iekļautos kartupeļus, kas sagatavoti vai konservēti miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

ex 2006 00

Dārzeņi, augļi, rieksti, augļu mizas un citādas augu daļas, konservētas cukurā (žāvētas, iecukurotas vai glazētas), izņemot pozīcijā ex 2006 00 38 un ex 2006 00 99 iekļautos banānus, kas konservēti cukurā

ex 2007

Džemi, augļu želejas, marmelādes, augļu vai riekstu biezeņi un augļu vai riekstu pastas, termiski apstrādātas, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, izņemot:

| — | apakšpozīcijā ex 2007 10 iekļautos homogenizētos banānu produktus |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2007 10 iekļautos homogenizētos banānu produktus

| — | apakšpozīcijā ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 un ex 2007 99 97 iekļautos banānu džemus, želejas, marmelādes, biezeņus vai pastas |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2007 99 39, ex 2007 99 50 un ex 2007 99 97 iekļautos banānu džemus, želejas, marmelādes, biezeņus vai pastas

ex 2008

Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu, izņemot:

| — | apakšpozīcijā 2008 11 10 iekļauto zemesriekstu sviestu |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 11 10 iekļauto zemesriekstu sviestu

| — | apakšpozīcijā 2008 91 00 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes] |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 91 00 iekļautos palmu galotņu pumpurus [palmu serdes]

| — | apakšpozīcijā 2008 99 85 iekļauto kukurūzu |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 99 85 iekļauto kukurūzu

| — | apakšpozīcijā 2008 99 91 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas pēc svara satur 5 % vai vairāk cietes |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā 2008 99 91 iekļauto jamsu, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas pēc svara satur 5 % vai vairāk cietes

| — | apakšpozīcijā ex 2008 99 99 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas |
| --- | --- |

—

apakšpozīcijā ex 2008 99 99 iekļautās vīnogulāju lapas, apiņu dzinumus un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas

| — | citādi sagatavotu vai konservētu banānu maisījumus, kas iekļauti apakšpozīcijā ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 un ex 2008 92 98, |
| --- | --- |

—

citādi sagatavotu vai konservētu banānu maisījumus, kas iekļauti apakšpozīcijā ex 2008 92 59, ex 2008 92 78, ex 2008 92 93 un ex 2008 92 98,

| — | citādi sagatavotus vai konservētus banānus, kas iekļauti apakšpozīcijā ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 un ex 2008 99 99 |
| --- | --- |

—

citādi sagatavotus vai konservētus banānus, kas iekļauti apakšpozīcijā ex 2008 99 49, ex 2008 99 67 un ex 2008 99 99

ex 2009

Augļu sulas (izņemot apakšpozīcijā 2009 61 un 2009 69 iekļauto vīnogu sulu un vīnogu misu un apakšpozīcijā ex 2009 80 iekļauto banānu sulu) un dārzeņu sulas, neraudzētas un bez spirta piedevas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu

XI daļa.   Banāni

Attiecībā uz banāniem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0803 00 19 | Svaigi banāni, izņemot miltu banānus |
| ex 0803 00 90 | Žāvēti banāni, izņemot miltu banānus |
| ex 0812 90 98 | Banāni, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai |
| ex 0813 50 99 | Maisījumi, kas satur žāvētus banānus |
| 1106 30 10 | Banānu milti, rupja maluma milti un pulveris |
| ex 2006 00 99 | Cukurā konservēti banāni |
| ex 2007 10 99 | Homogenizēti banānu produkti |
| ex 2007 99 39
  ex 2007 99 50
  ex 2007 99 97 | Banānu džemi, želejas, marmelādes, biezeņi un pastas |
| ex 2008 92 59
  ex 2008 92 78
  ex 2008 92 93
  ex 2008 92 98 | Maisījumi, kuru sastāvā ir banāni, sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu, bez spirta piedevas |
| ex 2008 99 49
  ex 2008 99 67
  ex 2008 99 99 | Citādi sagatavoti vai konservēti banāni |
| ex 2009 80 35
  ex 2009 80 38
  ex 2009 80 79
  ex 2009 80 86
  ex 2009 80 89
  ex 2009 80 99 | Banānu sula |

KN kods

Apraksts

0803 00 19

Svaigi banāni, izņemot miltu banānus

ex 0803 00 90

Žāvēti banāni, izņemot miltu banānus

ex 0812 90 98

Banāni, kas konservēti īslaicīgai glabāšanai

ex 0813 50 99

Maisījumi, kas satur žāvētus banānus

1106 30 10

Banānu milti, rupja maluma milti un pulveris

ex 2006 00 99

Cukurā konservēti banāni

ex 2007 10 99

Homogenizēti banānu produkti

ex 2007 99 39

ex 2007 99 50

ex 2007 99 97

Banānu džemi, želejas, marmelādes, biezeņi un pastas

ex 2008 92 59

ex 2008 92 78

ex 2008 92 93

ex 2008 92 98

Maisījumi, kuru sastāvā ir banāni, sagatavoti vai konservēti ar citu paņēmienu, bez spirta piedevas

ex 2008 99 49

ex 2008 99 67

ex 2008 99 99

Citādi sagatavoti vai konservēti banāni

ex 2009 80 35

ex 2009 80 38

ex 2009 80 79

ex 2009 80 86

ex 2009 80 89

ex 2009 80 99

Banānu sula

XII daļa.   Vīns

Attiecībā uz vīnu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 2009 61
  2009 69 | Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu) |
| 2204 30 92
  2204 30 94
  2204 30 96
  2204 30 98 | Citāda vīnogu misa, izņemot rūgstošu vai tādu, kam rūgšana apturēta ar citu paņēmienu, nevis pievienojot spirtu |
| b) | ex 2204 | Svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus; vīnogu misa (izņemot pozīcijā 2009 minēto), izņemot citādu vīnogu misu, kas iekļauta apakšpozīcijā 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 un 2204 30 98 |
| c) | 0806 10 90 | Svaigas vīnogas, izņemot galda vīnogas |
| 2209 00 11
  2209 00 19 | Vīna etiķis |
| d) | 2206 00 10 | Čagu ekstrakta vīns |
| 2307 00 11
  2307 00 19 | Vīna nogulsnes |
| 2308 00 11
  2308 00 19 | Vīnogu čagas |

KN kods

Apraksts

a)

2009 61

2009 69

Vīnogu sula (ieskaitot vīnogu misu)

2204 30 92

2204 30 94

2204 30 96

2204 30 98

Citāda vīnogu misa, izņemot rūgstošu vai tādu, kam rūgšana apturēta ar citu paņēmienu, nevis pievienojot spirtu

b)

ex 2204

Svaigu vīnogu vīns, ieskaitot stiprinātos vīnus; vīnogu misa (izņemot pozīcijā 2009 minēto), izņemot citādu vīnogu misu, kas iekļauta apakšpozīcijā 2204 30 92, 2204 30 94, 2204 30 96 un 2204 30 98

c)

0806 10 90

Svaigas vīnogas, izņemot galda vīnogas

2209 00 11

2209 00 19

Vīna etiķis

d)

2206 00 10

Čagu ekstrakta vīns

2307 00 11

2307 00 19

Vīna nogulsnes

2308 00 11

2308 00 19

Vīnogu čagas

XIII daļa.   Dzīvi koki un citi augi, sīpoli, saknes un tamlīdzīgas augu daļas, griezti ziedi un dekoratīvi zaļumi

Attiecībā uz dzīviem kokiem un citiem augiem, sīpoliem, saknēm un tamlīdzīgām augu daļām, grieztiem ziediem un dekoratīviem zaļumiem šī regula attiecas uz visiem produktiem, kas iekļauti Kombinētās nomenklatūras 6. nodaļā.

XIV daļa.   Jēltabaka

Attiecībā uz jēltabaku šī regula attiecas uz jēltabaku jeb neapstrādātu tabaku un tabakas atkritumiem ar KN kodu 2401.

XV daļa.   Liellopu un teļa gaļa

Attiecībā uz liellopu un teļa gaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 0102 90 05 līdz
  0102 90 79 | Dzīvi mājlopu sugu liellopi, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus |
| 0201 | Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa |
| 0202 | Saldēta liellopu gaļa |
| 0206 10 95 | Svaiga vai atdzesēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa |
| 0206 29 91 | Saldēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa |
| 0210 20 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta liellopu gaļa |
| 0210 99 51 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta diafragmas biezā daļa un plānā daļa |
| 0210 99 90 | Gaļas vai gaļas subproduktu milti |
| 1602 50 10 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no liellopu gaļas vai gaļas subproduktiem, termiski neapstrādāti; termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi |
| 1602 90 61 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi, kas satur liellopu gaļu vai subproduktus, termiski neapstrādāti; termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi |
| b) | 0102 10 | Dzīvi tīršķirnes vaislas liellopi |
| 0206 10 98 | Svaigi vai atdzesēti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |
| 0206 21 00
  0206 22 00
  0206 29 99 | Saldēti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |
| 0210 99 59 | Sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu |
| ex 1502 00 90 | Liellopu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos |
| 1602 50 31 un 1602 50 95 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no liellopu gaļas vai subproduktiem, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus |
| 1602 90 69 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi, kas satur liellopu gaļu vai subproduktus, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus |

KN kods

Apraksts

a)

0102 90 05 līdz

0102 90 79

Dzīvi mājlopu sugu liellopi, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus

0201

Svaiga vai atdzesēta liellopu gaļa

0202

Saldēta liellopu gaļa

0206 10 95

Svaiga vai atdzesēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa

0206 29 91

Saldēta diafragmas biezā daļa un plānā daļa

0210 20

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta liellopu gaļa

0210 99 51

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta diafragmas biezā daļa un plānā daļa

0210 99 90

Gaļas vai gaļas subproduktu milti

1602 50 10

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no liellopu gaļas vai gaļas subproduktiem, termiski neapstrādāti; termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi

1602 90 61

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi, kas satur liellopu gaļu vai subproduktus, termiski neapstrādāti; termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi

b)

0102 10

Dzīvi tīršķirnes vaislas liellopi

0206 10 98

Svaigi vai atdzesēti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos

0206 21 00

0206 22 00

0206 29 99

Saldēti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos

0210 99 59

Sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti liellopu gaļas subprodukti, izņemot diafragmas biezo daļu un plāno daļu

ex 1502 00 90

Liellopu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos

1602 50 31 un 1602 50 95

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no liellopu gaļas vai subproduktiem, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus

1602 90 69

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi, kas satur liellopu gaļu vai subproduktus, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus

XVI daļa.   Piens un piena produkti

Attiecībā uz pienu un piena produktiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 0401 | Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas |
| b) | 0402 | Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu |
| c) | 0403 10 11 līdz
  0403 10 39
  0403 90 11 līdz
  0403 90 69 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, bez aromatizētājiem un bez augļiem, riekstiem vai kakao |
| d) | 0404 | Sūkalas, arī iebiezinātas un ar cukuru vai cita saldinātāja piedevu; produkti, kas satur dabiskās piena sastāvdaļas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, kuri nav minēti vai iekļauti citur |
| e) | ex 0405 | Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas ar tauku saturu vairāk nekā 75 %, bet mazāk par 80 % |
| f) | 0406 | Siers un biezpiens |
| g) | 1702 19 00 | Laktoze un laktozes sīrups bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, kas satur mazāk nekā 99 % no svara laktozi, kas izteikta kā bezūdens laktoze, aprēķinot sausnā |
| h) | 2106 90 51 | Aromatizēts vai iekrāsots laktozes sīrups |
| i) | ex 2309 | Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā |
| Izstrādājumi un dzīvnieku barība, kas satur produktus, kuriem tieši vai uz Regulas (EK) Nr. 1667/2006 pamata piemēro šo regulu, izņemot šā pielikuma I daļā iekļautos izstrādājumus un dzīvnieku barību |

KN kods

Apraksts

a)

0401

Piens un krējums, neiebiezināts un bez cukura vai cita saldinātāja piedevas

b)

0402

Piens un krējums, iebiezināts vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu

c)

0403 10 11 līdz

0403 10 39

0403 90 11 līdz

0403 90 69

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, bez aromatizētājiem un bez augļiem, riekstiem vai kakao

d)

0404

Sūkalas, arī iebiezinātas un ar cukuru vai cita saldinātāja piedevu; produkti, kas satur dabiskās piena sastāvdaļas, arī ar cukura vai cita saldinātāja piedevu, kuri nav minēti vai iekļauti citur

e)

ex 0405

Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas ar tauku saturu vairāk nekā 75 %, bet mazāk par 80 %

f)

0406

Siers un biezpiens

g)

1702 19 00

Laktoze un laktozes sīrups bez aromatizētāju vai krāsvielu piedevām, kas satur mazāk nekā 99 % no svara laktozi, kas izteikta kā bezūdens laktoze, aprēķinot sausnā

h)

2106 90 51

Aromatizēts vai iekrāsots laktozes sīrups

i)

ex 2309

Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā

Izstrādājumi un dzīvnieku barība, kas satur produktus, kuriem tieši vai uz Regulas (EK) Nr. 1667/2006 pamata piemēro šo regulu, izņemot šā pielikuma I daļā iekļautos izstrādājumus un dzīvnieku barību

XVII daļa.   Cūkgaļa

Attiecībā uz cūkgaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | ex 0103 | Dzīvas mājas cūkas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus |
| b) | ex 0203 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta mājas cūku gaļa |
| ex 0206 | Svaigi, atdzesēti vai saldēti mājas cūku subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |
| ex 0209 00 | Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma |
| ex 0210 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta mājas cūku gaļa un gaļas subprodukti |
| 1501 00 11
  1501 00 19 | Cūku tauki (ieskaitot kausētus taukus) |
| c) | 1601 00 | Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes |
| 1602 10 00 | Homogenizēti izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm |
| 1602 20 90 | Gatavi izstrādājumi vai konservi no jebkuru dzīvnieku, izņemot zosu un pīļu, aknām |
| 1602 41 10
  1602 42 10
  1602 49 11 līdz
  1602 49 50 | Citādi gatavi izstrādājumi un konservi, kas satur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus |
| 1602 90 10 | Izstrādājumi no jebkuru dzīvnieku asinīm |
| 1602 90 51 | Citādi izstrādājumi vai konservi, kas satur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus |
| 1902 20 30 | Pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % no svara desu un tamlīdzīgu izstrādājumu, jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus |

KN kods

Apraksts

a)

ex 0103

Dzīvas mājas cūkas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus

b)

ex 0203

Svaiga, atdzesēta vai saldēta mājas cūku gaļa

ex 0206

Svaigi, atdzesēti vai saldēti mājas cūku subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos

ex 0209 00

Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti cūku tauki bez liesuma

ex 0210

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta mājas cūku gaļa un gaļas subprodukti

1501 00 11

1501 00 19

Cūku tauki (ieskaitot kausētus taukus)

c)

1601 00

Desas un tamlīdzīgi izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm; pārtikas izstrādājumi uz šo produktu bāzes

1602 10 00

Homogenizēti izstrādājumi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm

1602 20 90

Gatavi izstrādājumi vai konservi no jebkuru dzīvnieku, izņemot zosu un pīļu, aknām

1602 41 10

1602 42 10

1602 49 11 līdz

1602 49 50

Citādi gatavi izstrādājumi un konservi, kas satur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus

1602 90 10

Izstrādājumi no jebkuru dzīvnieku asinīm

1602 90 51

Citādi izstrādājumi vai konservi, kas satur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus

1902 20 30

Pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kuru sastāvā ir vairāk nekā 20 % no svara desu un tamlīdzīgu izstrādājumu, jebkura veida gaļas vai gaļas subproduktu, ieskaitot jebkura veida vai izcelsmes taukus

XVIII daļa.   Aitas un kazas gaļa

Attiecībā uz aitas un kazas gaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 0104 10 30 | Jēri (līdz viena gada vecumam) |
| 0104 10 80 | Dzīvas aitas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus, un jēri |
| 0104 20 90 | Dzīvas kazas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus |
| 0204 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta aitas gaļa un kazas gaļa |
| 0210 99 21 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta aitas gaļa un kazas gaļa, neatkaulota |
| 0210 99 29 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta aitas gaļa un kazas gaļa, atkaulota |
| b) | 0104 10 10 | Dzīvas aitas — tīršķirnes vaislas dzīvnieki |
| 0104 20 10 | Dzīvas kazas — tīršķirnes vaislas dzīvnieki |
| 0206 80 99 | Svaigi vai atdzesēti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |
| 0206 90 99 | Saldēti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos |
| 0210 99 60 | Sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti |
| ex 1502 00 90 | Aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos |
| c) | 1602 90 72 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no aitas gaļas vai kazas gaļas vai subproduktiem, termiski neapstrādāti |
| 1602 90 74 | Termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi |
| d) | 1602 90 76
  1602 90 78 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no aitas gaļas vai kazas gaļas vai subproduktiem, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus |

KN kods

Apraksts

a)

0104 10 30

Jēri (līdz viena gada vecumam)

0104 10 80

Dzīvas aitas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus, un jēri

0104 20 90

Dzīvas kazas, izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus

0204

Svaiga, atdzesēta vai saldēta aitas gaļa un kazas gaļa

0210 99 21

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta aitas gaļa un kazas gaļa, neatkaulota

0210 99 29

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta aitas gaļa un kazas gaļa, atkaulota

b)

0104 10 10

Dzīvas aitas — tīršķirnes vaislas dzīvnieki

0104 20 10

Dzīvas kazas — tīršķirnes vaislas dzīvnieki

0206 80 99

Svaigi vai atdzesēti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos

0206 90 99

Saldēti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti, izņemot farmaceitisku produktu ražošanai paredzētos

0210 99 60

Sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti aitas gaļas un kazas gaļas subprodukti

ex 1502 00 90

Aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos

c)

1602 90 72

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no aitas gaļas vai kazas gaļas vai subproduktiem, termiski neapstrādāti

1602 90 74

Termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumi

d)

1602 90 76

1602 90 78

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no aitas gaļas vai kazas gaļas vai subproduktiem, izņemot termiski neapstrādātu gaļu vai subproduktus un termiski apstrādātas gaļas vai subproduktu un termiski neapstrādātas gaļas vai subproduktu maisījumus

XIX daļa.   Olas

Attiecībā uz olām šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 0407 00 11
  0407 00 19
  0407 00 30 | Mājputnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas |
| b) | 0408 11 80
  0408 19 81
  0408 19 89
  0408 91 80
  0408 99 80 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti, tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot lietošanai pārtikā nederīgos |

KN kods

Apraksts

a)

0407 00 11

0407 00 19

0407 00 30

Mājputnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas

b)

0408 11 80

0408 19 81

0408 19 89

0408 91 80

0408 99 80

Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti, tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, izņemot lietošanai pārtikā nederīgos

XX daļa.   Mājputnu gaļa

Attiecībā uz mājputnu gaļu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| a) | 0105 | Dzīvi mājputni, t. i., vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas |
| b) | ex 0207 | Pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti, izņemot c) punktā minētās aknas |
| c) | 0207 13 91 | Svaigas, atdzesētas vai saldētas mājputnu aknas |
| 0207 14 91 | |
| 0207 26 91 | |
| 0207 27 91 | |
| 0207 34 | |
| 0207 35 91 | |
| 0207 36 81 | |
| 0207 36 85 | |
| 0207 36 89 | |
| 0210 99 71 | Sālītas, sālījumā, žāvētas vai kūpinātas mājputnu aknas |
| 0210 99 79 | |
| d) | 0209 00 90 | Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti mājputnu tauki |
| e) | 1501 00 90 | Mājputnu tauki |
| f) | 1602 20 10 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no zosu vai pīļu aknām |
| 1602 31 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļas vai subproduktiem |
| 1602 32 | |
| 1602 39 | |

KN kods

Apraksts

a)

0105

Dzīvi mājputni, t. i., vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas

b)

ex 0207

Pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļa un subprodukti, svaigi, atdzesēti vai saldēti, izņemot c) punktā minētās aknas

c)

0207 13 91

Svaigas, atdzesētas vai saldētas mājputnu aknas

0207 14 91

0207 26 91

0207 27 91

0207 34

0207 35 91

0207 36 81

0207 36 85

0207 36 89

0210 99 71

Sālītas, sālījumā, žāvētas vai kūpinātas mājputnu aknas

0210 99 79

d)

0209 00 90

Nepārstrādāti vai nekausēti, svaigi, atdzesēti, saldēti, sālīti, sālījumā, žāvēti vai kūpināti mājputnu tauki

e)

1501 00 90

Mājputnu tauki

f)

1602 20 10

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no zosu vai pīļu aknām

1602 31

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no pozīcijā 0105 minēto mājputnu gaļas vai subproduktiem

1602 32

1602 39

XXI daļa.   Citi produkti

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0101 | Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi: |
| 0101 10 | tīršķirnes vaislas dzīvnieki: |
| 0101 10 10 | zirgi (1) |
| 0101 10 90 | citādi |
| 0101 90 | citādi: |
| zirgi: |
| 0101 90 19 | izņemot kaušanai paredzētos |
| 0101 90 30 | ēzeļi |
| 0101 90 90 | mūļi un zirgēzeļi |
| ex 0102 | Dzīvi liellopi: |
| ex 0102 90 | izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus: |
| 0102 90 90 | izņemot mājlopu sugas |
| ex 0103 | Dzīvas cūkas: |
| 0103 10 00 | tīršķirnes vaislas dzīvnieki (2) |
| citādi: |
| ex 0103 91 | kuru svars nepārsniedz 50 kg |
| 0103 91 90 | izņemot mājlopu sugas |
| ex 0103 92 | kuru svars ir 50 kg vai vairāk |
| 0103 92 90 | izņemot mājlopu sugas |
| 0106 | Citi dzīvi dzīvnieki |
| ex 0203 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa: |
| svaiga vai atdzesēta: |
| ex 0203 11 | liemeņi un pusliemeņi: |
| 0203 11 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 0203 12 | šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |
| 0203 12 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 0203 19 | citādi: |
| 0203 19 90 | izņemot mājas cūku |
| saldēta: |
| ex 0203 21 | liemeņi un pusliemeņi: |
| 0203 21 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 0203 22 | šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |
| 0203 22 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 0203 29 | citādi: |
| 0203 29 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 0205 00 | Svaiga, atdzesēta vai saldēta ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu gaļa |
| ex 0206 | Svaigi, atdzesēti vai saldēti liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti: |
| ex 0206 10 | svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti: |
| 0206 10 10 | farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| saldēti liellopu subprodukti: |
| ex 0206 22 00 | aknas: |
| farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| ex 0206 29 | citādi: |
| 0206 29 10 | farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| ex 0206 30 00 | svaigi vai atdzesēti cūku subprodukti: |
| farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| citādi: |
| izņemot mājas cūku |
| saldēti cūku subprodukti: |
| ex 0206 41 00 | aknas: |
| farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| citādi: |
| izņemot mājas cūku |
| ex 0206 49 00 | citādi: |
| | mājas cūku: |
| farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| citādi |
| ex 0206 80 | Citādi svaigi vai atdzesēti subprodukti: |
| 0206 80 10 | farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| citādi: |
| 0206 80 91 | zirgu, ēzeļu, mūļu un zirgēzeļu |
| ex 0206 90 | citādi saldēti subprodukti: |
| 0206 90 10 | farmaceitisku produktu ražošanai (3) |
| citādi: |
| 0206 90 91 | zirgu, ēzeļu, mūļu un zirgēzeļu |
| 0208 | Citāda svaiga, atdzesēta vai saldēta gaļa un gaļas subprodukti |
| ex 0210 | Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi [pārtikas milti un rupja maluma milti] no gaļas vai gaļas subproduktiem: |
| cūkgaļa: |
| ex 0210 11 | šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem: |
| 0210 11 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 0210 12 | vēderdaļas (cauraugušas) un to izcirtņi: |
| 0210 12 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 0210 19 | citādi: |
| 0210 19 90 | izņemot mājas cūku |
| citādi, ieskaitot pārtikas miltus un rupja maluma miltus no gaļas vai gaļas subproduktiem: |
| 0210 91 00 | primātu |
| 0210 92 00 | vaļu, delfīnu un cūkdelfīnu (vaļveidīgo kārtas zīdītāju); lamantīnu un jūrasgovju (jūrassirēnu kārtas zīdītāju) |
| 0210 93 00 | rāpuļu (ieskaitot čūskas un jūras bruņurupučus) |
| ex 0210 99 | citādi: |
| gaļa: |
| 0210 99 31 | ziemeļbriežu |
| 0210 99 39 | citāda |
| subprodukti: |
| izņemot mājas cūku, liellopu, aitu un kazu |
| 0210 99 80 | izņemot mājputnu aknas |
| ex 0407 00 | Putnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas: |
| 0407 00 90 | izņemot mājputnu |
| ex 0408 | Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu: |
| olu dzeltenumi: |
| ex 0408 11 | žāvēti: |
| 0408 11 20 | nederīgi pārtikai (4) |
| ex 0408 19 | citādi: |
| 0408 19 20 | nederīgi pārtikai (4) |
| citādi: |
| ex 0408 91 | žāvēti: |
| 0408 91 20 | nederīgi pārtikai (4) |
| ex 0408 99 | citādi: |
| 0408 99 20 | nederīgi pārtikai (4) |
| 0410 00 00 | Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti |
| 0504 00 00 | Dzīvnieku (izņemot zivju) svaigas, atdzesētas, saldētas, sālītas vai sālījumā, žāvētas vai kūpinātas zarnas, pūšļi un kuņģi vai to gabali |
| ex 0511 | Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai ietverti; pārtikā nelietojami beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki: |
| 0511 10 00 | buļļu sperma |
| citādi: |
| ex 0511 99 | citādi: |
| 0511 99 85 | citādi |
| ex 0709 | Citi svaigi vai atdzesēti dārzeņi: |
| ex 0709 60 | Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi: |
| citādi: |
| 0709 60 91 | Capsicum ģints dārzeņi kapsicīna vai Capsicum oleoresin krāsvielu ražošanai (3) |
| 0709 60 95 | ēterisko eļļu un rezinoīdu rūpnieciskai ražošanai (3) |
| 0709 60 99 | citādi |
| ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): |
| ex 0710 80 | citādi dārzeņi: |
| Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi: |
| 0710 80 59 | izņemot dārzeņpiparus |
| ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: |
| ex 0711 90 | citādi dārzeņi; dārzeņu maisījumi: |
| dārzeņi: |
| 0711 90 10 | Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus |
| ex 0713 | Kaltēti lobīti pākšu dārzeņi, arī mizoti vai šķelti: |
| ex 0713 10 | zirņi (Pisum sativum): |
| 0713 10 90 | izņemot sējai paredzētos |
| ex 0713 20 00 | aunazirņi: |
| izņemot sējai paredzētos |
| pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.): |
| ex 0713 31 00 | zeltainās pupiņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna radiata (L.) Wilczek): |
| izņemot sējai paredzētās |
| ex 0713 32 00 | šķautnainās pupiņas (Phaseolus jeb Vigna angularis): |
| izņemot sējai paredzētās |
| ex 0713 33 | kāršu pupiņas, ieskaitot baltās pupiņas (Phaseolus vulgaris): |
| 0713 33 90 | izņemot sējai paredzētās |
| ex 0713 39 00 | citādas: |
| izņemot sējai paredzētās |
| ex 0713 40 00 | lēcas: |
| izņemot sējai paredzētās |
| ex 0713 50 00 | rupjsēklu (cūku) pupas (Vicia faba var. major) un sīksēklu un vidējrupjsēklu pupas (Vicia faba var. equina un Vicia faba var. minor): |
| izņemot sējai paredzētās |
| ex 0713 90 00 | citādi: |
| izņemot sējai paredzētos |
| 0801 | Kokosrieksti, Brazīlijas rieksti un Indijas rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti |
| ex 0802 | Citādi rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti: |
| ex 0802 90 | citādi: |
| ex 0802 90 20 | beteļrieksti un kolu rieksti |
| ex 0804 | Dateles, vīģes, ananasi, avokado, gvajaves, mango un mangostāni, svaigi vai žāvēti: |
| 0804 10 00 | dateles |
| 0902 | Tēja, arī aromatizēta |
| ex 0904 | Piper ģints pipari; kaltēti, saberzti vai malti Capsicum un Pimenta ģints dārzeņi, izņemot apakšpozīcijā 0904 20 10 iekļautos dārzeņpiparus |
| 0905 00 00 | Vaniļa |
| 0906 | Kanēlis un kanēļkoka ziedi |
| 0907 00 00 | Krustnagliņas (veseli augļi, ziedi un stublāji) |
| 0908 | Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons: |
| 0909 | Parastā anīsa, zvaigžņotā anīsa, fenheļa, koriandra, kumīna vai ķimeņu sēklas; kadiķogas |
| ex 0910 | Ingvers, kurkuma, lauru lapas, karijs un citas garšvielas, izņemot safrānu un mārsilu [timiānu] |
| ex 1106 | Pozīcijas 0713 kaltēto pākšu dārzeņu, pozīcijas 0714 sāgo palmas serdes un sakņu vai bumbuļu, vai 8. nodaļā minēto produktu milti, rupja maluma milti un pulveris |
| 1106 10 00 | pozīcijā 0713 minēto kaltēto pākšu dārzeņu |
| ex 1106 30 | produktu, kas iekļauti 8. nodaļā |
| 1106 30 90 | izņemot banānu |
| ex 1108 | Cietes; inulīns: |
| 1108 20 00 | inulīns |
| 1201 00 90 | Sojas pupas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |
| 1202 10 90 | Nelobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti, izņemot sējai paredzētos |
| 1202 20 00 | Lobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti, arī šķelti |
| 1203 00 00 | Kopra |
| 1204 00 90 | Linsēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |
| 1205 10 90 un
  ex 1205 90 00 | Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |
| 1206 00 91 | Saulespuķu sēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās |
| 1206 00 99 | |
| 1207 20 90 | Kokvilnas sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |
| 1207 40 90 | Sezama sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |
| 1207 50 90 | Sinepju sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |
| 1207 91 90 | Magoņu sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |
| 1207 99 91 | Kaņepju sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās |
| ex 1207 99 97 | Citu eļļas augu sēklas un augļi, arī smalcināti, izņemot sējai paredzētos |
| 1208 | Eļļas augu sēklu vai augļu, izņemot sinepju, milti un rupja maluma milti |
| 1211 | Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, svaigi vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī, izņemot šā pielikuma IX daļā minētos produktus ar KN kodu ex 12119085 |
| ex 1212 | Ceratoniju pākstis, jūras aļģes un citādas aļģes, cukurbietes un cukurniedres, svaigas, dzesinātas, saldētas vai žāvētas, arī samaltas; augļu kauliņi un kodoli un citi galvenokārt pārtikā lietojami augu produkti (ieskaitot negrauzdētas Chycorium intybus sativum šķirnes cigoriņu saknes), kuri citur nav minēti un iekļauti: |
| ex 1212 20 00 | jūras aļģes [jūraszāles] un citas aļģes, ko izmanto galvenokārt farmācijā vai pārtikā |
| citādi: |
| ex 1212 99 | izņemot cukurniedres: |
| 1212 99 41 un
  1212 99 49 | ceratoniju sēklas |
| ex 1212 99 70 | citādi, izņemot cigoriņu saknes |
| 1213 00 00 | Graudaugu salmi un sēnalas, arī smalcinātas, maltas, presētas vai granulās |
| ex 1214 | Lopbarības kāļi, lopbarības bietes (runkuļi), lopbarības saknes, siens, lucerna, āboliņš, sējas esparsetes, lopbarības kāposti, lupīna, vīķi un tamlīdzīgi lopbarības produkti, arī granulu veidā: |
| ex 1214 10 00 | lucernas rupja maluma milti un granulas, izņemot mākslīgi žāvētu lucernu vai citādi žāvētu un maltu lucernu |
| ex 1214 90 | citādi: |
| 1214 90 10 | lopbarības bietes (runkuļi), kāļi un citas lopbarības saknes |
| ex 1214 90 90 | citādas, izņemot: |
| mākslīgi žāvētu lucernu, sējas esparseti, āboliņu, lupīnu, vīķus un tamlīdzīgus lopbarības produktus, izņemot sienu, lopbarības kāpostus un sienu saturošus produktus |
| citādi žāvētu un maltu lucernu, sējas esparseti, āboliņu, lupīnu, vīķus, amoliņu, aunazirņus un vanagzirņus |
| ex 1502 00 | Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos: |
| ex 1502 00 10 | rūpnieciskām vajadzībām (izņemot pārtikas produktu ražošanu), izņemot no kauliem un atkritumiem iegūtus taukus (3) |
| 1503 00 | Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota |
| 1504 | Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1507 | Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1508 | Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1511 | Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1512 | Saulespuķu eļļa, saflora eļļa vai kokvilnas eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1513 | Kokosriekstu (kopras), palmu kodolu eļļa vai babasū eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| 1514 | Rapšu, ripšu vai sinepju eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| ex 1515 | Citādas negaistošās augu eļļas un tauki (ieskaitot pozīcijā ex 1515 90 11 minēto jojobas eļļu) un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas |
| ex 1516 | Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet tālāk neapstrādātas (izņemot apakšpozīcijā 1516 20 10 minēto hidrogenēto rīcineļļu, t. s. “opālvasku”) |
| ex 1517 | Margarīns; pārtikas maisījumi vai izstrādājumi, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516, izņemot apakšpozīcijas 1517 10 10, 1517 90 10 un 1517 90 93 |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Šķidras, jauktas negaistošas augu eļļas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu (3) |
| 1522 00 91 | Eļļas nogulsnes un degra; ziepju pamatvielas, kas ir taukvielu vai dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, izņemot tās, kurās ir eļļa ar olīveļļas īpašībām |
| 1522 00 99 | Citādas taukvielu vai dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, izņemot tās, kurās ir eļļa ar olīveļļas īpašībām |
| ex 1602 | Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm: |
| cūku: |
| ex 1602 41 | šķiņķi un to izcirtņi: |
| 1602 41 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 1602 42 | pleči un to izcirtņi: |
| 1602 42 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 1602 49 | citādi, ieskaitot maisījumus: |
| 1602 49 90 | izņemot mājas cūku |
| ex 1602 90 | citādi, ieskaitot izstrādājumus no jebkuru dzīvnieku asinīm: |
| izņemot izstrādājumus no jebkuru dzīvnieku asinīm: |
| 1602 90 31 | no medījuma vai truša |
| citādi: |
| kas nesatur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus: |
| kas nesatur liellopu gaļu vai subproduktus: |
| 1602 90 99 | izņemot aitu vai kazu |
| 1603 00 | Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku ekstrakti un sulas |
| 1801 00 00 | Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas |
| 1802 00 00 | Kakao pupiņu čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi |
| ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: |
| ex 2001 90 | citādi: |
| 2001 90 20 | Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus |
| ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| ex 2005 99 | citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: |
| 2005 99 10 | Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus |
| ex 2206 | Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti: |
| 2206 00 31 līdz
  2206 00 89 | izņemot čagu ekstrakta vīnu |
| ex 2301 | Milti, [rupja maluma milti] un granulas no gaļas vai gaļas subproduktiem, zivīm vai vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem vai citiem ūdens bezmugurkaulniekiem, nederīgas pārtikai; dradži (grības) |
| 2301 10 00 | gaļas vai gaļas subproduktu milti, [rupja maluma milti] un granulas; dradži (grības) |
| ex 2302 | Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus vai pākšaugus: |
| 2302 50 00 | pākšaugu |
| 2304 00 00 | Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu |
| 2305 00 00 | Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot zemesriekstu eļļu |
| ex 2306 | Eļļas rauši un citi cieti atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot augu taukus un eļļas, izņemot pozīcijā 2304 vai 2305 minētos, ja vien uz tiem neattiecas KN apakšpozīcija 2306 90 05 (eļļas rauši un citi cieti atlikumi, kas iegūti, ekstrahējot kukurūzas dīgļu eļļu), 2306 90 11 un 2306 90 19 (eļļas rauši un citi cieti atlikumi, kas iegūti, ekstrahējot olīveļļu) |
| ex 2307 00 | Vīna nogulsnes; vīnakmens: |
| 2307 00 90 | vīnakmens |
| ex 2308 00 | Augu izcelsmes materiāli un augu atkritumi, atliekas un blakusprodukti, granulēti vai negranulēti, izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti vai iekļauti: |
| 2308 00 90 | izņemot vīnogu čagas, ozolzīles un zirgkastaņus, augļu, izņemot vīnogu, izspaidas vai spiedpaliekas |
| ex 2309 | Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā: |
| ex 2309 10 | suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai: |
| 2309 10 90 | kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kas minēti apakšpozīcijā 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus |
| ex 2309 90 | citādi: |
| 2309 90 10 | zivju vai jūras zīdītāju šķīstošās atliekas |
| citādi, ieskaitot premiksus: |
| ex 2309 90 91 līdz
  2309 90 99 | kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kas minēti apakšpozīcijā 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus, izņemot: |
| olbaltumvielu koncentrātus, kas iegūti no lucernas sulas un zāles sulas |
| dehidrētus produktus, kas iegūti tikai no cietajiem atlikumiem un sulas, kas rodas, sagatavojot pirmajā ievilkumā minētos koncentrātus |

KN kods

Apraksts

ex 0101

Dzīvi zirgi, ēzeļi, mūļi un zirgēzeļi:

0101 10

tīršķirnes vaislas dzīvnieki:

0101 10 10

zirgi (1)

0101 10 90

citādi

0101 90

citādi:

zirgi:

0101 90 19

izņemot kaušanai paredzētos

0101 90 30

ēzeļi

0101 90 90

mūļi un zirgēzeļi

ex 0102

Dzīvi liellopi:

ex 0102 90

izņemot tīršķirnes vaislas dzīvniekus:

0102 90 90

izņemot mājlopu sugas

ex 0103

Dzīvas cūkas:

0103 10 00

tīršķirnes vaislas dzīvnieki (2)

citādi:

ex 0103 91

kuru svars nepārsniedz 50 kg

0103 91 90

izņemot mājlopu sugas

ex 0103 92

kuru svars ir 50 kg vai vairāk

0103 92 90

izņemot mājlopu sugas

0106

Citi dzīvi dzīvnieki

ex 0203

Svaiga, atdzesēta vai saldēta cūkgaļa:

svaiga vai atdzesēta:

ex 0203 11

liemeņi un pusliemeņi:

0203 11 90

izņemot mājas cūku

ex 0203 12

šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem:

0203 12 90

izņemot mājas cūku

ex 0203 19

citādi:

0203 19 90

izņemot mājas cūku

saldēta:

ex 0203 21

liemeņi un pusliemeņi:

0203 21 90

izņemot mājas cūku

ex 0203 22

šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem:

0203 22 90

izņemot mājas cūku

ex 0203 29

citādi:

0203 29 90

izņemot mājas cūku

ex 0205 00

Svaiga, atdzesēta vai saldēta ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu gaļa

ex 0206

Svaigi, atdzesēti vai saldēti liellopu, cūku, aitu, kazu, zirgu, ēzeļu, mūļu vai zirgēzeļu subprodukti:

ex 0206 10

svaigi vai atdzesēti liellopu subprodukti:

0206 10 10

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

saldēti liellopu subprodukti:

ex 0206 22 00

aknas:

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

ex 0206 29

citādi:

0206 29 10

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

ex 0206 30 00

svaigi vai atdzesēti cūku subprodukti:

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

citādi:

izņemot mājas cūku

saldēti cūku subprodukti:

ex 0206 41 00

aknas:

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

citādi:

izņemot mājas cūku

ex 0206 49 00

citādi:

mājas cūku:

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

citādi

ex 0206 80

Citādi svaigi vai atdzesēti subprodukti:

0206 80 10

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

citādi:

0206 80 91

zirgu, ēzeļu, mūļu un zirgēzeļu

ex 0206 90

citādi saldēti subprodukti:

0206 90 10

farmaceitisku produktu ražošanai (3)

citādi:

0206 90 91

zirgu, ēzeļu, mūļu un zirgēzeļu

0208

Citāda svaiga, atdzesēta vai saldēta gaļa un gaļas subprodukti

ex 0210

Sālīta, sālījumā, žāvēta vai kūpināta gaļa un gaļas subprodukti; pārtikas miltu izstrādājumi un pārtikas izstrādājumi [pārtikas milti un rupja maluma milti] no gaļas vai gaļas subproduktiem:

cūkgaļa:

ex 0210 11

šķiņķi, pleči un to izcirtņi, ar kauliem:

0210 11 90

izņemot mājas cūku

ex 0210 12

vēderdaļas (cauraugušas) un to izcirtņi:

0210 12 90

izņemot mājas cūku

ex 0210 19

citādi:

0210 19 90

izņemot mājas cūku

citādi, ieskaitot pārtikas miltus un rupja maluma miltus no gaļas vai gaļas subproduktiem:

0210 91 00

primātu

0210 92 00

vaļu, delfīnu un cūkdelfīnu (vaļveidīgo kārtas zīdītāju); lamantīnu un jūrasgovju (jūrassirēnu kārtas zīdītāju)

0210 93 00

rāpuļu (ieskaitot čūskas un jūras bruņurupučus)

ex 0210 99

citādi:

gaļa:

0210 99 31

ziemeļbriežu

0210 99 39

citāda

subprodukti:

izņemot mājas cūku, liellopu, aitu un kazu

0210 99 80

izņemot mājputnu aknas

ex 0407 00

Putnu olas čaumalās, svaigas, konservētas vai pagatavotas:

0407 00 90

izņemot mājputnu

ex 0408

Putnu olas bez čaumalas un olu dzeltenumi, svaigi, žāvēti, pagatavoti tvaicējot vai vārot ūdenī, formēti, saldēti vai citādi konservēti, arī ar cukura vai citu saldinātāju piedevu:

olu dzeltenumi:

ex 0408 11

žāvēti:

0408 11 20

nederīgi pārtikai (4)

ex 0408 19

citādi:

0408 19 20

nederīgi pārtikai (4)

citādi:

ex 0408 91

žāvēti:

0408 91 20

nederīgi pārtikai (4)

ex 0408 99

citādi:

0408 99 20

nederīgi pārtikai (4)

0410 00 00

Dzīvnieku izcelsmes pārtikas produkti, kas citur nav minēti un iekļauti

0504 00 00

Dzīvnieku (izņemot zivju) svaigas, atdzesētas, saldētas, sālītas vai sālījumā, žāvētas vai kūpinātas zarnas, pūšļi un kuņģi vai to gabali

ex 0511

Dzīvnieku izcelsmes produkti, kas citur nav minēti vai ietverti; pārtikā nelietojami beigti 1. vai 3. nodaļā minētie dzīvnieki:

0511 10 00

buļļu sperma

citādi:

ex 0511 99

citādi:

0511 99 85

citādi

ex 0709

Citi svaigi vai atdzesēti dārzeņi:

ex 0709 60

Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi:

citādi:

0709 60 91

Capsicum ģints dārzeņi kapsicīna vai Capsicum oleoresin krāsvielu ražošanai (3)

0709 60 95

ēterisko eļļu un rezinoīdu rūpnieciskai ražošanai (3)

0709 60 99

citādi

ex 0710

Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī):

ex 0710 80

citādi dārzeņi:

Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi:

0710 80 59

izņemot dārzeņpiparus

ex 0711

Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai:

ex 0711 90

citādi dārzeņi; dārzeņu maisījumi:

dārzeņi:

0711 90 10

Capsicum ģints vai Pimenta ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus

ex 0713

Kaltēti lobīti pākšu dārzeņi, arī mizoti vai šķelti:

ex 0713 10

zirņi (Pisum sativum):

0713 10 90

izņemot sējai paredzētos

ex 0713 20 00

aunazirņi:

izņemot sējai paredzētos

pupiņas (Vigna spp., Phaseolus spp.):

ex 0713 31 00

zeltainās pupiņas (Vigna mungo (L.) Hepper vai Vigna radiata (L.) Wilczek):

izņemot sējai paredzētās

ex 0713 32 00

šķautnainās pupiņas (Phaseolus jeb Vigna angularis):

izņemot sējai paredzētās

ex 0713 33

kāršu pupiņas, ieskaitot baltās pupiņas (Phaseolus vulgaris):

0713 33 90

izņemot sējai paredzētās

ex 0713 39 00

citādas:

izņemot sējai paredzētās

ex 0713 40 00

lēcas:

izņemot sējai paredzētās

ex 0713 50 00

rupjsēklu (cūku) pupas (Vicia faba var. major) un sīksēklu un vidējrupjsēklu pupas (Vicia faba var. equina un Vicia faba var. minor):

izņemot sējai paredzētās

ex 0713 90 00

citādi:

izņemot sējai paredzētos

0801

Kokosrieksti, Brazīlijas rieksti un Indijas rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti

ex 0802

Citādi rieksti, svaigi vai kaltēti, arī lobīti vai mizoti:

ex 0802 90

citādi:

ex 0802 90 20

beteļrieksti un kolu rieksti

ex 0804

Dateles, vīģes, ananasi, avokado, gvajaves, mango un mangostāni, svaigi vai žāvēti:

0804 10 00

dateles

0902

Tēja, arī aromatizēta

ex 0904

Piper ģints pipari; kaltēti, saberzti vai malti Capsicum un Pimenta ģints dārzeņi, izņemot apakšpozīcijā 0904 20 10 iekļautos dārzeņpiparus

0905 00 00

Vaniļa

0906

Kanēlis un kanēļkoka ziedi

0907 00 00

Krustnagliņas (veseli augļi, ziedi un stublāji)

0908

Muskatrieksti, muskatriekstu mizas un kardamons:

0909

Parastā anīsa, zvaigžņotā anīsa, fenheļa, koriandra, kumīna vai ķimeņu sēklas; kadiķogas

ex 0910

Ingvers, kurkuma, lauru lapas, karijs un citas garšvielas, izņemot safrānu un mārsilu [timiānu]

ex 1106

Pozīcijas 0713 kaltēto pākšu dārzeņu, pozīcijas 0714 sāgo palmas serdes un sakņu vai bumbuļu, vai 8. nodaļā minēto produktu milti, rupja maluma milti un pulveris

1106 10 00

pozīcijā 0713 minēto kaltēto pākšu dārzeņu

ex 1106 30

produktu, kas iekļauti 8. nodaļā

1106 30 90

izņemot banānu

ex 1108

Cietes; inulīns:

1108 20 00

inulīns

1201 00 90

Sojas pupas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās

1202 10 90

Nelobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti, izņemot sējai paredzētos

1202 20 00

Lobīti zemesrieksti, negrauzdēti un citādi termiski neapstrādāti, arī šķelti

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Linsēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās

1205 10 90 un

ex 1205 90 00

Rapšu vai ripšu sēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās

1206 00 91

Saulespuķu sēklas, arī šķeltas, izņemot sējai paredzētās

1206 00 99

1207 20 90

Kokvilnas sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās

1207 40 90

Sezama sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās

1207 50 90

Sinepju sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās

1207 91 90

Magoņu sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās

1207 99 91

Kaņepju sēklas, arī sasmalcinātas, izņemot sējai paredzētās

ex 1207 99 97

Citu eļļas augu sēklas un augļi, arī smalcināti, izņemot sējai paredzētos

1208

Eļļas augu sēklu vai augļu, izņemot sinepju, milti un rupja maluma milti

1211

Augi vai augu daļas (ieskaitot sēklas un augļus), ko izmanto galvenokārt parfimērijā, farmācijā vai insekticīdu un fungicīdu pagatavošanai un tamlīdzīgiem mērķiem, svaigi vai žāvēti, arī sagriezti, sagrūsti vai saberzti pulverī, izņemot šā pielikuma IX daļā minētos produktus ar KN kodu ex 12119085

ex 1212

Ceratoniju pākstis, jūras aļģes un citādas aļģes, cukurbietes un cukurniedres, svaigas, dzesinātas, saldētas vai žāvētas, arī samaltas; augļu kauliņi un kodoli un citi galvenokārt pārtikā lietojami augu produkti (ieskaitot negrauzdētas Chycorium intybus sativum šķirnes cigoriņu saknes), kuri citur nav minēti un iekļauti:

ex 1212 20 00

jūras aļģes [jūraszāles] un citas aļģes, ko izmanto galvenokārt farmācijā vai pārtikā

citādi:

ex 1212 99

izņemot cukurniedres:

1212 99 41 un

1212 99 49

ceratoniju sēklas

ex 1212 99 70

citādi, izņemot cigoriņu saknes

1213 00 00

Graudaugu salmi un sēnalas, arī smalcinātas, maltas, presētas vai granulās

ex 1214

Lopbarības kāļi, lopbarības bietes (runkuļi), lopbarības saknes, siens, lucerna, āboliņš, sējas esparsetes, lopbarības kāposti, lupīna, vīķi un tamlīdzīgi lopbarības produkti, arī granulu veidā:

ex 1214 10 00

lucernas rupja maluma milti un granulas, izņemot mākslīgi žāvētu lucernu vai citādi žāvētu un maltu lucernu

ex 1214 90

citādi:

1214 90 10

lopbarības bietes (runkuļi), kāļi un citas lopbarības saknes

ex 1214 90 90

citādas, izņemot:

mākslīgi žāvētu lucernu, sējas esparseti, āboliņu, lupīnu, vīķus un tamlīdzīgus lopbarības produktus, izņemot sienu, lopbarības kāpostus un sienu saturošus produktus

citādi žāvētu un maltu lucernu, sējas esparseti, āboliņu, lupīnu, vīķus, amoliņu, aunazirņus un vanagzirņus

ex 1502 00

Liellopu, aitu vai kazu tauki, izņemot pozīcijā 1503 minētos:

ex 1502 00 10

rūpnieciskām vajadzībām (izņemot pārtikas produktu ražošanu), izņemot no kauliem un atkritumiem iegūtus taukus (3)

1503 00

Tauku stearīns, tauku eļļa, oleostearīns, oleoeļļa un taleļļa, neemulģēta, nesajaukta un citādi nesagatavota

1504

Zivju vai jūras zīdītāju tauki un eļļas un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1507

Sojas pupu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1508

Zemesriekstu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1511

Palmu eļļa un tās frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1512

Saulespuķu eļļa, saflora eļļa vai kokvilnas eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1513

Kokosriekstu (kopras), palmu kodolu eļļa vai babasū eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

1514

Rapšu, ripšu vai sinepju eļļa un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

ex 1515

Citādas negaistošās augu eļļas un tauki (ieskaitot pozīcijā ex 1515 90 11 minēto jojobas eļļu) un to frakcijas, rafinētas vai nerafinētas, bet ķīmiski nepārveidotas

ex 1516

Dzīvnieku vai augu tauki un eļļas un to frakcijas, pilnīgi vai daļēji hidrogenētas, esterificētas, pāresterificētas vai elaidinētas, rafinētas vai nerafinētas, bet tālāk neapstrādātas (izņemot apakšpozīcijā 1516 20 10 minēto hidrogenēto rīcineļļu, t. s. “opālvasku”)

ex 1517

Margarīns; pārtikas maisījumi vai izstrādājumi, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516, izņemot apakšpozīcijas 1517 10 10, 1517 90 10 un 1517 90 93

1518 00 31

1518 00 39

Šķidras, jauktas negaistošas augu eļļas tehniskām vai rūpnieciskām vajadzībām, izņemot pārtikas produktu ražošanu (3)

1522 00 91

Eļļas nogulsnes un degra; ziepju pamatvielas, kas ir taukvielu vai dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, izņemot tās, kurās ir eļļa ar olīveļļas īpašībām

1522 00 99

Citādas taukvielu vai dzīvnieku vai augu vasku apstrādes atliekas, izņemot tās, kurās ir eļļa ar olīveļļas īpašībām

ex 1602

Citādi gatavi izstrādājumi vai konservi no gaļas, gaļas subproduktiem vai asinīm:

cūku:

ex 1602 41

šķiņķi un to izcirtņi:

1602 41 90

izņemot mājas cūku

ex 1602 42

pleči un to izcirtņi:

1602 42 90

izņemot mājas cūku

ex 1602 49

citādi, ieskaitot maisījumus:

1602 49 90

izņemot mājas cūku

ex 1602 90

citādi, ieskaitot izstrādājumus no jebkuru dzīvnieku asinīm:

izņemot izstrādājumus no jebkuru dzīvnieku asinīm:

1602 90 31

no medījuma vai truša

citādi:

kas nesatur mājas cūku gaļu vai gaļas subproduktus:

kas nesatur liellopu gaļu vai subproduktus:

1602 90 99

izņemot aitu vai kazu

1603 00

Gaļas, zivju vai vēžveidīgo, mīkstmiešu vai citu ūdens bezmugurkaulnieku ekstrakti un sulas

1801 00 00

Kakao pupiņas, veselas vai šķeltas, negrauzdētas vai grauzdētas

1802 00 00

Kakao pupiņu čaumalas, apvalki, miziņas un citi kakao atlikumi

ex 2001

Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas:

ex 2001 90

citādi:

2001 90 20

Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus

ex 2005

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

ex 2005 99

citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi:

2005 99 10

Capsicum ģints dārzeņi, izņemot dārzeņpiparus un Jamaikas piparus

ex 2206

Citi raudzēti dzērieni (piemēram, sidrs, bumbieru vīns, medalus); raudzēto dzērienu maisījumi un raudzēto dzērienu un bezalkoholisko dzērienu maisījumi, kas citur nav minēti un iekļauti:

2206 00 31 līdz

2206 00 89

izņemot čagu ekstrakta vīnu

ex 2301

Milti, [rupja maluma milti] un granulas no gaļas vai gaļas subproduktiem, zivīm vai vēžveidīgajiem, mīkstmiešiem vai citiem ūdens bezmugurkaulniekiem, nederīgas pārtikai; dradži (grības)

2301 10 00

gaļas vai gaļas subproduktu milti, [rupja maluma milti] un granulas; dradži (grības)

ex 2302

Klijas, atsijas un citi atlikumi, granulēti vai negranulēti, kas iegūti, sijājot, maļot vai citādi apstrādājot labības graudus vai pākšaugus:

2302 50 00

pākšaugu

2304 00 00

Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot sojas pupu eļļu

2305 00 00

Eļļas rauši un citi cietie atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot zemesriekstu eļļu

ex 2306

Eļļas rauši un citi cieti atlikumi, arī sasmalcināti vai granulēti, kas iegūti, ekstrahējot augu taukus un eļļas, izņemot pozīcijā 2304 vai 2305 minētos, ja vien uz tiem neattiecas KN apakšpozīcija 2306 90 05 (eļļas rauši un citi cieti atlikumi, kas iegūti, ekstrahējot kukurūzas dīgļu eļļu), 2306 90 11 un 2306 90 19 (eļļas rauši un citi cieti atlikumi, kas iegūti, ekstrahējot olīveļļu)

ex 2307 00

Vīna nogulsnes; vīnakmens:

2307 00 90

vīnakmens

ex 2308 00

Augu izcelsmes materiāli un augu atkritumi, atliekas un blakusprodukti, granulēti vai negranulēti, izmantojami dzīvnieku barībai, kas citur nav minēti vai iekļauti:

2308 00 90

izņemot vīnogu čagas, ozolzīles un zirgkastaņus, augļu, izņemot vīnogu, izspaidas vai spiedpaliekas

ex 2309

Izstrādājumi, kas izmantojami dzīvnieku barībā:

ex 2309 10

suņu vai kaķu barība, safasēta mazumtirdzniecībai:

2309 10 90

kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kas minēti apakšpozīcijā 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus

ex 2309 90

citādi:

2309 90 10

zivju vai jūras zīdītāju šķīstošās atliekas

citādi, ieskaitot premiksus:

ex 2309 90 91 līdz

2309 90 99

kas nesatur cieti, glikozi, glikozes sīrupu, maltodekstrīnu vai maltodekstrīna sīrupu, kas minēti apakšpozīcijā 1702 30 50, 1702 30 90, 1702 40 90, 1702 90 50 un 2106 90 55, vai piena produktus, izņemot:

olbaltumvielu koncentrātus, kas iegūti no lucernas sulas un zāles sulas

dehidrētus produktus, kas iegūti tikai no cietajiem atlikumiem un sulas, kas rodas, sagatavojot pirmajā ievilkumā minētos koncentrātus

---

(1)  Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. Padomes Direktīvu 94/28/EK (OV L 178, 12.7.1994., 66. lpp.); Komisijas Lēmumu 93/623/EEK (OV L 298, 3.12.1993., 45. lpp.)).

(2)  Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. Padomes Direktīvu 88/661/EEK (OV L 382, 31.12.1988., 36. lpp.); Padomes Direktīvu 94/28/EK (OV L 178, 12.7.1994., 66. lpp.); Komisijas Lēmumu 96/510/EK (OV L 210, 20.8.1996., 53. lpp.)).

(3)  Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar attiecīgajos Savienības noteikumos paredzētajiem nosacījumiem (sk. Komisijas Regulas (EEK) Nr. 2454/93 (OV L 253, 11.10.1993., 1. lpp.) 291.–300. pantu un vēlākos grozījumus).

(4)  Preces iekļauj šajā apakšpozīcijā saskaņā ar Kombinētās nomenklatūras pagaidu noteikumu II iedaļas F punktā paredzētajiem nosacījumiem.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsII PIELIKUMS

SARAKSTS AR PRODUKTIEM, KURIEM NOTEIKTI ĪPAŠI PASĀKUMI, KĀ MINĒTS 1. PANTA 2. PUNKTĀ

I daļa.   Lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirts

| 1. | Attiecībā uz etilspirtu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.






  KN kods | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| ex 2207 10 00 | Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 % vai vairāk, kas iegūts no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem |
| ex 2207 20 00 | Denaturēts etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, kas iegūti no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem |
| ex 2208 90 91
  un
  ex 2208 90 99 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrāciju ir mazāka par 80 % un kurš iegūts no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem |

1.

Attiecībā uz etilspirtu šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

KN kods

Apraksts

ex 2207 10 00

Nedenaturēts etilspirts ar spirta tilpumkoncentrāciju 80 % vai vairāk, kas iegūts no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem

ex 2207 20 00

Denaturēts etilspirts un citi jebkāda stipruma spirti, kas iegūti no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem

ex 2208 90 91

un

ex 2208 90 99

Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrāciju ir mazāka par 80 % un kurš iegūts no Līguma I pielikumā uzskaitītajiem lauksaimniecības produktiem

| 2. | Šīs regulas III daļas II nodaļas I iedaļa par importa atļaujām un minētās daļas III nodaļas I iedaļa attiecas arī uz produktiem, kas izgatavoti uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta ar KN kodu 2208 bāzes, iepakoti tvertnēs, kuru tilpums ir lielāks nekā divi litri, un kam piemīt visas 1. punktā aprakstītās etilspirta īpašības. |
| --- | --- |

2.

Šīs regulas III daļas II nodaļas I iedaļa par importa atļaujām un minētās daļas III nodaļas I iedaļa attiecas arī uz produktiem, kas izgatavoti uz lauksaimnieciskas izcelsmes etilspirta ar KN kodu 2208 bāzes, iepakoti tvertnēs, kuru tilpums ir lielāks nekā divi litri, un kam piemīt visas 1. punktā aprakstītās etilspirta īpašības.

II daļa.   Biškopības produkti

Attiecībā uz biškopības produktiem šī regula attiecas uz šajā tabulā minētajiem produktiem.

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| 0409 | Dabiskais medus |
| ex 0410 00 00 | Peru pieniņš un propoliss, derīgi lietošanai pārtikā |
| ex 0511 99 85 | Peru pieniņš un propoliss, nederīgi lietošanai pārtikā |
| ex 1212 99 70 | Ziedputekšņi |
| ex 1521 90 | Bišu vasks |

KN kods

Apraksts

0409

Dabiskais medus

ex 0410 00 00

Peru pieniņš un propoliss, derīgi lietošanai pārtikā

ex 0511 99 85

Peru pieniņš un propoliss, nederīgi lietošanai pārtikā

ex 1212 99 70

Ziedputekšņi

ex 1521 90

Bišu vasks

III daļa.   Zīdtārpiņi

Attiecībā uz zīdtārpiņiem šī regula attiecas uz zīdtārpiņiem ar KN kodu ex 0106 90 00 un zīdtārpiņu olām ar KN kodu ex 0511 99 85.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsIII PIELIKUMS

2. PANTA 1. PUNKTĀ MINĒTĀS DEFINĪCIJAS

I daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz rīsu nozari

| I. | Terminus “nelobīti rīsi”, “lobīti rīsi”, “daļēji slīpēti rīsi”, “pilnīgi noslīpēti rīsi”, “apaļgraudu rīsi”, “vidējgraudu rīsi”, “garengraudu rīsi A vai B” un “šķeltie rīsi” definē šādi.






  1. | a) | “Nelobīti rīsi” ir rīsi, kuriem pēc kulšanas ir saglabājušās plēksnes. |
| --- | --- | --- | --- |

I.

Terminus “nelobīti rīsi”, “lobīti rīsi”, “daļēji slīpēti rīsi”, “pilnīgi noslīpēti rīsi”, “apaļgraudu rīsi”, “vidējgraudu rīsi”, “garengraudu rīsi A vai B” un “šķeltie rīsi” definē šādi.

1.

a)

“Nelobīti rīsi” ir rīsi, kuriem pēc kulšanas ir saglabājušās plēksnes.

| b) | “Lobīti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas tikai plēksnes. Šī definīcija, piemēram, attiecas, uz rīsiem ar tirdzniecības nosaukumu “brūnie rīsi”, “cargo rice”, “loonzain” un “riso sbramato”. |
| --- | --- |

b)

“Lobīti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas tikai plēksnes. Šī definīcija, piemēram, attiecas, uz rīsiem ar tirdzniecības nosaukumu “brūnie rīsi”, “cargo rice”, “loonzain” un “riso sbramato”.

| c) | “Daļēji slīpēti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas plēksnes, daļa no dīgļa un visi augļapvalka ārējie slāņi vai daļa no tiem, bet ne iekšējie slāņi. |
| --- | --- |

c)

“Daļēji slīpēti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas plēksnes, daļa no dīgļa un visi augļapvalka ārējie slāņi vai daļa no tiem, bet ne iekšējie slāņi.

| d) | “Pilnīgi noslīpēti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas plēksnes, visi augļapvalka ārējie un iekšējie slāņi, viss dīglis, ja tie ir garengraudu vai vidējgraudu rīsi, un vismaz daļa no tā, ja tie ir apaļgraudu rīsi, bet kuriem gareniskās baltās rievas pieļaujamas ne vairāk kā uz 10 % graudu. |
| --- | --- |

d)

“Pilnīgi noslīpēti rīsi” ir nelobīti rīsi, no kuriem ir atdalītas plēksnes, visi augļapvalka ārējie un iekšējie slāņi, viss dīglis, ja tie ir garengraudu vai vidējgraudu rīsi, un vismaz daļa no tā, ja tie ir apaļgraudu rīsi, bet kuriem gareniskās baltās rievas pieļaujamas ne vairāk kā uz 10 % graudu.

| 2. | a) | “Apaļgraudu rīsi” ir rīsi, kuru graudu garums nepārsniedz 5,2 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir mazāka par 2. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

“Apaļgraudu rīsi” ir rīsi, kuru graudu garums nepārsniedz 5,2 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir mazāka par 2.

| b) | “Vidējgraudu rīsi” ir rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 5,2 mm, bet nepārsniedz 6,0 mm, un kuru graudu garuma un platuma attiecība nav lielāka par 3. |
| --- | --- |

b)

“Vidējgraudu rīsi” ir rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 5,2 mm, bet nepārsniedz 6,0 mm, un kuru graudu garuma un platuma attiecība nav lielāka par 3.

| c) | “Garengraudu rīsi” ir:






  i) | garengraudu rīsi A, t. i., rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 6,0 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir lielāka par 2, bet mazāka par 3, |
| --- | --- | --- |

c)

“Garengraudu rīsi” ir:

i)

garengraudu rīsi A, t. i., rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 6,0 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir lielāka par 2, bet mazāka par 3,

| ii) | garengraudu rīsi B, t. i., rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 6,0 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir lielāka vai vienāda ar 3. |
| --- | --- |

ii)

garengraudu rīsi B, t. i., rīsi, kuru graudu garums pārsniedz 6,0 mm un kuru graudu garuma un platuma attiecība ir lielāka vai vienāda ar 3.

| d) | “Graudu mērīšana” ir graudu mērīšana, ko veic pilnīgi noslīpētiem rīsiem ar šādu metodi:






  i) | ņem reprezentatīvu paraugu no partijas, |
| --- | --- | --- |

d)

“Graudu mērīšana” ir graudu mērīšana, ko veic pilnīgi noslīpētiem rīsiem ar šādu metodi:

i)

ņem reprezentatīvu paraugu no partijas,

| ii) | paraugu sijā tā, lai paturētu tikai veselus graudus, ieskaitot nenobriedušus graudus, |
| --- | --- |

ii)

paraugu sijā tā, lai paturētu tikai veselus graudus, ieskaitot nenobriedušus graudus,

| iii) | veic divas mērīšanas, katrā izmērot 100 graudus, un aprēķina vidējo, |
| --- | --- |

iii)

veic divas mērīšanas, katrā izmērot 100 graudus, un aprēķina vidējo,

| iv) | rezultātu izsaka milimetros, noapaļojot līdz vienai desmitdaļai. |
| --- | --- |

iv)

rezultātu izsaka milimetros, noapaļojot līdz vienai desmitdaļai.

| 3. | “Šķeltie rīsi” ir putraimi, kuru garums nepārsniedz trīs ceturtdaļas no vesela grauda vidējā garuma. |
| --- | --- |

3.

“Šķeltie rīsi” ir putraimi, kuru garums nepārsniedz trīs ceturtdaļas no vesela grauda vidējā garuma.

| II. | Attiecībā uz veseliem graudiem un šķeltiem graudiem, kuru kvalitāte ir nevainojama, piemēro šādas definīcijas.






  A. | “Veseli graudi” ir graudi, kuriem atdalīta tikai daļa gala, neatkarīgi no katrā slīpēšanas stadijā radītajiem raksturlielumiem. |
| --- | --- | --- |

II.

Attiecībā uz veseliem graudiem un šķeltiem graudiem, kuru kvalitāte ir nevainojama, piemēro šādas definīcijas.

A.

“Veseli graudi” ir graudi, kuriem atdalīta tikai daļa gala, neatkarīgi no katrā slīpēšanas stadijā radītajiem raksturlielumiem.

| B. | “Apgriezti graudi” ir graudi, kuriem atdalīts viss gals. |
| --- | --- |

B.

“Apgriezti graudi” ir graudi, kuriem atdalīts viss gals.

| C. | “Šķeltie graudi jeb putraimi” ir graudi, kuriem atdalīta daļa, kas lielāka nekā gals; pie šķeltiem graudiem pieder:






  — | lieli šķeltie graudi (graudu daļas, kuru garums nav mazāks par pusi grauda, bet kuras neveido veselu graudu), |
| --- | --- | --- |

C.

“Šķeltie graudi jeb putraimi” ir graudi, kuriem atdalīta daļa, kas lielāka nekā gals; pie šķeltiem graudiem pieder:

—

lieli šķeltie graudi (graudu daļas, kuru garums nav mazāks par pusi grauda, bet kuras neveido veselu graudu),

| — | vidēji šķeltie graudi (graudu daļas, kuru garums nav mazāks par ceturto daļu grauda garuma, bet kas ir mazākas par “lielu šķelto graudu” minimālo lielumu), |
| --- | --- |

—

vidēji šķeltie graudi (graudu daļas, kuru garums nav mazāks par ceturto daļu grauda garuma, bet kas ir mazākas par “lielu šķelto graudu” minimālo lielumu),

| — | smalki šķeltie graudi (graudu daļas, kas ir mazākas par ceturto daļu grauda, bet pārāk lielas, lai izkļūtu cauri sietam ar acu izmēru 1,4 mm), |
| --- | --- |

—

smalki šķeltie graudi (graudu daļas, kas ir mazākas par ceturto daļu grauda, bet pārāk lielas, lai izkļūtu cauri sietam ar acu izmēru 1,4 mm),

| — | putraimi (mazi graudu gabaliņi vai daļiņas, kas var izkļūt cauri sietam ar acu izmēru 1,4 mm); sašķēlušies graudi (gabaliņi, kas radušies, graudam šķeļoties garenvirzienā) atbilst šai definīcijai. |
| --- | --- |

—

putraimi (mazi graudu gabaliņi vai daļiņas, kas var izkļūt cauri sietam ar acu izmēru 1,4 mm); sašķēlušies graudi (gabaliņi, kas radušies, graudam šķeļoties garenvirzienā) atbilst šai definīcijai.

| D. | “Zaļi graudi” ir graudi, kas nav pilnīgi nogatavojušies. |
| --- | --- |

D.

“Zaļi graudi” ir graudi, kas nav pilnīgi nogatavojušies.

| E. | “Graudi ar dabisku anomāliju” ir graudi, kuriem salīdzinājumā ar šķirnei raksturīgajām morfoloģiskajām pazīmēm ir dabiska anomālija, kura ir vai nav mantota. |
| --- | --- |

E.

“Graudi ar dabisku anomāliju” ir graudi, kuriem salīdzinājumā ar šķirnei raksturīgajām morfoloģiskajām pazīmēm ir dabiska anomālija, kura ir vai nav mantota.

| F. | “Kaļķaini graudi” ir graudi, kuriem vismaz trīs ceturtdaļas virsmas ir necaurspīdīga un kaļķaina. |
| --- | --- |

F.

“Kaļķaini graudi” ir graudi, kuriem vismaz trīs ceturtdaļas virsmas ir necaurspīdīga un kaļķaina.

| G. | “Sarkani svītroti graudi” ir graudi, kuriem no augļapvalka atliekām garenvirzienā ir radies sarkans dažādas intensitātes un toņu svītrojums. |
| --- | --- |

G.

“Sarkani svītroti graudi” ir graudi, kuriem no augļapvalka atliekām garenvirzienā ir radies sarkans dažādas intensitātes un toņu svītrojums.

| H. | “Plankumaini graudi” ir graudi, kuriem ir skaidri saskatāms neliels vairāk vai mazāk regulāras formas tumšas krāsas aplis; pie plankumainiem graudiem pieder arī tie, kuriem ir nelielas melnas svītras tikai uz virsmas; svītrām un plankumiem nedrīkst būt dzeltens vai tumšs oreols. |
| --- | --- |

H.

“Plankumaini graudi” ir graudi, kuriem ir skaidri saskatāms neliels vairāk vai mazāk regulāras formas tumšas krāsas aplis; pie plankumainiem graudiem pieder arī tie, kuriem ir nelielas melnas svītras tikai uz virsmas; svītrām un plankumiem nedrīkst būt dzeltens vai tumšs oreols.

| I. | “Iekrāsoti graudi” ir graudi, kuriem nelielā virsmas laukumā dabīgā krāsa ir acīm redzami izmainījusies; plankumi var būt dažādās krāsās (melnīgsnēji, sarkanīgi, brūni); par iekrāsojumu uzskatāmas arī dziļas melnas svītras. Ja iekrāsojumi ir pietiekami spilgti (melni, rozā, sarkanbrūni), lai tos uzreiz pamanītu, un ja tie klāj vismaz pusi grauda virsmas, graudi jāuzskata par dzeltenajiem graudiem. |
| --- | --- |

I.

“Iekrāsoti graudi” ir graudi, kuriem nelielā virsmas laukumā dabīgā krāsa ir acīm redzami izmainījusies; plankumi var būt dažādās krāsās (melnīgsnēji, sarkanīgi, brūni); par iekrāsojumu uzskatāmas arī dziļas melnas svītras. Ja iekrāsojumi ir pietiekami spilgti (melni, rozā, sarkanbrūni), lai tos uzreiz pamanītu, un ja tie klāj vismaz pusi grauda virsmas, graudi jāuzskata par dzeltenajiem graudiem.

| J. | “Dzeltenie graudi” ir graudi, kuru dabīgā krāsa ir pilnīgi vai daļēji mainījusies, ja vien tas nav noticis žāvējot, un kas ir ieguvuši citrondzeltenu vai apelsīndzeltenu toni. |
| --- | --- |

J.

“Dzeltenie graudi” ir graudi, kuru dabīgā krāsa ir pilnīgi vai daļēji mainījusies, ja vien tas nav noticis žāvējot, un kas ir ieguvuši citrondzeltenu vai apelsīndzeltenu toni.

| K. | “Dzintarkrāsas graudi” ir graudi, kuru krāsa pa visu virsmu ir nedaudz vienmērīgi mainījusies, ja vien tas nav noticis žāvējot; šo izmaiņu dēļ graudi ir ieguvuši gaišu dzintardzeltenu krāsu. |
| --- | --- |

K.

“Dzintarkrāsas graudi” ir graudi, kuru krāsa pa visu virsmu ir nedaudz vienmērīgi mainījusies, ja vien tas nav noticis žāvējot; šo izmaiņu dēļ graudi ir ieguvuši gaišu dzintardzeltenu krāsu.

II daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz cukura nozari

| 1. | “Baltais cukurs” ir cukurs, kas nav aromatizēts vai krāsots un nesatur nekādus citus piemaisījumus, un kam sausā veidā saharozes saturs, kuru nosaka ar polarimetrisko metodi, ir 99,5 % vai vairāk no svara. |
| --- | --- |

1.

“Baltais cukurs” ir cukurs, kas nav aromatizēts vai krāsots un nesatur nekādus citus piemaisījumus, un kam sausā veidā saharozes saturs, kuru nosaka ar polarimetrisko metodi, ir 99,5 % vai vairāk no svara.

| 2. | “Jēlcukurs” ir cukurs, kas nav aromatizēts vai krāsots un nesatur nekādus citus piemaisījumus, un kam sausā veidā saharozes saturs, kuru nosaka ar polarimetrisko metodi, ir mazāks par 99,5 % no svara. |
| --- | --- |

2.

“Jēlcukurs” ir cukurs, kas nav aromatizēts vai krāsots un nesatur nekādus citus piemaisījumus, un kam sausā veidā saharozes saturs, kuru nosaka ar polarimetrisko metodi, ir mazāks par 99,5 % no svara.

| 3. | “Izoglikoze” ir produkts, ko iegūst no glikozes vai tās polimēriem un kam sausā veidā fruktozes saturs ir vismaz 10 % no svara. |
| --- | --- |

3.

“Izoglikoze” ir produkts, ko iegūst no glikozes vai tās polimēriem un kam sausā veidā fruktozes saturs ir vismaz 10 % no svara.

| 4. | “Inulīna sīrups” ir tiešais produkts, ko iegūst inulīna vai oligofruktožu hidrolīzē un kas sausā veidā satur vismaz 10 % fruktozes brīvā veidā vai kā saharozi, un kas izteikts cukura/izoglikozes ekvivalentā. Lai novērstu tirgus ierobežojumus produktiem ar zemu saldinātspēju, kurus ražo inulīna šķiedru pārstrādātāji bez inulīna sīrupa kvotas, Komisija šo definīciju var grozīt. |
| --- | --- |

4.

“Inulīna sīrups” ir tiešais produkts, ko iegūst inulīna vai oligofruktožu hidrolīzē un kas sausā veidā satur vismaz 10 % fruktozes brīvā veidā vai kā saharozi, un kas izteikts cukura/izoglikozes ekvivalentā. Lai novērstu tirgus ierobežojumus produktiem ar zemu saldinātspēju, kurus ražo inulīna šķiedru pārstrādātāji bez inulīna sīrupa kvotas, Komisija šo definīciju var grozīt.

| 5. | “Kvotas cukurs”, “kvotas izoglikoze” un “kvotas inulīna sīrups” ir jebkurš cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, kas ietilpst attiecīgā uzņēmuma kvotā konkrētam tirdzniecības gadam. |
| --- | --- |

5.

“Kvotas cukurs”, “kvotas izoglikoze” un “kvotas inulīna sīrups” ir jebkurš cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, kas ietilpst attiecīgā uzņēmuma kvotā konkrētam tirdzniecības gadam.

| 6. | “Rūpnieciskais cukurs” ir jebkurš cukura produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas pārsniedz 5. punktā minēto cukura daudzumu, un kas paredzēts 55. panta 2. punktā minēta produkta rūpnieciskai ražošanai. |
| --- | --- |

6.

“Rūpnieciskais cukurs” ir jebkurš cukura produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas pārsniedz 5. punktā minēto cukura daudzumu, un kas paredzēts 55. panta 2. punktā minēta produkta rūpnieciskai ražošanai.

| 7. | “Rūpnieciskā izoglikoze” un “rūpnieciskais inulīna sīrups” ir jebkurš izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas paredzēts 55. panta 2. punktā minēta produkta rūpnieciskai ražošanai. |
| --- | --- |

7.

“Rūpnieciskā izoglikoze” un “rūpnieciskais inulīna sīrups” ir jebkurš izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas paredzēts 55. panta 2. punktā minēta produkta rūpnieciskai ražošanai.

| 8. | “Pārpalikuma cukurs”, “pārpalikuma izoglikoze” un “pārpalikuma inulīna sīrups” ir jebkurš cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas pārsniedz 5., 6. un 7. punktā minētos attiecīgos daudzumus. |
| --- | --- |

8.

“Pārpalikuma cukurs”, “pārpalikuma izoglikoze” un “pārpalikuma inulīna sīrups” ir jebkurš cukura, izoglikozes vai inulīna sīrupa produkcijas daudzums, ko attiecina uz konkrētu tirdzniecības gadu un kas pārsniedz 5., 6. un 7. punktā minētos attiecīgos daudzumus.

| 9. | “Kvotas cukurbietes” ir visas cukurbietes, kas pārstrādātas kvotas cukurā. |
| --- | --- |

9.

“Kvotas cukurbietes” ir visas cukurbietes, kas pārstrādātas kvotas cukurā.

| 10. | “Piegādes līgums” ir līgums, kas noslēgts starp pārdevēju un uzņēmumu par cukurbiešu piegādi cukura ražošanai. |
| --- | --- |

10.

“Piegādes līgums” ir līgums, kas noslēgts starp pārdevēju un uzņēmumu par cukurbiešu piegādi cukura ražošanai.

| 11. | “Nozares nolīgums” ir:






  a) | nolīgums, kas pirms piegādes līgumu slēgšanas noslēgts Savienības līmenī starp attiecīgās valsts uzņēmumu organizāciju grupu, no vienas puses, un attiecīgās valsts pārdevēju organizāciju grupu, no otras puses; |
| --- | --- | --- |

11.

“Nozares nolīgums” ir:

a)

nolīgums, kas pirms piegādes līgumu slēgšanas noslēgts Savienības līmenī starp attiecīgās valsts uzņēmumu organizāciju grupu, no vienas puses, un attiecīgās valsts pārdevēju organizāciju grupu, no otras puses;

| b) | nolīgums, kas pirms piegādes līgumu slēgšanas ir noslēgts starp attiecīgās dalībvalsts atzītiem uzņēmumiem vai uzņēmumu organizāciju, no vienas puses, un attiecīgās dalībvalsts atzītu pārdevēju apvienību, no otras puses; |
| --- | --- |

b)

nolīgums, kas pirms piegādes līgumu slēgšanas ir noslēgts starp attiecīgās dalībvalsts atzītiem uzņēmumiem vai uzņēmumu organizāciju, no vienas puses, un attiecīgās dalībvalsts atzītu pārdevēju apvienību, no otras puses;

| c) | ja nav a) vai b) apakšpunktā minēto nolīgumu — likums par uzņēmumiem un likums par kooperatīviem, ciktāl tie reglamentē cukurbiešu piegādi, ko veic cukura ražošanas uzņēmuma vai kooperatīva akcionāri vai biedri; |
| --- | --- |

c)

ja nav a) vai b) apakšpunktā minēto nolīgumu — likums par uzņēmumiem un likums par kooperatīviem, ciktāl tie reglamentē cukurbiešu piegādi, ko veic cukura ražošanas uzņēmuma vai kooperatīva akcionāri vai biedri;

| d) | ja nav a) vai b) apakšpunktā minēto nolīgumu — vienošanās, kas pastāv pirms piegādes līgumu slēgšanas, ja pārdevēji, kas akceptē šādu vienošanos, piegādā vismaz 60 % no kopējā cukurbiešu daudzuma, ko uzņēmums iepērk cukura ražošanai vienā vai vairākās fabrikās. |
| --- | --- |

d)

ja nav a) vai b) apakšpunktā minēto nolīgumu — vienošanās, kas pastāv pirms piegādes līgumu slēgšanas, ja pārdevēji, kas akceptē šādu vienošanos, piegādā vismaz 60 % no kopējā cukurbiešu daudzuma, ko uzņēmums iepērk cukura ražošanai vienā vai vairākās fabrikās.

| 12. | “Pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmums” ir ražotne:






  — | kuras vienīgā darbība ir importēta cukurniedru jēlcukura rafinēšana vai |
| --- | --- | --- |

12.

“Pilnas slodzes rafinēšanas uzņēmums” ir ražotne:

—

kuras vienīgā darbība ir importēta cukurniedru jēlcukura rafinēšana vai

| — | kura 2004./2005. tirdzniecības gadā rafinēja vismaz 15 000 tonnu importēta cukurniedru jēlcukura. |
| --- | --- |

—

kura 2004./2005. tirdzniecības gadā rafinēja vismaz 15 000 tonnu importēta cukurniedru jēlcukura.

III daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz apiņu nozari

| 1. | “Apiņi” ir vijīgā apiņa (Humulus lupulus) (sievišķā) auga kaltētas augļkopas, ko apzīmē arī par rogām; šīs zaļgani dzeltenās olveida augļkopas atrodas uz kātiņiem, un to garums parasti ir 2 līdz 5 cm. |
| --- | --- |

1.

“Apiņi” ir vijīgā apiņa (Humulus lupulus) (sievišķā) auga kaltētas augļkopas, ko apzīmē arī par rogām; šīs zaļgani dzeltenās olveida augļkopas atrodas uz kātiņiem, un to garums parasti ir 2 līdz 5 cm.

| 2. | “Apiņu pulveris” ir produkts, ko iegūst, samaļot apiņus, un kas satur visus to dabiskos elementus. |
| --- | --- |

2.

“Apiņu pulveris” ir produkts, ko iegūst, samaļot apiņus, un kas satur visus to dabiskos elementus.

| 3. | “Apiņu pulveris ar augstāku lupulīna saturu” ir produkts, ko iegūst, samaļot apiņus, no kuriem pirms tam mehāniski atdalīta daļa lapu, kātiņu, seglapu un ziedkopu centrālo asu. |
| --- | --- |

3.

“Apiņu pulveris ar augstāku lupulīna saturu” ir produkts, ko iegūst, samaļot apiņus, no kuriem pirms tam mehāniski atdalīta daļa lapu, kātiņu, seglapu un ziedkopu centrālo asu.

| 4. | “Apiņu ekstrakts” ir koncentrēts produkts, ko iegūst, apiņus vai apiņu pulveri apstrādājot ar šķīdinātāju. |
| --- | --- |

4.

“Apiņu ekstrakts” ir koncentrēts produkts, ko iegūst, apiņus vai apiņu pulveri apstrādājot ar šķīdinātāju.

| 5. | “Jaukti apiņu produkti” ir divu vai vairāku 1. līdz 4. punktā minēto produktu maisījums. |
| --- | --- |

5.

“Jaukti apiņu produkti” ir divu vai vairāku 1. līdz 4. punktā minēto produktu maisījums.

IV daļa.   Definīcijas attiecībā uz vīna nozari

Saistībā ar vīnogulājiem

| 1. | “Izaršana” ir visu vīnogulāju pilnīga iznīcināšana ar vīnogulājiem apstādītā platībā. |
| --- | --- |

1.

“Izaršana” ir visu vīnogulāju pilnīga iznīcināšana ar vīnogulājiem apstādītā platībā.

| 2. | “Stādīšana” ir potētu vai nepotētu vīnogulāju stādu vai stādu daļu pastāvīga ieaudzēšana, lai audzētu vīnogas vai izveidotu potzaru audzētavu. |
| --- | --- |

2.

“Stādīšana” ir potētu vai nepotētu vīnogulāju stādu vai stādu daļu pastāvīga ieaudzēšana, lai audzētu vīnogas vai izveidotu potzaru audzētavu.

| 3. | “Uzpotēšana” ir tāda vīnogulāja potēšana, kuram iepriekš jau ir veikta potēšana. |
| --- | --- |

3.

“Uzpotēšana” ir tāda vīnogulāja potēšana, kuram iepriekš jau ir veikta potēšana.

Saistībā ar ražošanu

| 4. | “Svaigas vīnogas” ir gatavi vai pat mazliet sažuvuši vīnogulāja augļi, kurus izmanto vīna gatavošanā, kurus var saspiest vai izspiest ar līdzekļiem, kas pieejami parastā vīna pagrabā, un kuros spontāni var sākties spirta rūgšana. |
| --- | --- |

4.

“Svaigas vīnogas” ir gatavi vai pat mazliet sažuvuši vīnogulāja augļi, kurus izmanto vīna gatavošanā, kurus var saspiest vai izspiest ar līdzekļiem, kas pieejami parastā vīna pagrabā, un kuros spontāni var sākties spirta rūgšana.

| 5. | “Svaiga vīnogu misa, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu” ir produkts, kuram ir šādas īpašības:






  a) | tā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 12 % un nav lielāka par 15 %; |
| --- | --- | --- |

5.

“Svaiga vīnogu misa, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu” ir produkts, kuram ir šādas īpašības:

a)

tā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 12 % un nav lielāka par 15 %;

| b) | tas ir iegūts, neraudzētai vīnogu misai, kuras dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 % un kura iegūta tikai no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu, pievienojot:






  i) | vai nu neitrālu vīnspirtu, tostarp spirtu, kurš iegūts, destilējot žāvētas vīnogas, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 96 %, |
| --- | --- | --- |

b)

tas ir iegūts, neraudzētai vīnogu misai, kuras dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 % un kura iegūta tikai no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas saskaņā ar 166. panta 2. punktu, pievienojot:

i)

vai nu neitrālu vīnspirtu, tostarp spirtu, kurš iegūts, destilējot žāvētas vīnogas, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 96 %,

| ii) | vai nerektificētu produktu, kurš iegūts, destilējot vīnu, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 80 %. |
| --- | --- |

ii)

vai nerektificētu produktu, kurš iegūts, destilējot vīnu, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 80 %.

| 6. | “Vīnogu sula” ir neraudzēts, bet raudzējams šķidrs produkts, kas:






  a) | iegūts pienācīgas apstrādes rezultātā, padarot to derīgu lietošanai pārtikā tādu, kāds tas ir; |
| --- | --- | --- |

6.

“Vīnogu sula” ir neraudzēts, bet raudzējams šķidrs produkts, kas:

a)

iegūts pienācīgas apstrādes rezultātā, padarot to derīgu lietošanai pārtikā tādu, kāds tas ir;

| b) | iegūts no svaigām vīnogām vai vīnogu misas, vai atjaunojot. Ja tas iegūts atjaunojot, tas ir atjaunots tikai no koncentrētas vīnogu misas vai koncentrētas vīnogu sulas. |
| --- | --- |

b)

iegūts no svaigām vīnogām vai vīnogu misas, vai atjaunojot. Ja tas iegūts atjaunojot, tas ir atjaunots tikai no koncentrētas vīnogu misas vai koncentrētas vīnogu sulas.

Vīnogu sulas faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.

| 7. | “Koncentrēta vīnogu sula” ir nekaramelizēta vīnogu sula, kas iegūta, daļēji dehidrējot vīnogu sulu ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas vēl jāparedz, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks par 50,9 %.
  Koncentrētas vīnogu sulas faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %. |
| --- | --- |

7.

“Koncentrēta vīnogu sula” ir nekaramelizēta vīnogu sula, kas iegūta, daļēji dehidrējot vīnogu sulu ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas vēl jāparedz, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks par 50,9 %.

Koncentrētas vīnogu sulas faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.

| 8. | “Vīna nogulsnes” ir atliekas:






  a) | kas uzkrājas traukos, kuros vīns atrodas pēc raudzēšanas, uzglabāšanas laikā vai pēc atļautas apstrādes; |
| --- | --- | --- |

8.

“Vīna nogulsnes” ir atliekas:

a)

kas uzkrājas traukos, kuros vīns atrodas pēc raudzēšanas, uzglabāšanas laikā vai pēc atļautas apstrādes;

| b) | ko iegūst, filtrējot vai centrifugējot a) apakšpunktā minēto produktu; |
| --- | --- |

b)

ko iegūst, filtrējot vai centrifugējot a) apakšpunktā minēto produktu;

| c) | kas uzkrājas traukos, kuros vīnogu misa atrodas uzglabāšanas laikā vai pēc atļautas apstrādes, vai |
| --- | --- |

c)

kas uzkrājas traukos, kuros vīnogu misa atrodas uzglabāšanas laikā vai pēc atļautas apstrādes, vai

| d) | ko iegūst, filtrējot vai centrifugējot c) apakšpunktā minēto produktu. |
| --- | --- |

d)

ko iegūst, filtrējot vai centrifugējot c) apakšpunktā minēto produktu.

| 9. | “Vīnogu izspaidas” ir raudzētas vai neraudzētas svaigu vīnogu spiedpaliekas. |
| --- | --- |

9.

“Vīnogu izspaidas” ir raudzētas vai neraudzētas svaigu vīnogu spiedpaliekas.

| 10. | “Izspaidu ekstrakta vīns” ir produkts, kuru iegūst:






  a) | raudzējot neapstrādātas vīnogu izspaidas, kas izmērcētas ūdenī, vai |
| --- | --- | --- |

10.

“Izspaidu ekstrakta vīns” ir produkts, kuru iegūst:

a)

raudzējot neapstrādātas vīnogu izspaidas, kas izmērcētas ūdenī, vai

| b) | ar ūdeni skalojot raudzētas vīnogu izspaidas. |
| --- | --- |

b)

ar ūdeni skalojot raudzētas vīnogu izspaidas.

| 11. | “Vīns, kas stiprināts destilācijai” ir produkts, kuram ir šādas īpašības:






  a) | faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 18 % un nav lielāka par 24 %; |
| --- | --- | --- |

11.

“Vīns, kas stiprināts destilācijai” ir produkts, kuram ir šādas īpašības:

a)

faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 18 % un nav lielāka par 24 %;

| b) | tas ir iegūts, vīnam, kas nesatur atlieku cukuru, pievienojot tikai nerektificētu produktu, kurš iegūts, destilējot vīnu, un kura maksimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 86 %, vai |
| --- | --- |

b)

tas ir iegūts, vīnam, kas nesatur atlieku cukuru, pievienojot tikai nerektificētu produktu, kurš iegūts, destilējot vīnu, un kura maksimālā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 86 %, vai

| c) | maksimālais gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, ir 1,5 grami uz litru. |
| --- | --- |

c)

maksimālais gaistošais skābums, izteikts etiķskābē, ir 1,5 grami uz litru.

| 12. | “Cuvée” ir:






  a) | vīnogu misa; |
| --- | --- | --- |

12.

“Cuvée” ir:

a)

vīnogu misa;

| b) | vīns vai |
| --- | --- |

b)

vīns vai

| c) | vīnogu misas un/vai vīnu ar dažādām īpašībām maisījums, |
| --- | --- |

c)

vīnogu misas un/vai vīnu ar dažādām īpašībām maisījums,

kas paredzēts īpaša veida dzirkstošā vīna gatavošanai.

Spirta koncentrācija

| 13. | “Faktiskā spirta tilpumkoncentrācija” ir tīrā spirta tilpuma vienību skaits 20 °C temperatūrā, ko satur 100 tilpuma vienības produkta šādā temperatūrā. |
| --- | --- |

13.

“Faktiskā spirta tilpumkoncentrācija” ir tīrā spirta tilpuma vienību skaits 20 °C temperatūrā, ko satur 100 tilpuma vienības produkta šādā temperatūrā.

| 14. | “Potenciālā spirta tilpumkoncentrācija” ir tīrā spirta tilpuma vienību skaits 20 °C temperatūrā, ko iespējams iegūt, pilnībā fermentējot cukurus, kurus satur 100 tilpuma vienības produkta šādā temperatūrā. |
| --- | --- |

14.

“Potenciālā spirta tilpumkoncentrācija” ir tīrā spirta tilpuma vienību skaits 20 °C temperatūrā, ko iespējams iegūt, pilnībā fermentējot cukurus, kurus satur 100 tilpuma vienības produkta šādā temperatūrā.

| 15. | “Kopējā spirta tilpumkoncentrācija” ir faktiskās un potenciālās spirta tilpumkoncentrācijas summa. |
| --- | --- |

15.

“Kopējā spirta tilpumkoncentrācija” ir faktiskās un potenciālās spirta tilpumkoncentrācijas summa.

| 16. | “Dabiskā spirta tilpumkoncentrācija” ir kopējā spirta tilpumkoncentrācija produktā pirms jebkādas stiprināšanas. |
| --- | --- |

16.

“Dabiskā spirta tilpumkoncentrācija” ir kopējā spirta tilpumkoncentrācija produktā pirms jebkādas stiprināšanas.

| 17. | “Faktiskā spirta masas koncentrācija” ir tīrā spirta kilogramu skaits 100 kg produkta. |
| --- | --- |

17.

“Faktiskā spirta masas koncentrācija” ir tīrā spirta kilogramu skaits 100 kg produkta.

| 18. | “Potenciālā spirta masas koncentrācija” ir tīrā spirta kilogramu skaits, ko iespējams iegūt, pilnībā fermentējot cukurus, kurus satur 100 kg produkta. |
| --- | --- |

18.

“Potenciālā spirta masas koncentrācija” ir tīrā spirta kilogramu skaits, ko iespējams iegūt, pilnībā fermentējot cukurus, kurus satur 100 kg produkta.

| 19. | “Kopējā spirta masas koncentrācija” ir faktiskās un potenciālās spirta masas koncentrācijas summa. |
| --- | --- |

19.

“Kopējā spirta masas koncentrācija” ir faktiskās un potenciālās spirta masas koncentrācijas summa.

V daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz liellopu un jaunlopu gaļas nozari

| 1. | “Liellopi” ir mājas liellopu sugu dzīvnieki, uz ko attiecas KN kodi ex 0102 10, 0102 90 05 līdz 0102 90 79. |
| --- | --- |

1.

“Liellopi” ir mājas liellopu sugu dzīvnieki, uz ko attiecas KN kodi ex 0102 10, 0102 90 05 līdz 0102 90 79.

| 2. | “Pieauguši liellopi” ir liellopi, kuru dzīvsvars ir lielāks par 300 kg. |
| --- | --- |

2.

“Pieauguši liellopi” ir liellopi, kuru dzīvsvars ir lielāks par 300 kg.

VI daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz piena un piena produktu nozari

Lai ieviestu tarifu kvotu sviestam, kura izcelsmes valsts ir Jaunzēlande, frāze “ražots tieši no piena vai krējuma” neizslēdz sviestu, kas ražots no piena vai krējuma, neizmantojot uzkrātas izejvielas, vienotā, noslēgtā un nepārtrauktā procesā, kurš var ietvert krējuma atrašanos koncentrētu piena tauku stāvoklī un/vai šādu piena tauku frakcionēšanu.

VII daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz olu nozari

| 1. | “Olas čaumalās” ir mājputnu olas čaumalās, svaigas, konservētas, izņemot inkubējamās olas, kas norādītas 2. punktā. |
| --- | --- |

1.

“Olas čaumalās” ir mājputnu olas čaumalās, svaigas, konservētas, izņemot inkubējamās olas, kas norādītas 2. punktā.

| 2. | “Inkubējamās olas” ir mājputnu inkubējamās olas. |
| --- | --- |

2.

“Inkubējamās olas” ir mājputnu inkubējamās olas.

| 3. | “Veseli produkti” ir putnu olas bez čaumalas ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, kas paredzētas lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

3.

“Veseli produkti” ir putnu olas bez čaumalas ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, kas paredzētas lietošanai pārtikā.

| 4. | “Atdalīti produkti” ir putnu olu dzeltenumi ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, kas paredzēti lietošanai pārtikā. |
| --- | --- |

4.

“Atdalīti produkti” ir putnu olu dzeltenumi ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai bez tās, kas paredzēti lietošanai pārtikā.

VIII daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz mājputnu gaļas nozari

| 1. | “Dzīvi mājputni” ir dzīvas vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas, kas katra sver vairāk par 185 gramiem. |
| --- | --- |

1.

“Dzīvi mājputni” ir dzīvas vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas, kas katra sver vairāk par 185 gramiem.

| 2. | “Cāļi” ir dzīvas vistas, pīles, zosis, zosis, tītari un pērļu vistiņas, kas katra sver ne vairāk par 185 gramiem. |
| --- | --- |

2.

“Cāļi” ir dzīvas vistas, pīles, zosis, zosis, tītari un pērļu vistiņas, kas katra sver ne vairāk par 185 gramiem.

| 3. | “Nokauti mājputni” ir nedzīvas vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas, veselas, ar vai bez subproduktiem. |
| --- | --- |

3.

“Nokauti mājputni” ir nedzīvas vistas, pīles, zosis, tītari un pērļu vistiņas, veselas, ar vai bez subproduktiem.

| 4. | “Atvasināti produkti” ir:






  a) | produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas a) punktā; |
| --- | --- | --- |

4.

“Atvasināti produkti” ir:

a)

produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas a) punktā;

| b) | produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas b) punktā, izņemot nokautus mājputnus un uzturā izmantojamus subproduktus, ko apzīmē par “mājputnu izcirtņiem”; |
| --- | --- |

b)

produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas b) punktā, izņemot nokautus mājputnus un uzturā izmantojamus subproduktus, ko apzīmē par “mājputnu izcirtņiem”;

| c) | uzturā izmantojami subprodukti, kas norādīti I pielikuma XX daļas b) punktā; |
| --- | --- |

c)

uzturā izmantojami subprodukti, kas norādīti I pielikuma XX daļas b) punktā;

| d) | produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas c) punktā; |
| --- | --- |

d)

produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas c) punktā;

| e) | produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas d) un e) punktā; |
| --- | --- |

e)

produkti, kas norādīti I pielikuma XX daļas d) un e) punktā;

| f) | produkti, kas minēti I pielikuma XX daļas f) punktā, izņemot produktus, kas atbilst KN kodiem 1602 20 11 un 1602 20 19. |
| --- | --- |

f)

produkti, kas minēti I pielikuma XX daļas f) punktā, izņemot produktus, kas atbilst KN kodiem 1602 20 11 un 1602 20 19.

IX daļa.   Definīcijas, kas attiecas uz biškopības nozari

| 1. | “Medus” ir dabiska, salda viela, ko Apis mellifera sugas bites ražo no augu nektāra vai no augu dzīvo daļu sekrēta, vai sūcējinsektu izdalījumiem uz augu dzīvajām daļām, kurus bites vāc, pārveido, papildinot ar savām īpašām vielām, nogulsnē, dehidrē, uzglabā un atstāj medus šūnās nobriest un nogatavoties.
  Galvenie medus veidi ir šādi:






  a) | pēc izcelsmes:






  i) | ziedu jeb nektāra medus — medus, ko iegūst no augu nektāra, |
| --- | --- | --- | --- |

1.

“Medus” ir dabiska, salda viela, ko Apis mellifera sugas bites ražo no augu nektāra vai no augu dzīvo daļu sekrēta, vai sūcējinsektu izdalījumiem uz augu dzīvajām daļām, kurus bites vāc, pārveido, papildinot ar savām īpašām vielām, nogulsnē, dehidrē, uzglabā un atstāj medus šūnās nobriest un nogatavoties.

Galvenie medus veidi ir šādi:

a)

pēc izcelsmes:

i)

ziedu jeb nektāra medus — medus, ko iegūst no augu nektāra,

| ii) | izsvīduma–lapu medus — medus, ko iegūst galvenokārt no sūcējinsektu (Hemiptera) izdalījumiem uz augu dzīvajām daļām vai no augu dzīvo daļu sekrēta; |
| --- | --- |

ii)

izsvīduma–lapu medus — medus, ko iegūst galvenokārt no sūcējinsektu (Hemiptera) izdalījumiem uz augu dzīvajām daļām vai no augu dzīvo daļu sekrēta;

| b) | pēc ražošanas veida un/vai noformējuma:






  iii) | šūnu medus — medus, ko bites glabā pašu darinātās jaunās bezperu kāru šūnās vai kārēs, kuras darinātas tikai no bišu vaska šūnu plāksnēm, un ko pārdod aizvākotās veselās kārēs vai šādu kāru daļās, |
| --- | --- | --- |

b)

pēc ražošanas veida un/vai noformējuma:

iii)

šūnu medus — medus, ko bites glabā pašu darinātās jaunās bezperu kāru šūnās vai kārēs, kuras darinātas tikai no bišu vaska šūnu plāksnēm, un ko pārdod aizvākotās veselās kārēs vai šādu kāru daļās,

| iv) | šūnu gabalu medus jeb medus ar šūnu daļām — medus ar vienu vai vairākiem šūnu medus gabaliem, |
| --- | --- |

iv)

šūnu gabalu medus jeb medus ar šūnu daļām — medus ar vienu vai vairākiem šūnu medus gabaliem,

| v) | tecināts medus — medus, ko iegūst, tecinot atvākotas bezperu kāru šūnas, |
| --- | --- |

v)

tecināts medus — medus, ko iegūst, tecinot atvākotas bezperu kāru šūnas,

| vi) | izsviests medus — medus, ko iegūst, centrifugējot atvākotas bezperu kāru šūnas, |
| --- | --- |

vi)

izsviests medus — medus, ko iegūst, centrifugējot atvākotas bezperu kāru šūnas,

| vii) | spiests medus — medus, ko iegūst, spiežot bezperu kāru šūnas, nesildot vai sildot mērenā temperatūrā, kas nepārsniedz 45 °C, |
| --- | --- |

vii)

spiests medus — medus, ko iegūst, spiežot bezperu kāru šūnas, nesildot vai sildot mērenā temperatūrā, kas nepārsniedz 45 °C,

| viii) | filtrēts medus — medus, kas iegūts, atdalot svešas neorganiskas vai organiskas vielas tā, ka tiek atdalīts būtisks daudzums putekšņu. |
| --- | --- |

viii)

filtrēts medus — medus, kas iegūts, atdalot svešas neorganiskas vai organiskas vielas tā, ka tiek atdalīts būtisks daudzums putekšņu.

“Rūpnieciskais medus” ir medus:

| a) | kas ir piemērots rūpnieciskai izmantošanai vai ir sastāvdaļa citos pārtikas produktos, ko pārstrādā, un |
| --- | --- |

a)

kas ir piemērots rūpnieciskai izmantošanai vai ir sastāvdaļa citos pārtikas produktos, ko pārstrādā, un

| b) | kas var:






  — | būt ar svešas izcelsmes garšu vai smaržu, |
| --- | --- | --- |

b)

kas var:

—

būt ar svešas izcelsmes garšu vai smaržu,

| — | būt sācis rūgt vai būt sarūdzis, vai |
| --- | --- |

—

būt sācis rūgt vai būt sarūdzis, vai

| — | būt pārkarsēts. |
| --- | --- |

—

būt pārkarsēts.

| 2. | “Biškopības produkti” ir medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss vai ziedputekšņi. |
| --- | --- |

2.

“Biškopības produkti” ir medus, bišu vasks, peru pieniņš, propoliss vai ziedputekšņi.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsIV PIELIKUMS

STANDARTA KVALITĀTES RĪSI UN CUKURS, KĀ MINĒTS 8. PANTA 1. UN 3. PUNKTĀ

A.   Standarta kvalitātes nelobīti rīsi

Standarta kvalitātes nelobītiem rīsiem:

| a) | ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte un nav smaržas; |
| --- | --- |

a)

ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte un nav smaržas;

| b) | maksimāli pieļaujamais mitruma saturs ir 13 %; |
| --- | --- |

b)

maksimāli pieļaujamais mitruma saturs ir 13 %;

| c) | pilnīgi noslīpētu rīsu veselo graudu iznākums ir 63 % no svara (apgrieztu graudu pielaide ir 3 %), no kuriem turpmāk norādītā procentuālā daļa pilnīgi noslīpētu rīsu graudu nav nevainojamas kvalitātes:






  kaļķaini nelobītu rīsu graudi, uz ko attiecas KN kodi 1006 10 27 un 1006 10 98 | 1,5 % |
| --- | --- | --- |
| kaļķaini nelobītu rīsu graudi, uz ko neattiecas KN kodi 1006 10 27 un 1006 10 98 | 2,0 % |
| sarkani svītroti graudi | 1,0 % |
| plankumaini graudi | 0,50 % |
| iekrāsoti graudi | 0,25 % |
| dzelteni graudi | 0,02 % |
| dzintarkrāsas graudi | 0,05 % |

c)

pilnīgi noslīpētu rīsu veselo graudu iznākums ir 63 % no svara (apgrieztu graudu pielaide ir 3 %), no kuriem turpmāk norādītā procentuālā daļa pilnīgi noslīpētu rīsu graudu nav nevainojamas kvalitātes:

kaļķaini nelobītu rīsu graudi, uz ko attiecas KN kodi 1006 10 27 un 1006 10 98

1,5 %

kaļķaini nelobītu rīsu graudi, uz ko neattiecas KN kodi 1006 10 27 un 1006 10 98

2,0 %

sarkani svītroti graudi

1,0 %

plankumaini graudi

0,50 %

iekrāsoti graudi

0,25 %

dzelteni graudi

0,02 %

dzintarkrāsas graudi

0,05 %

B.   Standarta kvalitātes cukurs

I.   Standarta kvalitātes cukurbietes

Standarta kvalitātes cukurbietēm:

| a) | ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte; |
| --- | --- |

a)

ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte;

| b) | cukura saturs pieņemšanas punktā ir 16 %. |
| --- | --- |

b)

cukura saturs pieņemšanas punktā ir 16 %.

II.   Standarta kvalitātes baltais cukurs

| 1. | Standarta kvalitātes baltajam cukuram ir šādas īpašības:






  a) | tam ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte; tas ir sauss, ar viendabīgiem, granulētiem kristāliem, labi birstošs; |
| --- | --- | --- |

1.

Standarta kvalitātes baltajam cukuram ir šādas īpašības:

a)

tam ir laba, tirdzniecībai piemērota kvalitāte; tas ir sauss, ar viendabīgiem, granulētiem kristāliem, labi birstošs;

| b) | minimālā polarizācija: 99,7; |
| --- | --- |

b)

minimālā polarizācija: 99,7;

| c) | maksimālais mitruma saturs: 0,06 %; |
| --- | --- |

c)

maksimālais mitruma saturs: 0,06 %;

| d) | maksimālais invertcukura saturs: 0,04 %; |
| --- | --- |

d)

maksimālais invertcukura saturs: 0,04 %;

| e) | saskaņā ar 2. punktu noteiktais punktu skaits nepārsniedz 22 punktus, ne arī: | 15 punktus par pelnu saturu, |
| --- | --- | --- |

e)

saskaņā ar 2. punktu noteiktais punktu skaits nepārsniedz 22 punktus, ne arī:

15 punktus par pelnu saturu,

| | 9 punktus par krāsas tipu, kas noteikts ar Brunsvikas Lauksaimniecības tehnoloģiju institūta metodi (turpmāk “Brunsvikas metode”), |
| --- | --- |

9 punktus par krāsas tipu, kas noteikts ar Brunsvikas Lauksaimniecības tehnoloģiju institūta metodi (turpmāk “Brunsvikas metode”),

| | 6 punktus par šķīduma krāsu, kas noteikts ar Starptautiskās Vienotu cukura analīzes metožu komisijas izstrādāto metodi (turpmāk “ICUMSA metode”). |
| --- | --- |

6 punktus par šķīduma krāsu, kas noteikts ar Starptautiskās Vienotu cukura analīzes metožu komisijas izstrādāto metodi (turpmāk “ICUMSA metode”).

| 2. | Viens punkts atbilst:






  a) | 0,0018 % pelnu satura, ko nosaka 28 Briksa grādos, izmantojot ICUMSA metodi; |
| --- | --- | --- |

2.

Viens punkts atbilst:

a)

0,0018 % pelnu satura, ko nosaka 28 Briksa grādos, izmantojot ICUMSA metodi;

| b) | 0,5 krāsas tipa vienībām, ko nosaka, izmantojot Brunsvikas metodi; |
| --- | --- |

b)

0,5 krāsas tipa vienībām, ko nosaka, izmantojot Brunsvikas metodi;

| c) | 7,5 šķīduma krāsas vienībām, ko nosaka, izmantojot ICUMSA metodi. |
| --- | --- |

c)

7,5 šķīduma krāsas vienībām, ko nosaka, izmantojot ICUMSA metodi.

| 3. | Metodes 1. punktā minēto raksturlielumu noteikšanai ir metodes, ko izmanto šo raksturlielumu noteikšanai intervences pasākumu vajadzībām. |
| --- | --- |

3.

Metodes 1. punktā minēto raksturlielumu noteikšanai ir metodes, ko izmanto šo raksturlielumu noteikšanai intervences pasākumu vajadzībām.

III.   Standarta kvalitātes jēlcukurs

| 1. | Standarta kvalitātes jēlcukurs ir cukurs, kura baltā cukura iznākums ir 92 %. |
| --- | --- |

1.

Standarta kvalitātes jēlcukurs ir cukurs, kura baltā cukura iznākums ir 92 %.

| 2. | Iznākumu no cukurbiešu jēlcukura aprēķina, no minētā cukura polarizācijas pakāpes atņemot:






  a) | tā procentuālo pelnu saturu, reizinātu ar četri; |
| --- | --- | --- |

2.

Iznākumu no cukurbiešu jēlcukura aprēķina, no minētā cukura polarizācijas pakāpes atņemot:

a)

tā procentuālo pelnu saturu, reizinātu ar četri;

| b) | tā procentuālo invertcukura saturu, reizinātu ar divi; |
| --- | --- |

b)

tā procentuālo invertcukura saturu, reizinātu ar divi;

| c) | skaitli 1. |
| --- | --- |

c)

skaitli 1.

| 3. | Iznākumu no cukurniedru jēlcukura aprēķina, no minētā cukura polarizācijas pakāpes, kas reizināta ar divi, atņemot 100. |
| --- | --- |

3.

Iznākumu no cukurniedru jēlcukura aprēķina, no minētā cukura polarizācijas pakāpes, kas reizināta ar divi, atņemot 100.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsV PIELIKUMS

SAVIENĪBAS SKALAS LIEMEŅU KLASIFICĒŠANAI, KAS MINĒTAS 34. PANTĀ

A.   Savienības skala pieaugušu liellopu liemeņu klasificēšanai

I.   Definīcijas

Piemēro šādas definīcijas:

| 1. | “liemenis” ir vesels nokauta dzīvnieka ķermenis pēc atasiņošanas, iekšējo orgānu izņemšanas un ādas novilkšanas; |
| --- | --- |

1.

“liemenis” ir vesels nokauta dzīvnieka ķermenis pēc atasiņošanas, iekšējo orgānu izņemšanas un ādas novilkšanas;

| 2. | “pusliemenis” ir produkts, kas iegūts, 1. punktā minēto liemeni simetriski sadalot pa kakla, krūšu, jostas un krustu skriemeļu centru un pa sēžas kaula un kaunuma kaula simfīzes centru. |
| --- | --- |

2.

“pusliemenis” ir produkts, kas iegūts, 1. punktā minēto liemeni simetriski sadalot pa kakla, krūšu, jostas un krustu skriemeļu centru un pa sēžas kaula un kaunuma kaula simfīzes centru.

II.   Kategorijas

Liemeņus iedala šādās kategorijās:

| A: | tādu nekastrētu vīriešu kārtas jaunu liellopu liemeņi, kas vēl nav sasnieguši divu gadu vecumu; |
| --- | --- |

A:

tādu nekastrētu vīriešu kārtas jaunu liellopu liemeņi, kas vēl nav sasnieguši divu gadu vecumu;

| B: | citi nekastrētu vīriešu kārtas liellopu liemeņi; |
| --- | --- |

B:

citi nekastrētu vīriešu kārtas liellopu liemeņi;

| C: | kastrētu vīriešu kārtas liellopu liemeņi; |
| --- | --- |

C:

kastrētu vīriešu kārtas liellopu liemeņi;

| D: | atnesušos sieviešu kārtas liellopu liemeņi; |
| --- | --- |

D:

atnesušos sieviešu kārtas liellopu liemeņi;

| E: | citi sieviešu kārtas liellopu liemeņi. |
| --- | --- |

E:

citi sieviešu kārtas liellopu liemeņi.

III.   Klasifikācija

Liemeņus klasificē, secīgi novērtējot turpmāk minētos aspektus.

| 1. | Uzbūve, kas definēta šādi:
  liemeņu profilu, jo īpaši tā galveno daļu (gurnu, muguras un pleca daļas) attīstība.






  Uzbūves klase | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| S
  Izcila | Visi profili izcili izliekti; īpaši labi attīstīta muskulatūra (dubultmuskuļots liemenis) |
| E
  Teicama | Visi profili izliekti līdz izcili izliekti; īpaši labi attīstīta muskulatūra |
| U
  Ļoti laba | Profili visā visumā izliekti, ļoti labi attīstīta muskulatūra |
| R
  Laba | Profili visā visumā taisni; labi attīstīta muskulatūra |
| O
  Vidēja | Profili taisni līdz ieliekti; vidēji attīstīta muskulatūra |
| P
  Vāja | Visi profili ieliekti līdz ļoti ieliekti; vāji attīstīta muskulatūra |

1.

Uzbūve, kas definēta šādi:

liemeņu profilu, jo īpaši tā galveno daļu (gurnu, muguras un pleca daļas) attīstība.

Uzbūves klase

Apraksts

S

Izcila

Visi profili izcili izliekti; īpaši labi attīstīta muskulatūra (dubultmuskuļots liemenis)

E

Teicama

Visi profili izliekti līdz izcili izliekti; īpaši labi attīstīta muskulatūra

U

Ļoti laba

Profili visā visumā izliekti, ļoti labi attīstīta muskulatūra

R

Laba

Profili visā visumā taisni; labi attīstīta muskulatūra

O

Vidēja

Profili taisni līdz ieliekti; vidēji attīstīta muskulatūra

P

Vāja

Visi profili ieliekti līdz ļoti ieliekti; vāji attīstīta muskulatūra

| 2. | Tauku slānis, kas definēts šādi:
  tauku daudzums liemeņa ārpusē un krūšu dobumā.






  Tauku slāņa klase | Apraksts |
| --- | --- | --- |
| 1
  Ļoti zema | Tauku slāņa nav vai tas ir neliels |
| 2
  Zema | Tauku slānis neliels, gandrīz visur redzama muskulatūra |
| 3
  Vidēja | Tauku slānis klāj gandrīz visu muskulatūru, izņemot gurnu un plecu daļu, krūšu dobumā nelieli tauku izgulsnējumi |
| 4
  Augsta | Tauku slānis klāj muskulatūru, bet gurnu un plecu daļā tā vēl daļēji redzama, krūšu dobumā dažās vietās izteikti tauku izgulsnējumi |
| 5
  Ļoti augsta | Tauku slānis klāj visu liemeni; krūšu dobumā biezi tauku izgulsnējumi |

2.

Tauku slānis, kas definēts šādi:

tauku daudzums liemeņa ārpusē un krūšu dobumā.

Tauku slāņa klase

Apraksts

1

Ļoti zema

Tauku slāņa nav vai tas ir neliels

2

Zema

Tauku slānis neliels, gandrīz visur redzama muskulatūra

3

Vidēja

Tauku slānis klāj gandrīz visu muskulatūru, izņemot gurnu un plecu daļu, krūšu dobumā nelieli tauku izgulsnējumi

4

Augsta

Tauku slānis klāj muskulatūru, bet gurnu un plecu daļā tā vēl daļēji redzama, krūšu dobumā dažās vietās izteikti tauku izgulsnējumi

5

Ļoti augsta

Tauku slānis klāj visu liemeni; krūšu dobumā biezi tauku izgulsnējumi

IV.   Noformējums

Liemeņus un pusliemeņus noformē:

| 1. | bez galvas un kājām; galva atdalīta no liemeņa pie atlanta un pakauša kaula locītavas, kājas atdalītas karpometakarpālajās un tarsometatarsālajās locītavās; |
| --- | --- |

1.

bez galvas un kājām; galva atdalīta no liemeņa pie atlanta un pakauša kaula locītavas, kājas atdalītas karpometakarpālajās un tarsometatarsālajās locītavās;

| 2. | bez orgāniem, kas atrodas krūšu un vēdera dobumā, ar vai bez nierēm, nieru taukiem un iegurņa taukiem; |
| --- | --- |

2.

bez orgāniem, kas atrodas krūšu un vēdera dobumā, ar vai bez nierēm, nieru taukiem un iegurņa taukiem;

| 3. | bez dzimumorgāniem un saistītajiem muskuļiem, un bez tesmeņa vai piena dziedzeru taukiem. |
| --- | --- |

3.

bez dzimumorgāniem un saistītajiem muskuļiem, un bez tesmeņa vai piena dziedzeru taukiem.

V.   Klasificēšana un identificēšana

Kautuves, kas apstiprinātas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 853/2004 (1) 4. pantu, veic pasākumus, lai visi tādās kautuvēs nokautu pieaugušu liellopu liemeņi vai pusliemeņi, kuri ir marķēti ar veselības atzīmi, kā noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 854/2004 (2) 5. panta 2. punktā saistībā ar I pielikuma I iedaļas III nodaļu, tiktu klasificēti un identificēti saskaņā ar Savienības skalu.

Pirms identificēšanas ar marķējumu dalībvalstis drīkst piešķirt atļauju no liemeņiem vai pusliemeņiem atdalīt zemādas taukus, ja tauku slānis ir pietiekami biezs.

B.   Savienības skala cūku liemeņu klasificēšanai

I.   Definīcija

“Liemenis” ir nokautas cūkas ķermenis, atasiņots, bez iekšējiem orgāniem, vesels vai pārdalīts pa liemeņa viduslīniju.

II.   Klasifikācija

Liemeņus klasificē atbilstīgi aprēķinātajam liesās gaļas saturam un iedala šādās klasēs.

| Klase | Liesās gaļas saturs procentos no liemeņa svara |
| --- | --- |
| S | 60 vai vairāk (3) |
| E | 55 vai vairāk |
| U | 50 vai vairāk, bet mazāk par 55 |
| R | 45 vai vairāk, bet mazāk par 50 |
| O | 40 vai vairāk, bet mazāk par 45 |
| P | mazāk par 40 |

Klase

Liesās gaļas saturs procentos no liemeņa svara

S

60 vai vairāk (3)

E

55 vai vairāk

U

50 vai vairāk, bet mazāk par 55

R

45 vai vairāk, bet mazāk par 50

O

40 vai vairāk, bet mazāk par 45

P

mazāk par 40

III.   Noformējums

Liemeņus noformē bez mēles, sariem, nagiem, dzimumorgāniem, nieru taukiem, nierēm un diafragmas.

IV.   Liesās gaļas saturs

| 1. | Liesās gaļas saturu novērtē, izmantojot Komisijas atļautas klasificēšanas metodes. Apstiprināt var tikai statistiski pierādītas novērtēšanas metodes, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja statistiskā kļūda aprēķinā nepārsniedz maksimālo pielaidi. |
| --- | --- |

1.

Liesās gaļas saturu novērtē, izmantojot Komisijas atļautas klasificēšanas metodes. Apstiprināt var tikai statistiski pierādītas novērtēšanas metodes, kuru pamatā ir cūkas liemeņa vienas vai vairāku anatomisko daļu fiziska izmērīšana. Klasificēšanas metodes atļauj izmantot, ja statistiskā kļūda aprēķinā nepārsniedz maksimālo pielaidi.

| 2. | Liemeņa komerciālo vērtību tomēr nenosaka tikai aprēķinātais liesās gaļas saturs. |
| --- | --- |

2.

Liemeņa komerciālo vērtību tomēr nenosaka tikai aprēķinātais liesās gaļas saturs.

V.   Liemeņu identificēšana

Ja vien Komisija nav paredzējusi citādi, klasificētus liemeņus identificē, marķējot saskaņā ar Savienības skalu.

C.   Savienības skala aitu liemeņu klasificēšanai

I.   Definīcija

Termini “liemenis” un “pusliemenis” atbilst A.I punktā iekļautajām definīcijām.

II.   Kategorijas

Liemeņus iedala šādās kategorijās:

| A: | tādu aitu liemeņi, kas vēl nav sasniegušas 12 mēnešu vecumu; |
| --- | --- |

A:

tādu aitu liemeņi, kas vēl nav sasniegušas 12 mēnešu vecumu;

| B: | citu aitu liemeņi. |
| --- | --- |

B:

citu aitu liemeņi.

III.   Klasifikācija

| 1. | Liemeņus klasificē, mutatis mutandis piemērojot A.III. punkta noteikumus. Tomēr A.III.1. punktā un A.III.2. punktā ietvertās tabulas 3. un 4. rindā minēto terminu “gurnu daļa” aizstāj ar terminu “liemeņa pakaļējā ceturtdaļa”. |
| --- | --- |

1.

Liemeņus klasificē, mutatis mutandis piemērojot A.III. punkta noteikumus. Tomēr A.III.1. punktā un A.III.2. punktā ietvertās tabulas 3. un 4. rindā minēto terminu “gurnu daļa” aizstāj ar terminu “liemeņa pakaļējā ceturtdaļa”.

| 2. | Atkāpjoties no 1. punkta, attiecībā uz jēriem, kuru liemeņa svars ir mazāks nekā 13 kg, Komisija ar īstenošanas aktu, nepiemērojot 323. pantu, var atļaut dalībvalstīm izmantot šādus klasifikācijas kritērijus:









  a) | liemeņa svaru; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

liemeņa svaru;

| b) | gaļas krāsu; |
| --- | --- |

b)

gaļas krāsu;

| c) | tauku slāni. [Gr. 42] |
| --- | --- |

c)

tauku slāni. [Gr. 42]

IV.   Noformējums

Liemeņus un pusliemeņus noformē bez galvas (atdalīta pie atlanta un pakauša kaula locītavas), kājām (atdalītas pie karpometakarpālās locītavas vai tarsometatarsālās locītavas), astes (atdalīta starp sesto un septīto astes skriemeli), tesmeņa, dzimumorgāniem, aknām un iekšējiem orgāniem. Nieres un nieru tauki pieder pie liemeņa.

V.   Liemeņu identificēšana

Klasificētus liemeņus un pusliemeņus identificē, marķējot saskaņā ar Savienības skalu.

---

(1)  OV L 139, 30.4.2004., 55. lpp.

(2)  OV L 139, 30.4.2004., 206. lpp.

(3)  [Dalībvalstis savā teritorijā nokautas cūkas var iedalīt atsevišķā klasē “liesās gaļas saturs 60 % vai vairāk”, ko apzīmē ar burtu S.]

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsVI PIELIKUMS

50. PANTĀ MINĒTĀS VALSTU UN REĢIONU KVOTAS CUKURA, IZOGLIKOZES UN INULĪNA SĪRUPA RAŽOŠANAI

no 2010./2011. tirdzniecības gada

| (tonnās) |
| --- |
| Dalībvalstis vai reģioni
  (1) | Cukurs
  (2) | Izoglikoze
  (3) | Inulīna sīrups
  (4) |
| Beļģija | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgārija | 0 | 89 198,0 | |
| Čehija | 372 459,3 | | |
| Dānija | 372 383,0 | | |
| Vācija | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Īrija | 0 | | |
| Grieķija | 158 702,0 | 0 | |
| Spānija | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Francija (kontinentālā) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Francijas aizjūras departamenti | 432 220,05 | | |
| Itālija | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Latvija | 0 | | |
| Lietuva | 90 252,0 | | |
| Ungārija | 105 420,0 | 220 265,8 | |
| Nīderlande | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Austrija | 351 027,4 | | |
| Polija | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugāle (kontinentālā) | 0 | 12 500,0 | |
| Azoru salu autonomais reģions | 9 953,0 | | |
| Rumānija | 104 688,8 | 0 | |
| Slovēnija | 0 | | |
| Slovākija | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Somija | 80 999,0 | 0 | |
| Zviedrija | 293 186,0 | | |
| Apvienotā Karaliste | 1 056 474,0 | 0 | |
| KOPĀ | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |

(tonnās)

Dalībvalstis vai reģioni

(1)

Cukurs

(2)

Izoglikoze

(3)

Inulīna sīrups

(4)

Beļģija

676 235,0

114 580,2

0

Bulgārija

0

89 198,0

Čehija

372 459,3

Dānija

372 383,0

Vācija

2 898 255,7

56 638,2

Īrija

0

Grieķija

158 702,0

0

Spānija

498 480,2

53 810,2

Francija (kontinentālā)

3 004 811,15

0

Francijas aizjūras departamenti

432 220,05

Itālija

508 379,0

32 492,5

Latvija

0

Lietuva

90 252,0

Ungārija

105 420,0

220 265,8

Nīderlande

804 888,0

0

0

Austrija

351 027,4

Polija

1 405 608,1

42 861,4

Portugāle (kontinentālā)

0

12 500,0

Azoru salu autonomais reģions

9 953,0

Rumānija

104 688,8

0

Slovēnija

0

Slovākija

112 319,5

68 094,5

Somija

80 999,0

0

Zviedrija

293 186,0

Apvienotā Karaliste

1 056 474,0

0

KOPĀ

13 336 741,2

690 440,8

0

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsVII PIELIKUMS

SĪKI IZSTRĀDĀTI NOTEIKUMI PAR CUKURA VAI IZOGLIKOZES KVOTU NODOŠANU SASKAŅĀ AR 53. PANTU

I

Šajā pielikumā:

| a) | “uzņēmumu apvienošana” ir divu vai vairāku uzņēmumu apvienošana vienā uzņēmumā; |
| --- | --- |

a)

“uzņēmumu apvienošana” ir divu vai vairāku uzņēmumu apvienošana vienā uzņēmumā;

| b) | “uzņēmuma nodošana citam īpašniekam” nozīmē, ka vienam vai vairākiem uzņēmumiem nodod tāda uzņēmuma aktīvus, kuram ir kvotas, vai šie uzņēmumi tos pārņem; |
| --- | --- |

b)

“uzņēmuma nodošana citam īpašniekam” nozīmē, ka vienam vai vairākiem uzņēmumiem nodod tāda uzņēmuma aktīvus, kuram ir kvotas, vai šie uzņēmumi tos pārņem;

| c) | “fabrikas nodošana citam īpašniekam” ir tehniska objekta īpašumtiesību nodošana, tostarp visu attiecīgā produkta ražošanai vajadzīgo iekārtu īpašumtiesību nodošana, vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas beidzas ar tā uzņēmuma daļēju vai pilnīgu pārņemšanu, kurš nodod savas īpašumtiesības; |
| --- | --- |

c)

“fabrikas nodošana citam īpašniekam” ir tehniska objekta īpašumtiesību nodošana, tostarp visu attiecīgā produkta ražošanai vajadzīgo iekārtu īpašumtiesību nodošana, vienam vai vairākiem uzņēmumiem, kas beidzas ar tā uzņēmuma daļēju vai pilnīgu pārņemšanu, kurš nodod savas īpašumtiesības;

| d) | “fabrikas iznomāšana” ir līgums par tehniska objekta nomu, tostarp visu to cukura ražošanai vajadzīgo iekārtu nomu, lai tas varētu darboties, līgumu slēdzot vismaz uz trim tirdzniecības gadiem pēc kārtas, ko puses apņemas nepārtraukt pirms trešā tirdzniecības gada beigām, ar uzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī kā attiecīgā fabrika, ja pēc nomas līguma stāšanās spēkā uzņēmumu, kas nomā fabriku, var uzskatīt par uzņēmumu, kas nodarbojas vienīgi ar cukura ražošanu. |
| --- | --- |

d)

“fabrikas iznomāšana” ir līgums par tehniska objekta nomu, tostarp visu to cukura ražošanai vajadzīgo iekārtu nomu, lai tas varētu darboties, līgumu slēdzot vismaz uz trim tirdzniecības gadiem pēc kārtas, ko puses apņemas nepārtraukt pirms trešā tirdzniecības gada beigām, ar uzņēmumu, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā dalībvalstī kā attiecīgā fabrika, ja pēc nomas līguma stāšanās spēkā uzņēmumu, kas nomā fabriku, var uzskatīt par uzņēmumu, kas nodarbojas vienīgi ar cukura ražošanu.

II

| 1. | Neskarot 2. punktu, ja notiek cukura ražošanas uzņēmumu apvienošanās vai cukurfabriku nodošana citam īpašniekam, kvotu pielāgo šādi:






  a) | cukura ražošanas uzņēmumu apvienošanās gadījumā uzņēmumam, kas izveidojies pēc apvienošanās, dalībvalsts piešķir kvotu, kas vienāda ar to kvotu summu, kas pirms apvienošanās bija piešķirtas attiecīgajiem cukura ražošanas uzņēmumiem; |
| --- | --- | --- |

1.

Neskarot 2. punktu, ja notiek cukura ražošanas uzņēmumu apvienošanās vai cukurfabriku nodošana citam īpašniekam, kvotu pielāgo šādi:

a)

cukura ražošanas uzņēmumu apvienošanās gadījumā uzņēmumam, kas izveidojies pēc apvienošanās, dalībvalsts piešķir kvotu, kas vienāda ar to kvotu summu, kas pirms apvienošanās bija piešķirtas attiecīgajiem cukura ražošanas uzņēmumiem;

| b) | ja cukura ražošanas uzņēmumu nodod citam īpašniekam, dalībvalsts piešķir nodotā uzņēmuma kvotu cukura ražošanai pārņēmējā uzņēmumā vai, ja ir vairāk nekā viens pārņēmējs uzņēmums, piešķīrumu veic proporcionāli cukura ražošanai, ko katrs no tiem pārņem; |
| --- | --- |

b)

ja cukura ražošanas uzņēmumu nodod citam īpašniekam, dalībvalsts piešķir nodotā uzņēmuma kvotu cukura ražošanai pārņēmējā uzņēmumā vai, ja ir vairāk nekā viens pārņēmējs uzņēmums, piešķīrumu veic proporcionāli cukura ražošanai, ko katrs no tiem pārņem;

| c) | cukurfabrikas pārņemšanas gadījumā dalībvalsts samazina kvotu uzņēmumam, kas nodod attiecīgās fabrikas īpašumtiesības, un par samazināto lielumu palielina kvotu cukura ražotnei vai ražotnēm, kuras pērk attiecīgo fabriku, proporcionāli pārņemtajai ražošanai jaudai. |
| --- | --- |

c)

cukurfabrikas pārņemšanas gadījumā dalībvalsts samazina kvotu uzņēmumam, kas nodod attiecīgās fabrikas īpašumtiesības, un par samazināto lielumu palielina kvotu cukura ražotnei vai ražotnēm, kuras pērk attiecīgo fabriku, proporcionāli pārņemtajai ražošanai jaudai.

| 2. | Ja vairāki cukurbiešu vai cukurniedru audzētāji, ko tieši skar kāda no 1. punktā minētajām darbībām, nepārprotami izrāda vēlēšanos piegādāt savas bietes vai cukurniedres cukura ražošanas uzņēmumam, kas nav iesaistīts minētajās darbībās, dalībvalstis var veikt piešķīrumu, pamatojoties uz tā uzņēmuma pārņemto ražošanas apjomu, kuram viņi plāno piegādāt savas cukurbietes vai cukurniedres. |
| --- | --- |

2.

Ja vairāki cukurbiešu vai cukurniedru audzētāji, ko tieši skar kāda no 1. punktā minētajām darbībām, nepārprotami izrāda vēlēšanos piegādāt savas bietes vai cukurniedres cukura ražošanas uzņēmumam, kas nav iesaistīts minētajās darbībās, dalībvalstis var veikt piešķīrumu, pamatojoties uz tā uzņēmuma pārņemto ražošanas apjomu, kuram viņi plāno piegādāt savas cukurbietes vai cukurniedres.

| 3. | Ja apstākļos, kas atšķiras no 1. punktā minētajiem, slēdz:






  a) | cukura ražošanas uzņēmumu; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja apstākļos, kas atšķiras no 1. punktā minētajiem, slēdz:

a)

cukura ražošanas uzņēmumu;

| b) | vienu vai vairākas cukura ražošanas uzņēmuma fabrikas, |
| --- | --- |

b)

vienu vai vairākas cukura ražošanas uzņēmuma fabrikas,

dalībvalsts ar attiecīgo slēgšanu saistīto kvotu daļu var piešķirt vienam vai vairākiem cukura ražošanas uzņēmumiem.

Arī pirmās daļas b) apakšpunktā minētajos gadījumos, kad daži attiecīgie ražotāji nepārprotami pauž vēlēšanos piegādāt savas cukurbietes vai cukurniedres attiecīgam cukura ražošanas uzņēmumam, dalībvalsts daļu kvotu, kas atbilst attiecīgajām cukurbietēm vai cukurniedrēm, var piešķirt uzņēmumam, kuram šie ražotāji plāno piegādāt minētos produktus.

| 4. | Ja piemēro 43. panta 6. punktā minēto atkāpi, attiecīgā dalībvalsts var prasīt, lai tie cukurbiešu audzētāji un cukura ražotāji, uz kuriem attiecas minētā atkāpe, savos nozares nolīgumos iekļauj īpašu klauzulu, kas dalībvalstīm vajadzības gadījumā ļauj piemērot šīs iedaļas 2. un 3. punktu. |
| --- | --- |

4.

Ja piemēro 43. panta 6. punktā minēto atkāpi, attiecīgā dalībvalsts var prasīt, lai tie cukurbiešu audzētāji un cukura ražotāji, uz kuriem attiecas minētā atkāpe, savos nozares nolīgumos iekļauj īpašu klauzulu, kas dalībvalstīm vajadzības gadījumā ļauj piemērot šīs iedaļas 2. un 3. punktu.

| 5. | Ja iznomā fabriku, kas pieder cukura ražošanas uzņēmumam, dalībvalsts var samazināt kvotu fabrikas iznomātājam uzņēmumam un piešķirt samazināto daļu uzņēmumam, kas nomā šo fabriku, lai tajā ražotu cukuru.
  Ja nomu pārtrauc I iedaļas d) punktā minētajos trīs tirdzniecības gados, dalībvalsts ar atpakaļejošu spēku atceļ saskaņā ar šā punkta pirmo daļu veikto kvotas pielāgošanu no dienas, kurā noma stājās spēkā. Ja nomu tomēr pārtrauc nepārvaramas varas apstākļu dēļ, dalībvalstij nav pienākuma atcelt pielāgojumu. |
| --- | --- |

5.

Ja iznomā fabriku, kas pieder cukura ražošanas uzņēmumam, dalībvalsts var samazināt kvotu fabrikas iznomātājam uzņēmumam un piešķirt samazināto daļu uzņēmumam, kas nomā šo fabriku, lai tajā ražotu cukuru.

Ja nomu pārtrauc I iedaļas d) punktā minētajos trīs tirdzniecības gados, dalībvalsts ar atpakaļejošu spēku atceļ saskaņā ar šā punkta pirmo daļu veikto kvotas pielāgošanu no dienas, kurā noma stājās spēkā. Ja nomu tomēr pārtrauc nepārvaramas varas apstākļu dēļ, dalībvalstij nav pienākuma atcelt pielāgojumu.

| 6. | Ja cukura ražošanas uzņēmums vairs nevar nodrošināt savu saistību izpildi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz minētajiem cukurbiešu vai cukurniedru audzētājiem un ja minēto stāvokli apstiprina attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, dalībvalsts uz vienu vai vairākiem tirdzniecības gadiem var piešķirt daļu no attiecīgajām kvotām vienam vai vairākiem cukura ražošanas uzņēmumiem proporcionāli pārņemtajam ražošanas apjomam. |
| --- | --- |

6.

Ja cukura ražošanas uzņēmums vairs nevar nodrošināt savu saistību izpildi saskaņā ar Savienības tiesību aktiem attiecībā uz minētajiem cukurbiešu vai cukurniedru audzētājiem un ja minēto stāvokli apstiprina attiecīgās dalībvalsts kompetentās iestādes, dalībvalsts uz vienu vai vairākiem tirdzniecības gadiem var piešķirt daļu no attiecīgajām kvotām vienam vai vairākiem cukura ražošanas uzņēmumiem proporcionāli pārņemtajam ražošanas apjomam.

| 7. | Ja dalībvalsts piešķir cukura ražošanas uzņēmumam cenu un noieta garantijas attiecībā uz cukurbiešu pārstrādi etilspirtā, dalībvalsts pēc vienošanās ar minēto uzņēmumu un attiecīgajiem cukurbiešu ražotājiem var piešķirt visas cukura ražošanas kvotas vai to daļu vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz vienu vai vairākiem tirdzniecības gadiem. |
| --- | --- |

7.

Ja dalībvalsts piešķir cukura ražošanas uzņēmumam cenu un noieta garantijas attiecībā uz cukurbiešu pārstrādi etilspirtā, dalībvalsts pēc vienošanās ar minēto uzņēmumu un attiecīgajiem cukurbiešu ražotājiem var piešķirt visas cukura ražošanas kvotas vai to daļu vienam vai vairākiem uzņēmumiem uz vienu vai vairākiem tirdzniecības gadiem.

III

Ja notiek izoglikozes ražošanas uzņēmumu apvienošanās vai nodošana citam īpašniekam vai izoglikozes fabrikas nodošana citam īpašniekam, dalībvalsts var piešķirt attiecīgās kvotas izoglikozes ražošanai vienam vai vairākiem citiem uzņēmumiem neatkarīgi no tā, vai tiem ir ražošanas kvota vai tās nav.

IV

Pasākumi, kas veikti saskaņā ar II un III iedaļu, stājas spēkā vienīgi tad, ja ir izpildīti šādi nosacījumi:

| a) | ir ņemtas vērā visu iesaistīto pušu intereses; |
| --- | --- |

a)

ir ņemtas vērā visu iesaistīto pušu intereses;

| b) | attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka šie pasākumi var uzlabot cukurbiešu, cukurniedru un cukura ražošanas nozaru struktūru; |
| --- | --- |

b)

attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka šie pasākumi var uzlabot cukurbiešu, cukurniedru un cukura ražošanas nozaru struktūru;

| c) | tie attiecas uz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā teritorijā, kurai VI pielikumā noteikta kvota. |
| --- | --- |

c)

tie attiecas uz uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību tajā pašā teritorijā, kurai VI pielikumā noteikta kvota.

V

Ja apvienošanās vai nodošana citam īpašniekam notiek laikposmā no 1. oktobra līdz nākamā gada 30. aprīlim, II un III iedaļā minētie pasākumi stājas spēkā kārtējā tirdzniecības gadā.

Ja apvienošanās vai nodošana citam īpašniekam notiek laikposmā no 1. maija līdz tā paša gada 30. septembrim, II un III iedaļā minētie pasākumi stājas spēkā nākamajā tirdzniecības gadā.

VI

Ja piemēro II un III iedaļu, dalībvalstis informē Komisiju par pielāgotajām kvotām ne vēlāk kā 15 dienās pēc V iedaļā minēto laikposmu beigām.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsVIII PIELIKUMS

VALSTU KVOTAS PIENA UN CITU PIENA PRODUKTU RAŽOŠANAI, KĀ MINĒTS 59. PANTĀ

(daudzumi (tonnās) par divpadsmit mēnešu laikposmu katrai dalībvalstij)

| Dalībvalsts | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 | 2014/15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | 3 427 288,740 | 3 461 561,627 | 3 496 177,244 | 3 531 139,016 | 3 566 450,406 | 3 602 114,910 | 3 602 114,910 |
| Bulgārija | 998 580,000 | 1 008 565,800 | 1 018 651,458 | 1 028 837,973 | 1 039 126,352 | 1 049 517,616 | 1 049 517,616 |
| Čehija | 2 792 689,620 | 2 820 616,516 | 2 848 822,681 | 2 877 310,908 | 2 906 084,017 | 2 935 144,857 | 2 935 144,857 |
| Dānija | 4 612 619,520 | 4 658 745,715 | 4 705 333,172 | 4 752 386,504 | 4 799 910,369 | 4 847 909,473 | 4 847 909,473 |
| Vācija | 28 847 420,391 | 29 135 894,595 | 29 427 253,541 | 29 721 526,076 | 30 018 741,337 | 30 318 928,750 | 30 318 928,750 |
| Igaunija | 659 295,360 | 665 888,314 | 672 547,197 | 679 272,669 | 686 065,395 | 692 926,049 | 692 926,049 |
| Īrija | 5 503 679,280 | 5 558 716,073 | 5 614 303,234 | 5 670 446,266 | 5 727 150,729 | 5 784 422,236 | 5 784 422,236 |
| Grieķija | 836 923,260 | 845 292,493 | 853 745,418 | 862 282,872 | 870 905,700 | 879 614,757 | 879 614,757 |
| Spānija | 6 239 289,000 | 6 301 681,890 | 6 364 698,709 | 6 428 345,696 | 6 492 629,153 | 6 557 555,445 | 6 557 555,445 |
| Francija | 25 091 321,700 | 25 342 234,917 | 25 595 657,266 | 25 851 613,839 | 26 110 129,977 | 26 371 231,277 | 26 371 231,277 |
| Itālija | 10 740 661,200 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 |
| Kipra | 148 104,000 | 149 585,040 | 151 080,890 | 152 591,699 | 154 117,616 | 155 658,792 | 155 658,792 |
| Latvija | 743 220,960 | 750 653,170 | 758 159,701 | 765 741,298 | 773 398,711 | 781 132,698 | 781 132,698 |
| Lietuva | 1 738 935,780 | 1 756 325,138 | 1 773 888,389 | 1 791 627,273 | 1 809 543,546 | 1 827 638,981 | 1 827 638,981 |
| Luksemburga | 278 545,680 | 281 331,137 | 284 144,448 | 286 985,893 | 289 855,752 | 292 754,310 | 292 754,310 |
| Ungārija | 2 029 861,200 | 2 050 159,812 | 2 070 661,410 | 2 091 368,024 | 2 112 281,704 | 2 133 404,521 | 2 133 404,521 |
| Malta | 49 671,960 | 50 168,680 | 50 670,366 | 51 177,070 | 51 688,841 | 52 205,729 | 52 205,729 |
| Nīderlande | 11 465 630,280 | 11 580 286,583 | 11 696 089,449 | 11 813 050,343 | 11 931 180,847 | 12 050 492,655 | 12 050 492,655 |
| Austrija | 2 847 478,469 | 2 875 953,254 | 2 904 712,786 | 2 933 759,914 | 2 963 097,513 | 2 992 728,488 | 2 992 728,488 |
| Polija | 9 567 745,860 | 9 663 423,319 | 9 760 057,552 | 9 857 658,127 | 9 956 234,709 | 10 055 797,056 | 10 055 797,056 |
| Portugāle | 1 987 521,000 | 2 007 396,210 | 2 027 470,172 | 2 047 744,874 | 2 068 222,323 | 2 088 904,546 | 2 088 904,546 |
| Rumānija | 3 118 140,000 | 3 149 321,400 | 3 180 814,614 | 3 212 622,760 | 3 244 748,988 | 3 277 196,478 | 3 277 196,478 |
| Slovēnija | 588 170,760 | 594 052,468 | 599 992,992 | 605 992,922 | 612 052,851 | 618 173,380 | 618 173,380 |
| Slovākija | 1 061 603,760 | 1 072 219,798 | 1 082 941,996 | 1 093 771,416 | 1 104 709,130 | 1 115 756,221 | 1 115 756,221 |
| Somija | 2 491 930,710 | 2 516 850,017 | 2 542 018,517 | 2 567 438,702 | 2 593 113,089 | 2 619 044,220 | 2 619 044,220 |
| Zviedrija | 3 419 595,900 | 3 453 791,859 | 3 488 329,778 | 3 523 213,075 | 3 558 445,206 | 3 594 029,658 | 3 594 029,658 |
| Apvienotā Karaliste | 15 125 168,940 | 15 276 420,629 | 15 429 184,836 | 15 583 476,684 | 15 739 311,451 | 15 896 704,566 | 15 896 704,566 |

Dalībvalsts

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

Beļģija

3 427 288,740

3 461 561,627

3 496 177,244

3 531 139,016

3 566 450,406

3 602 114,910

3 602 114,910

Bulgārija

998 580,000

1 008 565,800

1 018 651,458

1 028 837,973

1 039 126,352

1 049 517,616

1 049 517,616

Čehija

2 792 689,620

2 820 616,516

2 848 822,681

2 877 310,908

2 906 084,017

2 935 144,857

2 935 144,857

Dānija

4 612 619,520

4 658 745,715

4 705 333,172

4 752 386,504

4 799 910,369

4 847 909,473

4 847 909,473

Vācija

28 847 420,391

29 135 894,595

29 427 253,541

29 721 526,076

30 018 741,337

30 318 928,750

30 318 928,750

Igaunija

659 295,360

665 888,314

672 547,197

679 272,669

686 065,395

692 926,049

692 926,049

Īrija

5 503 679,280

5 558 716,073

5 614 303,234

5 670 446,266

5 727 150,729

5 784 422,236

5 784 422,236

Grieķija

836 923,260

845 292,493

853 745,418

862 282,872

870 905,700

879 614,757

879 614,757

Spānija

6 239 289,000

6 301 681,890

6 364 698,709

6 428 345,696

6 492 629,153

6 557 555,445

6 557 555,445

Francija

25 091 321,700

25 342 234,917

25 595 657,266

25 851 613,839

26 110 129,977

26 371 231,277

26 371 231,277

Itālija

10 740 661,200

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

Kipra

148 104,000

149 585,040

151 080,890

152 591,699

154 117,616

155 658,792

155 658,792

Latvija

743 220,960

750 653,170

758 159,701

765 741,298

773 398,711

781 132,698

781 132,698

Lietuva

1 738 935,780

1 756 325,138

1 773 888,389

1 791 627,273

1 809 543,546

1 827 638,981

1 827 638,981

Luksemburga

278 545,680

281 331,137

284 144,448

286 985,893

289 855,752

292 754,310

292 754,310

Ungārija

2 029 861,200

2 050 159,812

2 070 661,410

2 091 368,024

2 112 281,704

2 133 404,521

2 133 404,521

Malta

49 671,960

50 168,680

50 670,366

51 177,070

51 688,841

52 205,729

52 205,729

Nīderlande

11 465 630,280

11 580 286,583

11 696 089,449

11 813 050,343

11 931 180,847

12 050 492,655

12 050 492,655

Austrija

2 847 478,469

2 875 953,254

2 904 712,786

2 933 759,914

2 963 097,513

2 992 728,488

2 992 728,488

Polija

9 567 745,860

9 663 423,319

9 760 057,552

9 857 658,127

9 956 234,709

10 055 797,056

10 055 797,056

Portugāle

1 987 521,000

2 007 396,210

2 027 470,172

2 047 744,874

2 068 222,323

2 088 904,546

2 088 904,546

Rumānija

3 118 140,000

3 149 321,400

3 180 814,614

3 212 622,760

3 244 748,988

3 277 196,478

3 277 196,478

Slovēnija

588 170,760

594 052,468

599 992,992

605 992,922

612 052,851

618 173,380

618 173,380

Slovākija

1 061 603,760

1 072 219,798

1 082 941,996

1 093 771,416

1 104 709,130

1 115 756,221

1 115 756,221

Somija

2 491 930,710

2 516 850,017

2 542 018,517

2 567 438,702

2 593 113,089

2 619 044,220

2 619 044,220

Zviedrija

3 419 595,900

3 453 791,859

3 488 329,778

3 523 213,075

3 558 445,206

3 594 029,658

3 594 029,658

Apvienotā Karaliste

15 125 168,940

15 276 420,629

15 429 184,836

15 583 476,684

15 739 311,451

15 896 704,566

15 896 704,566

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsIX PIELIKUMS

SALĪDZINĀMAIS TAUKU SATURS, KĀ MINĒTS 63. PANTĀ

| Dalībvalsts | g/kg |
| --- | --- |
| Beļģija | 36,91 |
| Bulgārija | 39,10 |
| Čehija | 42,10 |
| Dānija | 43,68 |
| Vācija | 40,11 |
| Igaunija | 43,10 |
| Grieķija | 36,10 |
| Spānija | 36,37 |
| Francija | 39,48 |
| Īrija | 35,81 |
| Itālija | 36,88 |
| Kipra | 34,60 |
| Latvija | 40,70 |
| Lietuva | 39,90 |
| Luksemburga | 39,17 |
| Ungārija | 38,50 |
| Nīderlande | 42,36 |
| Austrija | 40,30 |
| Polija | 39,00 |
| Portugāle | 37,30 |
| Rumānija | 38,50 |
| Slovēnija | 41,30 |
| Slovākija | 37,10 |
| Somija | 43,40 |
| Zviedrija | 43,40 |
| Apvienotā Karaliste | 39,70 |

Dalībvalsts

g/kg

Beļģija

36,91

Bulgārija

39,10

Čehija

42,10

Dānija

43,68

Vācija

40,11

Igaunija

43,10

Grieķija

36,10

Spānija

36,37

Francija

39,48

Īrija

35,81

Itālija

36,88

Kipra

34,60

Latvija

40,70

Lietuva

39,90

Luksemburga

39,17

Ungārija

38,50

Nīderlande

42,36

Austrija

40,30

Polija

39,00

Portugāle

37,30

Rumānija

38,50

Slovēnija

41,30

Slovākija

37,10

Somija

43,40

Zviedrija

43,40

Apvienotā Karaliste

39,70

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsX PIELIKUMS

BUDŽETS ATBALSTA PROGRAMMĀM, KĀ MINĒTS 136. PANTA 1. PUNKTĀ

| tūkstošos EUR |
| --- |
| Budžeta gads | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | No 2014. gada un turpmāk |
| BG | 15 608 | 21 234 | 22 022 | 27 077 | 26 742 | 26 762 |
| CZ | 2 979 | 4 076 | 4 217 | 5 217 | 5 151 | 5 155 |
| DE | 22 891 | 30 963 | 32 190 | 39 341 | 38 867 | 38 895 |
| EL | 14 286 | 19 167 | 19 840 | 24 237 | 23 945 | 23 963 |
| ES | 213 820 | 284 219 | 279 038 | 358 000 | 352 774 | 353 081 |
| FR | 171 909 | 226 814 | 224 055 | 284 299 | 280 311 | 280 545 |
| IT (1) | 238 223 | 298 263 | 294 135 | 341 174 | 336 736 | 336 997 |
| CY | 2 749 | 3 704 | 3 801 | 4 689 | 4 643 | 4 646 |
| LT | 30 | 37 | 45 | 45 | 45 | 45 |
| LU | 344 | 467 | 485 | 595 | 587 | 588 |
| HU | 16 816 | 23 014 | 23 809 | 29 455 | 29 081 | 29 103 |
| MT | 232 | 318 | 329 | 407 | 401 | 402 |
| AT | 8 038 | 10 888 | 11 313 | 13 846 | 13 678 | 13 688 |
| PT | 37 802 | 51 627 | 53 457 | 65 989 | 65 160 | 65 208 |
| RO | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 |
| SI | 3 522 | 3 770 | 3 937 | 5 119 | 5 041 | 5 045 |
| SK | 2 938 | 4 022 | 4 160 | 5 147 | 5 082 | 5 085 |
| UK | 0 | 61 | 67 | 124 | 120 | 120 |

tūkstošos EUR

Budžeta gads

2009

2010

2011

2012

2013

No 2014. gada un turpmāk

BG

15 608

21 234

22 022

27 077

26 742

26 762

CZ

2 979

4 076

4 217

5 217

5 151

5 155

DE

22 891

30 963

32 190

39 341

38 867

38 895

EL

14 286

19 167

19 840

24 237

23 945

23 963

ES

213 820

284 219

279 038

358 000

352 774

353 081

FR

171 909

226 814

224 055

284 299

280 311

280 545

IT (1)

238 223

298 263

294 135

341 174

336 736

336 997

CY

2 749

3 704

3 801

4 689

4 643

4 646

LT

30

37

45

45

45

45

LU

344

467

485

595

587

588

HU

16 816

23 014

23 809

29 455

29 081

29 103

MT

232

318

329

407

401

402

AT

8 038

10 888

11 313

13 846

13 678

13 688

PT

37 802

51 627

53 457

65 989

65 160

65 208

RO

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

SI

3 522

3 770

3 937

5 119

5 041

5 045

SK

2 938

4 022

4 160

5 147

5 082

5 085

UK

0

61

67

124

120

120

---

(1)  Maksimālās summas, kas Regulas (EK) Nr. 73/2009 VIII pielikumā paredzētas Itālijai un kas atbilst 2008., 2009. un 2010. gadam, ir samazinātas par EUR 20 miljoniem, un šīs summas ir iekļautas Itālijas budžeta summās, kas paredzētas atbalsta programmām 2009., 2010. un 2011. budžeta gadā, kā noteikts šajā tabulā.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXI PIELIKUMS

STARPTAUTISKĀS ORGANIZĀCIJAS, KAS MINĒTAS 159. PANTA 3. PUNKTĀ

| — | Codex Alimentarius |
| --- | --- |

—

Codex Alimentarius

| — | Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija |
| --- | --- |

—

Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisija

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXII PIELIKUMS

163. PANTĀ MINĒTO PRODUKTU DEFINĪCIJAS, APZĪMĒJUMI UN TIRDZNIECĪBAS NOSAUKUMI

Šajā pielikumā tirdzniecības nosaukums Direktīvas 2000/13/EK 5. panta 1. punkta nozīmē ir nosaukums, ar kādu pārtikas produktu pārdod.

I daļa.   To liellopu gaļa, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus

I.   DEFINĪCIJA

Šajā pielikuma daļā “gaļa” ir visi liemeņi, neatkaulota vai atkaulota gaļa un sagriezti vai nesagriezti subprodukti, kas paredzēti lietošanai pārtikā un ir iegūti no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, un ko piedāvā svaigus, saldētus vai sasaldētus iesaiņojumā vai iepakojumā, vai arī bez tā.

Kaušanas laikā visus liellopus, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, tirgus dalībnieki kompetentās iestādes uzraudzībā klasificē vienā no šādām divām kategorijām:

| A) | : | V kategorija | : | liellopi, kuru vecums nepārsniedz 8 mēnešus,
  šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu: V; |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| B) | : | Z kategorija | : | liellopi, kuru vecums pārsniedz 8 mēnešus, taču nepārsniedz 12 mēnešus,
  šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu: Z. |

A)

:

V kategorija

:

liellopi, kuru vecums nepārsniedz 8 mēnešus,

šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu: V;

B)

:

Z kategorija

:

liellopi, kuru vecums pārsniedz 8 mēnešus, taču nepārsniedz 12 mēnešus,

šīs kategorijas liellopus identificē ar burtu: Z.

II.   TIRDZNIECĪBAS NOSAUKUMI

| 1. | Gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, dalībvalstīs var tirgot vienīgi ar šādiem tirdzniecības nosaukumiem, kas ir noteikti katrai dalībvalstij.






  A) | To liellopu gaļa, kuru vecums nepārsniedz 8 mēnešus [(V kategorija)]








  Tirdzniecības valsts | Lietojamie tirdzniecības nosaukumi |
| --- | --- | --- | --- |
| Beļģija | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |
| Bulgārija | месо от малки телета |
| Čehija | Telecí |
| Dānija | Lyst kalvekød |
| Vācija | Kalbfleisch |
| Igaunija | Vasikaliha |
| Grieķija | μοσχάρι γάλακτος |
| Spānija | Ternera blanca, carne de ternera blanca |
| Francija | veau, viande de veau |
| Īrija | Veal |
| Itālija | vitello, carne di vitello |
| Kipra | μοσχάρι γάλακτος |
| Latvija | Teļa gaļa |
| Lietuva | Veršiena |
| Luksemburga | veau, viande de veau/Kalbfleisch |
| Ungārija | Borjúhús |
| Malta | Vitella |
| Nīderlande | Kalfsvlees |
| Austrija | Kalbfleisch |
| Polija | Cielęcina |
| Portugāle | Vitela |
| Rumānija | carne de vițel |
| Slovēnija | Teletina |
| Slovākija | Teľacie mäso |
| Somija | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |
| Zviedrija | ljust kalvkött |
| Apvienotā Karaliste | Veal |

1.

Gaļu, kas iegūta no liellopiem, kuru vecums nepārsniedz 12 mēnešus, dalībvalstīs var tirgot vienīgi ar šādiem tirdzniecības nosaukumiem, kas ir noteikti katrai dalībvalstij.

A)

To liellopu gaļa, kuru vecums nepārsniedz 8 mēnešus [(V kategorija)]

Tirdzniecības valsts

Lietojamie tirdzniecības nosaukumi

Beļģija

veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch

Bulgārija

месо от малки телета

Čehija

Telecí

Dānija

Lyst kalvekød

Vācija

Kalbfleisch

Igaunija

Vasikaliha

Grieķija

μοσχάρι γάλακτος

Spānija

Ternera blanca, carne de ternera blanca

Francija

veau, viande de veau

Īrija

Veal

Itālija

vitello, carne di vitello

Kipra

μοσχάρι γάλακτος

Latvija

Teļa gaļa

Lietuva

Veršiena

Luksemburga

veau, viande de veau/Kalbfleisch

Ungārija

Borjúhús

Malta

Vitella

Nīderlande

Kalfsvlees

Austrija

Kalbfleisch

Polija

Cielęcina

Portugāle

Vitela

Rumānija

carne de vițel

Slovēnija

Teletina

Slovākija

Teľacie mäso

Somija

vaalea vasikanliha/ljust kalvkött

Zviedrija

ljust kalvkött

Apvienotā Karaliste

Veal

| B) | To liellopu gaļa, kuru vecums pārsniedz 8 mēnešus, bet nepārsniedz 12 mēnešus [(Z kategorija)]








  Tirdzniecības valsts | Lietojamie tirdzniecības nosaukumi |
| --- | --- | --- |
| Beļģija | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |
| Bulgārija | Телешко месо |
| Čehija | hovězí maso z mladého skotu |
| Dānija | Kalvekød |
| Vācija | Jungrindfleisch |
| Igaunija | noorloomaliha |
| Grieķija | νεαρό μοσχάρι |
| Spānija | Ternera, carne de ternera |
| Francija | jeune bovin, viande de jeune bovin |
| Īrija | rosé veal |
| Itālija | vitellone, carne di vitellone |
| Kipra | νεαρό μοσχάρι |
| Latvija | jaunlopa gaļa |
| Lietuva | Jautiena |
| Luksemburga | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |
| Ungārija | Növendék marha húsa |
| Malta | Vitellun |
| Nīderlande | rosé kalfsvlees |
| Austrija | Jungrindfleisch |
| Polija | młoda wołowina |
| Portugāle | Vitelão |
| Rumānija | carne de tineret bovin |
| Slovēnija | meso težjih telet |
| Slovākija | mäso z mladého dobytka |
| Somija | vasikanliha/kalvkött |
| Zviedrija | Kalvkött |
| Apvienotā Karaliste | Beef |

B)

To liellopu gaļa, kuru vecums pārsniedz 8 mēnešus, bet nepārsniedz 12 mēnešus [(Z kategorija)]

Tirdzniecības valsts

Lietojamie tirdzniecības nosaukumi

Beļģija

jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch

Bulgārija

Телешко месо

Čehija

hovězí maso z mladého skotu

Dānija

Kalvekød

Vācija

Jungrindfleisch

Igaunija

noorloomaliha

Grieķija

νεαρό μοσχάρι

Spānija

Ternera, carne de ternera

Francija

jeune bovin, viande de jeune bovin

Īrija

rosé veal

Itālija

vitellone, carne di vitellone

Kipra

νεαρό μοσχάρι

Latvija

jaunlopa gaļa

Lietuva

Jautiena

Luksemburga

jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch

Ungārija

Növendék marha húsa

Malta

Vitellun

Nīderlande

rosé kalfsvlees

Austrija

Jungrindfleisch

Polija

młoda wołowina

Portugāle

Vitelão

Rumānija

carne de tineret bovin

Slovēnija

meso težjih telet

Slovākija

mäso z mladého dobytka

Somija

vasikanliha/kalvkött

Zviedrija

Kalvkött

Apvienotā Karaliste

Beef

| 2. | Šīs iedaļas 1. punktā minētos tirdzniecības nosaukumus var papildināt ar norādi par attiecīgā gaļas vai subprodukta gabala nosaukumu vai apzīmējumu. |
| --- | --- |

2.

Šīs iedaļas 1. punktā minētos tirdzniecības nosaukumus var papildināt ar norādi par attiecīgā gaļas vai subprodukta gabala nosaukumu vai apzīmējumu.

| 3. | Šīs iedaļas 1. punktā iekļautās tabulas A daļā uzskaitītos V kategorijas tirdzniecības nosaukumus un ikvienu jaunu no šiem tirdzniecības nosaukumiem atvasinātu nosaukumu izmanto vienīgi tad, ja ir izpildītas visas šā pielikuma prasības.
  Jo īpaši terminus “veau”, “telecí”, “Kalb”, “μοσχάρι”, “ternera”, “kalv”, “veal”, “vitello”, “vitella”, “kalf”, “vitela” un “teletina” nedrīkst lietot tādas gaļas tirdzniecības nosaukumā vai norādīt uz tādas gaļas marķējuma, kura iegūta no liellopiem, kuru vecums pārsniedz 12 mēnešus. |
| --- | --- |

3.

Šīs iedaļas 1. punktā iekļautās tabulas A daļā uzskaitītos V kategorijas tirdzniecības nosaukumus un ikvienu jaunu no šiem tirdzniecības nosaukumiem atvasinātu nosaukumu izmanto vienīgi tad, ja ir izpildītas visas šā pielikuma prasības.

Jo īpaši terminus “veau”, “telecí”, “Kalb”, “μοσχάρι”, “ternera”, “kalv”, “veal”, “vitello”, “vitella”, “kalf”, “vitela” un “teletina” nedrīkst lietot tādas gaļas tirdzniecības nosaukumā vai norādīt uz tādas gaļas marķējuma, kura iegūta no liellopiem, kuru vecums pārsniedz 12 mēnešus.

| 4. | Šīs iedaļas 1. punktā noteiktos nosacījumus nepiemēro liellopu gaļai, attiecībā uz kuru pirms 2007. gada 29. jūnija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 reģistrēts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde. |
| --- | --- |

4.

Šīs iedaļas 1. punktā noteiktos nosacījumus nepiemēro liellopu gaļai, attiecībā uz kuru pirms 2007. gada 29. jūnija saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 510/2006 reģistrēts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde.

II daļa.   Vīnkopības produkti

(1)   Vīns

Vīns ir produkts, ko iegūst tikai svaigu, saspiestu vai nesaspiestu vīnogu vai vīnogu misas pabeigtas vai pārtrauktas spirta rūgšanas procesā.

Vīnam:

| a) | vai nu veicot, vai neveicot XIII pielikuma I daļas B iedaļā minētos procesus, faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 %, ja vīns iegūts tikai no vīnogām, kuras ievāktas vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas šā pielikuma papildinājumā, un nav mazāka par 9 %, ja tās ievāktas citās vīnogu audzēšanas zonās; |
| --- | --- |

a)

vai nu veicot, vai neveicot XIII pielikuma I daļas B iedaļā minētos procesus, faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 %, ja vīns iegūts tikai no vīnogām, kuras ievāktas vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas šā pielikuma papildinājumā, un nav mazāka par 9 %, ja tās ievāktas citās vīnogu audzēšanas zonās;

| b) | atkāpjoties no citādi piemērojamās minimālās faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas, gadījumos, kad vīnam ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai nu veicot, vai neveicot XIII pielikuma I daļas B iedaļā minētos procesus, faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 4,5 %; |
| --- | --- |

b)

atkāpjoties no citādi piemērojamās minimālās faktiskās spirta tilpumkoncentrācijas, gadījumos, kad vīnam ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde, vai nu veicot, vai neveicot XIII pielikuma I daļas B iedaļā minētos procesus, faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 4,5 %;

| c) | kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav lielāka par 15 %. Tomēr, atkāpjoties no iepriekš minētā:






  — | maksimālā spirta tilpumkoncentrācija var sasniegt līdz 20 % attiecībā uz vīniem, kuri ir ražoti bez stiprināšanas dažos vīnogu audzēšanas reģionos Savienības teritorijā, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, |
| --- | --- | --- |

c)

kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav lielāka par 15 %. Tomēr, atkāpjoties no iepriekš minētā:

—

maksimālā spirta tilpumkoncentrācija var sasniegt līdz 20 % attiecībā uz vīniem, kuri ir ražoti bez stiprināšanas dažos vīnogu audzēšanas reģionos Savienības teritorijā, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam,

| — | maksimālā spirta tilpumkoncentrācija var pārsniegt 15 % vīniem, ja vīni ir ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ražoti bez stiprināšanas; |
| --- | --- |

—

maksimālā spirta tilpumkoncentrācija var pārsniegt 15 % vīniem, ja vīni ir ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu un ražoti bez stiprināšanas;

| d) | ievērojot atkāpes, ko Komisija var pieņemt ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, kopējais skābums, ko izsaka vīnskābē, nav mazāks kā 3,5 grami litrā vai 46,6 miliekvivalenti litrā. |
| --- | --- |

d)

ievērojot atkāpes, ko Komisija var pieņemt ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, kopējais skābums, ko izsaka vīnskābē, nav mazāks kā 3,5 grami litrā vai 46,6 miliekvivalenti litrā.

“Retsina” ir vīns, ko ražo tikai Grieķijas ģeogrāfiskajā teritorijā, izmantojot vīnogu misu, ko apstrādā ar Aleppo priedes sveķiem. Aleppo priedes sveķu izmantošana ir atļauta tikai, lai iegūtu vīnu “Retsina”, atbilstīgi nosacījumiem, kas paredzēti piemērojamos Grieķijas noteikumos.

Atkāpjoties no b) apakšpunkta, “Tokaji eszencia” un “Tokajská esencia” tiek uzskatīti par vīnu.

Tomēr, neskarot 163. panta 2. punktu, dalībvalstis var atļaut lietot terminu “vīns”, ja:

| a) | tam pievienots augļa nosaukums, iegūstot saliktu nosaukumu, lai tirgotu produktus, kas rūgšanas procesā iegūti no citiem augļiem, nevis vīnogām, vai |
| --- | --- |

a)

tam pievienots augļa nosaukums, iegūstot saliktu nosaukumu, lai tirgotu produktus, kas rūgšanas procesā iegūti no citiem augļiem, nevis vīnogām, vai

| b) | tas ir salikta nosaukuma daļa. |
| --- | --- |

b)

tas ir salikta nosaukuma daļa.

Tiek novērsta iespējamība sajaukt produktus, kas atbilst šajā pielikumā uzskaitītajām vīna kategorijām.

(2)   Rūgstošs jaunvīns

Rūgstošs jaunvīns ir vīns, kam spirta rūgšanas process vēl nav beidzies un kas vēl nav atdalīts no nogulsnēm.

(3)   Desertvīns

Desertvīns ir produkts ar šādām īpašībām:

| a) | faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 15 % un nav lielāka par 22 %; |
| --- | --- |

a)

faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 15 % un nav lielāka par 22 %;

| b) | kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 17,5 %, izņemot dažus desertvīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus; |
| --- | --- |

b)

kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 17,5 %, izņemot dažus desertvīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;

| c) | tas ir iegūts no:






  — | rūgstošas vīnogu misas, |
| --- | --- | --- |

c)

tas ir iegūts no:

—

rūgstošas vīnogu misas,

| — | vīna, |
| --- | --- |

—

vīna,

| — | iepriekš minēto produktu kombinācijas vai |
| --- | --- |

—

iepriekš minēto produktu kombinācijas vai

| — | vīnogu misas vai tās maisījuma ar vīnu attiecībā uz konkrētiem desertvīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri Komisijai jānosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus; |
| --- | --- |

—

vīnogu misas vai tās maisījuma ar vīnu attiecībā uz konkrētiem desertvīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri Komisijai jānosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;

| d) | sākotnējā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 12 %, izņemot dažus desertvīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus; |
| --- | --- |

d)

sākotnējā dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 12 %, izņemot dažus desertvīnus ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;

| e) | tam pievienots turpmāk norādītais:






  i) | atsevišķi vai kombinējot:






  — | neitrāls vīnogu izcelsmes spirts, ietverot spirtu, ko iegūst, destilējot žāvētas vīnogas, un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 96 %, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

tam pievienots turpmāk norādītais:

i)

atsevišķi vai kombinējot:

—

neitrāls vīnogu izcelsmes spirts, ietverot spirtu, ko iegūst, destilējot žāvētas vīnogas, un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 96 %,

| — | vīns vai žāvētu vīnogu destilāts, kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 86 %; |
| --- | --- |

—

vīns vai žāvētu vīnogu destilāts, kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 86 %;

| ii) | attiecīgā gadījumā — kopā ar vienu vai vairākiem šādiem produktiem:






  — | koncentrēta vīnogu misa, |
| --- | --- | --- |

ii)

attiecīgā gadījumā — kopā ar vienu vai vairākiem šādiem produktiem:

—

koncentrēta vīnogu misa,

| — | kāds no produktiem, kas minēti e) apakšpunkta i) punktā, kopā ar vīnogu misu, kura minēta c) apakšpunkta pirmajā un ceturtajā ievilkumā; |
| --- | --- |

—

kāds no produktiem, kas minēti e) apakšpunkta i) punktā, kopā ar vīnogu misu, kura minēta c) apakšpunkta pirmajā un ceturtajā ievilkumā;

| f) | atkāpjoties no e) apakšpunkta prasībām, tam pievienots, ciktāl tas attiecas uz desertvīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus:






  i) | jebkurš no produktiem, kas minēti e) apakšpunkta i) punktā, atsevišķi vai kombinējot, vai |
| --- | --- | --- |

f)

atkāpjoties no e) apakšpunkta prasībām, tam pievienots, ciktāl tas attiecas uz desertvīniem ar aizsargātu cilmes vietas nosaukumu vai aizsargātu ģeogrāfiskās izcelsmes norādi, kuri iekļauti sarakstā, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus:

i)

jebkurš no produktiem, kas minēti e) apakšpunkta i) punktā, atsevišķi vai kombinējot, vai

| ii) | viens vai vairāki šādi produkti:






  — | vīnspirts vai žāvētu vīnogu spirts, kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 95 % un nav lielāka par 96 %, |
| --- | --- | --- |

ii)

viens vai vairāki šādi produkti:

—

vīnspirts vai žāvētu vīnogu spirts, kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 95 % un nav lielāka par 96 %,

| — | spirts, ko destilē no vīna vai no vīnogu izspaidām un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 86 %, |
| --- | --- |

—

spirts, ko destilē no vīna vai no vīnogu izspaidām un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav lielāka par 86 %,

| — | spirts, ko destilē no žāvētām vīnogām un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav mazāka par 94,5 %, un |
| --- | --- |

—

spirts, ko destilē no žāvētām vīnogām un kam faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 52 % un nav mazāka par 94,5 %, un

| iii) | vajadzības gadījumā viens vai vairāki šādi produkti:






  — | daļēji saraudzēta vīnogu misa, ko iegūst no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, |
| --- | --- | --- |

iii)

vajadzības gadījumā viens vai vairāki šādi produkti:

—

daļēji saraudzēta vīnogu misa, ko iegūst no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām,

| — | koncentrēta vīnogu misa, ko iegūst tiešas karsēšanas rezultātā un kas, izņemot šo darbību, atbilst koncentrētas vīnogu misas definīcijai, |
| --- | --- |

—

koncentrēta vīnogu misa, ko iegūst tiešas karsēšanas rezultātā un kas, izņemot šo darbību, atbilst koncentrētas vīnogu misas definīcijai,

| — | koncentrēta vīnogu misa, |
| --- | --- |

—

koncentrēta vīnogu misa,

| — | viens no produktiem, kas uzskaitīti f) apakšpunkta ii) punktā, kopā ar vīnogu misu, kas minēta c) apakšpunkta pirmajā un ceturtajā ievilkumā. |
| --- | --- |

—

viens no produktiem, kas uzskaitīti f) apakšpunkta ii) punktā, kopā ar vīnogu misu, kas minēta c) apakšpunkta pirmajā un ceturtajā ievilkumā.

(4)   Dzirkstošais vīns

Dzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:

| a) | kurš iegūts pirmējā vai otrējā spirta rūgšanā:






  — | no svaigām vīnogām, |
| --- | --- | --- |

a)

kurš iegūts pirmējā vai otrējā spirta rūgšanā:

—

no svaigām vīnogām,

| — | no vīnogu misas vai |
| --- | --- |

—

no vīnogu misas vai

| — | no vīna; |
| --- | --- |

—

no vīna;

| b) | kurš, atverot trauku, izdala oglekļa dioksīdu, kas radies vienīgi rūgšanas procesā; |
| --- | --- |

b)

kurš, atverot trauku, izdala oglekļa dioksīdu, kas radies vienīgi rūgšanas procesā;

| c) | kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri; un |
| --- | --- |

c)

kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri; un

| d) | kura gatavošanai paredzētā cuvée kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 %. |
| --- | --- |

d)

kura gatavošanai paredzētā cuvée kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8,5 %.

(5)   Kvalitatīvais dzirkstošais vīns

Kvalitatīvais dzirkstošais vīns ir produkts:

| a) | kurš iegūts pirmējā vai otrējā spirta rūgšanā:






  — | no svaigām vīnogām, |
| --- | --- | --- |

a)

kurš iegūts pirmējā vai otrējā spirta rūgšanā:

—

no svaigām vīnogām,

| — | no vīnogu misas vai |
| --- | --- |

—

no vīnogu misas vai

| — | no vīna; |
| --- | --- |

—

no vīna;

| b) | kurš, atverot trauku, izdala oglekļa dioksīdu, kas radies vienīgi rūgšanas procesā; |
| --- | --- |

b)

kurš, atverot trauku, izdala oglekļa dioksīdu, kas radies vienīgi rūgšanas procesā;

| c) | kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3,5 bāri; un |
| --- | --- |

c)

kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3,5 bāri; un

| d) | kura gatavošanai paredzētā cuvée kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %. |
| --- | --- |

d)

kura gatavošanai paredzētā cuvée kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %.

(6)   Kvalitatīvais aromātiskais dzirkstošais vīns

Kvalitatīvais aromātiskais dzirkstošais vīns ir kvalitatīvais dzirkstošais vīns:

| a) | kurš iegūts, cuvée sagatavošanas brīdī izmantojot vienīgi vīnogu misu vai rūgstošu vīnogu misu, kuru iegūst no konkrētām vīna vīnogu šķirnēm no saraksta, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus.
  Kvalitatīvos aromātiskos dzirkstošos vīnus, kurus tradicionāli ražo, cuvée sagatavošanai izmantojot vīnus, Komisija nosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus; |
| --- | --- |

a)

kurš iegūts, cuvée sagatavošanas brīdī izmantojot vienīgi vīnogu misu vai rūgstošu vīnogu misu, kuru iegūst no konkrētām vīna vīnogu šķirnēm no saraksta, kas Komisijai jāsastāda atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus.

Kvalitatīvos aromātiskos dzirkstošos vīnus, kurus tradicionāli ražo, cuvée sagatavošanai izmantojot vīnus, Komisija nosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam, pieņemot deleģētus aktus;

| b) | kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri; |
| --- | --- |

b)

kurā, ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri;

| c) | kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst būt mazāka par 6 % un |
| --- | --- |

c)

kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst būt mazāka par 6 % un

| d) | kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst būt mazāka par 10 %. |
| --- | --- |

d)

kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst būt mazāka par 10 %.

(7)   Gāzēts dzirkstošais vīns

Gāzēts dzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:

| a) | iegūts no vīna bez aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes; |
| --- | --- |

a)

iegūts no vīna bez aizsargāta cilmes vietas nosaukuma vai aizsargātas ģeogrāfiskās izcelsmes norādes;

| b) | trauka atvēršanas brīdī no tā izdalās oglekļa dioksīds, kurš pilnībā vai daļēji radies no minētās gāzes pievienošanas; un |
| --- | --- |

b)

trauka atvēršanas brīdī no tā izdalās oglekļa dioksīds, kurš pilnībā vai daļēji radies no minētās gāzes pievienošanas; un

| c) | ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri. |
| --- | --- |

c)

ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 3 bāri.

(8)   Pusdzirkstošais vīns

Pusdzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:

| a) | iegūts no vīna, ja vien šāda vīna kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %; |
| --- | --- |

a)

iegūts no vīna, ja vien šāda vīna kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %;

| b) | faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 7 %; |
| --- | --- |

b)

faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 7 %;

| c) | ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā endogēna oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 1 bārs un nav lielāks kā 2,5 bāri; un |
| --- | --- |

c)

ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā endogēna oglekļa dioksīda dēļ rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 1 bārs un nav lielāks kā 2,5 bāri; un

| d) | to pilda 60 litru vai mazākos traukos. |
| --- | --- |

d)

to pilda 60 litru vai mazākos traukos.

(9)   Gāzēts pusdzirkstošais vīns

Gāzēts pusdzirkstošais vīns ir produkts ar šādām īpašībām:

| a) | iegūts no vīna; |
| --- | --- |

a)

iegūts no vīna;

| b) | faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 7 %, un kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %; |
| --- | --- |

b)

faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 7 %, un kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 9 %;

| c) | ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ, kurš ir pievienots viss vai pievienots daļēji, rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 1 bārs un nav lielāks kā 2,5 bāri; un |
| --- | --- |

c)

ja to 20 °C temperatūrā tur slēgtos traukos, izšķīdušā oglekļa dioksīda dēļ, kurš ir pievienots viss vai pievienots daļēji, rodas pārspiediens, kas nav mazāks kā 1 bārs un nav lielāks kā 2,5 bāri; un

| d) | to pilda 60 litru vai mazākos traukos. |
| --- | --- |

d)

to pilda 60 litru vai mazākos traukos.

(10)   Vīnogu misa

Vīnogu misa ir šķidrs produkts, ko dabiskā ceļā vai fizikālos procesos iegūst no svaigām vīnogām. Faktiskā pieļaujamā spirta tilpumkoncentrācija vīnogu misā nedrīkst pārsniegt 1 %.

(11)   Daļēji norūgusi vīnogu misa

Rūgstoša vīnogu misa ir produkts, kuru iegūst, raudzējot vīnogu misu, un kura faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 1 %, bet mazāka nekā trīs piektdaļas tā kopējās spirta tilpumkoncentrācijas.

(12)   Daļēji norūgusi vīnogu misa, kas iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

Rūgstoša vīnogu misa, kas iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, ir produkts, kuru iegūst no daļēji norūgušas vīnogu misas, kas iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, kura kopējais cukura saturs pirms raudzēšanas ir vismaz 272 grami litrā un kura dabiskā un faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 8 %. Tomēr konkrētus vīnus, kuri Komisijai ar deleģētajiem aktiem jānosaka atbilstīgi 162. panta 1. punktam un kuri atbilst minētajām prasībām, neuzskata par rūgstošu vīnogu misu, ko iegūst no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām.

(13)   Koncentrēta vīnogu misa

Koncentrēta vīnogu misa ir nekaramelizēta vīnogu misa, kas iegūta, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas jānosaka saskaņā ar 165. panta 1. punkta trešo daļu un 172. panta d) punktu, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks kā 50,9 %.

Koncentrētas vīnogu misas pieļaujamā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.

(14)   Rektificēta koncentrēta vīnogu misa

Rektificēta koncentrēta vīnogu misa ir šķidrs, nekaramelizēts produkts, kuru:

| a) | iegūst, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas jānosaka saskaņā ar 165. panta 1. punkta trešo daļu un 172. panta d) punktu, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks kā 61,7 %; |
| --- | --- |

a)

iegūst, daļēji dehidrējot vīnogu misu, ko veic ar jebkuru atļautu metodi, izņemot tiešu karsēšanu, tādā veidā, lai skaitlis, ko uzrāda refraktometrs, kuru izmanto saskaņā ar metodi, kas jānosaka saskaņā ar 165. panta 1. punkta trešo daļu un 172. panta d) punktu, 20 °C temperatūrā nebūtu mazāks kā 61,7 %;

| b) | apstrādā atļautā veidā, lai atskābinātu un atdalītu sastāvdaļas, izņemot cukuru; |
| --- | --- |

b)

apstrādā atļautā veidā, lai atskābinātu un atdalītu sastāvdaļas, izņemot cukuru;

| c) | un kuram ir šādas īpašības:






  — | ja ir 25 Briksa grādi, pH nav lielāks par 5, |
| --- | --- | --- |

c)

un kuram ir šādas īpašības:

—

ja ir 25 Briksa grādi, pH nav lielāks par 5,

| — | ja viļņa garums ir 425 nm, slāņa biezums 1 cm un vīnogu misas koncentrācija ir 25 Briksa grādi, optiskais blīvums nav lielāks par 0,100, |
| --- | --- |

—

ja viļņa garums ir 425 nm, slāņa biezums 1 cm un vīnogu misas koncentrācija ir 25 Briksa grādi, optiskais blīvums nav lielāks par 0,100,

| — | saharozes saturs nav konstatējams ar analīzes metodi, kas vēl jānosaka, |
| --- | --- |

—

saharozes saturs nav konstatējams ar analīzes metodi, kas vēl jānosaka,

| — | Folin-Ciocalteau indekss nav lielāks par 6,00, ja ir 25 Briksa grādi, |
| --- | --- |

—

Folin-Ciocalteau indekss nav lielāks par 6,00, ja ir 25 Briksa grādi,

| — | titrējamais skābums nav lielāks par 15 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

titrējamais skābums nav lielāks par 15 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | sēra dioksīda saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

sēra dioksīda saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | kopējais katjonu saturs nav lielāks par 8 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

kopējais katjonu saturs nav lielāks par 8 miliekvivalentiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | vadītspēja, ja ir 25 Briksa grādi un 20 °C temperatūra, nav lielāka kā 120 mikrosīmensi/cm, |
| --- | --- |

—

vadītspēja, ja ir 25 Briksa grādi un 20 °C temperatūra, nav lielāka kā 120 mikrosīmensi/cm,

| — | hidroksimetilfurfurola saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru, |
| --- | --- |

—

hidroksimetilfurfurola saturs nav lielāks par 25 miligramiem kilogramā kopējo cukuru,

| — | mezoinozīta klātbūtne. |
| --- | --- |

—

mezoinozīta klātbūtne.

Rektificētai koncentrētai vīnogu misai pieļaujamā faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst pārsniegt 1 %.

(15)   Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām

Vīns no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām ir produkts:

| a) | kurš nav stiprināts un ir iegūts no vīnogām, kas daļējai dehidrācijai atstātas saulē vai ēnā; |
| --- | --- |

a)

kurš nav stiprināts un ir iegūts no vīnogām, kas daļējai dehidrācijai atstātas saulē vai ēnā;

| b) | kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 16 % un faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %; un |
| --- | --- |

b)

kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija ir 16 % un faktiskā spirta tilpumkoncentrācija ir 9 %; un

| c) | kura dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 16 % (vai 272 grami cukura uz litru). |
| --- | --- |

c)

kura dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir vismaz 16 % (vai 272 grami cukura uz litru).

(16)   Pārgatavu vīnogu vīns

Pārgatavu vīnogu vīns ir produkts:

| a) | kurš ražots nestiprinot; |
| --- | --- |

a)

kurš ražots nestiprinot;

| b) | kura dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 15 %; un |
| --- | --- |

b)

kura dabiskā spirta tilpumkoncentrācija ir lielāka nekā 15 %; un

| c) | kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 15 % un faktiskā spirta koncentrācija nav mazāka par 12 %. |
| --- | --- |

c)

kura kopējā spirta tilpumkoncentrācija nav mazāka par 15 % un faktiskā spirta koncentrācija nav mazāka par 12 %.

Dalībvalstis šim produktam drīkst noteikt izturēšanas periodu.

(17)   Vīna etiķis

Vīna etiķis ir etiķis, kuram ir šādas īpašības:

| a) | iegūts tikai vīna etiķskābās rūgšanas procesā; un |
| --- | --- |

a)

iegūts tikai vīna etiķskābās rūgšanas procesā; un

| b) | kopējais skābums, ko izsaka etiķskābē, nav mazāks kā 60 grami litrā. |
| --- | --- |

b)

kopējais skābums, ko izsaka etiķskābē, nav mazāks kā 60 grami litrā.

III daļa.   Piens un piena produkti

| 1. | Termins “piens” apzīmē vienīgi parastu piena dziedzeru sekrētu, ko iegūst vienā vai vairākās slaukšanas reizēs, neko nepievienojot un neekstrahējot.
  Tomēr terminu “piens” var lietot:






  a) | attiecinot to uz pienu, kas apstrādāts, nemainot tā sastāvu, vai pienu, kura tauku saturs ir standartizēts saskaņā ar šā pielikuma IV daļu; |
| --- | --- | --- |

1.

Termins “piens” apzīmē vienīgi parastu piena dziedzeru sekrētu, ko iegūst vienā vai vairākās slaukšanas reizēs, neko nepievienojot un neekstrahējot.

Tomēr terminu “piens” var lietot:

a)

attiecinot to uz pienu, kas apstrādāts, nemainot tā sastāvu, vai pienu, kura tauku saturs ir standartizēts saskaņā ar šā pielikuma IV daļu;

| b) | saistībā ar vārdu vai vārdiem, lai apzīmētu šāda piena veidu, kategoriju, izcelsmi un/vai paredzēto lietojumu vai lai aprakstītu fizisko apstrādi vai sastāva pārveidošanu, kādai tas ir bijis pakļauts, ja pārveidošana nozīmē tikai dabisko piena sastāvdaļu pievienošanu un/vai atdalīšanu. |
| --- | --- |

b)

saistībā ar vārdu vai vārdiem, lai apzīmētu šāda piena veidu, kategoriju, izcelsmi un/vai paredzēto lietojumu vai lai aprakstītu fizisko apstrādi vai sastāva pārveidošanu, kādai tas ir bijis pakļauts, ja pārveidošana nozīmē tikai dabisko piena sastāvdaļu pievienošanu un/vai atdalīšanu.

| 2. | Šajā daļā “piena produkti” ir produkti, kas iegūti vienīgi no piena, ar nosacījumu, ka drīkst pievienot to ražošanai nepieciešamās vielas, ja šīs vielas neizmanto, lai pilnībā vai daļēji aizvietotu kādu no piena sastāvdaļām.
  Vienīgi piena produktiem izmanto






  a) | šādus nosaukumus visos tirdzniecības posmos:






  i) | sūkalas, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Šajā daļā “piena produkti” ir produkti, kas iegūti vienīgi no piena, ar nosacījumu, ka drīkst pievienot to ražošanai nepieciešamās vielas, ja šīs vielas neizmanto, lai pilnībā vai daļēji aizvietotu kādu no piena sastāvdaļām.

Vienīgi piena produktiem izmanto

a)

šādus nosaukumus visos tirdzniecības posmos:

i)

sūkalas,

| ii) | krējums, |
| --- | --- |

ii)

krējums,

| iii) | sviests, |
| --- | --- |

iii)

sviests,

| iv) | paniņas, |
| --- | --- |

iv)

paniņas,

| v) | sviesta eļļa, |
| --- | --- |

v)

sviesta eļļa,

| vi) | kazeīni, |
| --- | --- |

vi)

kazeīni,

| vii) | bezūdens piena tauki (AMF), |
| --- | --- |

vii)

bezūdens piena tauki (AMF),

| viii) | siers, |
| --- | --- |

viii)

siers,

| ix) | jogurts, |
| --- | --- |

ix)

jogurts,

| x) | kefīrs, |
| --- | --- |

x)

kefīrs,

| xi) | kumiss, |
| --- | --- |

xi)

kumiss,

| xii) | viili/fil, |
| --- | --- |

xii)

viili/fil,

| xiii) | smetana, |
| --- | --- |

xiii)

smetana,

| xiv) | fil; |
| --- | --- |

xiv)

fil;

| b) | nosaukumus Direktīvas 2000/13/EK 5. panta nozīmē, ko faktiski lieto piena produktu apzīmēšanai. |
| --- | --- |

b)

nosaukumus Direktīvas 2000/13/EK 5. panta nozīmē, ko faktiski lieto piena produktu apzīmēšanai.

| 3. | Terminu “piens” un piena produktu apzīmējumus var lietot arī kopā ar vārdu vai vārdiem, lai apzīmētu saliktus produktus, kuros neviena daļa nav vai nav paredzēta kā piena sastāvdaļas aizstājējs un kuros būtisku daļu daudzuma vai produkta īpašību ziņā veido piens vai piena produkts. |
| --- | --- |

3.

Terminu “piens” un piena produktu apzīmējumus var lietot arī kopā ar vārdu vai vārdiem, lai apzīmētu saliktus produktus, kuros neviena daļa nav vai nav paredzēta kā piena sastāvdaļas aizstājējs un kuros būtisku daļu daudzuma vai produkta īpašību ziņā veido piens vai piena produkts.

| 4. | Norāda izcelsmi pienam un piena produktiem, kas jānosaka Komisijai, ja tas nav liellopu piens. |
| --- | --- |

4.

Norāda izcelsmi pienam un piena produktiem, kas jānosaka Komisijai, ja tas nav liellopu piens.

| 5. | Apzīmējumus, kas minēti šīs daļas 1., 2. un 3. punktā, nevar izmantot produktiem, kas nav norādīti minētajos punktos.
  Tomēr šo noteikumu nepiemēro to produktu apzīmējumiem, kuru precīzais raksturojums ir skaidri noprotams no tradicionālā lietojuma, un/vai tad, kad apzīmējumus nepārprotami lieto, lai aprakstītu raksturīgu produkta īpašību. |
| --- | --- |

5.

Apzīmējumus, kas minēti šīs daļas 1., 2. un 3. punktā, nevar izmantot produktiem, kas nav norādīti minētajos punktos.

Tomēr šo noteikumu nepiemēro to produktu apzīmējumiem, kuru precīzais raksturojums ir skaidri noprotams no tradicionālā lietojuma, un/vai tad, kad apzīmējumus nepārprotami lieto, lai aprakstītu raksturīgu produkta īpašību.

| 6. | Attiecībā uz produktu, kas nav aprakstīts šīs daļas 1., 2. un 3. punktā, nevar lietot ne tādu marķējumu, tirdzniecības dokumentus, reklāmas materiālus vai jebkura veida reklāmu, kura noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (1) 2. pantā, ne jebkādu noformējumu, kurā apgalvots, netieši norādīts vai kas vedina domāt, ka produkts ir piena produkts.
  Tomēr attiecībā uz produktu, kas satur pienu vai piena produktus, apzīmējumu “piens” vai šīs daļas 2. punkta otrajā daļā minētos apzīmējumus var izmantot vienīgi tam, lai aprakstītu pamatizejvielas un uzskaitītu sastāvdaļas atbilstoši Direktīvai 2000/13/EK. |
| --- | --- |

6.

Attiecībā uz produktu, kas nav aprakstīts šīs daļas 1., 2. un 3. punktā, nevar lietot ne tādu marķējumu, tirdzniecības dokumentus, reklāmas materiālus vai jebkura veida reklāmu, kura noteikta Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīvas 2006/114/EK par maldinošu un salīdzinošu reklāmu (1) 2. pantā, ne jebkādu noformējumu, kurā apgalvots, netieši norādīts vai kas vedina domāt, ka produkts ir piena produkts.

Tomēr attiecībā uz produktu, kas satur pienu vai piena produktus, apzīmējumu “piens” vai šīs daļas 2. punkta otrajā daļā minētos apzīmējumus var izmantot vienīgi tam, lai aprakstītu pamatizejvielas un uzskaitītu sastāvdaļas atbilstoši Direktīvai 2000/13/EK.

IV daļa.   Cilvēku patēriņam paredzēts piens, uz kuru attiecas KN kods 0401

I.   Definīcijas

Šajā daļā:

| a) | “piens” ir produkts, kas iegūts, slaucot vienu vai vairākas govis; |
| --- | --- |

a)

“piens” ir produkts, kas iegūts, slaucot vienu vai vairākas govis;

| b) | “dzeramais piens” ir III punktā minētie produkti, kas paredzēti piegādei patērētājam bez turpmākās apstrādes; |
| --- | --- |

b)

“dzeramais piens” ir III punktā minētie produkti, kas paredzēti piegādei patērētājam bez turpmākās apstrādes;

| c) | “tauku saturs” ir piena tauku daļu masas proporciju uz simts piena daļām attiecīgajā pienā; |
| --- | --- |

c)

“tauku saturs” ir piena tauku daļu masas proporciju uz simts piena daļām attiecīgajā pienā;

| d) | “olbaltumvielu saturs” ir olbaltumvielu daļu masas proporcija uz simts piena daļām attiecīgajā pienā (kas iegūta, ar 6,38 reizinot kopējā piena slāpekļa saturu, kas izteikts kā masas procentuālā daļa). |
| --- | --- |

d)

“olbaltumvielu saturs” ir olbaltumvielu daļu masas proporcija uz simts piena daļām attiecīgajā pienā (kas iegūta, ar 6,38 reizinot kopējā piena slāpekļa saturu, kas izteikts kā masas procentuālā daļa).

II.   Piegāde vai pārdošana galapatērētājam

| (1) | Neveicot apstrādi, galapatērētājam vai nu tieši, vai ar restorānu, slimnīcu, ēdnīcu vai citu līdzīgu sabiedriskās ēdināšanas iestāžu starpniecību var piegādāt vai pārdot vienīgi tādu pienu, kas atbilst dzeramajam pienam izvirzītajām prasībām. |
| --- | --- |

(1)

Neveicot apstrādi, galapatērētājam vai nu tieši, vai ar restorānu, slimnīcu, ēdnīcu vai citu līdzīgu sabiedriskās ēdināšanas iestāžu starpniecību var piegādāt vai pārdot vienīgi tādu pienu, kas atbilst dzeramajam pienam izvirzītajām prasībām.

| (2) | Tirdzniecības nosaukumi, kas jāizmanto šiem produktiem, ir minēti šīs daļas III punktā. Šos aprakstus izmanto vienīgi minētajā punktā norādītajiem produktiem, neskarot to lietošanu saliktos nosaukumos. |
| --- | --- |

(2)

Tirdzniecības nosaukumi, kas jāizmanto šiem produktiem, ir minēti šīs daļas III punktā. Šos aprakstus izmanto vienīgi minētajā punktā norādītajiem produktiem, neskarot to lietošanu saliktos nosaukumos.

| (3) | Ja pastāv iespēja, ka šādas informācijas trūkums var radīt neskaidrības, dalībvalstis paredz pasākumus, lai informētu patērētājus par attiecīgo produktu veidu un sastāvu. |
| --- | --- |

(3)

Ja pastāv iespēja, ka šādas informācijas trūkums var radīt neskaidrības, dalībvalstis paredz pasākumus, lai informētu patērētājus par attiecīgo produktu veidu un sastāvu.

III.   Dzeramais piens

| 1. | Par dzeramo pienu uzskata šādus produktus:






  a) | svaigpiens: piens, kas ir karsēts temperatūrā, kura nepārsniedz 40 °C, vai bijis pakļauts apstrādei ar ekvivalentu iedarbību; |
| --- | --- | --- |

1.

Par dzeramo pienu uzskata šādus produktus:

a)

svaigpiens: piens, kas ir karsēts temperatūrā, kura nepārsniedz 40 °C, vai bijis pakļauts apstrādei ar ekvivalentu iedarbību;

| b) | pilnpiens: termiski apstrādāts piens, kas attiecībā uz tauku saturu atbilst vienai no šādām prasībām:






  i) | standartizēts pilnpiens: piens, kura tauku saturs ir vismaz 3,50 % (m/m). Tomēr dalībvalstis var paredzēt pilnpiena papildkategoriju ar tauku saturu 4,00 % (m/m) vai vairāk, |
| --- | --- | --- |

b)

pilnpiens: termiski apstrādāts piens, kas attiecībā uz tauku saturu atbilst vienai no šādām prasībām:

i)

standartizēts pilnpiens: piens, kura tauku saturs ir vismaz 3,50 % (m/m). Tomēr dalībvalstis var paredzēt pilnpiena papildkategoriju ar tauku saturu 4,00 % (m/m) vai vairāk,

| ii) | nestandartizēts pilnpiens: piens ar tādu tauku saturu, kas saglabāts nemainīgs kopš slaukšanas, ne pievienojot, ne samazinot piena taukus vai sajaucot ar tādu pienu, kuram izmainīts dabiskais tauku saturs. Tomēr tauku saturs nevar būt mazāks par 3,50 % (m/m); |
| --- | --- |

ii)

nestandartizēts pilnpiens: piens ar tādu tauku saturu, kas saglabāts nemainīgs kopš slaukšanas, ne pievienojot, ne samazinot piena taukus vai sajaucot ar tādu pienu, kuram izmainīts dabiskais tauku saturs. Tomēr tauku saturs nevar būt mazāks par 3,50 % (m/m);

| c) | puskrejots piens: termiski apstrādāts piens, kura tauku saturs ir samazināts vismaz līdz 1,50 % (m/m), bet nepārsniedz 1,80 % (m/m); |
| --- | --- |

c)

puskrejots piens: termiski apstrādāts piens, kura tauku saturs ir samazināts vismaz līdz 1,50 % (m/m), bet nepārsniedz 1,80 % (m/m);

| d) | vājpiens: termiski apstrādāts piens, kura tauku saturs ir samazināts un nepārsniedz 0,50 % (m/m). |
| --- | --- |

d)

vājpiens: termiski apstrādāts piens, kura tauku saturs ir samazināts un nepārsniedz 0,50 % (m/m).

Termiski apstrādātu pienu, kas neatbilst pirmās daļas b), c) un d) apakšpunktā ietvertajām prasībām attiecībā uz tauku saturu, uzskata par dzeramo pienu, ja par tauku saturu uz iepakojuma ir skaidra un viegli salasāma norāde ar precizitāti līdz vienai desmitdaļai, proti, “... % tauku”. Tādu pienu neapzīmē kā pilnpienu, puskrejotu pienu vai vājpienu.

| 2. | Neskarot 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, ir atļauta vienīgi šāda pārveidošana:






  a) | lai ievērotu dzeramajam pienam noteikto tauku saturu, dabiskā tauku satura izmainīšana, atdalot vai pievienojot krējumu, vai pievienojot pilnpienu, puskrejotu pienu vai vājpienu; |
| --- | --- | --- |

2.

Neskarot 1. punkta b) apakšpunkta ii) punktu, ir atļauta vienīgi šāda pārveidošana:

a)

lai ievērotu dzeramajam pienam noteikto tauku saturu, dabiskā tauku satura izmainīšana, atdalot vai pievienojot krējumu, vai pievienojot pilnpienu, puskrejotu pienu vai vājpienu;

| b) | piena bagātināšana ar piena olbaltumvielām, minerālsāļiem vai vitamīniem; |
| --- | --- |

b)

piena bagātināšana ar piena olbaltumvielām, minerālsāļiem vai vitamīniem;

| c) | laktozes satura samazināšana, to pārvēršot glikozē vai galaktozē. |
| --- | --- |

c)

laktozes satura samazināšana, to pārvēršot glikozē vai galaktozē.

Piena sastāva pārveidošana, kas minēta b) un c) apakšpunktā, ir atļauta vienīgi tad, ja tas ir neizdzēšami norādīts uz produkta iepakojuma tā, ka tas ir viegli saskatāms un izlasāms. Tomēr šāda norāde neatbrīvo no pienākuma attiecībā uz uzturvērtības marķējumu, kas paredzēts Padomes Direktīvā 90/496/EEK (2). Ja pievieno olbaltumvielas, bagātinātā piena olbaltumvielu saturam jābūt 3,8 % (m/m) vai augstākam.

Tomēr dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt b) un c) apakšpunktā minēto piena sastāva pārveidošanu.

| 3. | Dzeramā piena:






  a) | sasalšanas punkts ir tuvs vidējam svaiga piena sasalšanas punktam, kāds ir reģistrēts savāktā dzeramā piena izcelsmes apgabalā; |
| --- | --- | --- |

3.

Dzeramā piena:

a)

sasalšanas punkts ir tuvs vidējam svaiga piena sasalšanas punktam, kāds ir reģistrēts savāktā dzeramā piena izcelsmes apgabalā;

| b) | masa ir ne mazāka par 1 028 gramiem uz litru pienam, kura tauku saturs ir 3,5 % (m/m), 20 °C temperatūrā, vai ekvivalents daudzums uz litru, ja pienam ir cits tauku saturs; |
| --- | --- |

b)

masa ir ne mazāka par 1 028 gramiem uz litru pienam, kura tauku saturs ir 3,5 % (m/m), 20 °C temperatūrā, vai ekvivalents daudzums uz litru, ja pienam ir cits tauku saturs;

| c) | olbaltumvielu saturs ir 2,9 % (m/m) pienam, kas satur 3,5 % (m/m) tauku, vai ekvivalenta koncentrācija, ja pienam ir cits tauku saturs. |
| --- | --- |

c)

olbaltumvielu saturs ir 2,9 % (m/m) pienam, kas satur 3,5 % (m/m) tauku, vai ekvivalenta koncentrācija, ja pienam ir cits tauku saturs.

V daļa.   Mājputnu gaļas nozaru produkti

I.   Šo pielikuma daļu piemēro dažu veidu un noformējumu mājputnu gaļai, mājputnu gaļas vai mājputnu subproduktu izstrādājumiem vai produktiem, ko Savienībā tirgo, veicot profesionālo darbību vai komercdarbību, un kas iegūti no šādu sugu mājputniem:

| — | Gallus domesticus, |
| --- | --- |

—

Gallus domesticus,

| — | pīles, |
| --- | --- |

—

pīles,

| — | zosis, |
| --- | --- |

—

zosis,

| — | tītari, |
| --- | --- |

—

tītari,

| — | pērļu vistiņas. |
| --- | --- |

—

pērļu vistiņas.

Minētie noteikumi attiecas arī uz mājputnu gaļu sālījumā, kas atbilst KN kodam 0210 99 39.

II.   Definīcijas

| (1) | “Mājputnu gaļa” ir lietošanai pārtikā piemērotu mājputnu gaļa, kurai nav veikta nekāda apstrāde, izņemot aukstumapstrādi; |
| --- | --- |

(1)

“Mājputnu gaļa” ir lietošanai pārtikā piemērotu mājputnu gaļa, kurai nav veikta nekāda apstrāde, izņemot aukstumapstrādi;

| (2) | “svaiga mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas nevienu brīdi dzesēšanas procesā nav bijusi sastingusi un kas ir glabāta temperatūrā, kura nekad nav zemāka par – 2 °C un augstāka par + 4 °C. Tomēr dalībvalstis var noteikt nedaudz atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz minimālo laikposmu, kas vajadzīgs svaigas mājputnu gaļas izciršanai un apstrādei mazumtirdzniecības veikalos vai telpās, kas atrodas netālu no tirdzniecības vietām, ja gaļu izcērt vai apstrādā vienīgi tam, lai gaļu tieši uz vietas pārdotu pircējam; |
| --- | --- |

(2)

“svaiga mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas nevienu brīdi dzesēšanas procesā nav bijusi sastingusi un kas ir glabāta temperatūrā, kura nekad nav zemāka par – 2 °C un augstāka par + 4 °C. Tomēr dalībvalstis var noteikt nedaudz atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz minimālo laikposmu, kas vajadzīgs svaigas mājputnu gaļas izciršanai un apstrādei mazumtirdzniecības veikalos vai telpās, kas atrodas netālu no tirdzniecības vietām, ja gaļu izcērt vai apstrādā vienīgi tam, lai gaļu tieši uz vietas pārdotu pircējam;

| (3) | “saldēta mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas sasaldēta pēc iespējas ātrāk, ievērojot normālu kaušanas kārtību, un pastāvīgi glabājama temperatūrā, kas nav augstāka par – 12 °C; |
| --- | --- |

(3)

“saldēta mājputnu gaļa” ir mājputnu gaļa, kas sasaldēta pēc iespējas ātrāk, ievērojot normālu kaušanas kārtību, un pastāvīgi glabājama temperatūrā, kas nav augstāka par – 12 °C;

| (4) | “ātri sasaldēta mājputnu gaļa” nozīmē mājputnu gaļu, kas pastāvīgi glabājama temperatūrā, kas nav augstāka par – 18 °C, ņemot vērā pielaides, kas noteiktas Padomes Direktīvā 89/108/EEK (3); |
| --- | --- |

(4)

“ātri sasaldēta mājputnu gaļa” nozīmē mājputnu gaļu, kas pastāvīgi glabājama temperatūrā, kas nav augstāka par – 18 °C, ņemot vērā pielaides, kas noteiktas Padomes Direktīvā 89/108/EEK (3);

| (5) | “mājputnu gaļas izstrādājums” ir mājputnu gaļa, tostarp gabalos sadalīta mājputnu gaļa, kurai pievienoti pārtikas produkti, garšvielas vai piedevas vai kurai veikta apstrāde, kas nav pietiekama, lai izmainītu gaļas iekšējo muskuļu šķiedru struktūru; |
| --- | --- |

(5)

“mājputnu gaļas izstrādājums” ir mājputnu gaļa, tostarp gabalos sadalīta mājputnu gaļa, kurai pievienoti pārtikas produkti, garšvielas vai piedevas vai kurai veikta apstrāde, kas nav pietiekama, lai izmainītu gaļas iekšējo muskuļu šķiedru struktūru;

| (6) | “svaigas mājputnu gaļas izstrādājums” ir mājputnu gaļas izstrādājums, kurā izmantota svaiga mājputnu gaļa.
  Tomēr dalībvalstis var noteikt nedaudz atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz minimālo laikposmu, kas vajadzīgs un ciktāl tas vajadzīgs, lai atvieglotu ražotnē veikto apstrādi un izciršanu, sagatavojot svaigas mājputnu gaļas produktus; |
| --- | --- |

(6)

“svaigas mājputnu gaļas izstrādājums” ir mājputnu gaļas izstrādājums, kurā izmantota svaiga mājputnu gaļa.

Tomēr dalībvalstis var noteikt nedaudz atšķirīgas temperatūras prasības attiecībā uz minimālo laikposmu, kas vajadzīgs un ciktāl tas vajadzīgs, lai atvieglotu ražotnē veikto apstrādi un izciršanu, sagatavojot svaigas mājputnu gaļas produktus;

| (7) | “mājputnu gaļas produkts” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā definēts gaļas produkts, kurā izmantota mājputnu gaļa. |
| --- | --- |

(7)

“mājputnu gaļas produkts” ir Regulas (EK) Nr. 853/2004 I pielikuma 7.1. punktā definēts gaļas produkts, kurā izmantota mājputnu gaļa.

VI daļa.   Ziežamie tauki

Produktus, kas minēti 163. pantā, nedrīkst piegādāt vai pārsūtīt galapatērētājam bez apstrādes vai nu tieši, vai restorānos, slimnīcās, ēdnīcās vai līdzīgās iestādēs, ja tie neatbilst pielikumā noteiktajām prasībām.

Tirdzniecības nosaukumi, kas jāizmanto šiem produktiem, ir minēti šajā daļā,

Turpmāk minētie tirdzniecības nosaukumi ir paredzēti šajā daļā definētiem produktiem, uz kuriem attiecas šādi KN kodi un kuru tauku saturs ir vismaz 10 %, bet nepārsniedz 90 %:

| a) | piena taukiem, uz kuriem attiecas KN kods 0405 un ex 2106; |
| --- | --- |

a)

piena taukiem, uz kuriem attiecas KN kods 0405 un ex 2106;

| b) | taukiem, uz kuriem attiecas KN kods ex 1517; |
| --- | --- |

b)

taukiem, uz kuriem attiecas KN kods ex 1517;

| c) | taukiem, kuri sastāv no augu un/vai dzīvnieku produktiem un uz kuriem attiecas KN kods ex 1517 un ex 2106. |
| --- | --- |

c)

taukiem, kuri sastāv no augu un/vai dzīvnieku produktiem un uz kuriem attiecas KN kods ex 1517 un ex 2106.

Vismaz divām trešdaļām sausnas, izņemot sāli, jābūt taukiem.

Tomēr šos tirdzniecības nosaukumus piemēro tikai attiecībā uz produktiem, kas 20 °C temperatūrā ir cietā stāvoklī un ir piemēroti ziešanai.

Minētās definīcijas neattiecas uz:

| a) | to produktu apzīmējumiem, kuru precīzais raksturojums ir skaidri noprotams no tradicionālā lietojuma, un/vai tad, kad apzīmējumus nepārprotami lieto, lai aprakstītu raksturīgu produkta īpašību; |
| --- | --- |

a)

to produktu apzīmējumiem, kuru precīzais raksturojums ir skaidri noprotams no tradicionālā lietojuma, un/vai tad, kad apzīmējumus nepārprotami lieto, lai aprakstītu raksturīgu produkta īpašību;

| b) | koncentrētiem produktiem (sviests, margarīns, maisījumi) ar tauku saturu 90 % vai vairāk. |
| --- | --- |

b)

koncentrētiem produktiem (sviests, margarīns, maisījumi) ar tauku saturu 90 % vai vairāk.

| Tauku grupa | Tirdzniecības nosaukums | Produktu kategorijas |
| --- | --- | --- |
| Definīcijas | Kategorijas papildu apraksts ar tauku satura norādi masas procentos |
| A.   Piena tauki
  Produkti, kuri ir blīva, veidojama emulsija un galvenokārt pieder pie emulsiju veida “ūdens eļļā”, ir iegūti tikai no piena un/vai konkrētiem piena produktiem un kuros tauki ir galvenā vērtības sastāvdaļa. Tomēr var pievienot citas šo produktu ražošanai vajadzīgas vielas, ja tās neizmanto, lai pilnīgi vai daļēji aizvietotu jebkuru piena sastāvdaļu. | 1. | Sviests |

Tauku grupa

Tirdzniecības nosaukums

Produktu kategorijas

Definīcijas

Kategorijas papildu apraksts ar tauku satura norādi masas procentos

A.   Piena tauki

Produkti, kuri ir blīva, veidojama emulsija un galvenokārt pieder pie emulsiju veida “ūdens eļļā”, ir iegūti tikai no piena un/vai konkrētiem piena produktiem un kuros tauki ir galvenā vērtības sastāvdaļa. Tomēr var pievienot citas šo produktu ražošanai vajadzīgas vielas, ja tās neizmanto, lai pilnīgi vai daļēji aizvietotu jebkuru piena sastāvdaļu.

1.

Sviests

| 2. | Sviests, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (4) |
| --- | --- |

2.

Sviests, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (4)

| 3. | Sviests, kas satur pusi tauku (5) |
| --- | --- |

3.

Sviests, kas satur pusi tauku (5)

| 4. | Piena tauku pasta X % |
| --- | --- |

4.

Piena tauku pasta X %

Produkts, kura piena tauku saturs nav mazāks par 80 %, bet nepārsniedz 90 %, maksimālais ūdens saturs ir 16 % un maksimālais piena beztauku sausnas saturs ir 2 %.

Produkts, kura piena tauku saturs nav mazāks par 60 %, bet nepārsniedz 62 %.

Produkts, kura piena tauku saturs nav mazāks par 39 %, bet nepārsniedz 41 %.

Produkts, kurā ir šāds piena tauku saturs:

| — | mazāks par 39 %, |
| --- | --- |

—

mazāks par 39 %,

| — | lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %, |
| --- | --- |

—

lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %,

| — | lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %. |
| --- | --- |

—

lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %.

B.   Tauki

Produkti, kuri ir blīva, veidojama emulsija un galvenokārt pieder pie emulsiju veida “ūdens eļļā”, ir iegūti no lietošanai pārtikā derīgiem cietiem un/vai šķidriem augu un/vai dzīvnieku taukiem un kuros piena tauku saturs nepārsniedz 3 % tauku satura.

| 1. | Margarīns |
| --- | --- |

1.

Margarīns

| 2. | Margarīns, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (6) |
| --- | --- |

2.

Margarīns, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (6)

| 3. | Margarīns, kas satur pusi tauku (7) |
| --- | --- |

3.

Margarīns, kas satur pusi tauku (7)

| 4. | Tauku pasta X % |
| --- | --- |

4.

Tauku pasta X %

No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 80 %, bet nepārsniedz 90 %.

No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 60 %, bet nepārsniedz 62 %.

No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 39 %, bet nepārsniedz 41 %.

No augu un/vai dzīvnieku taukiem iegūts produkts, kurā ir šāds tauku saturs:

| — | mazāks par 39 %, |
| --- | --- |

—

mazāks par 39 %,

| — | lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %, |
| --- | --- |

—

lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %,

| — | lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %. |
| --- | --- |

—

lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %.

C.   Tauki, ko veido augu un/vai dzīvnieku izcelsmes produkti

Produkti, kuri ir blīva, veidojama emulsija un galvenokārt pieder pie emulsiju veida “ūdens eļļā”, ir iegūti no lietošanai pārtikā derīgiem cietiem un/vai šķidriem augu un/vai dzīvnieku taukiem un kuros piena tauki veido 10 % līdz 80 % tauku satura.

| 1. | Tauku maisījums |
| --- | --- |

1.

Tauku maisījums

| 2. | Tauku maisījums, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (8) |
| --- | --- |

2.

Tauku maisījums, kas satur trīs ceturtdaļas tauku (8)

| 3. | Tauku maisījums, kas satur pusi tauku (9) |
| --- | --- |

3.

Tauku maisījums, kas satur pusi tauku (9)

| 4. | Tauku maisījuma pasta X % |
| --- | --- |

4.

Tauku maisījuma pasta X %

No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 80 %, bet nepārsniedz 90 %.

No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 60 %, bet nepārsniedz 62 %.

No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kura tauku saturs nav mazāks par 39 %, bet nepārsniedz 41 %.

No augu un/vai dzīvnieku tauku maisījuma iegūts produkts, kurā ir šāds tauku saturs:

| — | mazāks par 39 %, |
| --- | --- |

—

mazāks par 39 %,

| — | lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %, |
| --- | --- |

—

lielāks par 41 %, bet mazāks par 60 %,

| — | lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %. |
| --- | --- |

—

lielāks par 62 %, bet mazāks par 80 %.

| Piezīme. | Šajā daļā uzskaitīto produktu piena tauku komponentu var mainīt vienīgi ar fizikāliem procesiem. |
| --- | --- |

Piezīme.

Šajā daļā uzskaitīto produktu piena tauku komponentu var mainīt vienīgi ar fizikāliem procesiem.

VII daļa.   Olīveļļas un olīvu izspaidu eļļu nosaukumi un definīcijas

Šajā daļā izklāstīto olīveļļas un olīvu izspaidu eļļas nosaukumu un definīciju izmantošana ir obligāta attiecīgo produktu tirdzniecībā Savienībā un — ciktāl šie nosaukumi un definīcijas ir saderīgi ar obligātajiem starptautiskajiem noteikumiem — tirdzniecībā ar trešām valstīm.

Mazumtirdzniecībā var tirgot vienīgi eļļas, kas minētas šīs daļas 1. punkta a) un b) apakšpunktā, 3. un 6. punktā.

(1)   NEAPSTRĀDĀTA OLĪVEĻĻA

Eļļas, kas no olīvkoku augļiem iegūtas tikai ar mehāniskiem vai citiem fiziskiem līdzekļiem apstākļos, kuri neizraisa pārmaiņas eļļā, un kam nav veikta nekāda cita apstrāde kā vien mazgāšana, dekantēšana, centrifugēšana un filtrēšana, izņemot eļļas, kas iegūtas, izmantojot šķīdinātājus, palīgvielas ar ķīmisku vai bioķīmisku iedarbību vai pāresterificēšanas procesus, un maisījumus ar cita veida eļļām.

Neapstrādātas olīveļļas iedala un raksturo šādi.

a)   Neapstrādāta augstākā labuma olīveļļa

Neapstrādāta olīveļļa, kuras maksimālais brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, ir 0,8 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

b)   Neapstrādāta olīveļļa

Neapstrādāta olīveļļa, kuras maksimālais brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, ir 2 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

c)   Spīdīgā olīveļļa

Neapstrādāta olīveļļa, kuras brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, pārsniedz 2 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

(2)   RAFINĒTA OLĪVEĻĻA

Olīveļļa, kura iegūta, rafinējot neapstrādātu olīveļļu, un kuras brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 0,3 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

(3)   OLĪVEĻĻA, KAS SASTĀV NO RAFINĒTAS OLĪVEĻĻAS UN NEAPSTRĀDĀTAS OLĪVEĻĻAS

Olīveļļas maisījums, kurš iegūts no rafinētas olīveļļas un neapstrādātas olīveļļas, izņemot spīdīgo olīveļļu, un kura brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 1 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

(4)   NEATTĪRĪTA OLĪVU IZSPAIDU EĻĻA

Eļļa, kura iegūta no olīvu izspaidām, tās apstrādājot ar šķīdinātājiem vai fiziskiem līdzekļiem, vai eļļa, kura — neskaitot dažas noteiktas īpašības — ir atbilstīga spīdīgajai eļļai, izņemot pāresterificēšanas procesā iegūtu eļļu un maisījumus ar cita veida eļļām, un kuras pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

(5)   RAFINĒTA OLĪVU IZSPAIDU EĻĻA

Eļļa, kura iegūta, rafinējot neattīrītu olīvu izspaidu eļļu, un kuras brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 0,3 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

(6)   OLĪVU IZSPAIDU EĻĻA

Eļļas maisījums, kurš iegūts no rafinētas olīvu izspaidu eļļas un neapstrādātas olīveļļas, izņemot spīdīgo olīveļļu, un kura brīvo skābju saturs, izteikts oleīnskābē, nepārsniedz 1 g uz 100 g un pārējās īpašības atbilst šai kategorijai noteiktajām īpašībām.

---

(1)  OV L 376, 27.12.2006., 21. lpp.

(2)  OV L 276, 6.10.1990., 40. lpp.

(3)  OV L 40, 11.2.1989., 34. lpp.

(4)  Atbilst “smør 60” dāņu valodā.

(5)  Atbilst “smør 40” dāņu valodā.

(6)  Atbilst “margarine 60” dāņu valodā.

(7)  Atbilst “margarine 60” dāņu valodā.

(8)  Atbilst “blandingsprodukt 60” dāņu valodā.

(9)  Atbilst “blandingsprodukt 40” dāņu valodā.

| Piezīme. | Šajā daļā uzskaitīto produktu piena tauku komponentu var mainīt vienīgi ar fizikāliem procesiem. |
| --- | --- |

Piezīme.

Šajā daļā uzskaitīto produktu piena tauku komponentu var mainīt vienīgi ar fizikāliem procesiem.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXII pielikuma papildinājums (minēts II daļā)

Vīnogu audzēšanas zonas

Ir šādas vīnogu audzēšanas zonas.

| (1) | Pie vīnogu audzēšanas A zonas pieder šādas platības:






  a) | Vācijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav iekļautas 2. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- | --- |

(1)

Pie vīnogu audzēšanas A zonas pieder šādas platības:

a)

Vācijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav iekļautas 2. punkta a) apakšpunktā;

| b) | Luksemburgā — Luksemburgas vīnogu audzēšanas reģions; |
| --- | --- |

b)

Luksemburgā — Luksemburgas vīnogu audzēšanas reģions;

| c) | Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Polijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē — šo valstu vīnogu audzēšanas reģioni; |
| --- | --- |

c)

Beļģijā, Dānijā, Īrijā, Nīderlandē, Polijā, Zviedrijā un Apvienotajā Karalistē — šo valstu vīnogu audzēšanas reģioni;

| d) | Čehijā — Čechy vīnogu audzēšanas reģions. |
| --- | --- |

d)

Čehijā — Čechy vīnogu audzēšanas reģions.

| (2) | Pie vīnogu audzēšanas B zonas pieder šādas platības:






  a) | Vācijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības noteiktajā reģionā Baden; |
| --- | --- | --- |

(2)

Pie vīnogu audzēšanas B zonas pieder šādas platības:

a)

Vācijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības noteiktajā reģionā Baden;

| b) | Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības departamentos, kas nav minēti šajā pielikumā, un šādos departamentos:






  — | Alsace: Bas-Rhin, Haut-Rhin, |
| --- | --- | --- |

b)

Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības departamentos, kas nav minēti šajā pielikumā, un šādos departamentos:

—

Alsace: Bas-Rhin, Haut-Rhin,

| — | Lorraine: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges, |
| --- | --- |

—

Lorraine: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges,

| — | Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne, |
| --- | --- |

—

Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,

| — | Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône, |
| --- | --- |

—

Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,

| — | Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillan komūna), |
| --- | --- |

—

Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillan komūna),

| — | Val de Loire: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne un ar vīnogulājiem apstādītas platības Cosne-sur-Loire apgabalā Nièvre departamentā; |
| --- | --- |

—

Val de Loire: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne un ar vīnogulājiem apstādītas platības Cosne-sur-Loire apgabalā Nièvre departamentā;

| c) | Austrijā — Austrijas vīnogu audzēšanas reģions; |
| --- | --- |

c)

Austrijā — Austrijas vīnogu audzēšanas reģions;

| d) | Čehijā — Morava vīnogu audzēšanas reģions un ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 1. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

Čehijā — Morava vīnogu audzēšanas reģions un ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 1. punkta d) apakšpunktā;

| e) | Slovākijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Malokarpatská vinohradnícka oblast’, Južnoslovenská vinohradnícka oblast’, Nitrianska vinohradnícka oblast’, Stredoslovenská vinohradnícka oblast’ un Východoslovenská vinohradnícka oblast’, un 3. punkta f) apakšpunktā nenorādītos vīnogu audzēšanas reģionos; |
| --- | --- |

e)

Slovākijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Malokarpatská vinohradnícka oblast’, Južnoslovenská vinohradnícka oblast’, Nitrianska vinohradnícka oblast’, Stredoslovenská vinohradnícka oblast’ un Východoslovenská vinohradnícka oblast’, un 3. punkta f) apakšpunktā nenorādītos vīnogu audzēšanas reģionos;

| f) | Slovēnijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:






  — | Podravje reģionā: Štajerska Slovenija, Prekmurje, |
| --- | --- | --- |

f)

Slovēnijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:

—

Podravje reģionā: Štajerska Slovenija, Prekmurje,

| — | Posavje reģionā: Bizeljsko Sremič, Dolenjska un Bela krajina, un ar vīnogulājiem apstādītas platības 4. punkta d) apakšpunktā nenorādītos reģionos; |
| --- | --- |

—

Posavje reģionā: Bizeljsko Sremič, Dolenjska un Bela krajina, un ar vīnogulājiem apstādītas platības 4. punkta d) apakšpunktā nenorādītos reģionos;

| g) | Rumānijā — Podișul Transilvaniei reģions. |
| --- | --- |

g)

Rumānijā — Podișul Transilvaniei reģions.

| (3) | Pie vīnogu audzēšanas C I zonas pieder šādas platības:






  a) | Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:






  — | šādos departamentos: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (izņemot Chapareillan komūnu), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (izņemot Cosne-sur-Loire apgabalu), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne, |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

Pie vīnogu audzēšanas C I zonas pieder šādas platības:

a)

Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:

—

šādos departamentos: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (izņemot Chapareillan komūnu), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre (izņemot Cosne-sur-Loire apgabalu), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes-Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne,

| — | Drôme departamenta Valence un Die apgabalā (izņemot Dieulefit, Loriol, Marsanne un Montélimar kantonu), |
| --- | --- |

—

Drôme departamenta Valence un Die apgabalā (izņemot Dieulefit, Loriol, Marsanne un Montélimar kantonu),

| — | Ardèche departamenta Tournon apgabala Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge un Voulte-sur-Rhône kantonā; |
| --- | --- |

—

Ardèche departamenta Tournon apgabala Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge un Voulte-sur-Rhône kantonā;

| b) | Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības Valle d’Aosta reģionā un Sondrio, Bolzano, Trento un Belluno provincē; |
| --- | --- |

b)

Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības Valle d’Aosta reģionā un Sondrio, Bolzano, Trento un Belluno provincē;

| c) | Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa un Vizcaya provincē; |
| --- | --- |

c)

Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa un Vizcaya provincē;

| d) | Portugālē — ar vīnogulājiem apstādītas platības tajā Norte reģiona daļā, kura atbilst vīna ražošanas apgabalam “Vinho Verde”, kā arī “Concelhos de Bombarral, Laurinhã, Mafra e Torres Vedras” (izņemot “Freguesias da Carvoeira e Dois Portos”), kas pieder pie “Região viticola da Extremadura”; |
| --- | --- |

d)

Portugālē — ar vīnogulājiem apstādītas platības tajā Norte reģiona daļā, kura atbilst vīna ražošanas apgabalam “Vinho Verde”, kā arī “Concelhos de Bombarral, Laurinhã, Mafra e Torres Vedras” (izņemot “Freguesias da Carvoeira e Dois Portos”), kas pieder pie “Região viticola da Extremadura”;

| e) | Ungārijā — visas ar vīnogulājiem apstādītās platības; |
| --- | --- |

e)

Ungārijā — visas ar vīnogulājiem apstādītās platības;

| f) | Slovākijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības reģionā Tokajská vinohradnícka oblast’; |
| --- | --- |

f)

Slovākijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības reģionā Tokajská vinohradnícka oblast’;

| g) | Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 2. punkta g) apakšpunktā vai 4. punkta f) apakšpunktā. |
| --- | --- |

g)

Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 2. punkta g) apakšpunktā vai 4. punkta f) apakšpunktā.

| (4) | Pie vīnogu audzēšanas C II zonas pieder šādas platības:






  a) | Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:






  — | šādos departamentos: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (izņemot Olette un Arles-sur-Tech kantonu), Vaucluse, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

Pie vīnogu audzēšanas C II zonas pieder šādas platības:

a)

Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:

—

šādos departamentos: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (izņemot Olette un Arles-sur-Tech kantonu), Vaucluse,

| — | Var departamenta daļā, kuro dienvidos norobežo Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour un Sainte-Maxime komūnas ziemeļu robeža, |
| --- | --- |

—

Var departamenta daļā, kuro dienvidos norobežo Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour un Sainte-Maxime komūnas ziemeļu robeža,

| — | Drôme departamenta Nyons apgabalā un Loriol-sur-Drôme kantonā, |
| --- | --- |

—

Drôme departamenta Nyons apgabalā un Loriol-sur-Drôme kantonā,

| — | tajās Ardèche departamenta daļās, kuras nav uzskaitītas 3. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

tajās Ardèche departamenta daļās, kuras nav uzskaitītas 3. punkta a) apakšpunktā;

| b) | Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardy (izņemot Sondrio provinci), Marche, Molise, Piedmont, Toscana, Umbria, Veneto (izņemot Belluno provinci), tostarp salas, kas pieder pie minētajiem reģioniem, piemēram, Elba un pārējās Toscana arhipelāga salas, Ponziane salas, Capri un Ischia sala; |
| --- | --- |

b)

Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardy (izņemot Sondrio provinci), Marche, Molise, Piedmont, Toscana, Umbria, Veneto (izņemot Belluno provinci), tostarp salas, kas pieder pie minētajiem reģioniem, piemēram, Elba un pārējās Toscana arhipelāga salas, Ponziane salas, Capri un Ischia sala;

| c) | Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:






  — | Lugo, Orense, Pontevedra, |
| --- | --- | --- |

c)

Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:

—

Lugo, Orense, Pontevedra,

| — | Ávila (izņemot komūnas, kas atbilst vīna ražošanas apgabalam (comarca) Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora, |
| --- | --- |

—

Ávila (izņemot komūnas, kas atbilst vīna ražošanas apgabalam (comarca) Cebreros), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,

| — | La Rioja, |
| --- | --- |

—

La Rioja,

| — | Álava, |
| --- | --- |

—

Álava,

| — | Navarra, |
| --- | --- |

—

Navarra,

| — | Huesca, |
| --- | --- |

—

Huesca,

| — | Barcelona, Girona, Lleida, |
| --- | --- |

—

Barcelona, Girona, Lleida,

| — | tajā Zaragoza provinces daļā, kas atrodas uz ziemeļiem no Ebro upes, |
| --- | --- |

—

tajā Zaragoza provinces daļā, kas atrodas uz ziemeļiem no Ebro upes,

| — | tajās Tarragona provinces komūnās, kas iekļautas Penedés cilmes vietas nosaukumā, |
| --- | --- |

—

tajās Tarragona provinces komūnās, kas iekļautas Penedés cilmes vietas nosaukumā,

| — | tajā Tarragona provinces daļā, kas atbilst vīna ražošanas apgabalam (comarca) Conca de Barberá; |
| --- | --- |

—

tajā Tarragona provinces daļā, kas atbilst vīna ražošanas apgabalam (comarca) Conca de Barberá;

| d) | Slovēnijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Brda vai Goriška Brda, Vipavska dolina vai Vipava, Kras un Slovenska Istra; |
| --- | --- |

d)

Slovēnijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Brda vai Goriška Brda, Vipavska dolina vai Vipava, Kras un Slovenska Istra;

| e) | Bulgārijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Chernomorski Rayon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина); |
| --- | --- |

e)

Bulgārijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Dunavska Ravnina (Дунавска равнина), Chernomorski Rayon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина);

| f) | Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:
  Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului un Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, Dienvidu vīna reģions, tostarp smiltaines un citi labvēlīgi reģioni. |
| --- | --- |

f)

Rumānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos:

Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului un Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, Dienvidu vīna reģions, tostarp smiltaines un citi labvēlīgi reģioni.

| (5) | Pie vīnogu audzēšanas C III a zonas pieder šādas platības:






  a) | Grieķijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi un Thira sala (Santorini); |
| --- | --- | --- |

(5)

Pie vīnogu audzēšanas C III a zonas pieder šādas platības:

a)

Grieķijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi un Thira sala (Santorini);

| b) | Kiprā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas atrodas vairāk nekā 600 m virs jūras līmeņa; |
| --- | --- |

b)

Kiprā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas atrodas vairāk nekā 600 m virs jūras līmeņa;

| c) | Bulgārijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 4. punkta e) apakšpunktā. |
| --- | --- |

c)

Bulgārijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 4. punkta e) apakšpunktā.

| (6) | Pie vīnogu audzēšanas C III b zonas pieder šādas platības:






  a) | Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:






  — | Corse departamentos, |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

Pie vīnogu audzēšanas C III b zonas pieder šādas platības:

a)

Francijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības:

—

Corse departamentos,

| — | tajā Var departamenta daļā, kas atrodas starp jūru un Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour un Sainte-Maxime komūnu robežu un ietver minētās komūnas; |
| --- | --- |

—

tajā Var departamenta daļā, kas atrodas starp jūru un Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour un Sainte-Maxime komūnu robežu un ietver minētās komūnas;

| — | Pyrénées-Orientales departamenta Olette un Arles-sur-Tech kantonā; |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Orientales departamenta Olette un Arles-sur-Tech kantonā;

| b) | Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Calabria, Basilicata, Apulia, Sardinia un Sicile, to skaitā salas, kas pieder pie šiem reģioniem, piemēram, Pantelleria un Lipari, Egadi un Pelagie salas; |
| --- | --- |

b)

Itālijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības šādos reģionos: Calabria, Basilicata, Apulia, Sardinia un Sicile, to skaitā salas, kas pieder pie šiem reģioniem, piemēram, Pantelleria un Lipari, Egadi un Pelagie salas;

| c) | Grieķijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav minētas 5. punkta a) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

Grieķijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav minētas 5. punkta a) apakšpunktā;

| d) | Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 3. punkta c) apakšpunktā vai 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

d)

Spānijā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas nav norādītas 3. punkta c) apakšpunktā vai 4. punkta c) apakšpunktā;

| e) | Portugālē — ar vīnogulājiem apstādītas platības reģionos, kas nav norādīti 3. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

e)

Portugālē — ar vīnogulājiem apstādītas platības reģionos, kas nav norādīti 3. punkta d) apakšpunktā;

| f) | Kiprā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas atrodas mazāk nekā 600 m virs jūras līmeņa; |
| --- | --- |

f)

Kiprā — ar vīnogulājiem apstādītas platības, kas atrodas mazāk nekā 600 m virs jūras līmeņa;

| g) | Maltā — ar vīnogulājiem apstādītās platības. |
| --- | --- |

g)

Maltā — ar vīnogulājiem apstādītās platības.

To teritoriju robežas, kuras ietilpst šajā pielikumā minētajās administratīvajās vienības, nosaka saskaņā ar valstu noteikumiem, kas ir spēkā 1981. gada 15. decembrī, attiecībā uz Spāniju — saskaņā ar valsts noteikumiem, kas ir spēkā 1986. gada 1. martā, un attiecībā uz Portugāli — saskaņā ar valsts noteikumiem, kas ir spēkā 1998. gada 1. martā.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXIII PIELIKUMS

I daļa

Stiprināšana, paskābināšana un atskābināšana dažās vīnogu audzēšanas zonās

A.   Stiprināšanas ierobežojumi

| 1. | Ja dažās Savienības vīnogu audzēšanas zonās, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, tas vajadzīgs klimatisko apstākļu dēļ, attiecīgās dalībvalstis var atļaut palielināt dabisko spirta tilpumkoncentrāciju svaigām vīnogām, vīnogu misai, rūgstošai vīnogu misai, rūgstošam jaunvīnam un vīnam, kuri iegūti no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas saskaņā ar 166. pantu. |
| --- | --- |

1.

Ja dažās Savienības vīnogu audzēšanas zonās, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, tas vajadzīgs klimatisko apstākļu dēļ, attiecīgās dalībvalstis var atļaut palielināt dabisko spirta tilpumkoncentrāciju svaigām vīnogām, vīnogu misai, rūgstošai vīnogu misai, rūgstošam jaunvīnam un vīnam, kuri iegūti no vīna vīnogu šķirnēm, kas klasificējamas saskaņā ar 166. pantu.

| 2. | Dabisko spirta tilpumkoncentrāciju palielina, izmantojot B iedaļā minētās vīndarības metodes, un tā nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:






  a) | 3 % vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

2.

Dabisko spirta tilpumkoncentrāciju palielina, izmantojot B iedaļā minētās vīndarības metodes, un tā nedrīkst pārsniegt šādas robežvērtības:

a)

3 % vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

| b) | 2 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- |

b)

2 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

| c) | 1,5 % vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā. |
| --- | --- |

c)

1,5 % vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā.

| 3. | Gados, kad klimatiskie apstākļi bijuši īpaši nelabvēlīgi, dalībvalstis var lūgt 2. punktā noteiktās robežvērtības palielināt par 0,5 %. Atsaucoties uz šādu lūgumu, Komisija saskaņā ar 172. panta d) punktā minētajām pilnvarām pēc iespējas drīzāk pieņem īstenošanas aktu. Komisija cenšas pieņemt lēmumu četru nedēļu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas. |
| --- | --- |

3.

Gados, kad klimatiskie apstākļi bijuši īpaši nelabvēlīgi, dalībvalstis var lūgt 2. punktā noteiktās robežvērtības palielināt par 0,5 %. Atsaucoties uz šādu lūgumu, Komisija saskaņā ar 172. panta d) punktā minētajām pilnvarām pēc iespējas drīzāk pieņem īstenošanas aktu. Komisija cenšas pieņemt lēmumu četru nedēļu laikā pēc attiecīgā lūguma saņemšanas.

B.   Stiprināšanas procesi

| 1. | Šīs daļas A iedaļā paredzēto dabisko spirta tilpumkoncentrāciju atļauts palielināt tikai:






  a) | svaigām vīnogām, rūgstošai vīnogu misai vai rūgstošam jaunvīnam, pievienojot saharozi, koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu; |
| --- | --- | --- |

1.

Šīs daļas A iedaļā paredzēto dabisko spirta tilpumkoncentrāciju atļauts palielināt tikai:

a)

svaigām vīnogām, rūgstošai vīnogu misai vai rūgstošam jaunvīnam, pievienojot saharozi, koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu;

| b) | vīnogu misai, pievienojot saharozi, koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu vai daļēji koncentrējot, tostarp izmantojot apgrieztās osmozes metodi; |
| --- | --- |

b)

vīnogu misai, pievienojot saharozi, koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu vai daļēji koncentrējot, tostarp izmantojot apgrieztās osmozes metodi;

| c) | vīnam, to daļēji koncentrējot ar atdzesēšanas paņēmienu. |
| --- | --- |

c)

vīnam, to daļēji koncentrējot ar atdzesēšanas paņēmienu.

| 2. | Procesi, kas minēti 1. punktā, savstarpēji cits citu izslēdz, ja vīna vai vīnogu misas stiprināšanai izmanto koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu un ir izmaksāts atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.y pantu. |
| --- | --- |

2.

Procesi, kas minēti 1. punktā, savstarpēji cits citu izslēdz, ja vīna vai vīnogu misas stiprināšanai izmanto koncentrētu vīnogu misu vai rektificētu koncentrētu vīnogu misu un ir izmaksāts atbalsts saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 103.y pantu.

| 3. | Saharozes pievienošanu, kas paredzēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, drīkst veikt, tikai pievienojot sauso cukuru, un tikai šādās zonās:






  a) | vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

3.

Saharozes pievienošanu, kas paredzēta 1. punkta a) un b) apakšpunktā, drīkst veikt, tikai pievienojot sauso cukuru, un tikai šādās zonās:

a)

vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

| b) | vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- |

b)

vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

| c) | vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- |

c)

vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

izņemot vīna dārzus Itālijā, Grieķijā, Spānijā, Portugālē, Kiprā un vīna dārzus Francijas departamentos, kuri ir šādu apelācijas tiesu jurisdikcijā:

| — | Aix-en-Provence, |
| --- | --- |

—

Aix-en-Provence,

| — | Nîmes, |
| --- | --- |

—

Nîmes,

| — | Montpellier, |
| --- | --- |

—

Montpellier,

| — | Toulouse, |
| --- | --- |

—

Toulouse,

| — | Agen, |
| --- | --- |

—

Agen,

| — | Pau, |
| --- | --- |

—

Pau,

| — | Bordeaux, |
| --- | --- |

—

Bordeaux,

| — | Bastia. |
| --- | --- |

—

Bastia.

Tomēr izņēmuma kārtā iepriekš minētajos Francijas departamentos valsts iestādes var atļaut stiprināšanu ar sauso cukuru. Francija nekavējoties paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm par šādām atļaujām.

| 4. | Koncentrētas vīnogu misas vai rektificētas koncentrētas vīnogu misas pievienošanas rezultātā svaigu saspiestu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas un rūgstoša jaunvīna sākotnējais tilpums nedrīkst palielināties vairāk kā par 11 % vīnogu audzēšanas A zonā, 8 % vīnogu audzēšanas B zonā un 6,5 % vīnogu audzēšanas C zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā. |
| --- | --- |

4.

Koncentrētas vīnogu misas vai rektificētas koncentrētas vīnogu misas pievienošanas rezultātā svaigu saspiestu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas un rūgstoša jaunvīna sākotnējais tilpums nedrīkst palielināties vairāk kā par 11 % vīnogu audzēšanas A zonā, 8 % vīnogu audzēšanas B zonā un 6,5 % vīnogu audzēšanas C zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā.

| 5. | Tādas vīnogu misas vai vīna koncentrēšanas rezultātā, ar kuriem veikti 1. punktā minētie procesi:






  a) | šo produktu sākotnējais tilpums nedrīkst samazināties vairāk kā par 20 %; |
| --- | --- | --- |

5.

Tādas vīnogu misas vai vīna koncentrēšanas rezultātā, ar kuriem veikti 1. punktā minētie procesi:

a)

šo produktu sākotnējais tilpums nedrīkst samazināties vairāk kā par 20 %;

| b) | neskarot A iedaļas 2. punkta c) apakšpunktu, šo produktu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst palielināties vairāk kā par 2 %. |
| --- | --- |

b)

neskarot A iedaļas 2. punkta c) apakšpunktu, šo produktu dabiskā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst palielināties vairāk kā par 2 %.

| 6. | Šīs iedaļas 1. un 5. punktā minēto procesu rezultātā svaigu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas, rūgstoša jaunvīna vai vīna kopējā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst palielināties:






  a) | līdz vairāk nekā 11,5 % vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

6.

Šīs iedaļas 1. un 5. punktā minēto procesu rezultātā svaigu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas, rūgstoša jaunvīna vai vīna kopējā spirta tilpumkoncentrācija nedrīkst palielināties:

a)

līdz vairāk nekā 11,5 % vīnogu audzēšanas A zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

| b) | līdz vairāk nekā 12 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- |

b)

līdz vairāk nekā 12 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

| c) | līdz vairāk nekā 12,5 % vīnogu audzēšanas C I zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- |

c)

līdz vairāk nekā 12,5 % vīnogu audzēšanas C I zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā;

| d) | līdz vairāk nekā 13 % vīnogu audzēšanas C II zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; un |
| --- | --- |

d)

līdz vairāk nekā 13 % vīnogu audzēšanas C II zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā; un

| e) | līdz vairāk nekā 13,5 % vīnogu audzēšanas C III zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā. |
| --- | --- |

e)

līdz vairāk nekā 13,5 % vīnogu audzēšanas C III zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā.

| 7. | Atkāpjoties no 6. punkta, dalībvalstis var:






  a) | attiecībā uz sarkanvīnu — palielināt 6. punktā minēto produktu kopējās spirta tilpumkoncentrācijas augšējo robežu līdz 12 % vīnogu audzēšanas A zonā un līdz 12,5 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

7.

Atkāpjoties no 6. punkta, dalībvalstis var:

a)

attiecībā uz sarkanvīnu — palielināt 6. punktā minēto produktu kopējās spirta tilpumkoncentrācijas augšējo robežu līdz 12 % vīnogu audzēšanas A zonā un līdz 12,5 % vīnogu audzēšanas B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā;

| b) | līdz dalībvalsts noteiktai robežvērtībai palielināt kopējo spirta tilpumkoncentrāciju 6. punktā minētajiem produktiem tādu vīnu ražošanai, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums. |
| --- | --- |

b)

līdz dalībvalsts noteiktai robežvērtībai palielināt kopējo spirta tilpumkoncentrāciju 6. punktā minētajiem produktiem tādu vīnu ražošanai, kuriem ir aizsargāts cilmes vietas nosaukums.

C.   Paskābināšana un atskābināšana

| 1. | Drīkst veikt svaigu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas, rūgstoša jaunvīna un vīna:






  a) | atskābināšanu vīnogu audzēšanas A, B un C I zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā; |
| --- | --- | --- |

1.

Drīkst veikt svaigu vīnogu, vīnogu misas, rūgstošas vīnogu misas, rūgstoša jaunvīna un vīna:

a)

atskābināšanu vīnogu audzēšanas A, B un C I zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā;

| b) | paskābināšanu un atskābināšanu vīnogu audzēšanas C I, C II un C III a zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, neskarot šīs iedaļas 7. punktu, vai |
| --- | --- |

b)

paskābināšanu un atskābināšanu vīnogu audzēšanas C I, C II un C III a zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, neskarot šīs iedaļas 7. punktu, vai

| c) | paskābināšanu vīnogu audzēšanas C III b zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā. |
| --- | --- |

c)

paskābināšanu vīnogu audzēšanas C III b zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā.

| 2. | Šīs iedaļas 1. punktā minēto produktu (izņemot vīna) paskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 1,50 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 20 miliekvivalenti uz litru. |
| --- | --- |

2.

Šīs iedaļas 1. punktā minēto produktu (izņemot vīna) paskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 1,50 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 20 miliekvivalenti uz litru.

| 3. | Vīna paskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 2,50 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 33,3 miliekvivalenti uz litru. |
| --- | --- |

3.

Vīna paskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 2,50 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 33,3 miliekvivalenti uz litru.

| 4. | Vīna atskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 1 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 13,3 miliekvivalenti uz litru. |
| --- | --- |

4.

Vīna atskābināšanu drīkst veikt tikai līdz robežvērtībai 1 g/l, kas izteikta vīnskābē, vai 13,3 miliekvivalenti uz litru.

| 5. | Vīnogu misu, kas paredzēta koncentrēšanai, drīkst daļēji atskābināt. |
| --- | --- |

5.

Vīnogu misu, kas paredzēta koncentrēšanai, drīkst daļēji atskābināt.

| 6. | Neskarot 1. punktu, gados, kad klimatiskie apstākļi ir bijuši ārkārtēji, dalībvalstis var atļaut 1. punktā minēto produktu paskābināšanu vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, ievērojot šīs iedaļas 2. un 3. punktā minētos nosacījumus. |
| --- | --- |

6.

Neskarot 1. punktu, gados, kad klimatiskie apstākļi ir bijuši ārkārtēji, dalībvalstis var atļaut 1. punktā minēto produktu paskābināšanu vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, ievērojot šīs iedaļas 2. un 3. punktā minētos nosacījumus.

| 7. | Viena un tā paša produkta paskābināšana un stiprināšana, izņemot atkāpes, kas Komisijai jāpieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, un paskābināšana un atskābināšana ir procesi, kas savstarpēji cits citu izslēdz. |
| --- | --- |

7.

Viena un tā paša produkta paskābināšana un stiprināšana, izņemot atkāpes, kas Komisijai jāpieņem ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, un paskābināšana un atskābināšana ir procesi, kas savstarpēji cits citu izslēdz.

D.   Procesi

| 1. | Neviens no B un C iedaļā minētajiem procesiem, izņemot vīnu paskābināšanu un atskābināšanu, nav atļauts, izņemot tad, ja tos saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, veic laikā, kad svaigās vīnogas, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu vai rūgstošu jaunvīnu pārstrādā vīnā vai jebkurā citā dzērienā, kas paredzēts tiešai lietošanai pārtikā un minēts 1. panta 1. punkta l) apakšpunktā, izņemot dzirkstošo vīnu vai gāzētu dzirkstošo vīnu, un tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas izmantotās svaigās vīnogas. |
| --- | --- |

1.

Neviens no B un C iedaļā minētajiem procesiem, izņemot vīnu paskābināšanu un atskābināšanu, nav atļauts, izņemot tad, ja tos saskaņā ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, veic laikā, kad svaigās vīnogas, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu vai rūgstošu jaunvīnu pārstrādā vīnā vai jebkurā citā dzērienā, kas paredzēts tiešai lietošanai pārtikā un minēts 1. panta 1. punkta l) apakšpunktā, izņemot dzirkstošo vīnu vai gāzētu dzirkstošo vīnu, un tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas izmantotās svaigās vīnogas.

| 2. | Vīnu koncentrēšana notiek tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas izmantotās svaigās vīnogas. |
| --- | --- |

2.

Vīnu koncentrēšana notiek tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas izmantotās svaigās vīnogas.

| 3. | Vīnu paskābināšanu un atskābināšanu ir atļauts veikt tikai vīndarības uzņēmumā un tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas vīnogas, kas izmantotas konkrētā vīna ražošanā. |
| --- | --- |

3.

Vīnu paskābināšanu un atskābināšanu ir atļauts veikt tikai vīndarības uzņēmumā un tajā vīnogu audzēšanas zonā, kurā ievāktas vīnogas, kas izmantotas konkrētā vīna ražošanā.

| 4. | Par katru 1., 2. un 3. punktā minēto procesu paziņo kompetentajām iestādēm. Tas pats attiecas uz koncentrētas vīnogu misas, rektificētas koncentrētas vīnogu misas vai saharozes daudzumiem, kurus fiziskas vai juridiskas personas (jo īpaši ražotāji, pudeļu pildītāji, pārstrādātāji un tirgotāji) vai šādu personu grupas, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, profesionālās darbības veikšanai tur vienā laikā un vietā ar svaigām vīnogām, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu vai pudelēs neiepildītu vīnu. Tomēr paziņojumu par šādiem daudzumiem var aizstāt ar ierakstu preču ievešanas un krājumu izmantošanas reģistrā. |
| --- | --- |

4.

Par katru 1., 2. un 3. punktā minēto procesu paziņo kompetentajām iestādēm. Tas pats attiecas uz koncentrētas vīnogu misas, rektificētas koncentrētas vīnogu misas vai saharozes daudzumiem, kurus fiziskas vai juridiskas personas (jo īpaši ražotāji, pudeļu pildītāji, pārstrādātāji un tirgotāji) vai šādu personu grupas, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, profesionālās darbības veikšanai tur vienā laikā un vietā ar svaigām vīnogām, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu vai pudelēs neiepildītu vīnu. Tomēr paziņojumu par šādiem daudzumiem var aizstāt ar ierakstu preču ievešanas un krājumu izmantošanas reģistrā.

| 5. | Visus B un C iedaļā minētos procesus reģistrē 306. pantā minētajā pavaddokumentā, kuru izmanto, laižot apgrozībā produktus, ar kuriem veikti minētie procesi. |
| --- | --- |

5.

Visus B un C iedaļā minētos procesus reģistrē 306. pantā minētajā pavaddokumentā, kuru izmanto, laižot apgrozībā produktus, ar kuriem veikti minētie procesi.

| 6. | Ja vien nav noteiktas atkāpes ārkārtēju klimatisko apstākļu dēļ, minētos procesus nedrīkst veikt:






  a) | vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā, — pēc 1 janvāra; |
| --- | --- | --- |

6.

Ja vien nav noteiktas atkāpes ārkārtēju klimatisko apstākļu dēļ, minētos procesus nedrīkst veikt:

a)

vīnogu audzēšanas C zonā, kas minēta XII pielikuma papildinājumā, — pēc 1 janvāra;

| b) | vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, — pēc 16. marta, |
| --- | --- |

b)

vīnogu audzēšanas A un B zonā, kas minētas XII pielikuma papildinājumā, — pēc 16. marta,

un šīs darbības veic tikai produktiem, kas iegūti no vīnogu ražas, kura ievākta tieši pirms minētajiem datumiem.

| 7. | Neskarot 6. punktu, vīna koncentrēšanu to atdzesējot, kā arī vīna paskābināšanu un atskābināšanu tomēr drīkst veikt visu gadu. |
| --- | --- |

7.

Neskarot 6. punktu, vīna koncentrēšanu to atdzesējot, kā arī vīna paskābināšanu un atskābināšanu tomēr drīkst veikt visu gadu.

II daļa

Ierobežojumi

A.   Vispārīgi jautājumi

| 1. | Visās atļautajās vīndarības metodēs ir aizliegta ūdens pievienošana, izņemot gadījumus, kad tas vajadzīgs īpašu tehnisku iemeslu dēļ. |
| --- | --- |

1.

Visās atļautajās vīndarības metodēs ir aizliegta ūdens pievienošana, izņemot gadījumus, kad tas vajadzīgs īpašu tehnisku iemeslu dēļ.

| 2. | Visās atļautajās vīndarības metodēs ir aizliegta spirta pievienošana, izņemot metodes, kas saistītas ar svaigu vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, un ar desertvīnu, dzirkstošo vīnu, vīnu, kas stiprināts destilēšanai, un pusdzirkstošo vīnu. |
| --- | --- |

2.

Visās atļautajās vīndarības metodēs ir aizliegta spirta pievienošana, izņemot metodes, kas saistītas ar svaigu vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, un ar desertvīnu, dzirkstošo vīnu, vīnu, kas stiprināts destilēšanai, un pusdzirkstošo vīnu.

| 3. | Vīnu, kas stiprināts destilācijai, izmanto tikai destilācijai. |
| --- | --- |

3.

Vīnu, kas stiprināts destilācijai, izmanto tikai destilācijai.

| B. | Svaigas vīnogas, vīnogu misa un vīnogu sula |
| --- | --- |

B.

Svaigas vīnogas, vīnogu misa un vīnogu sula

| 1. | Vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, izmanto tikai tādu produktu sagatavošanai, uz kuriem neattiecas KN kods 2204 10, 2204 21 un 2204 29. Tas neskar stingrākus noteikumus, kurus dalībvalstis var piemērot tādu produktu ražošanai šo dalībvalstu teritorijā, uz kuriem neattiecas KN kods 2204 10, 2204 21 un 2204 29. |
| --- | --- |

1.

Vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, izmanto tikai tādu produktu sagatavošanai, uz kuriem neattiecas KN kods 2204 10, 2204 21 un 2204 29. Tas neskar stingrākus noteikumus, kurus dalībvalstis var piemērot tādu produktu ražošanai šo dalībvalstu teritorijā, uz kuriem neattiecas KN kods 2204 10, 2204 21 un 2204 29.

| 2. | Vīnogu sulu un koncentrētu vīnogu sulu nedrīkst pārstrādāt vīnā vai pievienot vīnam. Savienības teritorijā nedrīkst realizēt šo produktu spirta rūgšanu. |
| --- | --- |

2.

Vīnogu sulu un koncentrētu vīnogu sulu nedrīkst pārstrādāt vīnā vai pievienot vīnam. Savienības teritorijā nedrīkst realizēt šo produktu spirta rūgšanu.

| 3. | Produktiem, kas paredzēti, lai Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Polijā ražotu produktus ar KN kodu 2206 00, attiecībā uz kuriem dalībvalstis var atļaut izmantot saliktu nosaukumu, kurā iekļauts produkta tirdzniecības nosaukums “vīns”, 1. un 2. punkta noteikumus nepiemēro. |
| --- | --- |

3.

Produktiem, kas paredzēti, lai Apvienotajā Karalistē, Īrijā un Polijā ražotu produktus ar KN kodu 2206 00, attiecībā uz kuriem dalībvalstis var atļaut izmantot saliktu nosaukumu, kurā iekļauts produkta tirdzniecības nosaukums “vīns”, 1. un 2. punkta noteikumus nepiemēro.

| 4. | Rūgstošu vīnogu misu, kura iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, laiž tirgū tikai tādēļ, lai izgatavotu desertvīnus vīnogu audzēšanas reģionos, kuros šāda izmantošana bijusi tradicionāla 1985. gada 1. janvārī, un lai ražotu vīnu no pārgatavām vīnogām. |
| --- | --- |

4.

Rūgstošu vīnogu misu, kura iegūta no vēlu novāktām, izžuvušām vīnogām, laiž tirgū tikai tādēļ, lai izgatavotu desertvīnus vīnogu audzēšanas reģionos, kuros šāda izmantošana bijusi tradicionāla 1985. gada 1. janvārī, un lai ražotu vīnu no pārgatavām vīnogām.

| 5. | Ja vien atbilstīgi Savienības starptautiskajām saistībām saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu nav nolemts citādi, svaigas vīnogas, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu, koncentrētu vīnogu misu, rektificētu koncentrētu vīnogu misu, vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, vīnogu sulu, koncentrētu vīnogu sulu un vīnu, vai šo produktu maisījumus, kuru izcelsme ir trešā valstī, nedrīkst pārstrādāt šajā pielikumā minētos produktos vai pievienot šiem produktiem Savienības teritorijā. |
| --- | --- |

5.

Ja vien atbilstīgi Savienības starptautiskajām saistībām saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu nav nolemts citādi, svaigas vīnogas, vīnogu misu, rūgstošu vīnogu misu, koncentrētu vīnogu misu, rektificētu koncentrētu vīnogu misu, vīnogu misu, kuras rūgšana apturēta, pievienojot spirtu, vīnogu sulu, koncentrētu vīnogu sulu un vīnu, vai šo produktu maisījumus, kuru izcelsme ir trešā valstī, nedrīkst pārstrādāt šajā pielikumā minētos produktos vai pievienot šiem produktiem Savienības teritorijā.

C.   Vīnu sajaukšana

Ja vien atbilstīgi Savienības starptautiskajām saistībām saskaņā ar Līguma 43. panta 2. punktu nav nolemts citādi, trešās valsts izcelsmes vīnu kupāža ar Savienības izcelsmes vīniem un dažādu trešo valstu izcelsmes vīnu kupāža Savienības teritorijā ir aizliegta.

D.   Blakusprodukti

| 1. | Vīnogu pārspiešana ir aizliegta. Ņemot vērā vietējos un tehniskos apstākļus, dalībvalstis var pieņemt lēmumu par minimālo spirta saturu izspaidās un nogulsnēs pēc vīnogu izspiešanas.
  Spirta saturu šajos blakusproduktos dalībvalstis nosaka tādā līmenī, kas ir vismaz vienāds ar 5 % attiecībā pret spirta saturu izgatavotajā vīnā. |
| --- | --- |

1.

Vīnogu pārspiešana ir aizliegta. Ņemot vērā vietējos un tehniskos apstākļus, dalībvalstis var pieņemt lēmumu par minimālo spirta saturu izspaidās un nogulsnēs pēc vīnogu izspiešanas.

Spirta saturu šajos blakusproduktos dalībvalstis nosaka tādā līmenī, kas ir vismaz vienāds ar 5 % attiecībā pret spirta saturu izgatavotajā vīnā.

| 2. | No vīna nogulsnēm vai vīnogu izspaidām nedrīkst izgatavot ne vīnu, ne kādu citu dzērienu, kas paredzēts tiešai lietošanai pārtikā, izņemot spirtu, stipros alkoholiskos dzērienus un izspaidu ekstrakta vīnu. Vīna liešanu uz vīna nogulsnēm, vīnogu izspaidām vai izspiestas aszú masas atļauj ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, ja tā ir tradicionāli lietota prakse “Tokaji fordítás” un “Tokaji máslás” ražošanā Ungārijā un “Tokajský forditáš” un “Tokajský mášláš” ražošanā Slovākijā. |
| --- | --- |

2.

No vīna nogulsnēm vai vīnogu izspaidām nedrīkst izgatavot ne vīnu, ne kādu citu dzērienu, kas paredzēts tiešai lietošanai pārtikā, izņemot spirtu, stipros alkoholiskos dzērienus un izspaidu ekstrakta vīnu. Vīna liešanu uz vīna nogulsnēm, vīnogu izspaidām vai izspiestas aszú masas atļauj ar nosacījumiem, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam, ja tā ir tradicionāli lietota prakse “Tokaji fordítás” un “Tokaji máslás” ražošanā Ungārijā un “Tokajský forditáš” un “Tokajský mášláš” ražošanā Slovākijā.

| 3. | Vīna nogulšņu presēšana un vīnogu izspaidu atkārtota raudzēšana ir atļauta vienīgi destilācijai vai izspaidu ekstrakta vīna ražošanai. Vīna nogulšņu filtrēšanu un centrifugēšanu neuzskata par presēšanu, ja iegūtajiem produktiem ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte. |
| --- | --- |

3.

Vīna nogulšņu presēšana un vīnogu izspaidu atkārtota raudzēšana ir atļauta vienīgi destilācijai vai izspaidu ekstrakta vīna ražošanai. Vīna nogulšņu filtrēšanu un centrifugēšanu neuzskata par presēšanu, ja iegūtajiem produktiem ir laba, tirdzniecībai atbilstīga kvalitāte.

| 4. | Ja attiecīgā dalībvalsts ir atļāvusi ražot izspaidu ekstrakta vīnu, to izmanto tikai destilācijai vai patēriņam vīna ražotāju mājsaimniecībā. |
| --- | --- |

4.

Ja attiecīgā dalībvalsts ir atļāvusi ražot izspaidu ekstrakta vīnu, to izmanto tikai destilācijai vai patēriņam vīna ražotāju mājsaimniecībā.

| 5. | Neskarot dalībvalstu iespēju pieņemt lēmumu pieprasīt, lai blakusproduktus likvidētu destilējot, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai vai personu grupām, kuru rīcībā ir blakusprodukti, šie produkti ir jālikvidē, ievērojot nosacījumus, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam. |
| --- | --- |

5.

Neskarot dalībvalstu iespēju pieņemt lēmumu pieprasīt, lai blakusproduktus likvidētu destilējot, jebkurai fiziskai vai juridiskai personai vai personu grupām, kuru rīcībā ir blakusprodukti, šie produkti ir jālikvidē, ievērojot nosacījumus, kas Komisijai jānosaka ar deleģētajiem aktiem atbilstīgi 162. panta 1. punktam.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXIV PIELIKUMS

PILNĪGS TO NOTEIKUMU SARAKSTS, KURUS SASKAŅĀ AR 218. UN 224. PANTU VAR ATTIECINĀT UZ RAŽOTĀJIEM, KAS NAV ORGANIZĀCIJU BIEDRI

1.   Noteikumi par ražošanas informāciju:

| a) | paziņošana par audzēšanas nodomiem, minot produktu un attiecīgā gadījumā šķirni; |
| --- | --- |

a)

paziņošana par audzēšanas nodomiem, minot produktu un attiecīgā gadījumā šķirni;

| b) | paziņošana par sējumiem un stādījumiem; |
| --- | --- |

b)

paziņošana par sējumiem un stādījumiem;

| c) | paziņošana par kopējo audzēšanai izmantojamo platību, minot produktu un, ja iespējams, šķirni; |
| --- | --- |

c)

paziņošana par kopējo audzēšanai izmantojamo platību, minot produktu un, ja iespējams, šķirni;

| d) | paziņošana par paredzamo ražu tonnās un varbūtējiem ražas vākšanas datumiem, minot produktu un, ja iespējams, šķirni; |
| --- | --- |

d)

paziņošana par paredzamo ražu tonnās un varbūtējiem ražas vākšanas datumiem, minot produktu un, ja iespējams, šķirni;

| e) | periodiska paziņošana par novāktajiem daudzumiem un pieejamiem krājumiem, minot šķirnes; |
| --- | --- |

e)

periodiska paziņošana par novāktajiem daudzumiem un pieejamiem krājumiem, minot šķirnes;

| f) | informācija par glabāšanas iespējām. |
| --- | --- |

f)

informācija par glabāšanas iespējām.

2.   Ražošanas noteikumi:

| a) | to sēklu izvēle, kuras izmantos atbilstīgi paredzamajam mērķim (svaiga produkta pārdošana tirgū/rūpnieciska pārstrāde); |
| --- | --- |

a)

to sēklu izvēle, kuras izmantos atbilstīgi paredzamajam mērķim (svaiga produkta pārdošana tirgū/rūpnieciska pārstrāde);

| b) | augļu dārzu retināšana. |
| --- | --- |

b)

augļu dārzu retināšana.

3.   Tirdzniecības noteikumi:

| a) | noteikti datumi ražas novākšanas sākumam, tirdzniecības regulēšana; |
| --- | --- |

a)

noteikti datumi ražas novākšanas sākumam, tirdzniecības regulēšana;

| b) | obligātās prasības kvalitātei un apjomam; |
| --- | --- |

b)

obligātās prasības kvalitātei un apjomam;

| c) | sagatavošana, noformēšana, iepakošana un marķēšana pirmajā tirdzniecības posmā; |
| --- | --- |

c)

sagatavošana, noformēšana, iepakošana un marķēšana pirmajā tirdzniecības posmā;

| d) | produkta izcelsmes norāde. |
| --- | --- |

d)

produkta izcelsmes norāde.

4.   Vides aizsardzības noteikumi:

| a) | minerālmēslu un kūtsmēslu izmantošana; |
| --- | --- |

a)

minerālmēslu un kūtsmēslu izmantošana;

| b) | augu aizsardzības līdzekļu un citu kultūraugu aizsardzības metožu izmantošana; |
| --- | --- |

b)

augu aizsardzības līdzekļu un citu kultūraugu aizsardzības metožu izmantošana;

| c) | maksimālais augu aizsardzības līdzekļu un mēslošanas līdzekļu atlieku saturs augļos un dārzeņos; |
| --- | --- |

c)

maksimālais augu aizsardzības līdzekļu un mēslošanas līdzekļu atlieku saturs augļos un dārzeņos;

| d) | noteikumi par blakusproduktu un izlietoto materiālu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

d)

noteikumi par blakusproduktu un izlietoto materiālu apsaimniekošanu;

| e) | noteikumi par produktiem, kas izņemti no tirgus. |
| --- | --- |

e)

noteikumi par produktiem, kas izņemti no tirgus.

5.   Noteikumi par tirdzniecības veicināšanu un saziņu saistībā ar krīžu novēršanu un pārvarēšanu, kā minēts 121. panta 2. punkta c) apakšpunktā.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXV PIELIKUMS

RĪSU IEVEDMUITA, KĀ MINĒTS 242. UN 244. PANTĀ

1.   Ievedmuita lobītiem rīsiem

| a) | EUR 30 par tonnu šādos gadījumos:






  i) | ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, nav sasniedzis 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %, |
| --- | --- | --- |

a)

EUR 30 par tonnu šādos gadījumos:

i)

ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, nav sasniedzis 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %,

| ii) | ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos nav sasniedzis 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %; |
| --- | --- |

ii)

ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos nav sasniedzis 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %;

| b) | EUR 42,5 par tonnu šādos gadījumos:






  i) | ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %, bet nepārsniedz to pašu gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %, |
| --- | --- | --- |

b)

EUR 42,5 par tonnu šādos gadījumos:

i)

ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš samazināts par 15 %, bet nepārsniedz to pašu gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %,

| ii) | ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %, tomēr nepārsniedz to pašu gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %; |
| --- | --- |

ii)

ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura samazināta par 15 %, tomēr nepārsniedz to pašu gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %;

| c) | EUR 65 par tonnu šādos gadījumos:






  i) | ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %, |
| --- | --- | --- |

c)

EUR 65 par tonnu šādos gadījumos:

i)

ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 242. panta 3. punkta pirmajā daļā paredzēto gada references daudzumu, kurš palielināts par 15 %,

| ii) | ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %. |
| --- | --- |

ii)

ja konstatēts, ka lobītu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 242. panta 3. punkta otrajā daļā paredzēto gada references daudzuma daļu, kura palielināta par 15 %.

2.   Ievedmuita slīpētiem rīsiem

| a) | EUR 175 par tonnu šādos gadījumos:






  i) | ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 387 743 tonnas, |
| --- | --- | --- |

a)

EUR 175 par tonnu šādos gadījumos:

i)

ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, pārsniedz 387 743 tonnas,

| ii) | ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 182 239 tonnas; |
| --- | --- |

ii)

ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos pārsniedz 182 239 tonnas;

| b) | EUR 145 par tonnu šādos gadījumos:






  i) | ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, nepārsniedz 387 743 tonnas, |
| --- | --- | --- |

b)

EUR 145 par tonnu šādos gadījumos:

i)

ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gadā, kas tikko beidzies, nepārsniedz 387 743 tonnas,

| ii) | ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos nepārsniedz 182 239 tonnas. |
| --- | --- |

ii)

ja konstatēts, ka daļēji slīpētu vai pilnīgi noslīpētu rīsu imports tirdzniecības gada pirmajos sešos mēnešos nepārsniedz 182 239 tonnas.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXVI PIELIKUMS

BASMATI RĪSU ŠĶIRNES, KĀ MINĒTS 243. PANTĀ

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

Type-3 (Dehradun)

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXVII PIELIKUMS

LABĪBAS, RĪSU, CUKURA, PIENA UN OLU NOZARES PREČU SARAKSTS SAISTĪBĀ AR 16. PANTA a) PUNKTA ii) APAKŠPUNKTA PIEMĒROŠANU UN III DAĻAS III NODAĻAS II IEDAĻĀ PAREDZĒTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PIEŠĶIRŠANU

I daļa.   Labība

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |
| 0403 10 | jogurts: |
| 0403 10 51 līdz
  0403 10 99 | aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |
| 0403 90 | citāds: |
| 0403 90 71 līdz
  0403 90 99 | aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |
| ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): |
| 0710 40 00 | cukurkukurūza |
| ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: |
| 0711 90 30 | cukurkukurūza |
| ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas, izņemot apakšpozīcijā 1704 90 10 minēto lakricas ekstraktu |
| 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |
| ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401–0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 1901 10 00 | pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |
| 1901 20 00 | maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |
| 1901 90 | citādi: |
| 1901 90 11 līdz
  1901 90 19 | iesala ekstrakts |
| citādi: |
| 1901 90 99 | citādi |
| ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |
| termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti: |
| 1902 11 00 | ar olu piedevu |
| 1902 19 | citādi |
| ex 1902 20 | pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |
| citādi: |
| 1902 20 91 | termiski apstrādāti |
| 1902 20 99 | citādi |
| 1902 30 | citādi pastas izstrādājumi |
| 1902 40 | kuskuss |
| 1903 00 00 | Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā |
| 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |
| 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti |
| ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: |
| citādi: |
| 2001 90 30 | cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes |
| ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2004 10 | kartupeļi: |
| citādi: |
| 2004 10 91 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| 2004 90 | citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: |
| 2004 90 10 | cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2005 20 | kartupeļi: |
| 2005 20 10 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| 2005 80 00 | cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2008 | Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu: |
| citādi, arī maisījumi, izņemot apakšpozīcijā 2008 19 minētos: |
| 2008 99 | citādi: |
| bez spirta piedevas: |
| bez cukura piedevas: |
| 2008 99 85 | kukurūza, izņemot cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata) |
| 2008 99 91 | jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes |
| ex 2101 | Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |
| 2101 12 | izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |
| 2101 12 98 | citādi |
| 2101 20 | tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes: |
| 2101 20 98 | citādi |
| 2101 30 | grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |
| grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji: |
| 2101 30 19 | citādi |
| grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti: |
| 2101 30 99 | citādi |
| ex 2102 | Raugi (aktīvi vai neaktīvi); citi neaktīvi vienšūnas organismi (izņemot vakcīnas, kas minētas pozīcijā 3002); gatavi cepamie pulveri: |
| 2102 10 | aktīvie raugi: |
| 2102 10 31 un
  2102 10 39 | maizes raugs |
| 2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |
| ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 2106 90 | citādi: |
| citādi: |
| 2106 90 92 | kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |
| 2106 90 98 | citādi |
| 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009 |
| 2205 | Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām |
| ex 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |
| 2208 30 | viskiji: |
| 2208 30 30 līdz
  2208 30 88 | izņemot burbonu |
| 2208 50 | džins un kadiķu degvīns (Geneva) |
| 2208 60 | degvīns |
| 2208 70 | liķieri un uzlijas |
| 2208 90 | citādi: |
| citi alkoholiski šķidrumi un citi alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu: |
| 2 litri vai mazāk: |
| 2208 90 41 | ūzo |
| citādi: |
| stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |
| citādi: |
| 2208 90 52 | graudu degvīns (Korn) |
| 2208 90 56 | citādi |
| 2208 90 69 | citi alkoholiski dzērieni |
| vairāk par 2 l: |
| stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |
| 2208 90 77 | citādi |
| 2208 90 78 | citi alkoholiski dzērieni |
| 2905 43 00 | mannīts |
| 2905 44 | D-glicīts (sorbīts) |
| ex 3302 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā: |
| 3302 10 | izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā: |
| izmantošanai dzērienu rūpniecībā: |
| izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam: |
| citādi: |
| 3302 10 29 | citādi |
| 3505 | Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citas modificētās cietes bāzes |
| ex 3809 | Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti: |
| 3809 10 | uz vielu ar cietes īpašībām bāzes |
| 3824 60 | sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto |

KN kods

Apraksts

ex 0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao:

0403 10

jogurts:

0403 10 51 līdz

0403 10 99

aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

0403 90

citāds:

0403 90 71 līdz

0403 90 99

aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

ex 0710

Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī):

0710 40 00

cukurkukurūza

ex 0711

Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai:

0711 90 30

cukurkukurūza

ex 1704

Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas, izņemot apakšpozīcijā 1704 90 10 minēto lakricas ekstraktu

1806

Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu

ex 1901

Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401–0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur:

1901 10 00

pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai

1901 20 00

maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai

1901 90

citādi:

1901 90 11 līdz

1901 90 19

iesala ekstrakts

citādi:

1901 90 99

citādi

ex 1902

Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots:

termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti:

1902 11 00

ar olu piedevu

1902 19

citādi

ex 1902 20

pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti:

citādi:

1902 20 91

termiski apstrādāti

1902 20 99

citādi

1902 30

citādi pastas izstrādājumi

1902 40

kuskuss

1903 00 00

Tapioka un tās aizstājēji, kas pagatavoti no cietes pārslu, graudu, putraimu, atsiju vai tamlīdzīgā veidā

1904

Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti

1905

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti

ex 2001

Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas:

citādi:

2001 90 30

cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes

ex 2004

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2004 10

kartupeļi:

citādi:

2004 10 91

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

2004 90

citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi:

2004 90 10

cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2005 20

kartupeļi:

2005 20 10

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

2005 80 00

cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata)

ex 2008

Augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas, kas citur nav minētas un iekļautas, sagatavotas vai konservētas ar citu paņēmienu, arī ar cukura vai citu saldinātāju vai spirta piedevu:

citādi, arī maisījumi, izņemot apakšpozīcijā 2008 19 minētos:

2008 99

citādi:

bez spirta piedevas:

bez cukura piedevas:

2008 99 85

kukurūza, izņemot cukurkukurūzu (Zea mays var. saccharata)

2008 99 91

jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes

ex 2101

Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti:

2101 12

izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes:

2101 12 98

citādi

2101 20

tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes:

2101 20 98

citādi

2101 30

grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti:

grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji:

2101 30 19

citādi

grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti:

2101 30 99

citādi

ex 2102

Raugi (aktīvi vai neaktīvi); citi neaktīvi vienšūnas organismi (izņemot vakcīnas, kas minētas pozīcijā 3002); gatavi cepamie pulveri:

2102 10

aktīvie raugi:

2102 10 31 un

2102 10 39

maizes raugs

2105 00

Saldējums, ar vai bez kakao

ex 2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

2106 90

citādi:

citādi:

2106 90 92

kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti

2106 90 98

citādi

2202

Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009

2205

Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām

ex 2208

Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni:

2208 30

viskiji:

2208 30 30 līdz

2208 30 88

izņemot burbonu

2208 50

džins un kadiķu degvīns (Geneva)

2208 60

degvīns

2208 70

liķieri un uzlijas

2208 90

citādi:

citi alkoholiski šķidrumi un citi alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu:

2 litri vai mazāk:

2208 90 41

ūzo

citādi:

stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus):

citādi:

2208 90 52

graudu degvīns (Korn)

2208 90 56

citādi

2208 90 69

citi alkoholiski dzērieni

vairāk par 2 l:

stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus):

2208 90 77

citādi

2208 90 78

citi alkoholiski dzērieni

2905 43 00

mannīts

2905 44

D-glicīts (sorbīts)

ex 3302

Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā:

3302 10

izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā:

izmantošanai dzērienu rūpniecībā:

izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam:

citādi:

3302 10 29

citādi

3505

Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citas modificētās cietes bāzes

ex 3809

Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti:

3809 10

uz vielu ar cietes īpašībām bāzes

3824 60

sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto

II daļa.   Rīsi

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |
| 0403 10 | jogurts: |
| 0403 10 51 līdz
  0403 10 99 | aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |
| 0403 90 | citādi: |
| 0403 90 71 līdz
  0403 90 99 | aromatizēti vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |
| ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas: |
| 1704 90 51 līdz
  1704 90 99 | citādi |
| ex 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu, izņemot apakšpozīcijā 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 un 1806 90 90 iekļautās preces |
| ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401–0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 1901 10 00 | pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |
| 1901 20 00 | maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |
| 1901 90 | citādi: |
| 1901 90 11 līdz
  1901 90 19 | iesala ekstrakts |
| citādi: |
| 1901 90 99 | citādi |
| ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |
| 1902 20 | pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |
| citādi |
| 1902 20 91 | termiski apstrādāti |
| 1902 20 99 | citādi |
| 1902 30 | citādi pastas izstrādājumi |
| 1902 40 | kuskuss: |
| 1902 40 90 | citāds |
| 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |
| ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |
| 1905 90 20 | dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi |
| ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2004 10 | kartupeļi: |
| citādi: |
| 2004 10 91 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2005 20 | kartupeļi: |
| 2005 20 10 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| ex 2101 | Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |
| 2101 12 | izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |
| 2101 12 98 | citādi |
| 2101 20 | tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes: |
| 2101 20 98 | citādi |
| 2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |
| ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 2106 90 | citādi: |
| citādi: |
| 2106 90 92 | kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |
| 2106 90 98 | citādi |
| ex 3505 | Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citas modificētas cietes bāzes, izņemot apakšpozīcijā 3505 10 50 minētās cietes |
| ex 3809 | Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti: |
| 3809 10 | uz vielu ar cietes īpašībām bāzes |

KN kods

Apraksts

ex 0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao:

0403 10

jogurts:

0403 10 51 līdz

0403 10 99

aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

0403 90

citādi:

0403 90 71 līdz

0403 90 99

aromatizēti vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

ex 1704

Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas:

1704 90 51 līdz

1704 90 99

citādi

ex 1806

Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu, izņemot apakšpozīcijā 1806 10, 1806 20 70, 1806 90 60, 1806 90 70 un 1806 90 90 iekļautās preces

ex 1901

Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīciju 0401–0404 precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur:

1901 10 00

pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai

1901 20 00

maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai

1901 90

citādi:

1901 90 11 līdz

1901 90 19

iesala ekstrakts

citādi:

1901 90 99

citādi

ex 1902

Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots:

1902 20

pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti:

citādi

1902 20 91

termiski apstrādāti

1902 20 99

citādi

1902 30

citādi pastas izstrādājumi

1902 40

kuskuss:

1902 40 90

citāds

1904

Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti

ex 1905

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti:

1905 90 20

dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi izstrādājumi

ex 2004

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2004 10

kartupeļi:

citādi:

2004 10 91

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

ex 2005

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2005 20

kartupeļi:

2005 20 10

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

ex 2101

Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti:

2101 12

izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes:

2101 12 98

citādi

2101 20

tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes:

2101 20 98

citādi

2105 00

Saldējums, ar vai bez kakao

ex 2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

2106 90

citādi:

citādi:

2106 90 92

kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti

2106 90 98

citādi

ex 3505

Dekstrīni un citas modificētās cietes (piemēram, želatinizētas vai esterificētas cietes); līmes uz cietes, dekstrīnu vai citas modificētas cietes bāzes, izņemot apakšpozīcijā 3505 10 50 minētās cietes

ex 3809

Virsmas apstrādes vielas, krāsu nesēji krāsošanas paātrināšanai vai krāsu nostiprināšanai un citādi izstrādājumi un preparāti (piemēram, apretūras un kodinātāji), kas izmantojami tekstilrūpniecībā, papīra, ādas rūpniecībā vai tamlīdzīgās nozarēs un kas citur nav minēti vai iekļauti:

3809 10

uz vielu ar cietes īpašībām bāzes

III daļa.   Cukurs

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0403 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |
| 0403 10 | jogurts |
| 0403 10 51 līdz
  0403 10 99 | aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |
| 0403 90 | citādi: |
| 0403 90 71 līdz
  0403 90 99 | aromatizēti vai ar augļiem, riekstiem vai kakao |
| ex 0710 | Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī): |
| 0710 40 00 | cukurkukurūza |
| ex 0711 | Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai: |
| 0711 90 | citādi dārzeņi; dārzeņu maisījumi: |
| dārzeņi: |
| 0711 90 30 | cukurkukurūza |
| 1702 50 00 | ķīmiski tīra fruktoze |
| ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas, izņemot apakšpozīcijā 1704 90 10 minēto lakricas ekstraktu |
| 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |
| ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 1901 10 00 | pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |
| 1901 20 00 | maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |
| 1901 90 | citādi: |
| citādi: |
| 1901 90 99 | citādi |
| ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |
| 1902 20 | pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |
| citādi: |
| 1902 20 91 | termiski apstrādāti |
| 1902 20 99 | citādi |
| 1902 30 | citādi pastas izstrādājumi |
| 1902 40 | kuskuss: |
| 1902 40 90 | citāds |
| 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |
| ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |
| 1905 10 00 | sausmaizītes |
| 1905 20 | piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi: |
| 1905 31 | saldie cepumi |
| 1905 32 | vafeles |
| 1905 40 | sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi |
| 1905 90 | citādi: |
| citādi: |
| 1905 90 45 | cepumi |
| 1905 90 55 | presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti |
| citādi: |
| 1905 90 60 | ar saldinātāju piedevu |
| 1905 90 90 | citādi |
| ex 2001 | Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas: |
| 2001 90 | citādi: |
| 2001 90 30 | cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes |
| ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2004 10 | kartupeļi: |
| citādi: |
| 2004 10 91 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| 2004 90 | citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi: |
| 2004 90 10 | cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2005 20 | kartupeļi: |
| 2005 20 10 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| 2005 80 00 | cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2101 | Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |
| kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz šo ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |
| 2101 12 | izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes: |
| 2101 12 98 | citādi |
| 2101 20 | tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes: |
| izstrādājumi |
| 2101 20 98 | citādi |
| 2101 30 | grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti: |
| grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji: |
| 2101 30 19 | citādi |
| grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti: |
| 2101 30 99 | citādi |
| 2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |
| ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| ex 2106 90 | citādi: |
| citādi: |
| 2106 90 92 | kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |
| 2106 90 98 | citādi |
| ex 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni (izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009), izņemot iesala alu, kura spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 0,5 % |
| 2205 | Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām |
| ex 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |
| 2208 20 | alkoholiski šķidrumi, kas iegūti, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas |
| ex 2208 50 | kadiķu degvīns (Geneva) |
| 2208 70 | liķieri un uzlijas |
| ex 2208 90 | citādi: |
| citi alkoholiski šķidrumi un citi alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu: |
| 2 litri vai mazāk: |
| 2208 90 41 | ūzo |
| citādi: |
| stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |
| destilēti no augļiem: |
| 2208 90 45 | kalvadoss |
| 2208 90 48 | citādi |
| citādi: |
| 2208 90 52 | graudu degvīns (Korn) |
| 2208 90 56 | citādi |
| 2208 90 69 | citi alkoholiski dzērieni |
| vairāk par 2 l: |
| stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus): |
| 2208 90 71 | destilēti no augļiem |
| 2208 90 77 | citādi |
| 2208 90 78 | citi alkoholiski dzērieni |
| 2905 43 00 | mannīts |
| 2905 44 | D-glicīts (sorbīts) |
| ex 3302 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā: |
| 3302 10 | izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā: |
| izmantošanai dzērienu rūpniecībā: |
| izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam: |
| citādi (kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 0,5 %) |
| 3302 10 29 | citādi |
| ex 38. nodaļa | Dažādi ķīmiskie produkti: |
| 3824 60 | sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto |

KN kods

Apraksts

ex 0403

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao:

0403 10

jogurts

0403 10 51 līdz

0403 10 99

aromatizēts vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

0403 90

citādi:

0403 90 71 līdz

0403 90 99

aromatizēti vai ar augļiem, riekstiem vai kakao

ex 0710

Saldēti dārzeņi (termiski neapstrādāti vai apstrādāti, tvaicējot vai vārot ūdenī):

0710 40 00

cukurkukurūza

ex 0711

Īslaicīgai glabāšanai iekonservēti dārzeņi (piemēram, ar sēra dioksīda gāzi, sālījumā, sērūdenī vai citā konservējošā šķīdumā), kas nav derīgi tūlītējai lietošanai:

0711 90

citādi dārzeņi; dārzeņu maisījumi:

dārzeņi:

0711 90 30

cukurkukurūza

1702 50 00

ķīmiski tīra fruktoze

ex 1704

Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas, izņemot apakšpozīcijā 1704 90 10 minēto lakricas ekstraktu

1806

Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu

ex 1901

Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur:

1901 10 00

pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai

1901 20 00

maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai

1901 90

citādi:

citādi:

1901 90 99

citādi

ex 1902

Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots:

1902 20

pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti:

citādi:

1902 20 91

termiski apstrādāti

1902 20 99

citādi

1902 30

citādi pastas izstrādājumi

1902 40

kuskuss:

1902 40 90

citāds

1904

Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti

ex 1905

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti:

1905 10 00

sausmaizītes

1905 20

piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi:

1905 31

saldie cepumi

1905 32

vafeles

1905 40

sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi

1905 90

citādi:

citādi:

1905 90 45

cepumi

1905 90 55

presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti

citādi:

1905 90 60

ar saldinātāju piedevu

1905 90 90

citādi

ex 2001

Etiķī vai etiķskābē sagatavoti vai konservēti dārzeņi, augļi, rieksti un citas ēdamas augu daļas:

2001 90

citādi:

2001 90 30

cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

jamss, batātes un tamlīdzīgas augu ēdamās daļas, kas satur 5 % vai vairāk cietes

ex 2004

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2004 10

kartupeļi:

citādi:

2004 10 91

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

2004 90

citādi dārzeņi un dārzeņu maisījumi:

2004 90 10

cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2005 20

kartupeļi:

2005 20 10

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

2005 80 00

cukurkukurūza (Zea mays var. saccharata)

ex 2101

Kafijas, tējas un mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz to bāzes vai uz kafijas, tējas vai mates bāzes; grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti:

kafijas ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz šo ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes:

2101 12

izstrādājumi uz šādu ekstraktu, esenču vai koncentrātu bāzes vai uz kafijas bāzes:

2101 12 98

citādi

2101 20

tējas vai mates ekstrakti, esences un koncentrāti un izstrādājumi uz ekstraktu, esenču un koncentrātu bāzes vai uz tējas vai mates bāzes:

izstrādājumi

2101 20 98

citādi

2101 30

grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji un to ekstrakti, esences un koncentrāti:

grauzdēti cigoriņi un citi grauzdēti kafijas aizstājēji:

2101 30 19

citādi

grauzdētu cigoriņu un citu grauzdētu kafijas aizstājēju ekstrakti, esences un koncentrāti:

2101 30 99

citādi

2105 00

Saldējums, ar vai bez kakao

ex 2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

ex 2106 90

citādi:

citādi:

2106 90 92

kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti

2106 90 98

citādi

ex 2202

Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni (izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009), izņemot iesala alu, kura spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 0,5 %

2205

Vermuts un citi svaigo vīnogu vīni, kas aromatizēti ar augiem vai aromātiskām vielām

ex 2208

Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni:

2208 20

alkoholiski šķidrumi, kas iegūti, destilējot vīnogu vīnu vai vīnogu čagas

ex 2208 50

kadiķu degvīns (Geneva)

2208 70

liķieri un uzlijas

ex 2208 90

citādi:

citi alkoholiski šķidrumi un citi alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu:

2 litri vai mazāk:

2208 90 41

ūzo

citādi:

stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus):

destilēti no augļiem:

2208 90 45

kalvadoss

2208 90 48

citādi

citādi:

2208 90 52

graudu degvīns (Korn)

2208 90 56

citādi

2208 90 69

citi alkoholiski dzērieni

vairāk par 2 l:

stiprie alkoholiskie dzērieni (izņemot liķierus):

2208 90 71

destilēti no augļiem

2208 90 77

citādi

2208 90 78

citi alkoholiski dzērieni

2905 43 00

mannīts

2905 44

D-glicīts (sorbīts)

ex 3302

Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā:

3302 10

izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā:

izmantošanai dzērienu rūpniecībā:

izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam:

citādi (kuru faktiskā spirta tilpumkoncentrācija nepārsniedz 0,5 %)

3302 10 29

citādi

ex 38. nodaļa

Dažādi ķīmiskie produkti:

3824 60

sorbīts, izņemot apakšpozīcijā 2905 44 minēto

IV daļa.   Piens

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0405 | Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas: |
| 0405 20 | piena tauku pastas: |
| 0405 20 10 | ar tauku saturu pēc svara 39 % vai vairāk, bet mazāk nekā 60 % |
| 0405 20 30 | ar tauku saturu pēc svara 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 % |
| ex 1517 | Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516: |
| 1517 10 | margarīns, izņemot šķidro margarīnu: |
| 1517 10 10 | ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara |
| 1517 90 | citādi: |
| 1517 90 10 | ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara |
| ex 1704 | Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas: |
| ex 1704 90 | citādi, izņemot lakricas ekstraktu, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet bez citām piedevām |
| ex 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu, izņemot kakao pulveri, kas saldināts, pievienojot tikai apakšpozīcijā ex 1806 10 iekļauto saharozi |
| ex 1901 | Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 1901 10 00 | pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai |
| 1901 20 00 | maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai |
| 1901 90 | citādi: |
| citādi: |
| 1901 90 99 | citādi |
| ex 1902 | Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots: |
| termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti: |
| 1902 19 | citādi |
| 1902 20 | pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti: |
| citādi: |
| 1902 20 91 | termiski apstrādāti |
| 1902 20 99 | citādi |
| 1902 30 | citādi pastas izstrādājumi |
| 1902 40 | kuskuss: |
| 1902 40 90 | citādi |
| 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti |
| ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |
| 1905 10 00 | sausmaizītes |
| 1905 20 | piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi |
| saldie cepumi; vafeles: |
| 1905 31 | saldie cepumi |
| 1905 32 | vafeles |
| 1905 40 | sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi |
| 1905 90 | citādi: |
| citādi: |
| 1905 90 45 | cepumi |
| 1905 90 55 | presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti |
| citādi: |
| 1905 90 60 | ar saldinātāju piedevu |
| 1905 90 90 | citādi |
| ex 2004 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2004 10 | kartupeļi: |
| citādi: |
| 2004 10 91 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| ex 2005 | Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos: |
| 2005 20 | kartupeļi: |
| 2005 20 10 | miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā |
| 2105 00 | Saldējums, ar vai bez kakao |
| ex 2106 | Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur: |
| 2106 90 | citādi: |
| citādi: |
| 2106 90 92 | kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti |
| 2106 90 98 | citādi |
| ex 2202 | Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009: |
| 2202 90 | citādi: |
| citādi, kuros tauki, kas iegūti no pozīcijās 0401–0404 minētajiem produktiem, ir: |
| 2202 90 91 | mazāk par 0,2 % |
| 2202 90 95 | 0,2 % vai vairāk, bet mazāk par 2 % |
| 2202 90 99 | 2 % vai vairāk |
| ex 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |
| 2208 70 | liķieri un uzlijas |
| 2208 90 | citādi: |
| citi alkoholiski šķidrumi un alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu: |
| 2 litri vai mazāk: |
| citādi: |
| 2208 90 69 | citi alkoholiski dzērieni |
| vairāk par 2 l: |
| 2208 90 78 | citi alkoholiski dzērieni |
| ex 3302 | Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā |
| 3302 10 | izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā: |
| izmantošanai dzērienu rūpniecībā: |
| izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam: |
| citādi: |
| 3302 10 29 | citādi |
| 3501 | Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes |
| ex 3502 | Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no masas sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi: |
| 3502 20 | piena albumīns, ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus: |
| citādi: |
| 3502 20 91 | žāvēts (piemēram, plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī) |
| 3502 20 99 | citādi |

KN kods

Apraksts

ex 0405

Sviests un citi piena tauki; piena tauku pastas:

0405 20

piena tauku pastas:

0405 20 10

ar tauku saturu pēc svara 39 % vai vairāk, bet mazāk nekā 60 %

0405 20 30

ar tauku saturu pēc svara 60 % vai vairāk, bet ne vairāk kā 75 %

ex 1517

Margarīns; pārtikas maisījumi vai pārstrādes produkti, kuri iegūti no dzīvnieku vai augu taukiem vai eļļām, vai dažādu šajā nodaļā uzskaitīto tauku vai eļļu frakcijām, kas nav pārtikas tauki un eļļas vai to frakcijas, kuras iekļautas pozīcijā 1516:

1517 10

margarīns, izņemot šķidro margarīnu:

1517 10 10

ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara

1517 90

citādi:

1517 90 10

ar piena tauku saturu vairāk nekā 10 %, bet ne vairāk kā 15 % no svara

ex 1704

Cukura konditorejas izstrādājumi (ieskaitot balto šokolādi) bez kakao piedevas:

ex 1704 90

citādi, izņemot lakricas ekstraktu, kas satur vairāk nekā 10 % saharozes, bet bez citām piedevām

ex 1806

Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu, izņemot kakao pulveri, kas saldināts, pievienojot tikai apakšpozīcijā ex 1806 10 iekļauto saharozi

ex 1901

Iesala ekstrakts; pārtikas izstrādājumi no miltiem, putraimiem, rupja maluma miltiem, cietes vai iesala ekstrakta, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 40 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur; pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas nesatur kakao vai pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur:

1901 10 00

pārtikas produkti zīdaiņiem, safasēti mazumtirdzniecībai

1901 20 00

maisījumi un mīklas pozīcijā 1905 minēto maizes un konditorejas izstrādājumu ražošanai

1901 90

citādi:

citādi:

1901 90 99

citādi

ex 1902

Mīklas izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai ar pildījumu (gaļu vai citiem produktiem), vai citādi sagatavoti, kā spageti, makaroni, nūdeles, skaidiņas, klimpas, pelmeņi, pildīti makaroni; kuskuss, sagatavots vai nesagatavots:

termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti:

1902 19

citādi

1902 20

pildīti makaronu izstrādājumi (pasta), arī termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti:

citādi:

1902 20 91

termiski apstrādāti

1902 20 99

citādi

1902 30

citādi pastas izstrādājumi

1902 40

kuskuss:

1902 40 90

citādi

1904

Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti

ex 1905

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti:

1905 10 00

sausmaizītes

1905 20

piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi

saldie cepumi; vafeles:

1905 31

saldie cepumi

1905 32

vafeles

1905 40

sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi

1905 90

citādi:

citādi:

1905 90 45

cepumi

1905 90 55

presēti vai uzpūsti izstrādājumi, vircoti vai sālīti

citādi:

1905 90 60

ar saldinātāju piedevu

1905 90 90

citādi

ex 2004

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, saldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2004 10

kartupeļi:

citādi:

2004 10 91

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

ex 2005

Bez etiķa vai etiķskābes sagatavoti vai konservēti, nesasaldēti citi dārzeņi, izņemot pozīcijā 2006 minētos:

2005 20

kartupeļi:

2005 20 10

miltu, rupja maluma miltu vai pārslu veidā

2105 00

Saldējums, ar vai bez kakao

ex 2106

Pārtikas izstrādājumi, kas nav minēti vai iekļauti citur:

2106 90

citādi:

citādi:

2106 90 92

kas nesatur piena taukus, saharozi, izoglikozi, glikozi vai cieti vai kas satur mazāk par 1,5 % no svara piena taukus, 5 % no svara saharozi vai izoglikozi, 5 % no svara glikozi vai cieti

2106 90 98

citādi

ex 2202

Ūdens, ieskaitot minerālūdeņus un gāzētos ūdeņus, ar cukura vai citu saldinātāju piedevu vai aromatizēts, un citi bezalkoholiskie dzērieni, izņemot augļu vai dārzeņu sulas, kas iekļautas pozīcijā 2009:

2202 90

citādi:

citādi, kuros tauki, kas iegūti no pozīcijās 0401–0404 minētajiem produktiem, ir:

2202 90 91

mazāk par 0,2 %

2202 90 95

0,2 % vai vairāk, bet mazāk par 2 %

2202 90 99

2 % vai vairāk

ex 2208

Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni:

2208 70

liķieri un uzlijas

2208 90

citādi:

citi alkoholiski šķidrumi un alkoholiskie dzērieni tarā ar tilpumu:

2 litri vai mazāk:

citādi:

2208 90 69

citi alkoholiski dzērieni

vairāk par 2 l:

2208 90 78

citi alkoholiski dzērieni

ex 3302

Smaržvielu maisījumi un maisījumi (ieskaitot spirta šķīdumus) uz vienas vai vairāku šādu vielu bāzes, kurus izmanto kā rūpniecības izejvielas; citādi izstrādājumi uz smaržvielu bāzes, kurus izmanto dzērienu ražošanā

3302 10

izmantošanai pārtikas vai dzērienu rūpniecībā:

izmantošanai dzērienu rūpniecībā:

izstrādājumi, kas satur visus aromatizētājus, kuri raksturīgi kādam dzērienam:

citādi:

3302 10 29

citādi

3501

Kazeīns, kazeināti un citi kazeīna atvasinājumi; kazeīna līmes

ex 3502

Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no masas sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi:

3502 20

piena albumīns, ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus:

citādi:

3502 20 91

žāvēts (piemēram, plātnītēs, zvīņās, pārslās, pulverī)

3502 20 99

citādi

V daļa.   Olas

| KN kods | Apraksts |
| --- | --- |
| ex 0403 10 51 līdz
  ex 0403 10 99 un
  ex 0403 90 71 līdz
  ex 0403 90 99 | Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao: |
| 1806 | Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu |
| ex 1901 | Pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur |
| 1902 11 00 | termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti, ar olu piedevu |
| ex 1904 | Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti, ar kakao piedevu |
| ex 1905 | Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti: |
| 1905 20 | piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi |
| 1905 31 | saldie cepumi |
| 1905 32 | vafeles |
| 1905 40 | sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi |
| ex 1905 90 | citādi, izņemot apakšpozīcijā 1905 90 10–1905 90 30 iekļautos produktus |
| ex 2105 00 | Saldējums, kas satur kakao |
| 2208 | Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni: |
| ex 2208 70 | liķieri |
| 3502 | Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no masas sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi: |
| 3502 11 90 | citāds žāvēts olu albumīns |
| 3502 19 90 | citāds olu albumīns |

KN kods

Apraksts

ex 0403 10 51 līdz

ex 0403 10 99 un

ex 0403 90 71 līdz

ex 0403 90 99

Paniņas, rūgušpiens un krējums, jogurts, kefīrs un citi fermentēti vai skābpiena produkti, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao, arī iebiezināti vai ar cukura vai citu saldinātāju piedevu, vai aromatizēti, vai ar augļiem, riekstiem vai kakao:

1806

Šokolāde un citi pārtikas izstrādājumi ar kakao piedevu

ex 1901

Pārtikas izstrādājumi no pozīcijā 0401–0404 iekļautajām precēm, kas pilnīgi attaukotā vielā satur mazāk par 5 % no svara kakao un kas nav minēti vai iekļauti citur

1902 11 00

termiski neapstrādāti mīklas izstrādājumi, bez pildījuma un citādi nesagatavoti, ar olu piedevu

ex 1904

Gatavi pārtikas produkti, kas iegūti, uzpūšot vai apgrauzdējot graudaugu produktus (piemēram, kukurūzas pārslas); graudaugu produkti (izņemot kukurūzu) graudu veidā vai pārslu veidā vai citādi pārstrādātos graudos (izņemot miltus, putraimus un rupja maluma miltus), iepriekš termiski apstrādāti vai citādi sagatavoti, kas nav citur minēti un iekļauti, ar kakao piedevu

ex 1905

Maize, mīklas izstrādājumi, kūkas, cepumi un citi maizes un konditorejas izstrādājumi ar kakao piedevu vai bez tās; dievmaizītes, oblātas farmācijai, zīmogvafeles, rīspapīrs un tamlīdzīgi produkti:

1905 20

piparkūkas un tamlīdzīgi izstrādājumi

1905 31

saldie cepumi

1905 32

vafeles

1905 40

sausiņi, grauzdiņi un tamlīdzīgi grauzdēti izstrādājumi

ex 1905 90

citādi, izņemot apakšpozīcijā 1905 90 10–1905 90 30 iekļautos produktus

ex 2105 00

Saldējums, kas satur kakao

2208

Nedenaturēts etilspirts, kura spirta tilpumkoncentrācija ir mazāka nekā 80 tilp. %; stiprie alkoholiskie dzērieni, liķieri un citi alkoholiski dzērieni:

ex 2208 70

liķieri

3502

Albumīni (ieskaitot divu vai vairāku sūkalu proteīnu koncentrātus, kas sausnā satur vairāk par 80 % no masas sūkalu proteīnus), albumināti un citi albumīna atvasinājumi:

3502 11 90

citāds žāvēts olu albumīns

3502 19 90

citāds olu albumīns

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXVIII PIELIKUMS

DAŽU TO PRODUKTU SARAKSTS, KAS SATUR CUKURU, SAISTĪBĀ AR III DAĻAS III NODAĻAS II IEDAĻĀ PAREDZĒTĀS EKSPORTA KOMPENSĀCIJAS PIEŠĶIRŠANU

Produkti, kas uzskaitīti I pielikuma X daļas b) punktā.

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXIX PIELIKUMS

| tūkstošos EUR |
| --- |
| Budžeta gads | 2009 gads | 2010. gads | No 2011. gada un turpmāk |
| BG | — | — | — |
| CZ | — | — | — |
| DE | — | — | — |
| EL | — | — | — |
| ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |
| FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |
| IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |
| CY | — | — | — |
| LT | — | — | — |
| LU | — | — | — |
| HU | — | — | — |
| MT | — | — | — |
| AT | — | — | — |
| PT | — | — | — |
| RO | — | — | — |
| SI | — | 1 050 | 1 050 |
| SK | — | — | — |
| UK | 160 | 160 | 160 |

tūkstošos EUR

Budžeta gads

2009 gads

2010. gads

No 2011. gada un turpmāk

BG

—

—

—

CZ

—

—

—

DE

—

—

—

EL

—

—

—

ES

15 491

30 950

46 441

FR

11 849

23 663

35 512

IT

13 160

26 287

39 447

CY

—

—

—

LT

—

—

—

LU

—

—

—

HU

—

—

—

MT

—

—

—

AT

—

—

—

PT

—

—

—

RO

—

—

—

SI

—

1 050

1 050

SK

—

—

—

UK

160

160

160

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsXX PIELIKUMS

ATBILSTĪBAS TABULA, KAS MINĒTA 325. PANTA 3. PUNKTĀ

| Regula (EK) Nr. 1234/2007 | Šī regula |
| --- | --- |
| 1. pants | 1. pants |
| 2. pants | 2. pants |
| 3. pants | 3. pants |
| 4. pants | — |
| 5. pants | 4. un 5. pants |
| 6. pants | 6. pants |
| 7. pants | 7. pants |
| 8. pants | 8. pants |
| 9. pants | 9. pants |
| 10. pants | 10. pants |
| 11. pants | 11. pants |
| 12. pants | 12. pants |
| 13. pants | 13. pants |
| 14. pants | — |
| 15. pants | — |
| 16. pants | — |
| 17. pants | — |
| 18. panta 1. līdz 4. punkts | 14. pants |
| 18. panta 5. punkts | — |
| 19. pants | — |
| 20. pants | — |
| 21. pants | — |
| 22. pants | — |
| 23. pants | — |
| 24. pants | — |
| 25. pants | 15. pants |
| 26. pants | 16. pants |
| 27. pants | 17. pants |
| 28. pants | 20. pants |
| 29. pants | 21. pants |
| 30. pants | — |
| 31. pants | 22. pants |
| 32. pants | 23. pants |
| 33. pants | 24. pants |
| 34. pants | 25. pants |
| 35. pants | — |
| 36. pants | — |
| 37. pants | 26. pants |
| 38. pants | 27. pants |
| 39. pants | 28. pants |
| 40. pants | 29. pants |
| 41. pants | 30. pants |
| 42. pants | 34. pants |
| 43. panta a) līdz f), i), j) un l) punkts | 31., 32. un 33. pants |
| 43. panta k) punkts | 30. panta 1. punkts |
| 43. panta g) un h) punkts | 80. pants |
| 43. panta m) punkts | 35. un 36. pants |
| 44. pants | 37. pants |
| 45. pants | 38. pants |
| 46. pants | 39. pants |
| 47. pants | 40. pants |
| 48. pants | 41. pants |
| 49. pants | 42. pants |
| 50. pants | 43. pants |
| 51. pants | 44. pants |
| 52. pants | 45. pants |
| 52.a pants | — |
| 53. pants | 46. pants |
| 54. pants | 47. un 48. pants |
| 55. pants | 49. pants |
| 56. pants | 50. pants |
| 57. pants | 51. pants |
| 58. pants | — |
| 59. panta 1. punkta pirmais teikums | 52. pants |
| 59. panta 1. punkta otrais teikums un 2. punkts | — |
| 60. panta 1. līdz 3. punkts | 53. pants |
| 60. panta 4. punkts | — |
| 61. pants | 54. pants |
| 62. pants | 55. pants |
| 63. pants | 56. pants |
| 64. pants | 57. pants |
| 65. pants | 58. pants |
| 66. panta 1. punkts | 59. panta 1. punkts |
| 66. panta 2. punkts | 59. panta 2. punkts |
| 66. panta 3. punkts | 59. panta 3. punkts |
| 66. panta 4. punkts | — |
| 66. panta 5. punkts | 59. panta 4. punkts |
| | 59. panta 5. punkts |
| 67. pants | 60. pants |
| 68. pants | 61. pants |
| 69. pants | 62. panta 1. un 2. punkts |
| | 62. panta 3. punkts |
| 70. panta 1. punkts līdz 5. punkta pirmā daļa | 63. pants |
| 70. panta 5. punkta pēdējā daļa | — |
| 71. pants | 64. pants |
| 72. pants | 65. pants |
| 73. pants | 66. pants |
| 74. pants | 67. pants |
| 75. pants | 68. pants |
| 76. pants | 69. pants |
| 77. pants | 70. pants |
| 78. pants | 71. pants |
| 79. pants | 72. pants |
| 80. pants | 73. panta 1. punkts |
| 81. pants | 74. pants |
| 82. panta pirmā daļa | 75. pants |
| 82. panta otrā daļa | 81. panta i) punkts |
| 83. panta 1. līdz 3. punkts | 76. pants |
| 83. panta 4. punkts | 81. panta d) punkts |
| 84. pants | 77. pants |
| 84.a pants | [325. panta 2. punkts] |
| 85. panta a), b) un c) punkts | 78. un 79. pants |
| 85. panta d) punkts | — |
| | 80. pants |
| | 81. pants |
| 85.a pants | 82. pants |
| 85.b pants | 83. pants |
| 85.c pants | 84. pants |
| 85.d pants | 85. pants |
| 85.e pants | 86. un 87. pants |
| 85.f pants | 88. pants |
| 85.g pants | 89. pants |
| 85.h pants | 90. pants |
| 85.i pants | 91. pants |
| 85.j pants | 92. pants |
| 85.k pants | 93. pants |
| 85.l pants | 94. pants |
| 85.m pants | 95. pants |
| 85.n pants | 96. un 97. pants |
| 85.o līdz 85.x pants | [325. panta 2. punkts] |
| 86. līdz 90. pants | [325. panta 2. punkts] |
| 91. līdz 95. pants | [325. panta 2. punkts] |
| 95.a pants | [325. panta 2. punkts] |
| 96. pants | — |
| 97. pants | 99. pants |
| 98. pants | 100. pants |
| 99. pants | 101., 103. un 104. pants |
| 100. pants | 102., 103. un 104. pants |
| 101. pants | — |
| 102. pants | 108., 109. un 110. pants |
| 102.a pants | 111., 112. un 113. pants |
| 103. pants | 114., 115. un 116. pants |
| 103.a pants | 117., 118. un 119. pants |
| 103.b pants | 120. pants |
| 103.c pants | 121. pants |
| 103.d pants | 122. pants |
| 103.e pants | 123. pants |
| 103.f pants | 124. pants |
| 103.g pants | 125. pants |
| 103.ga pants | 128. pants |
| 103.h panta a) līdz i) punkts | 126. un 127. pants |
| 103.h panta f) punkts | 129. un 130. pants |
| 103.i pants | 131. pants |
| 103.j pants | 132. pants |
| 103.k pants | 133. pants |
| 103.l pants | 134. pants |
| 103.m pants | 135. pants |
| 103.n pants | 136. pants |
| 103.o pants | 137. pants |
| 103.p pants | 138. pants |
| 103.q pants | 139. pants |
| 103.r pants | 140. pants |
| 103.s pants | 141. pants |
| 103.t pants | 142. pants |
| 103.u pants | 143. pants |
| 103.v pants | 144. pants |
| 103.w līdz 103.y pants | [325. panta 2. punkts] |
| 103.z pants | 145. pants |
| 103.za pants | 146. un 147. pants |
| 104. pants | — |
| 105. pants | 148. pants |
| 106. pants | 149. pants |
| 107. pants | 150. pants |
| 108. pants | 151. pants |
| 109. pants | 152. pants |
| 110. pants | 153. un 154. pants |
| 111. pants | 155. panta 1., 2. un 4. punkts |
| [Padomes Regula (EEK) Nr. 922/72] | 155. panta 3. punkts |
| 112. pants | 156. un 157. pants |
| 113. panta 1. punkts | 162. panta 1. un 2. punkts un 172. panta d) punkts |
| 113. panta 2. punkta a) apakšpunkts | 162. panta 3. punkts |
| 113. panta 2. punkta b) apakšpunkts | 162. panta 2. punkts |
| 113. panta 3. punkta pirmā daļa | 161. pants |
| 113. panta 3. punkta otrā daļa | 171. pants |
| 113.a pants | [325. panta 2. punkts] |
| 113.b panta 1. punkts | 163. panta 1. punkts saistībā ar XII pielikuma I daļu |
| 113.b panta 2. punkts | XII pielikuma I daļas II iedaļas 4. punkts |
| 113.c pants | 98. pants |
| 113.d panta 1. punkta pirmā daļa | 163. panta 2. punkts |
| 113.d panta 1. punkta otrā daļa | XII pielikuma II daļas 1. punkta piektā daļa |
| 113.d panta 2. punkts | 163. panta 3. punkts |
| 113.d panta 3. punkts | 167. pants |
| 114. pants | [325. panta 2. punkts] |
| 115. pants | [325. panta 2. punkts] |
| 116. pants | [325. panta 2. punkts] |
| 117. panta 1. līdz 4. punkts | [325. panta 2. punkts] |
| 117. panta 5. punkts | 162. panta 1. punkts |
| 118. pants | 163. panta 2. punkts saistībā ar XII pielikuma VII daļas pirmo un otro daļu |
| 118.a pants | 173. pants |
| 118.b pants | 174. pants |
| 118.c pants | 175. pants |
| 118.d pants | 176. pants |
| 118.e pants | 177. pants |
| 118.f pants | 178. pants |
| 118.g pants | 179. pants |
| 118.h pants | 180. pants |
| 118.i pants | 181. pants |
| 118.j pants | 182. pants |
| 118.k pants | 183. pants |
| 118.l pants | 184. pants |
| 118.m pants | 185. pants |
| 118.n pants | 186. pants |
| 118.o pants | 187. pants |
| 118.p pants | 188. pants |
| 118.q pants | 189. pants |
| 118.r pants | 190. pants |
| 118.s pants | 191. pants |
| 118.t pants | 192. pants |
| 118.u pants | 196. pants |
| 118.v pants | 197. pants |
| 118.w pants | 201. pants |
| 118.x pants | 202. pants |
| 118.y pants | 203. pants |
| 118.z pants | 204. pants |
| 118.za pants | 205. pants |
| 118.zb pants | 206. pants |
| 119. pants | 105. panta 1. punkts |
| 120. pants | 162. panta 2. punkta e) un g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 120.a pants | 166. pants |
| 120.b pants | — |
| 120.c pants | 165. panta 2. punkts |
| 120.d pants | 168. panta 2. punkts |
| 120.e panta 1. punkts | 162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 120.e panta 2. punkts | 168. panta 3. punkts |
| 120.f pants | 165. panta 3. punkts |
| 120.g pants | 165. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta a) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta a) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta a) punkta iii) apakšpunkts | 161. un 169. pants |
| 121. panta a) punkta iv) apakšpunkts | 163. panta 2. punkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta b) punkta i) apakšpunkts | 172. panta b) un c) punkts |
| 121. panta b) punkta ii) apakšpunkts | 163. panta 3. punkts un 172. panta b) un c) punkts |
| 121. panta c) punkta i) apakšpunkts | 172. panta b) un c) punkts |
| 121. panta c) punkta ii) apakšpunkts | 172. panta d) punkts |
| 121. panta c) punkta iii) apakšpunkts | 172. panta d) punkts |
| 121. panta c) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta u) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta d) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta d) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta k) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta d) punkta iii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta e) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta d) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta d) punkta v) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta d) punkta vi) apakšpunkts | 179. pants un 172. panta i) punkts |
| 121. panta d) punkta vii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta e) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta e) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta e) punkta iii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta e) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) un p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta e) punkta v) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d), g) un i) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta e) punkta vi) apakšpunkts | 162. panta 1. punkts un 2. punkta s) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta e) punkta vii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta m) un n) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta f) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta f) punkta ii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta f) punkta iii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts, 169. pants un 172. panta d) punkts |
| 121. panta f) punkta iv) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta f) punkta v) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta o) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta f) punkta vi) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta u) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta f) punkta vii) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta g) punkts | 162. panta 2. punkta e) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta h) punkts | 172. panta d) punkts |
| 121. panta i) punkts | 106. un 107. pants |
| 121. panta j) punkta i) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta j) punkta ii) apakšpunkts | 169. pants un 172. panta d) punkts |
| 121. panta k) punkts | 193., 194. un 195. pants |
| 121. panta l) punkts | 198., 199. un 200. pants |
| 121. panta m) punkts | 207. un 208. pants |
| 121. panta 2. punkts | 162. panta 3. punkts un 172. panta b) un c) punkts |
| 121. panta 3. punkts | 162. panta 2. punkta g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts |
| 121. panta 4. punkta a) apakšpunkts | — |
| 121. panta 4. punkta b) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts |
| 121. panta 4. punkta c) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts |
| 121. panta 4. punkta d) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta h) apakšpunkts |
| 121. panta 4. punkta e) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta f) apakšpunkts |
| 121. panta 4. punkta f) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta g) apakšpunkts |
| 121. panta 4. punkta g) apakšpunkts | 162. panta 2. punkta s) apakšpunkts |
| 122. pants | 209. pants |
| | 209. panta a) punkta iv) apakšpunkts |
| 123. pants | 210. panta 1., 2. un 3. punkts |
| | 210. panta 4. punkts |
| 124. pants | 211. pants |
| 125. pants | 212. pants |
| 125.a pants | 213. pants |
| 125.b pants | 214. pants |
| 125.c pants | 215. pants |
| 125.d pants | 216. pants |
| 125.e pants | 217. pants |
| 125.f pants | 218. pants |
| 125.g pants | 219. pants |
| 125.h pants | 220. pants |
| 125.i pants | 221. pants |
| 125.j pants | 222. pants |
| 125.k pants | 223. pants |
| 125.l pants | 224. pants |
| 125.m pants | 225. pants |
| 125.n pants | 226. pants |
| 125.o pants | 227. pants |
| 126. pants | 228. pants |
| | 229. pants |
| 127. pants | 230. pants |
| 128. pants | 231. pants |
| 129. pants | 232. pants |
| 130. pants | 233. pants |
| 131. pants | 234. pants |
| 132. pants | 235. pants |
| 133. pants | 236. pants |
| 133.a pants | 237. pants |
| 134. pants | 238. un 239. pants |
| 135. pants | 240. pants |
| 136. pants | 241. pants |
| 137. pants | 242. pants |
| 138. pants | 243. pants |
| 139. pants | 244. pants |
| 140. pants | 245. pants |
| 140.a pants | 246. pants |
| 141. pants | 247. pants |
| 142. pants | 248. pants |
| 143. pants | 249. un 250. pants |
| 144. pants | 251. pants |
| 145. pants | 254. panta 1. punkta a) apakšpunkts |
| 146. pants | 252. pants |
| 147. pants | — |
| 148. pants | 253., 254. un 255. pants |
| 149. pants | 256. pants |
| 150. pants | 257. pants |
| 151. pants | 258. pants |
| 152. pants | 259. pants |
| 153. panta 1., 2. un 3. punkts | 260. pants |
| 153. panta 4. punkts | — |
| 154. pants | — |
| 155. pants | — |
| 156. pants | 261. un 262. pants |
| 157. pants | 263. pants |
| 158. pants | 264. pants |
| 158.a pants | 170. un 172. pants |
| 159. pants | 265. pants |
| 160. pants | 266. pants |
| 161. pants | 267., 268., 269. un 270. pants |
| 162. pants | 271. pants |
| 163. pants | 272. pants |
| 164. panta 1. un 2. punkts | 273. pants |
| 164. panta 3. un 4. punkts | [Regulas 43. panta 3. punkts] |
| 165. pants | [Regulas 43. panta 3. punkts] |
| 166. pants | [Regulas 43. panta 3. punkts] |
| 167. pants | 274. pants |
| 168. pants | 275. pants |
| 169. pants | 276. pants |
| 170. pants | 277. un 278. pants |
| 171. pants | 279. pants |
| 172. pants | 280. pants |
| 173. pants | 281. pants |
| 174. pants | 282. pants |
| 175. pants | 283. pants |
| 176. pants | 284. pants |
| 176.a pants | 285. pants |
| 177. pants | 286. pants |
| | 287. pants |
| 178. pants | 288. pants |
| 179. pants | 289. pants |
| 180. pants | 290. pants |
| 181. pants | 291. panta 1. punkts |
| 182. panta 1. punkts | 292. pants |
| 182. panta 2. punkts | — |
| 182. panta 3. punkts | 293. pants |
| 182. panta 4. punkts | 294. pants |
| 182. panta 5. punkts | 295. pants |
| 182. panta 6. punkts | 296. pants |
| 182. panta 7. punkts | 291. panta 2. punkts |
| 182.a pants | 297. pants |
| 183. pants | 309. pants |
| | 310. pants |
| | 311. pants |
| 184. pants | 302. panta 1. līdz 7. punkts |
| | 302. panta 8. punkts |
| 185. pants | 303. pants |
| 185.a pants | 304. pants |
| 185.b pants | 305. pants |
| 185.c pants | 306. pants |
| 185.d pants | 307. pants |
| 186. pants | 298. pants |
| 187. pants | 299. pants |
| 188. pants | 300. un 301. pants |
| 188.a panta 1., 2., 5., 6. un 7. punkts | 302. pants |
| 188.a panta 3. un 4. punkts | [325. panta 2. punkts] |
| 189. pants | 312. pants |
| 190. pants | 313. pants |
| 190.a pants | 314. pants |
| 191. pants | 315. pants |
| 192. pants | 316. pants |
| 193. pants | 317. pants |
| 194. pants | 318. pants |
| 194.a pants | 319. pants |
| | 320. pants |
| | 321. pants |
| | 322. pants |
| 195. pants | 323. pants |
| 196. pants | 324. pants |
| 197. pants | — |
| 198. pants | — |
| 199. pants | — |
| 200. pants | — |
| 201. pants | 325. pants |
| | 326. pants |
| 202. pants | — |
| 203. pants | — |
| 203.a pants | 327. pants |
| 203.b pants | 328. pants |
| 204. pants | 329. pants |
| I pielikums | I pielikums |
| II pielikums | II pielikums |
| III pielikums | III pielikums |
| IV pielikums | IV pielikums |
| V pielikums | V pielikums |
| VI pielikums | VI pielikums |
| VII pielikums | — |
| VIIa pielikums | — |
| VIIb pielikums | — |
| VIIc pielikums | — |
| VIII pielikums | VII pielikums |
| IX pielikums | VIII pielikums |
| X pielikums | IX pielikums |
| Xa pielikums | — |
| Xb pielikums | X pielikums |
| Xc pielikums | XIX pielikums |
| Xd pielikums | — |
| Xe pielikums | — |
| XI pielikums | — |
| | XI pielikums |
| XIa pielikuma I daļa | XII pielikuma I daļas I punkta pirmā daļa |
| XIa pielikuma II daļas pirmā daļa | XII pielikuma I daļas I punkta otrā daļa |
| XIa pielikuma II daļas otrā daļa | — |
| XIa pielikuma III daļas 1. punkts | XII pielikuma pirmā daļa |
| XIa pielikuma III daļas 2. punkts | XII pielikuma II daļas 1. punkts |
| XIa pielikuma III daļas 3. punkts | XII pielikuma II daļas 2. punkts |
| XIa pielikuma III daļas 4. punkts | XII pielikuma II daļas 3. punkts |
| XIa pielikuma IV līdz IX daļa | [325. panta 2. punkts] |
| XIb pielikums | XII pielikuma II daļa |
| XIb pielikuma papildinājums | XII pielikuma II daļas papildinājums |
| XII pielikuma I daļa | — |
| XII pielikuma II daļas 1. punkts | XII pielikuma III daļas 1. punkts |
| XII pielikuma II daļas 2. punkts | XII pielikuma III daļas 2. punkts |
| XII pielikuma II daļas 3. punkts | XII pielikuma III daļas 3. punkts |
| XII pielikuma II daļas 4. punkts | XII pielikuma III daļas 4. punkts |
| XII pielikuma III daļas 1. punkts | XII pielikuma III daļas 5. punkts |
| XII pielikuma III daļas 2. punkts | XII pielikuma III daļas 6. punkts |
| XII pielikuma IV daļas 1. punkts | 172. panta b) un c) punkts |
| XII pielikuma IV daļas 2. punkts | [325. panta 2. punkts] |
| XIII pielikuma I daļa | XII pielikuma IV daļas I punkts |
| XIII pielikuma II daļa | XII pielikuma IV daļas II punkts |
| XIII pielikuma III daļa | XII pielikuma IV daļas III punkts |
| XIII pielikuma IV daļa | 161. pants un 163. panta 2. punkts |
| XIII pielikuma V daļa | — |
| XIII pielikuma VI daļas pirmā daļa | — |
| XIII pielikuma VI daļas otrā daļa | [325. panta 2. punkts] |
| XIV pielikuma A daļa | 162. panta 1. punkts, 2. punkta b) un d) apakšpunkts, 169. pants un 172. panta d) punkts |
| XIV pielikuma B daļas I iedaļas 1. punkts | XII pielikuma V daļas I punkts |
| XIV pielikuma B daļas I iedaļas 2. un 3. punkts | 162. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts |
| XIV pielikuma B daļas II iedaļa | XII pielikuma V daļas II punkts |
| XIV pielikuma B daļas III iedaļa un C daļa | [325. panta 2. punkts] |
| XV pielikuma I daļas 1. punkts | XII pielikuma VI daļas pirmā daļa |
| XV pielikuma I daļas 2. punkta pirmā un otrā daļa | XII pielikuma VI daļas otrā un trešā daļa |
| XV pielikuma I daļas 2. punkta trešā daļa | XII pielikuma VI daļas sestā daļa |
| XV pielikuma II, III un VI daļa | [325. panta 2. punkts] |
| XV pielikuma IV daļas 1. punkts | 168. panta 1. punkts |
| XV pielikuma IV daļas 2. un 3. punkts | [325. panta 2. punkts] |
| XV pielikuma V daļa | 161. pants un 163. panta 2. punkts |
| XV pielikuma VI daļa | [325. panta 2. punkts] |
| XV pielikuma papildinājums | XII pielikuma VI daļas septītā daļa |
| XVa pielikums | XIII pielikuma I daļa |
| XVb pielikums | XIII pielikuma II daļa |
| XVI pielikums | XII pielikuma VII daļa |
| XVIa pielikums | XIV pielikums |
| XVII pielikums | XV pielikums |
| XVIII pielikums | XVI pielikums |
| XIX pielikums | — |
| XX pielikums | XVII pielikums |
| XXI pielikums | XVIII pielikums |
| XXII pielikums | — |
| | XX pielikums |

Regula (EK) Nr. 1234/2007

Šī regula

1. pants

1. pants

2. pants

2. pants

3. pants

3. pants

4. pants

—

5. pants

4. un 5. pants

6. pants

6. pants

7. pants

7. pants

8. pants

8. pants

9. pants

9. pants

10. pants

10. pants

11. pants

11. pants

12. pants

12. pants

13. pants

13. pants

14. pants

—

15. pants

—

16. pants

—

17. pants

—

18. panta 1. līdz 4. punkts

14. pants

18. panta 5. punkts

—

19. pants

—

20. pants

—

21. pants

—

22. pants

—

23. pants

—

24. pants

—

25. pants

15. pants

26. pants

16. pants

27. pants

17. pants

28. pants

20. pants

29. pants

21. pants

30. pants

—

31. pants

22. pants

32. pants

23. pants

33. pants

24. pants

34. pants

25. pants

35. pants

—

36. pants

—

37. pants

26. pants

38. pants

27. pants

39. pants

28. pants

40. pants

29. pants

41. pants

30. pants

42. pants

34. pants

43. panta a) līdz f), i), j) un l) punkts

31., 32. un 33. pants

43. panta k) punkts

30. panta 1. punkts

43. panta g) un h) punkts

80. pants

43. panta m) punkts

35. un 36. pants

44. pants

37. pants

45. pants

38. pants

46. pants

39. pants

47. pants

40. pants

48. pants

41. pants

49. pants

42. pants

50. pants

43. pants

51. pants

44. pants

52. pants

45. pants

52.a pants

—

53. pants

46. pants

54. pants

47. un 48. pants

55. pants

49. pants

56. pants

50. pants

57. pants

51. pants

58. pants

—

59. panta 1. punkta pirmais teikums

52. pants

59. panta 1. punkta otrais teikums un 2. punkts

—

60. panta 1. līdz 3. punkts

53. pants

60. panta 4. punkts

—

61. pants

54. pants

62. pants

55. pants

63. pants

56. pants

64. pants

57. pants

65. pants

58. pants

66. panta 1. punkts

59. panta 1. punkts

66. panta 2. punkts

59. panta 2. punkts

66. panta 3. punkts

59. panta 3. punkts

66. panta 4. punkts

—

66. panta 5. punkts

59. panta 4. punkts

59. panta 5. punkts

67. pants

60. pants

68. pants

61. pants

69. pants

62. panta 1. un 2. punkts

62. panta 3. punkts

70. panta 1. punkts līdz 5. punkta pirmā daļa

63. pants

70. panta 5. punkta pēdējā daļa

—

71. pants

64. pants

72. pants

65. pants

73. pants

66. pants

74. pants

67. pants

75. pants

68. pants

76. pants

69. pants

77. pants

70. pants

78. pants

71. pants

79. pants

72. pants

80. pants

73. panta 1. punkts

81. pants

74. pants

82. panta pirmā daļa

75. pants

82. panta otrā daļa

81. panta i) punkts

83. panta 1. līdz 3. punkts

76. pants

83. panta 4. punkts

81. panta d) punkts

84. pants

77. pants

84.a pants

[325. panta 2. punkts]

85. panta a), b) un c) punkts

78. un 79. pants

85. panta d) punkts

—

80. pants

81. pants

85.a pants

82. pants

85.b pants

83. pants

85.c pants

84. pants

85.d pants

85. pants

85.e pants

86. un 87. pants

85.f pants

88. pants

85.g pants

89. pants

85.h pants

90. pants

85.i pants

91. pants

85.j pants

92. pants

85.k pants

93. pants

85.l pants

94. pants

85.m pants

95. pants

85.n pants

96. un 97. pants

85.o līdz 85.x pants

[325. panta 2. punkts]

86. līdz 90. pants

[325. panta 2. punkts]

91. līdz 95. pants

[325. panta 2. punkts]

95.a pants

[325. panta 2. punkts]

96. pants

—

97. pants

99. pants

98. pants

100. pants

99. pants

101., 103. un 104. pants

100. pants

102., 103. un 104. pants

101. pants

—

102. pants

108., 109. un 110. pants

102.a pants

111., 112. un 113. pants

103. pants

114., 115. un 116. pants

103.a pants

117., 118. un 119. pants

103.b pants

120. pants

103.c pants

121. pants

103.d pants

122. pants

103.e pants

123. pants

103.f pants

124. pants

103.g pants

125. pants

103.ga pants

128. pants

103.h panta a) līdz i) punkts

126. un 127. pants

103.h panta f) punkts

129. un 130. pants

103.i pants

131. pants

103.j pants

132. pants

103.k pants

133. pants

103.l pants

134. pants

103.m pants

135. pants

103.n pants

136. pants

103.o pants

137. pants

103.p pants

138. pants

103.q pants

139. pants

103.r pants

140. pants

103.s pants

141. pants

103.t pants

142. pants

103.u pants

143. pants

103.v pants

144. pants

103.w līdz 103.y pants

[325. panta 2. punkts]

103.z pants

145. pants

103.za pants

146. un 147. pants

104. pants

—

105. pants

148. pants

106. pants

149. pants

107. pants

150. pants

108. pants

151. pants

109. pants

152. pants

110. pants

153. un 154. pants

111. pants

155. panta 1., 2. un 4. punkts

[Padomes Regula (EEK) Nr. 922/72]

155. panta 3. punkts

112. pants

156. un 157. pants

113. panta 1. punkts

162. panta 1. un 2. punkts un 172. panta d) punkts

113. panta 2. punkta a) apakšpunkts

162. panta 3. punkts

113. panta 2. punkta b) apakšpunkts

162. panta 2. punkts

113. panta 3. punkta pirmā daļa

161. pants

113. panta 3. punkta otrā daļa

171. pants

113.a pants

[325. panta 2. punkts]

113.b panta 1. punkts

163. panta 1. punkts saistībā ar XII pielikuma I daļu

113.b panta 2. punkts

XII pielikuma I daļas II iedaļas 4. punkts

113.c pants

98. pants

113.d panta 1. punkta pirmā daļa

163. panta 2. punkts

113.d panta 1. punkta otrā daļa

XII pielikuma II daļas 1. punkta piektā daļa

113.d panta 2. punkts

163. panta 3. punkts

113.d panta 3. punkts

167. pants

114. pants

[325. panta 2. punkts]

115. pants

[325. panta 2. punkts]

116. pants

[325. panta 2. punkts]

117. panta 1. līdz 4. punkts

[325. panta 2. punkts]

117. panta 5. punkts

162. panta 1. punkts

118. pants

163. panta 2. punkts saistībā ar XII pielikuma VII daļas pirmo un otro daļu

118.a pants

173. pants

118.b pants

174. pants

118.c pants

175. pants

118.d pants

176. pants

118.e pants

177. pants

118.f pants

178. pants

118.g pants

179. pants

118.h pants

180. pants

118.i pants

181. pants

118.j pants

182. pants

118.k pants

183. pants

118.l pants

184. pants

118.m pants

185. pants

118.n pants

186. pants

118.o pants

187. pants

118.p pants

188. pants

118.q pants

189. pants

118.r pants

190. pants

118.s pants

191. pants

118.t pants

192. pants

118.u pants

196. pants

118.v pants

197. pants

118.w pants

201. pants

118.x pants

202. pants

118.y pants

203. pants

118.z pants

204. pants

118.za pants

205. pants

118.zb pants

206. pants

119. pants

105. panta 1. punkts

120. pants

162. panta 2. punkta e) un g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

120.a pants

166. pants

120.b pants

—

120.c pants

165. panta 2. punkts

120.d pants

168. panta 2. punkts

120.e panta 1. punkts

162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

120.e panta 2. punkts

168. panta 3. punkts

120.f pants

165. panta 3. punkts

120.g pants

165. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts

121. panta a) punkta i) apakšpunkts

162. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts

121. panta a) punkta ii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta a) punkta iii) apakšpunkts

161. un 169. pants

121. panta a) punkta iv) apakšpunkts

163. panta 2. punkts un 172. panta d) punkts

121. panta b) punkta i) apakšpunkts

172. panta b) un c) punkts

121. panta b) punkta ii) apakšpunkts

163. panta 3. punkts un 172. panta b) un c) punkts

121. panta c) punkta i) apakšpunkts

172. panta b) un c) punkts

121. panta c) punkta ii) apakšpunkts

172. panta d) punkts

121. panta c) punkta iii) apakšpunkts

172. panta d) punkts

121. panta c) punkta iv) apakšpunkts

162. panta 2. punkta u) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta d) punkta i) apakšpunkts

162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta d) punkta ii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta k) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta d) punkta iii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta e) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta d) punkta iv) apakšpunkts

162. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta d) punkta v) apakšpunkts

162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta d) punkta vi) apakšpunkts

179. pants un 172. panta i) punkts

121. panta d) punkta vii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta e) punkta i) apakšpunkts

162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta e) punkta ii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta e) punkta iii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta b) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta e) punkta iv) apakšpunkts

162. panta 2. punkta d) un p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta e) punkta v) apakšpunkts

162. panta 2. punkta d), g) un i) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta e) punkta vi) apakšpunkts

162. panta 1. punkts un 2. punkta s) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta e) punkta vii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta m) un n) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta f) punkta i) apakšpunkts

162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta f) punkta ii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta a) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta f) punkta iii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta d) apakšpunkts, 169. pants un 172. panta d) punkts

121. panta f) punkta iv) apakšpunkts

162. panta 2. punkta p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta f) punkta v) apakšpunkts

162. panta 2. punkta o) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta f) punkta vi) apakšpunkts

162. panta 2. punkta u) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta f) punkta vii) apakšpunkts

162. panta 2. punkta p) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta g) punkts

162. panta 2. punkta e) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta h) punkts

172. panta d) punkts

121. panta i) punkts

106. un 107. pants

121. panta j) punkta i) apakšpunkts

162. panta 2. punkta d) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta j) punkta ii) apakšpunkts

169. pants un 172. panta d) punkts

121. panta k) punkts

193., 194. un 195. pants

121. panta l) punkts

198., 199. un 200. pants

121. panta m) punkts

207. un 208. pants

121. panta 2. punkts

162. panta 3. punkts un 172. panta b) un c) punkts

121. panta 3. punkts

162. panta 2. punkta g) apakšpunkts un 172. panta d) punkts

121. panta 4. punkta a) apakšpunkts

—

121. panta 4. punkta b) apakšpunkts

162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts

121. panta 4. punkta c) apakšpunkts

162. panta 2. punkta g) un n) apakšpunkts

121. panta 4. punkta d) apakšpunkts

162. panta 2. punkta h) apakšpunkts

121. panta 4. punkta e) apakšpunkts

162. panta 2. punkta f) apakšpunkts

121. panta 4. punkta f) apakšpunkts

162. panta 2. punkta g) apakšpunkts

121. panta 4. punkta g) apakšpunkts

162. panta 2. punkta s) apakšpunkts

122. pants

209. pants

209. panta a) punkta iv) apakšpunkts

123. pants

210. panta 1., 2. un 3. punkts

210. panta 4. punkts

124. pants

211. pants

125. pants

212. pants

125.a pants

213. pants

125.b pants

214. pants

125.c pants

215. pants

125.d pants

216. pants

125.e pants

217. pants

125.f pants

218. pants

125.g pants

219. pants

125.h pants

220. pants

125.i pants

221. pants

125.j pants

222. pants

125.k pants

223. pants

125.l pants

224. pants

125.m pants

225. pants

125.n pants

226. pants

125.o pants

227. pants

126. pants

228. pants

229. pants

127. pants

230. pants

128. pants

231. pants

129. pants

232. pants

130. pants

233. pants

131. pants

234. pants

132. pants

235. pants

133. pants

236. pants

133.a pants

237. pants

134. pants

238. un 239. pants

135. pants

240. pants

136. pants

241. pants

137. pants

242. pants

138. pants

243. pants

139. pants

244. pants

140. pants

245. pants

140.a pants

246. pants

141. pants

247. pants

142. pants

248. pants

143. pants

249. un 250. pants

144. pants

251. pants

145. pants

254. panta 1. punkta a) apakšpunkts

146. pants

252. pants

147. pants

—

148. pants

253., 254. un 255. pants

149. pants

256. pants

150. pants

257. pants

151. pants

258. pants

152. pants

259. pants

153. panta 1., 2. un 3. punkts

260. pants

153. panta 4. punkts

—

154. pants

—

155. pants

—

156. pants

261. un 262. pants

157. pants

263. pants

158. pants

264. pants

158.a pants

170. un 172. pants

159. pants

265. pants

160. pants

266. pants

161. pants

267., 268., 269. un 270. pants

162. pants

271. pants

163. pants

272. pants

164. panta 1. un 2. punkts

273. pants

164. panta 3. un 4. punkts

[Regulas 43. panta 3. punkts]

165. pants

[Regulas 43. panta 3. punkts]

166. pants

[Regulas 43. panta 3. punkts]

167. pants

274. pants

168. pants

275. pants

169. pants

276. pants

170. pants

277. un 278. pants

171. pants

279. pants

172. pants

280. pants

173. pants

281. pants

174. pants

282. pants

175. pants

283. pants

176. pants

284. pants

176.a pants

285. pants

177. pants

286. pants

287. pants

178. pants

288. pants

179. pants

289. pants

180. pants

290. pants

181. pants

291. panta 1. punkts

182. panta 1. punkts

292. pants

182. panta 2. punkts

—

182. panta 3. punkts

293. pants

182. panta 4. punkts

294. pants

182. panta 5. punkts

295. pants

182. panta 6. punkts

296. pants

182. panta 7. punkts

291. panta 2. punkts

182.a pants

297. pants

183. pants

309. pants

310. pants

311. pants

184. pants

302. panta 1. līdz 7. punkts

302. panta 8. punkts

185. pants

303. pants

185.a pants

304. pants

185.b pants

305. pants

185.c pants

306. pants

185.d pants

307. pants

186. pants

298. pants

187. pants

299. pants

188. pants

300. un 301. pants

188.a panta 1., 2., 5., 6. un 7. punkts

302. pants

188.a panta 3. un 4. punkts

[325. panta 2. punkts]

189. pants

312. pants

190. pants

313. pants

190.a pants

314. pants

191. pants

315. pants

192. pants

316. pants

193. pants

317. pants

194. pants

318. pants

194.a pants

319. pants

320. pants

321. pants

322. pants

195. pants

323. pants

196. pants

324. pants

197. pants

—

198. pants

—

199. pants

—

200. pants

—

201. pants

325. pants

326. pants

202. pants

—

203. pants

—

203.a pants

327. pants

203.b pants

328. pants

204. pants

329. pants

I pielikums

I pielikums

II pielikums

II pielikums

III pielikums

III pielikums

IV pielikums

IV pielikums

V pielikums

V pielikums

VI pielikums

VI pielikums

VII pielikums

—

VIIa pielikums

—

VIIb pielikums

—

VIIc pielikums

—

VIII pielikums

VII pielikums

IX pielikums

VIII pielikums

X pielikums

IX pielikums

Xa pielikums

—

Xb pielikums

X pielikums

Xc pielikums

XIX pielikums

Xd pielikums

—

Xe pielikums

—

XI pielikums

—

XI pielikums

XIa pielikuma I daļa

XII pielikuma I daļas I punkta pirmā daļa

XIa pielikuma II daļas pirmā daļa

XII pielikuma I daļas I punkta otrā daļa

XIa pielikuma II daļas otrā daļa

—

XIa pielikuma III daļas 1. punkts

XII pielikuma pirmā daļa

XIa pielikuma III daļas 2. punkts

XII pielikuma II daļas 1. punkts

XIa pielikuma III daļas 3. punkts

XII pielikuma II daļas 2. punkts

XIa pielikuma III daļas 4. punkts

XII pielikuma II daļas 3. punkts

XIa pielikuma IV līdz IX daļa

[325. panta 2. punkts]

XIb pielikums

XII pielikuma II daļa

XIb pielikuma papildinājums

XII pielikuma II daļas papildinājums

XII pielikuma I daļa

—

XII pielikuma II daļas 1. punkts

XII pielikuma III daļas 1. punkts

XII pielikuma II daļas 2. punkts

XII pielikuma III daļas 2. punkts

XII pielikuma II daļas 3. punkts

XII pielikuma III daļas 3. punkts

XII pielikuma II daļas 4. punkts

XII pielikuma III daļas 4. punkts

XII pielikuma III daļas 1. punkts

XII pielikuma III daļas 5. punkts

XII pielikuma III daļas 2. punkts

XII pielikuma III daļas 6. punkts

XII pielikuma IV daļas 1. punkts

172. panta b) un c) punkts

XII pielikuma IV daļas 2. punkts

[325. panta 2. punkts]

XIII pielikuma I daļa

XII pielikuma IV daļas I punkts

XIII pielikuma II daļa

XII pielikuma IV daļas II punkts

XIII pielikuma III daļa

XII pielikuma IV daļas III punkts

XIII pielikuma IV daļa

161. pants un 163. panta 2. punkts

XIII pielikuma V daļa

—

XIII pielikuma VI daļas pirmā daļa

—

XIII pielikuma VI daļas otrā daļa

[325. panta 2. punkts]

XIV pielikuma A daļa

162. panta 1. punkts, 2. punkta b) un d) apakšpunkts, 169. pants un 172. panta d) punkts

XIV pielikuma B daļas I iedaļas 1. punkts

XII pielikuma V daļas I punkts

XIV pielikuma B daļas I iedaļas 2. un 3. punkts

162. panta 1. punkts un 172. panta d) punkts

XIV pielikuma B daļas II iedaļa

XII pielikuma V daļas II punkts

XIV pielikuma B daļas III iedaļa un C daļa

[325. panta 2. punkts]

XV pielikuma I daļas 1. punkts

XII pielikuma VI daļas pirmā daļa

XV pielikuma I daļas 2. punkta pirmā un otrā daļa

XII pielikuma VI daļas otrā un trešā daļa

XV pielikuma I daļas 2. punkta trešā daļa

XII pielikuma VI daļas sestā daļa

XV pielikuma II, III un VI daļa

[325. panta 2. punkts]

XV pielikuma IV daļas 1. punkts

168. panta 1. punkts

XV pielikuma IV daļas 2. un 3. punkts

[325. panta 2. punkts]

XV pielikuma V daļa

161. pants un 163. panta 2. punkts

XV pielikuma VI daļa

[325. panta 2. punkts]

XV pielikuma papildinājums

XII pielikuma VI daļas septītā daļa

XVa pielikums

XIII pielikuma I daļa

XVb pielikums

XIII pielikuma II daļa

XVI pielikums

XII pielikuma VII daļa

XVIa pielikums

XIV pielikums

XVII pielikums

XV pielikums

XVIII pielikums

XVI pielikums

XIX pielikums

—

XX pielikums

XVII pielikums

XXI pielikums

XVIII pielikums

XXII pielikums

—

XX pielikums

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/519 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/519

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsKopējās lauksaimniecības politikas finansēšana ***I

P7_TA(2012)0281

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 165/94 un (EK) Nr. 78/2008 (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

2013/C 349 E/26

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0745), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0745),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0429/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0429/2010),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Polijas Senāts un kurā norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar protokolu (Nr. 2) par subsidiaritātes un proporcionalitātes principu piemērošanu iesniedzis Polijas Senāts un kurā norādīts, ka tiesību akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā apsvērumus, ko attiecībā uz tiesību akta projektu iesniegusi Itālijas Deputātu palāta, Portugāles Parlaments un Rumānijas Deputātu palāta, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā apsvērumus, ko attiecībā uz tiesību akta projektu iesniegusi Itālijas Deputātu palāta, Portugāles Parlaments un Rumānijas Deputātu palāta,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0209/2011),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 218, 23.7.2011., 124. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0365

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 165/94 un (EK) Nr. 78/2008

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (3) Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt minētās regulas piemērošanas kārtību. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 1290/2005 (3) Komisijai tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt minētās regulas piemērošanas kārtību.

| (2) | Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005, ir jāpielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā pilnvaras, kas Komisijai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005, ir jāpielāgo Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 290. un 291. pantam.

| (3) | Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1290/2005 elementus. Ir jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi.

  Lai nodrošinātu ar šo regulu noteiktā režīma pienācīgu darbību, Komisija būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz atsevišķu nebūtisku Regulas (EK) Nr. 1290/2005 elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt deleģētus tiesību aktus saskaņā ar Līguma 290. pantu, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 1290/2005 elementus. Ir jādefinē elementi, attiecībā uz kuriem šīs pilnvaras drīkst īstenot, kā arī nepieciešamie deleģēšanas nosacījumi.

  Lai nodrošinātu ar šo regulu noteiktā režīma pienācīgu darbību, Komisija būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar LESD 290. pantu attiecībā uz atsevišķu nebūtisku Regulas (EK) Nr. 1290/2005 elementu papildināšanu vai grozīšanu. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu jānodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1]

| (4) | Lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs Regulu

  vienādus nosacījumus Regulas
  (EK) Nr. 1290/2005 piemēro vienādi,

  īstenošanai
  ,
  būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras
  Komisijai. būtu jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Komisijai vajadzētu pieņemt šos īstenošanas aktus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. xxx/xxx par...
   (4)
  .

  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu

   (4)

  . [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu, ka visās dalībvalstīs Regulu

  vienādus nosacījumus Regulas
  (EK) Nr. 1290/2005 piemēro vienādi,

  īstenošanai
  ,
  būtu jāpiešķir īstenošanas pilnvaras
  Komisijai. būtu jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Komisijai vajadzētu pieņemt šos īstenošanas aktus saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. xxx/xxx par...
   (4)
  .

  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu

   (4)

  . [Gr. 2]

| (5) | Daži noteikumi par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, kurus Komisija iepriekš pieņēma saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005, būtu jāiekļauj minētajā regulā. Šie noteikumi ir par dažu tādu summu piešķiršanu, kuras veido Savienības budžetā iemaksājamus ieņēmumus, kas minēti uzskaitē, kuru veic saskaņā ar Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 883/2006, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru uzskaiti, izdevumu un ieņēmumu deklarācijām un izdevumu atmaksājumu nosacījumiem saistībā ar ELGF un ELFLA (5). |
| --- | --- |

(5)

Daži noteikumi par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, kurus Komisija iepriekš pieņēma saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Regulu (EK) Nr. 1290/2005, būtu jāiekļauj minētajā regulā. Šie noteikumi ir par dažu tādu summu piešķiršanu, kuras veido Savienības budžetā iemaksājamus ieņēmumus, kas minēti uzskaitē, kuru veic saskaņā ar Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulu (EK) Nr. 883/2006, ar ko nosaka piemērošanas kārtību Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz maksājumu aģentūru uzskaiti, izdevumu un ieņēmumu deklarācijām un izdevumu atmaksājumu nosacījumiem saistībā ar ELGF un ELFLA (5).

| (6) | Ievērojot pieredzi, kas gūta, piemērojot noteikumus par izdevumiem, ko finansē ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauku attīstības fonda (ELFLA) līdzekļiem, daļu no noteikumiem par to darbību finansēšanu, kas paredzētas ar Padomes 1994. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 165/94, kura attiecas uz Kopienas līdzfinansējumu pārbaudēm no attāluma (6) un ar Padomes 2008. gada 21. janvāra Regulu (EK) Nr. 78/2008 par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.–2013. gadā, izmantojot attālās izpētes lietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (7), būtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 1290/2005. Tādēļ ir lietderīgi atcelt Regulu (EK) Nr. 165/94 un Regulu (EK) Nr. 78/2008. Tomēr ir jāparedz, ka turpina piemērot pantu par ziņojumu, kuru Komisijai ir pienākums iesniegt. |
| --- | --- |

(6)

Ievērojot pieredzi, kas gūta, piemērojot noteikumus par izdevumiem, ko finansē ar Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) un Eiropas Lauku attīstības fonda (ELFLA) līdzekļiem, daļu no noteikumiem par to darbību finansēšanu, kas paredzētas ar Padomes 1994. gada 24. janvāra Regulu (EK) Nr. 165/94, kura attiecas uz Kopienas līdzfinansējumu pārbaudēm no attāluma (6) un ar Padomes 2008. gada 21. janvāra Regulu (EK) Nr. 78/2008 par pasākumiem, kuri Komisijai jāveic 2008.–2013. gadā, izmantojot attālās izpētes lietojuma iespējas, kas izstrādātas saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku (7), būtu jāiekļauj Regulā (EK) Nr. 1290/2005. Tādēļ ir lietderīgi atcelt Regulu (EK) Nr. 165/94 un Regulu (EK) Nr. 78/2008. Tomēr ir jāparedz, ka turpina piemērot pantu par ziņojumu, kuru Komisijai ir pienākums iesniegt.

| (7) | To darbību mērķis, kuras Komisija veic, izmantojot attālo uzrādi, kā arī iegūstot un pilnveidojot satelītattēlus, ir dot līdzekļus lauksaimniecības tirgu pārvaldībai un uzraudzībai. Lai garantētu šā mērķa ievērošanu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus par nosacījumiem un procedūrām, saskaņā ar kurām iegūstami un dalībvalstu rīcībā nododami attālās uzrādes darbību rezultāti. |
| --- | --- |

(7)

To darbību mērķis, kuras Komisija veic, izmantojot attālo uzrādi, kā arī iegūstot un pilnveidojot satelītattēlus, ir dot līdzekļus lauksaimniecības tirgu pārvaldībai un uzraudzībai. Lai garantētu šā mērķa ievērošanu, Komisijai vajadzētu būt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus par nosacījumiem un procedūrām, saskaņā ar kurām iegūstami un dalībvalstu rīcībā nododami attālās uzrādes darbību rezultāti.

| (8) | Lai nodrošinātu dalībvalstu to koordinācijas struktūru vienādu darbību, kuras minētas Regulas (EK) Nr. 1290/2005 6. pantā, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz šo struktūru darbības kārtību un jo īpaši uz informācijas paziņošanu Komisijai. |
| --- | --- |

(8)

Lai nodrošinātu dalībvalstu to koordinācijas struktūru vienādu darbību, kuras minētas Regulas (EK) Nr. 1290/2005 6. pantā, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz šo struktūru darbības kārtību un jo īpaši uz informācijas paziņošanu Komisijai.

| (9) | Lai Komisija varētu apstiprināt katras lauku attīstības programmas finansēšanas plānu un paredzēt tās iespējamos pielāgojumus, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz finansēšanas plāna saturu un pielāgošanu. |
| --- | --- |

(9)

Lai Komisija varētu apstiprināt katras lauku attīstības programmas finansēšanas plānu un paredzēt tās iespējamos pielāgojumus, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz finansēšanas plāna saturu un pielāgošanu.

| (10) | Ar to, ka dalībvalstis paziņo Komisijai informāciju, Komisijai jāgūst iespēja tieši un visefektīvākajā veidā izmantot informāciju, ko ar dalībvalstu sniegto ziņojumu palīdzību tā saņēmusi ELGF un ELFLA kontu un ar tiem saistīto maksājumu pārvaldībai, kā arī grāmatojumu noskaidrošanas procedūras un atbilstības pārbaudes procedūras veikšanai. Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz izdevumu deklarāciju, gada pārskatiem, apdrošināšanas deklarāciju, deklarāciju par intervences krājumu glabāšanu, informācijas sistēmām informācijas un dokumentu apmaiņai, kā arī noteikumiem par to saglabāšanu. |
| --- | --- |

(10)

Ar to, ka dalībvalstis paziņo Komisijai informāciju, Komisijai jāgūst iespēja tieši un visefektīvākajā veidā izmantot informāciju, ko ar dalībvalstu sniegto ziņojumu palīdzību tā saņēmusi ELGF un ELFLA kontu un ar tiem saistīto maksājumu pārvaldībai, kā arī grāmatojumu noskaidrošanas procedūras un atbilstības pārbaudes procedūras veikšanai. Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz izdevumu deklarāciju, gada pārskatiem, apdrošināšanas deklarāciju, deklarāciju par intervences krājumu glabāšanu, informācijas sistēmām informācijas un dokumentu apmaiņai, kā arī noteikumiem par to saglabāšanu.

| (11) | Maksājumu aģentūru pienākums veikt grāmatvedības uzskaiti attiecas uz detalizētiem datiem, kas vajadzīgi fondu pārvaldībai un kontrolei. Lai dalībvalstis un maksājumu aģentūras varētu pildīt šo pienākumu pēc saskaņotiem noteikumiem, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu iegrāmatošanu, kas minēti Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (8), kā arī attiecībā uz citiem izdevumiem, kurus finansē ELGF un ELFLA, kas minēti Regulā (EK) Nr. 883/2006. |
| --- | --- |

(11)

Maksājumu aģentūru pienākums veikt grāmatvedības uzskaiti attiecas uz detalizētiem datiem, kas vajadzīgi fondu pārvaldībai un kontrolei. Lai dalībvalstis un maksājumu aģentūras varētu pildīt šo pienākumu pēc saskaņotiem noteikumiem, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu iegrāmatošanu, kas minēti Komisijas 2006. gada 21. jūnija Regulā (EK) Nr. 884/2006, ar ko nosaka sīki izstrādātus piemērošanas noteikumus Padomes Regulai (EK) Nr. 1290/2005 attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu, ko veic Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonds (ELGF), un intervences krājumu glabāšanas darbību iegrāmatošanu, ko īsteno dalībvalstu maksājumu aģentūras (8), kā arī attiecībā uz citiem izdevumiem, kurus finansē ELGF un ELFLA, kas minēti Regulā (EK) Nr. 883/2006.

| (12) | Lai nodrošinātu finanšu plūsmu labu pārvaldību, jo īpaši tādēļ, ka dalībvalstis atvēl līdzekļus vajadzīgo izdevumu segšanai, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz finanšu līdzekļu nodošanu dalībvalstu rīcībā, vienlaikus ņemot vērā ELGF un ELFLA pārvaldības īpašos veidus. |
| --- | --- |

(12)

Lai nodrošinātu finanšu plūsmu labu pārvaldību, jo īpaši tādēļ, ka dalībvalstis atvēl līdzekļus vajadzīgo izdevumu segšanai, Komisijai būtu jābūt pilnvarām pieņemt īstenošanas aktus attiecībā uz finanšu līdzekļu nodošanu dalībvalstu rīcībā, vienlaikus ņemot vērā ELGF un ELFLA pārvaldības īpašos veidus.

| (13) | Līdztekus ar šo Regulas (EK) Nr. 1290/2005 grozīšanu, ko veic, lai minēto regulu pielāgotu Lisabonas līgumā paredzētajām procedūrām, ir jāaktualizē daži noteikumi dažu valodu redakcijās, lai tos pielāgotu Līgumā izmantotajai terminoloģijai. |
| --- | --- |

(13)

Līdztekus ar šo Regulas (EK) Nr. 1290/2005 grozīšanu, ko veic, lai minēto regulu pielāgotu Lisabonas līgumā paredzētajām procedūrām, ir jāaktualizē daži noteikumi dažu valodu redakcijās, lai tos pielāgotu Līgumā izmantotajai terminoloģijai.

| (14) | Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2005, |
| --- | --- |

(14)

Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1290/2005,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 1290/2005 groza šādi.

| (1) | Regulas 3. pantu groza šādi.






  a) | Panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:






  „ea) | līdz 2013. gada 31. decembrim — darbības, ko Komisija veic, izmantojot attālo uzrādi, lai Komisijas rīcībā būtu līdzekļi lauksaimniecības tirgu pārvaldībai;”; |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Regulas 3. pantu groza šādi.

a)

Panta 2. punktā iekļauj šādu apakšpunktu:

„ea)

līdz 2013. gada 31. decembrim — darbības, ko Komisija veic, izmantojot attālo uzrādi, lai Komisijas rīcībā būtu līdzekļi lauksaimniecības tirgu pārvaldībai;”;

| b) | panta 3. punktā otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  „Attiecīgos maksājumus un izmaksas aprēķina un nosaka Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra).”. |
| --- | --- |

b)

panta 3. punktā otro daļu aizstāj ar šādu tekstu:

„Attiecīgos maksājumus un izmaksas aprēķina un nosaka Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra).”.

| (2) | Regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu:






  „aa) | pasākumus, ar kuriem Komisija iegūst kontrolēm vajadzīgos satelītattēlus, par kuru sarakstu ir panākta vienošanās ar katru dalībvalsti saskaņā ar tās sagatavoto specifikāciju, lai tos varētu izmantot Komisija vai bez maksas nogādātu pārbaudes struktūrām vai to pilnvarotiem pakalpojumu sniedzējiem, vienlaikus paliekot šo attēlu īpašniecei, kā arī darbību, ko veic, lai pilnveidotu darba paņēmienus un metodes, kontrolējot lauksaimniecības platības ar attālās uzrādes paņēmienu;”. |
| --- | --- | --- |

(2)

Regulas 5. pantā iekļauj šādu punktu:

„aa)

pasākumus, ar kuriem Komisija iegūst kontrolēm vajadzīgos satelītattēlus, par kuru sarakstu ir panākta vienošanās ar katru dalībvalsti saskaņā ar tās sagatavoto specifikāciju, lai tos varētu izmantot Komisija vai bez maksas nogādātu pārbaudes struktūrām vai to pilnvarotiem pakalpojumu sniedzējiem, vienlaikus paliekot šo attēlu īpašniecei, kā arī darbību, ko veic, lai pilnveidotu darba paņēmienus un metodes, kontrolējot lauksaimniecības platības ar attālās uzrādes paņēmienu;”.

| (3) | Regulas 6. pantu groza šādi






  a) | Panta 3. punktam pievieno šādu daļu:
  „Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 2. punktā minēto procedūru (pārbaudes procedūra) pieņem noteikumus par tās koordinācijas struktūras darbību, kura minēta pirmajā un otrajā daļā un informācijas paziņojumā Komisijai.”. |
| --- | --- | --- |

(3)

Regulas 6. pantu groza šādi

a)

Panta 3. punktam pievieno šādu daļu:

„Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 2. punktā minēto procedūru (pārbaudes procedūra) pieņem noteikumus par tās koordinācijas struktūras darbību, kura minēta pirmajā un otrajā daļā un informācijas paziņojumā Komisijai.”.

| b) | Pievieno šādus punktus:
  "5.   „Lai nodrošinātu 1.līdz 4. punktā paredzētās sistēmas darbību, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru nosaka:






  a) | minimālos maksājumu aģentūru apstiprināšanas nosacījumus attiecībā uz iekšējo vidi, kontroles darbībām, informāciju, paziņošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par apstiprinājuma piešķiršanas un atsaukšanas procedūru; |
| --- | --- | --- |

b)

Pievieno šādus punktus:

"5.   „Lai nodrošinātu 1.līdz 4. punktā paredzētās sistēmas darbību, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru nosaka:

a)

minimālos maksājumu aģentūru apstiprināšanas nosacījumus attiecībā uz iekšējo vidi, kontroles darbībām, informāciju, paziņošanu un uzraudzību, kā arī noteikumus par apstiprinājuma piešķiršanas un atsaukšanas procedūru;

| b) | noteikumus attiecībā uz maksājumu aģentūru apstiprināšanas pārraudzību un apstiprinājuma pārskatīšanas procedūru; |
| --- | --- |

b)

noteikumus attiecībā uz maksājumu aģentūru apstiprināšanas pārraudzību un apstiprinājuma pārskatīšanas procedūru;

| c) | minimālos koordinācijas struktūru apstiprināšanas nosacījumus, kā arī noteikumus par apstiprinājuma piešķiršanas un atsaukšanas procedūru. |
| --- | --- |

c)

minimālos koordinācijas struktūru apstiprināšanas nosacījumus, kā arī noteikumus par apstiprinājuma piešķiršanas un atsaukšanas procedūru.

6.   Lai nodrošinātu pareizu 1. punktā paredzēto uzdevumu izpildi saistībā ar intervences krājumu glabāšanas darbībām, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru nosaka:

| a) | maksājumu aģentūru atbildības jomu un pienākumus, nosacījumus par uzdevumu pildīšanas deleģēšanu trešām publiskām vai privātām struktūrām; |
| --- | --- |

a)

maksājumu aģentūru atbildības jomu un pienākumus, nosacījumus par uzdevumu pildīšanas deleģēšanu trešām publiskām vai privātām struktūrām;

| b) | maksājumu aģentūru pienākumu veikt katra produkta uzskaiti un intervencē pārņemto produktu krājumus, kā arī šīm kontrolēm piemērojamos noteikumus.”. |
| --- | --- |

b)

maksājumu aģentūru pienākumu veikt katra produkta uzskaiti un intervencē pārņemto produktu krājumus, kā arī šīm kontrolēm piemērojamos noteikumus.”.

| (4) | Regulas 7. pantu groza šādi.






  a) | Šā panta redakcija kļūst par 1. punktu. |
| --- | --- | --- |

(4)

Regulas 7. pantu groza šādi.

a)

Šā panta redakcija kļūst par 1. punktu.

| b) | Iekļauj šādu 2. punktu:
  „2.   „Lai apstiprināšanas struktūras darbība Komisijai būtu noderīga saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem noteikumus par šīs struktūras izraudzīšanu un atbildības jomu.”. |
| --- | --- |

b)

Iekļauj šādu 2. punktu:

„2.   „Lai apstiprināšanas struktūras darbība Komisijai būtu noderīga saistībā ar grāmatojumu noskaidrošanas procedūru, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem noteikumus par šīs struktūras izraudzīšanu un atbildības jomu.”.

| (5) | Regulas 9. pantu papildina ar šādu 4. punktu:
  „4.   Lai nodrošinātu to noteikumu pareizu un efektīvu piemērošanu, kuri attiecas uz šajā pantā minētajām pārbaudēm, Komisija ar deleģētu aktu var noteikt dalībvalstīm pildāmos īpašos pienākumus.”. |
| --- | --- |

(5)

Regulas 9. pantu papildina ar šādu 4. punktu:

„4.   Lai nodrošinātu to noteikumu pareizu un efektīvu piemērošanu, kuri attiecas uz šajā pantā minētajām pārbaudēm, Komisija ar deleģētu aktu var noteikt dalībvalstīm pildāmos īpašos pienākumus.”.

| (6) | Regulas 15. pantu groza šādi:






  a) | Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā. |
| --- | --- | --- |

(6)

Regulas 15. pantu groza šādi:

a)

Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā.

| b) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Saskaņā ar 42.d panta 3. punktā paredzēto procedūru (konsultēšanās procedūra) Komisija pieņem lēmumu par tās veicamiem mēneša maksājumiem, pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu deklarācijām un informāciju, kas saņemta saskaņā ar 8. panta 1. punktu, ņemot vērā samazinājumus un pārtraukšanu, ko piemēro saskaņā ar 17. un 17.a pantu.”. |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Saskaņā ar 42.d panta 3. punktā paredzēto procedūru (konsultēšanās procedūra) Komisija pieņem lēmumu par tās veicamiem mēneša maksājumiem, pamatojoties uz dalībvalstu izdevumu deklarācijām un informāciju, kas saņemta saskaņā ar 8. panta 1. punktu, ņemot vērā samazinājumus un pārtraukšanu, ko piemēro saskaņā ar 17. un 17.a pantu.”.

| (7) | Regulas 16. pantu groza šādi.






  a) | Šā panta redakcija kļūst par 1. punktu. |
| --- | --- | --- |

(7)

Regulas 16. pantu groza šādi.

a)

Šā panta redakcija kļūst par 1. punktu.

| b) | Iekļauj šādu punktu:
  „2.   Lai finanšu ietekmi proporcionāli pieskaņotu maksājuma aizkavējumam, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem maksājuma samazinājumu noteikumus atbilstoši konstatētā aizkavējuma ilgumam.”. |
| --- | --- |

b)

Iekļauj šādu punktu:

„2.   Lai finanšu ietekmi proporcionāli pieskaņotu maksājuma aizkavējumam, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem maksājuma samazinājumu noteikumus atbilstoši konstatētā aizkavējuma ilgumam.”.

| (8) | Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā. |
| --- | --- |

(8)

Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā.

| (9) | Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā. |
| --- | --- |

(9)

Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā.

| (10) | Regulas 18. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „4.   Ja līdz kāda gada 30. jūnijam Padome nav noteikusi Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (9) 11. panta 1. punktā paredzētās korekcijas
  nav noteiktas
  , Komisija
  nosaka minētās korekcijas
  ar īstenošanas aktu un
  nekavējoties informē par tām Eiropas Parlamentu un Padomi
  .
  Minētos īstenošanas aktus pieņem
  saskaņā ar šīs regulas 42.d panta 3. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru (konsultēšanās procedūra) nosaka minētās korekcijas un tūlīt paziņo par tām Padomei.
  [Gr. 3] |
| --- | --- |

(10)

Regulas 18. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„4.   Ja līdz kāda gada 30. jūnijam Padome nav noteikusi Padomes Regulas (EK) Nr. 73/2009 (9) 11. panta 1. punktā paredzētās korekcijas
  nav noteiktas
  , Komisija
  nosaka minētās korekcijas
  ar īstenošanas aktu un
  nekavējoties informē par tām Eiropas Parlamentu un Padomi
  .
  Minētos īstenošanas aktus pieņem
  saskaņā ar šīs regulas 42.d panta 3. punktā minēto
  konsultēšanās
  procedūru (konsultēšanās procedūra) nosaka minētās korekcijas un tūlīt paziņo par tām Padomei.
  [Gr. 3]

| (11) | Regulas 19. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:
  „1.   Līdztekus N finanšu gada provizoriskā budžeta projekta iesniegšanai Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei arī savas prognozes par N – 1, N un N + 1 finanšu gadu.
  Tā vienlaikus iesniedz analīzi par novērotām atšķirībām starp sākotnējām prognozēm un faktiskajiem izdevumiem N – 2 un N – 3 finanšu gadā.
  2.   Ja, izstrādājot provizorisko budžeta projektu N finanšu gadam, konstatē, ka, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantā paredzēto rezervi, 12. panta 3. punktā minētais tīrais atlikums N finanšu gadam var tikt pārsniegts, Komisija Padomei ierosina vajadzīgos pasākumus, tostarp tos, kas paredzēti, piemērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 2. punktu. [Gr. 4]

  3.   Jebkurā laikā, ja Komisija uzskata, ka 12. panta 3. punktā paredzētais tīrais atlikums var tikt pārsniegts un ka tā nevar veikt pietiekamus pasākumus, lai stāvokli uzlabotu saskaņā ar savām pilnvarām, Komisija minētā atlikuma ievērošanas nodrošināšanai ierosina citus pasākumus, kas jāpieņem Padomei vai Eiropas Parlamentam un Padomei.

  Šos pasākumus pieņem saskaņā ar LESD 43. panta 2. punktu.
  ”; [Gr. 5] |
| --- | --- | --- |

(11)

Regulas 19. pantu groza šādi.

a)

Panta 1., 2. un 3. punktu aizstāj ar šādu tekstu:

„1.   Līdztekus N finanšu gada provizoriskā budžeta projekta iesniegšanai Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei arī savas prognozes par N – 1, N un N + 1 finanšu gadu.

Tā vienlaikus iesniedz analīzi par novērotām atšķirībām starp sākotnējām prognozēm un faktiskajiem izdevumiem N – 2 un N – 3 finanšu gadā.

2.   Ja, izstrādājot provizorisko budžeta projektu N finanšu gadam, konstatē, ka, ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. pantā paredzēto rezervi, 12. panta 3. punktā minētais tīrais atlikums N finanšu gadam var tikt pārsniegts, Komisija Padomei ierosina vajadzīgos pasākumus, tostarp tos, kas paredzēti, piemērojot Regulas (EK) Nr. 73/2009 11. panta 2. punktu. [Gr. 4]

3.   Jebkurā laikā, ja Komisija uzskata, ka 12. panta 3. punktā paredzētais tīrais atlikums var tikt pārsniegts un ka tā nevar veikt pietiekamus pasākumus, lai stāvokli uzlabotu saskaņā ar savām pilnvarām, Komisija minētā atlikuma ievērošanas nodrošināšanai ierosina citus pasākumus, kas jāpieņem Padomei vai Eiropas Parlamentam un Padomei.

  Šos pasākumus pieņem saskaņā ar LESD 43. panta 2. punktu.
  ”; [Gr. 5]

| b) | Panta 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  „c) | ar īstenošanas aktu un saskaņā ar šīs regulas 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra) nosaka Savienības finansējuma kopapjomu, sadalītu pa dalībvalstīm, pamatojoties uz Savienības finansējuma vienotu likmi un ievērojot mēneša maksājumiem pieejamo budžetu;”. |
| --- | --- | --- |

b)

Panta 4. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„c)

ar īstenošanas aktu un saskaņā ar šīs regulas 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra) nosaka Savienības finansējuma kopapjomu, sadalītu pa dalībvalstīm, pamatojoties uz Savienības finansējuma vienotu likmi un ievērojot mēneša maksājumiem pieejamo budžetu;”.

| (12) | Regulas 21. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Pieņemot provizorisko budžeta projektu vai provizoriskā budžeta projekta grozījumu vēstuli, kas attiecas uz lauksaimniecības izdevumiem, Komisija ELGF budžeta prognožu aprēķinam izmanto to vidējo euro maiņas kursu pret ASV dolāru, kurš valūtas tirgū konstatēts pēdējā kvartālā, kas beidzas vismaz divdesmit dienas, pirms Komisija pieņem budžeta dokumentu.”; |
| --- | --- | --- |

(12)

Regulas 21. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Pieņemot provizorisko budžeta projektu vai provizoriskā budžeta projekta grozījumu vēstuli, kas attiecas uz lauksaimniecības izdevumiem, Komisija ELGF budžeta prognožu aprēķinam izmanto to vidējo euro maiņas kursu pret ASV dolāru, kurš valūtas tirgū konstatēts pēdējā kvartālā, kas beidzas vismaz divdesmit dienas, pirms Komisija pieņem budžeta dokumentu.”;

| b) | Panta 2. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  „2.   Pieņemot provizorisko budžeta grozījumu un papildinājumu projektu vai vēstuli, ar ko tos labo, tiktāl, ciktāl tie attiecas uz apropriācijām, kas saistās ar 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām darbībām, Komisija izmanto:”. |
| --- | --- |

b)

Panta 2. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:

„2.   Pieņemot provizorisko budžeta grozījumu un papildinājumu projektu vai vēstuli, ar ko tos labo, tiktāl, ciktāl tie attiecas uz apropriācijām, kas saistās ar 3. panta 1. punkta a) un b) apakšpunktā paredzētajām darbībām, Komisija izmanto:”.

| (11) | II sadaļā iekļauj šādu pantu:

  „21.a pants


  Darbības saistībā ar attālo uzrādi

  1.   Darbības, ko finansē saskaņā ar 3. panta 2. punkta e.a) apakšpunktu, veic, lai nodrošinātu lauksaimnieciski izmantojamo zemju agroekonomisko uzraudzību un kultūraugu stāvokli tā, lai veiktu aplēses, jo īpaši attiecībā uz rentabilitāti un lauksaimniecības produkciju, sekmētu piekļuvi šīm aplēsēm vai nodrošinātu agrometeoroloģiskās sistēmas tehnoloģisko uzraudzību.
  Šīs darbības attiecas galvenokārt uz kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanai un uzraudzībai vajadzīgo datu, tostarp satelītnovērošanas un meteoroloģisko datu, vākšanu vai iegādi, teritorijas plānojuma datu infrastruktūras un tīmekļa vietnes izveidi, specifiskas, ar klimatiskajiem apstākļiem saistītas izpētes veikšanu un agrometeoroloģisko un ekonometrisko modeļu atjaunināšanu.
  2.   Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 2. punktā minēto procedūru (pārbaudes procedūra) var pieņemt noteikumus attiecībā uz 3. panta 2. punkta e.a) apakšpunktā un 5. panta a.a) punktā minētajiem finansējumiem, nosacījumiem ar kādiem veic attālās uzrādes darbības, lai sasniegtu nospraustos mērķus, satelītattēlu un meteoroloģisko datu ieguves, pilnveides un izmantošanas nosacījumiem, kā arī piemērojamajiem termiņiem.”. |
| --- | --- |

(11)

II sadaļā iekļauj šādu pantu:

„21.a pants

Darbības saistībā ar attālo uzrādi

1.   Darbības, ko finansē saskaņā ar 3. panta 2. punkta e.a) apakšpunktu, veic, lai nodrošinātu lauksaimnieciski izmantojamo zemju agroekonomisko uzraudzību un kultūraugu stāvokli tā, lai veiktu aplēses, jo īpaši attiecībā uz rentabilitāti un lauksaimniecības produkciju, sekmētu piekļuvi šīm aplēsēm vai nodrošinātu agrometeoroloģiskās sistēmas tehnoloģisko uzraudzību.

Šīs darbības attiecas galvenokārt uz kopējās lauksaimniecības politikas īstenošanai un uzraudzībai vajadzīgo datu, tostarp satelītnovērošanas un meteoroloģisko datu, vākšanu vai iegādi, teritorijas plānojuma datu infrastruktūras un tīmekļa vietnes izveidi, specifiskas, ar klimatiskajiem apstākļiem saistītas izpētes veikšanu un agrometeoroloģisko un ekonometrisko modeļu atjaunināšanu.

2.   Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 2. punktā minēto procedūru (pārbaudes procedūra) var pieņemt noteikumus attiecībā uz 3. panta 2. punkta e.a) apakšpunktā un 5. panta a.a) punktā minētajiem finansējumiem, nosacījumiem ar kādiem veic attālās uzrādes darbības, lai sasniegtu nospraustos mērķus, satelītattēlu un meteoroloģisko datu ieguves, pilnveides un izmantošanas nosacījumiem, kā arī piemērojamajiem termiņiem.”.

| (14) | Regulas III sadaļas 1. nodaļā iekļauj šādu pantu:

  „23.a pants


  Īstenošanas pilnvaras

  Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar šīs regulas 42.d panta 2. punktā minēto procedūru (pārbaudes procedūra) nosaka nosacījumus attiecībā uz tā finansēšanas plāna saturu, noformējumu un pielāgošanu, kāds tas paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (10) 16. pantā. |
| --- | --- |

(14)

Regulas III sadaļas 1. nodaļā iekļauj šādu pantu:

„23.a pants

Īstenošanas pilnvaras

Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar šīs regulas 42.d panta 2. punktā minēto procedūru (pārbaudes procedūra) nosaka nosacījumus attiecībā uz tā finansēšanas plāna saturu, noformējumu un pielāgošanu, kāds tas paredzēts Padomes Regulas (EK) Nr. 1698/2005 (10) 16. pantā.

| (15) | Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā. |
| --- | --- |

(15)

Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā.

| (16) | Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā. |
| --- | --- |

(16)

Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā.

| (16a) | Regulas 29. pantu papildina ar šādu punktu:




  „1.a
     
  Dalībvalstis, kuras ir izvēlējušās organizēt savas lauku attīstības programmas reģionālā līmenī, automātiski samazināmās summas aprēķinu var veikt dalībvalsts līmenī.”. [Gr. 6] |
| --- | --- |

(16a)

Regulas 29. pantu papildina ar šādu punktu:

„1.a
     
  Dalībvalstis, kuras ir izvēlējušās organizēt savas lauku attīstības programmas reģionālā līmenī, automātiski samazināmās summas aprēķinu var veikt dalībvalsts līmenī.”. [Gr. 6]

| (17) | Regulas 30. pantu aizstāj ar šādu pantu:

  „30. pants


  Grāmatojumu noskaidrošana

  1.   Līdz tā gada 30. aprīlim, kas ir nākamais pēc attiecīgā finanšu gada, Komisija saskaņā ar 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra) pieņem īstenošanas lēmumu par akreditēto maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, pamatojoties uz informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļu.
  2.   Panta 1. punktā minētais lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu attiecas uz iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu. Lēmumu pieņem, neskarot lēmumus, ko pieņem vēlāk saskaņā ar 31. pantu.” |
| --- | --- |

(17)

Regulas 30. pantu aizstāj ar šādu pantu:

„30. pants

Grāmatojumu noskaidrošana

1.   Līdz tā gada 30. aprīlim, kas ir nākamais pēc attiecīgā finanšu gada, Komisija saskaņā ar 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra) pieņem īstenošanas lēmumu par akreditēto maksājumu aģentūru grāmatojumu noskaidrošanu, pamatojoties uz informāciju, kas nosūtīta saskaņā ar 8. panta 1. punkta c) apakšpunkta iii) daļu.

2.   Panta 1. punktā minētais lēmums par grāmatojumu noskaidrošanu attiecas uz iesniegto gada pārskatu pilnīgumu, pareizību un patiesumu. Lēmumu pieņem, neskarot lēmumus, ko pieņem vēlāk saskaņā ar 31. pantu.”

| (18) | Regulas 31. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Ja Komisija konstatē, ka izdevumi, kas minēti 3. panta 1. punktā un 4. pantā, nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem, tā saskaņā ar 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra) pieņem īstenošanas lēmumu par to, kādas summas nav jāizmaksā no Savienības finansējuma.”; |
| --- | --- | --- |

(18)

Regulas 31. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Ja Komisija konstatē, ka izdevumi, kas minēti 3. panta 1. punktā un 4. pantā, nav veikti saskaņā ar Savienības noteikumiem, tā saskaņā ar 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra) pieņem īstenošanas lēmumu par to, kādas summas nav jāizmaksā no Savienības finansējuma.”;

| b) | Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:
  „3.   Pirms pieņem lēmumu atteikt finansējumu, Komisijas pārbaužu rezultātus un attiecīgās dalībvalsts atbildes paziņo rakstiski, un pēc tam abas puses cenšas panākt vienošanos par veicamajiem pasākumiem.”. |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu tekstu:

„3.   Pirms pieņem lēmumu atteikt finansējumu, Komisijas pārbaužu rezultātus un attiecīgās dalībvalsts atbildes paziņo rakstiski, un pēc tam abas puses cenšas panākt vienošanos par veicamajiem pasākumiem.”.

| (19) | Regulas IV sadaļas 1. nodaļā iekļauj šādu 31.a pantu:

  „31.a pants


  Deleģētās pilnvaras

  Lai nodrošinātu grāmatojumu noskaidrošanas un atbilstības noskaidrošanas procedūras pareizu norisi, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem noteikumus attiecībā uz veicamajām darbībām 30. un 31. pantā minēto lēmumu pieņemšanai un to īstenošanai, kā arī noteikumus attiecībā uz 31. panta 3. punkta otrajā daļā minēto saskaņošanas procedūru, tostarp saskaņošanas struktūras izveidi, uzdevumiem, sastāvu un darbības noteikumiem.”. |
| --- | --- |

(19)

Regulas IV sadaļas 1. nodaļā iekļauj šādu 31.a pantu:

„31.a pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu grāmatojumu noskaidrošanas un atbilstības noskaidrošanas procedūras pareizu norisi, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem noteikumus attiecībā uz veicamajām darbībām 30. un 31. pantā minēto lēmumu pieņemšanai un to īstenošanai, kā arī noteikumus attiecībā uz 31. panta 3. punkta otrajā daļā minēto saskaņošanas procedūru, tostarp saskaņošanas struktūras izveidi, uzdevumiem, sastāvu un darbības noteikumiem.”.

| (20) | Regulas 32. pantu groza šādi.






  a) | Panta 4. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  „Pēc 31. pantā paredzētās procedūras veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu likt attiecīgai dalībvalstij segt atgūstamās summas:”; |
| --- | --- | --- |

(20)

Regulas 32. pantu groza šādi.

a)

Panta 4. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:

„Pēc 31. pantā paredzētās procedūras veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu likt attiecīgai dalībvalstij segt atgūstamās summas:”;

| b) | Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā; |
| --- | --- |

b)

Neattiecas uz tekstu latviešu valodas redakcijā;

| c) | Panta 8. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  „Pēc 31. pantā paredzētās procedūras pabeigšanas Komisija var pieņemt lēmumu neizmaksāt summas, ko paredzēts segt no Kopienas budžeta, šādos gadījumos:”. |
| --- | --- |

c)

Panta 8. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:

„Pēc 31. pantā paredzētās procedūras pabeigšanas Komisija var pieņemt lēmumu neizmaksāt summas, ko paredzēts segt no Kopienas budžeta, šādos gadījumos:”.

| (21) | Regulas 33. pantu groza šādi.






  a) | Panta 5. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:
  „Pēc 31. pantā paredzētās procedūras veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu likt attiecīgai dalībvalstij segt atgūstamās summas:”; |
| --- | --- | --- |

(21)

Regulas 33. pantu groza šādi.

a)

Panta 5. punktā ievadteikumu aizstāj ar šādu:

„Pēc 31. pantā paredzētās procedūras veikšanas Komisija var pieņemt lēmumu likt attiecīgai dalībvalstij segt atgūstamās summas:”;

| b) | Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „7.   Dalībvalsts var pieņemt lēmumu apturēt atgūšanas procedūru, ievērojot 32. panta 6. punktā paredzētos nosacījumus.”. |
| --- | --- |

b)

Panta 7. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„7.   Dalībvalsts var pieņemt lēmumu apturēt atgūšanas procedūru, ievērojot 32. panta 6. punktā paredzētos nosacījumus.”.

| (22) | Regulas 34. pantu groza šādi.






  a) | Panta 1. punktam pievieno šādu d) un e) apakšpunktu:






  „d) | Savienības budžetā maksājamās summas, kas iekasētas no sodiem vai sankcijām atbilstoši lauksaimniecības nozaru tiesību aktos paredzētajiem īpašiem noteikumiem; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

Regulas 34. pantu groza šādi.

a)

Panta 1. punktam pievieno šādu d) un e) apakšpunktu:

„d)

Savienības budžetā maksājamās summas, kas iekasētas no sodiem vai sankcijām atbilstoši lauksaimniecības nozaru tiesību aktos paredzētajiem īpašiem noteikumiem;

| e) | summas, kas atbilst maksājumu samazinājuma vai izslēgšanas summām, kuras piemērotas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 73/2009 II sadaļas 1. nodaļai par savstarpējās atbilstības noteikumiem;”; |
| --- | --- |

e)

summas, kas atbilst maksājumu samazinājuma vai izslēgšanas summām, kuras piemērotas atbilstoši Regulas (EK) Nr. 73/2009 II sadaļas 1. nodaļai par savstarpējās atbilstības noteikumiem;”;

| b) | Iekļauj šādu 4. punktu:
  „4.   Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 150. un 151. pants mutatis mutandis piemērojams to piešķirto ieņēmumu grāmatojumam, kuri minēti šajā regulā.”. |
| --- | --- |

b)

Iekļauj šādu 4. punktu:

„4.   Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 150. un 151. pants mutatis mutandis piemērojams to piešķirto ieņēmumu grāmatojumam, kuri minēti šajā regulā.”.

| (23) | Regulas IV sadaļas 2. nodaļā iekļauj šādu 35.a pantu:

  „35.a pants


  Deleģētās pilnvaras

  1.   Lai nodrošinātu to noteikumu pareizu un efektīvu piemērošanu, kuri attiecas uz 32. un 33. pantā minēto atgūšanu, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru nosaka dalībvalstīm pildāmos īpašos pienākumus.”
  2.   Lai ņemtu vērā ieņēmumus, ko maksājumu aģentūras gūst Savienības budžetam, izdarot maksājumus, pamatojoties uz dalībvalstu nosūtītajām deklarācijām, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru nosaka nosacījumus, ar kādiem veicamas konkrētas kompensācijas starp izdevumiem un ieņēmumiem, kas radušies vai gūti saskaņā ar ELGF un ELFLA.”. |
| --- | --- |

(23)

Regulas IV sadaļas 2. nodaļā iekļauj šādu 35.a pantu:

„35.a pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu to noteikumu pareizu un efektīvu piemērošanu, kuri attiecas uz 32. un 33. pantā minēto atgūšanu, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru nosaka dalībvalstīm pildāmos īpašos pienākumus.”

2.   Lai ņemtu vērā ieņēmumus, ko maksājumu aģentūras gūst Savienības budžetam, izdarot maksājumus, pamatojoties uz dalībvalstu nosūtītajām deklarācijām, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru nosaka nosacījumus, ar kādiem veicamas konkrētas kompensācijas starp izdevumiem un ieņēmumiem, kas radušies vai gūti saskaņā ar ELGF un ELFLA.”.

| (24) | Regulas IV sadaļas 3. nodaļā iekļauj šādu pantu:

  „37.a pants


  Deleģētās pilnvaras

  Lai nodrošinātu to uzdevumu efektivitāti, kuri Komisijai uzticēti veikt ar 36. un 37. pantu, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru var noteikt noteikumus attiecībā uz sadarbības pienākumu, kas jāpilda dalībvalstīm.”. |
| --- | --- |

(24)

Regulas IV sadaļas 3. nodaļā iekļauj šādu pantu:

„37.a pants

Deleģētās pilnvaras

Lai nodrošinātu to uzdevumu efektivitāti, kuri Komisijai uzticēti veikt ar 36. un 37. pantu, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru var noteikt noteikumus attiecībā uz sadarbības pienākumu, kas jāpilda dalībvalstīm.”.

| (25) | Pievieno šādus pantus:

  „40.a pants


  Deleģētās pilnvaras

  1.   Lai nodrošinātu to apropriāciju pareizu pārvaldību, kas Savienības budžetā atvērtas ELGF un ELFLA vajadzībām, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru var pieņemt noteikumus par:






  a) | maksājumu aģentūru pienākumu kārtot grāmatvedības uzskaiti, kā arī īpašajiem nosacījumiem, ko piemēro iegrāmatojamajiem elementiem; |
| --- | --- | --- |

(25)

Pievieno šādus pantus:

„40.a pants

Deleģētās pilnvaras

1.   Lai nodrošinātu to apropriāciju pareizu pārvaldību, kas Savienības budžetā atvērtas ELGF un ELFLA vajadzībām, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru var pieņemt noteikumus par:

a)

maksājumu aģentūru pienākumu kārtot grāmatvedības uzskaiti, kā arī īpašajiem nosacījumiem, ko piemēro iegrāmatojamajiem elementiem;

| b) | vērtības noteikšanu darbībām, kas saistītas ar intervences krājumu glabāšanu, un veicamajiem pasākumiem intervences glabāšanā esošo produktu zaudējumu vai bojājumu gadījumā, un finansējamās summas noteikšanu. |
| --- | --- |

b)

vērtības noteikšanu darbībām, kas saistītas ar intervences krājumu glabāšanu, un veicamajiem pasākumiem intervences glabāšanā esošo produktu zaudējumu vai bojājumu gadījumā, un finansējamās summas noteikšanu.

2.   Lai garantētu to izdevumu finansēšanu no ELGF līdzekļiem, kuri attiecas uz pareizu intervences krājumu glabāšanas pasākumiem, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru var pieņemt noteikumus par:

| a) | to izdevumu veidu, par kuriem var saņemt Savienības finansējumu, un šo izdevumu atmaksāšanas nosacījumiem; |
| --- | --- |

a)

to izdevumu veidu, par kuriem var saņemt Savienības finansējumu, un šo izdevumu atmaksāšanas nosacījumiem;

| b) | atbilstības nosacījumiem un aprēķina kārtību, pamatojoties uz maksājumu aģentūru faktiski konstatētajiem elementiem vai pamatojoties uz Komisijas noteiktajiem vienotas likmes maksājumiem, vai pamatojoties uz vienotas vai nevienotas likmes summām, kas paredzētas lauksaimniecības nozares tiesību aktos. |
| --- | --- |

b)

atbilstības nosacījumiem un aprēķina kārtību, pamatojoties uz maksājumu aģentūru faktiski konstatētajiem elementiem vai pamatojoties uz Komisijas noteiktajiem vienotas likmes maksājumiem, vai pamatojoties uz vienotas vai nevienotas likmes summām, kas paredzētas lauksaimniecības nozares tiesību aktos.

3.   Lai pārbaudītu to datu saskanību, kurus dalībvalstis paziņo attiecībā uz izdevumiem, vai citu informāciju, kas paredzēta ar šo regulu, un lai nodrošinātu tā paziņošanas pienākuma izpildi, kurš paredzēts ar 8. pantu, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru attiecīgi par ELGF un ELFLA izdevumiem pieņem dalībvalstīm izdarāmo maksājumu samazinājuma un pārtraukšanas nosacījumus.

4.   Ja budžeta gada sākumā Savienības budžets nav pieņemts galīgi vai iepriekš pieņemto saistību kopsumma pārsniedz Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 150. 3. punktā noteikto slieksni, tad, lai pieejamās apropriācijas dalībvalstīm sadalītu līdzīgi, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem izdevumu apmaksāšanas kārtību.

5.   Lai dalībvalstis, kuras neietilpst euro zonā, no vienas puses, iegrāmatojot saņemtos ieņēmumus vai saņēmējiem piešķirtos atbalsta maksājumus citā valūtā kā euro, un, no otras puses, sagatavojot maksājumu aģentūras izdevumu deklarāciju, nepiemērotu dažādus maiņas kursus, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru var pieņemt noteikumus par piemērojamo maiņas kursu, kad sagatavo izdevumu deklarācijas un iegrāmato intervences krājumu veidošanas darbības maksājumu aģentūru kontos.

6.   Lai nodrošinātu ELGF un ELFLA līdzekļu izmantošanas pārredzamību un lai dalībvalstis informācijas publicēšanu saskaņā ar 44.a pantu veiktu vienādi, Komisija ar deleģētu aktu un saskaņā ar 42.b pantā minēto procedūru pieņem noteikumus par:

| a) | publicējamās informācijas saturu un formātu; |
| --- | --- |

a)

publicējamās informācijas saturu un formātu;

| b) | publikācijas datumu un nosacījumus informācijai par saņēmējiem; |
| --- | --- |

b)

publikācijas datumu un nosacījumus informācijai par saņēmējiem;

| c) | saziņas un sadarbības līdzekļiem starp Komisiju un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

c)

saziņas un sadarbības līdzekļiem starp Komisiju un dalībvalstīm.

40.b pants

Īstenošanas pilnvaras

1.   Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 2. punktā minēto procedūru (pārbaudes procedūra) pieņem noteikumus par:

| a) | to, kādā formā, ar kādu saturu, cik bieži, kādos termiņos un kādā kārtībā Komisijai nosūtīt vai darīt pieejamu šādu informāciju:






  i) | izdevumu deklarācijas un izdevumu prognozes, kā arī to atjaunotās versijas, tostarp piešķirtos ieņēmumus, |
| --- | --- | --- |

a)

to, kādā formā, ar kādu saturu, cik bieži, kādos termiņos un kādā kārtībā Komisijai nosūtīt vai darīt pieejamu šādu informāciju:

i)

izdevumu deklarācijas un izdevumu prognozes, kā arī to atjaunotās versijas, tostarp piešķirtos ieņēmumus,

| ii) | akreditēto maksājumu aģentūru deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī to gada pārskatus, |
| --- | --- |

ii)

akreditēto maksājumu aģentūru deklarāciju par pārskatu ticamību, kā arī to gada pārskatus,

| iii) | ziņojumus par pārskatu apstiprināšanu, |
| --- | --- |

iii)

ziņojumus par pārskatu apstiprināšanu,

| iv) | akreditēto maksājumu aģentūru, akreditēto koordinācijas struktūru un apstiprināšanas struktūru identifikācijas datus, |
| --- | --- |

iv)

akreditēto maksājumu aģentūru, akreditēto koordinācijas struktūru un apstiprināšanas struktūru identifikācijas datus,

| v) | informāciju par to, kā iegrāmatot un izmaksāt izdevumus, ko finansē ELGF un ELFLA, |
| --- | --- |

v)

informāciju par to, kā iegrāmatot un izmaksāt izdevumus, ko finansē ELGF un ELFLA,

| vi) | paziņojumus par finansiālajām korekcijām, ko veikušas dalībvalstis saistībā ar lauku attīstības darbībām vai programmām, un kopsavilkuma ziņojumus par atgūšanas procedūrām, ko sākušas dalībvalstis attiecībā uz pārkāpumiem, |
| --- | --- |

vi)

paziņojumus par finansiālajām korekcijām, ko veikušas dalībvalstis saistībā ar lauku attīstības darbībām vai programmām, un kopsavilkuma ziņojumus par atgūšanas procedūrām, ko sākušas dalībvalstis attiecībā uz pārkāpumiem,

| vii) | informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 9. pantu; |
| --- | --- |

vii)

informāciju par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar 9. pantu;

| b) | informācijas un dokumentu apmaiņas kārtību starp Komisiju un dalībvalstīm un informācijas sistēmu ieviešanu, tostarp ar šīm sistēmām apstrādājamo datu veidu, formu un saturu un šo datu saglabāšanas noteikumus; |
| --- | --- |

b)

informācijas un dokumentu apmaiņas kārtību starp Komisiju un dalībvalstīm un informācijas sistēmu ieviešanu, tostarp ar šīm sistēmām apstrādājamo datu veidu, formu un saturu un šo datu saglabāšanas noteikumus;

| c) | sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu un iegrāmatošanu, kā arī citiem izdevumiem, ko finansē ELGF un ELFLA; |
| --- | --- |

c)

sīki izstrādātiem noteikumiem attiecībā uz intervences krājumu glabāšanas pasākumu finansēšanu un iegrāmatošanu, kā arī citiem izdevumiem, ko finansē ELGF un ELFLA;

| d) | sīki izstrādātiem noteikumiem procedūrām, ar ko atbrīvo no saistībām. |
| --- | --- |

d)

sīki izstrādātiem noteikumiem procedūrām, ar ko atbrīvo no saistībām.

2.   Komisija ar īstenošanas aktu saskaņā ar 42.d panta 3. punktā minēto procedūru (konsultēšanās procedūra) var pieņemt nosacījumus un sīki izstrādātus noteikumus, ko piemēro apropriācijām, kuras ir pārnestas saskaņā ar Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 149. panta 3. punktu, lai finansētu šīs regulas 3. panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos izdevumus.”.

| (26) | Regulas 41. un 42. pantu svītro. |
| --- | --- |

(26)

Regulas 41. un 42. pantu svītro.

| (27) | Pievieno šādu 42.a, 42.b, 42.c un 42.d pantu:

  „42.a pants


  Deleģējuma īstenošana

  1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku piešķir Pilnvaras pieņemt šajā direktīvā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus
  .

  2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaicīgi paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.


  3.   Pilnvaras deleģēto aktu pieņemšanai Komisijai piešķir saskaņā ar 42.b un 42.c panta noteikumiem.

  Šīs regulas 6. panta 5. un 6. punktā, 7. panta 2. punktā, 9. panta 4. punktā, 16. panta 2. punktā, 31. panta a) apakšpunktā, 35.a panta 1. un 2. punktā, 37.a pantā un 40.a panta 1.–6. punktā minētās pilnvaras Komisijai deleģē uz piecu gadu laikposmu, sākot ar. (11). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumam vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.




  3.a
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  3.b
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.




  3.c
     
  Saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 7]



  42.b pants




  Deleģēto pilnvaru atsaukšana



  1.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt to pilnvaru deleģēšanu, kas minētas 42.a pantā.


  2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, apņemas informēt otru iestādi un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.


  3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā vai nu nekavējoties, vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  [Gr. 8]



  42.c pants




  Iebildumi pret deleģētajiem tiesību aktiem



  1.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par vienu mēnesi.


  2.   Ja, minētajam termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā tajā norādītajā dienā.


  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.


  3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.
  [Gr. 9]


  42.d pants



  Īstenošanas akti — komiteja

  Komitejas procedūra

  1.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības fondu komiteja.
  Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (12) nozīmē.


  2.   Ja īstenošanas akti tiek pieņemti saskaņā ar

  Ja ir atsauce uz
  šo punktu, piemēro
  Regulas (ES) Nr. 182/2011

  [5.] pantu Regulā (ES) Nr. [xxxx/yyyy] (aizpildīt pēc tam, kad būs pieņemta LESD 291. panta 3. punktā minētā regula par kontroles kārtību; to patlaban apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē) (pārbaudes procedūra).

  3.   Ja īstenošanas akti tiek pieņemti saskaņā ar

  ir atsauce uz
  šo punktu, piemēro
  Regulas (ES) Nr. 182/2011

  [4.] pantu Regulā (ES) Nr. [xxxx/yyyy] (aizpildīt pēc tam, kad būs pieņemta LESD 291. panta 3. punktā minētā regula par kontroles kārtību; to patlaban apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē) (konsultēšanās procedūra).

  [Gr. 10] |
| --- | --- |

(27)

Pievieno šādu 42.a, 42.b, 42.c un 42.d pantu:

„42.a pants

Deleģējuma īstenošana

1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku piešķir Pilnvaras pieņemt šajā direktīvā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus
  .

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģētu aktu, tā par to vienlaicīgi paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.   Pilnvaras deleģēto aktu pieņemšanai Komisijai piešķir saskaņā ar 42.b un 42.c panta noteikumiem.

  Šīs regulas 6. panta 5. un 6. punktā, 7. panta 2. punktā, 9. panta 4. punktā, 16. panta 2. punktā, 31. panta a) apakšpunktā, 35.a panta 1. un 2. punktā, 37.a pantā un 40.a panta 1.–6. punktā minētās pilnvaras Komisijai deleģē uz piecu gadu laikposmu, sākot ar. (11). Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms minētā piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumam vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.a
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā brīdī var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.b
     
  Tiklīdz tā pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.c
     
  Saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 7]

42.b pants

Deleģēto pilnvaru atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt to pilnvaru deleģēšanu, kas minētas 42.a pantā.

2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atsaukt pilnvaru deleģēšanu, apņemas informēt otru iestādi un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atsauktas, kā arī atsaukšanas iespējamos iemeslus.

3.   Ar atsaukšanas lēmumu tiek izbeigta minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģēšana. Lēmums stājas spēkā vai nu nekavējoties, vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto aktu derīgumu. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  [Gr. 8]

42.c pants

Iebildumi pret deleģētajiem tiesību aktiem

1.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo termiņu var pagarināt par vienu mēnesi.

2.   Ja, minētajam termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā tajā norādītajā dienā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu necelt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus attiecībā uz deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.
  [Gr. 9]

42.d pants

Īstenošanas akti — komiteja

  Komitejas procedūra

1.   Komisijai palīdz Lauksaimniecības fondu komiteja.
  Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (12) nozīmē.

2.   Ja īstenošanas akti tiek pieņemti saskaņā ar

  Ja ir atsauce uz
  šo punktu, piemēro
  Regulas (ES) Nr. 182/2011

  [5.] pantu Regulā (ES) Nr. [xxxx/yyyy] (aizpildīt pēc tam, kad būs pieņemta LESD 291. panta 3. punktā minētā regula par kontroles kārtību; to patlaban apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē) (pārbaudes procedūra).

3.   Ja īstenošanas akti tiek pieņemti saskaņā ar

  ir atsauce uz
  šo punktu, piemēro
  Regulas (ES) Nr. 182/2011

  [4.] pantu Regulā (ES) Nr. [xxxx/yyyy] (aizpildīt pēc tam, kad būs pieņemta LESD 291. panta 3. punktā minētā regula par kontroles kārtību; to patlaban apspriež Eiropas Parlamentā un Padomē) (konsultēšanās procedūra).

2. pants

Ar šo atceļ Regulu (EK) Nr. 165/94 un Regulu (EK) Nr. 78/2008.

Tomēr Regulas (EK) Nr. 78/2008 4. pants paliek spēkā līdz 2013. gada 31. decembrim.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Sagatavots [...], [...]

Eiropas Parlamenta vārdā —

priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 218, 23.7.2011., 124. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija nostāja.

2

(3)  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

3

(4)  OV L [...], [...], [...] lpp.


  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

OV L [...], [...], [...] lpp.

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)  OV L 171, 23.6.2006., 1. lpp.

5

(6)  OV L 24, 29.1.1994., 6. lpp.

6

(7)  OV L 25, 30.1.2008., 1. lpp.

7

(8)  OV L 171, 23.6.2006., 35. lpp.

8

(9)  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.”.

9

(10)  OV L 277, 21.10.2005., 1. lpp.”.

10

(11)

11

| + | Šīs regulas spēkā stāšanās datums. |
| --- | --- |

+

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(12)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”

12

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.”

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/533 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/533

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsBioloģiskā ražošana un bioloģisko produktu marķēšana ***I

P7_TA(2012)0282

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

2013/C 349 E/27

(Parastā likumdošanas procedūra, pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0759), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2010)0759),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0001/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0001/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0215/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0215/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 218, 23.7.2011., 122. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0364

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. .../2012, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 834/2007 par bioloģisko ražošanu un bioloģisko produktu marķēšanu

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (3) piešķir Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Padomes Regula (EK) Nr. 834/2007 (3) piešķir Komisijai pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.

| (2) | Tāpēc, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 piešķirtās Komisijas pilnvaras jāpieskaņo Līguma par Eiropas Savienības darbību („Līgums”) 290. un 291. pantam. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 piešķirtās Komisijas pilnvaras jāpieskaņo Līguma par Eiropas Savienības darbību („Līgums”) 290. un 291. pantam.

| (3) | Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 noteiktā režīma pienācīgu darbību, Komisijai būtu jādeleģē pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu
  attiecībā uz dažu nebūtisku šīs regulas elementu papildināšanu vai grozīšanu
  . Komisijai ir jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 834/2007 elementus. Ir jānosaka minēto pilnvaru izpildes elementi, kā arī nosacījumi, kas attiecas uz šo pilnvaru deleģēšanu.

  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu janodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 834/2007 noteiktā režīma pienācīgu darbību, Komisijai būtu jādeleģē pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu
  attiecībā uz dažu nebūtisku šīs regulas elementu papildināšanu vai grozīšanu
  . Komisijai ir jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 834/2007 elementus. Ir jānosaka minēto pilnvaru izpildes elementi, kā arī nosacījumi, kas attiecas uz šo pilnvaru deleģēšanu.

  Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, būtu janodrošina vienlaicīga, savlaicīga un atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1]

| (4) | Lai nodrošinātu
  vienādus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 834/2007 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs,

  īstenošanai
  , Komisijai ir jābūt pilnvarotai pieņemt

  būtu jāpiešķir
  īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Komisijai jo īpaši ir jābūt pilnvarotai pieņemt
  īstenošanas
  aktus

  pilnvaras
  attiecībā uz koda numuru piešķiršanu saistībā ar kontroles sistēmu, produktu izcelsmes norādi un vienotiem noteikumiem apmaiņai ar informāciju, kuru nosūta dalībvalstis, trešās valstis, kontroles iestādes un kontroles organizācijas vai kuru dara pieejamu Komisija, vai attiecībā uz minētās informāciju publicēšanu, kā arī, lai atzītu trešās valstis un kontroles iestādes un kontroles organizācijas līdzvērtīguma un atbilstības nolūkos. Ja nav skaidri norādīts citādi, šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem Komisijai saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par...].

  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4)

  .
  Saistībā ar īstenošanas aktu sagatavošanu Komisijai arī turpmāk būtu jāizmanto padomdevējas grupas, lai ieinteresētajām personām un NVO ir iespēja regulāri un strukturēti paust savu viedokli. [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu
  vienādus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 834/2007 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs,

  īstenošanai
  , Komisijai ir jābūt pilnvarotai pieņemt

  būtu jāpiešķir
  īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Komisijai jo īpaši ir jābūt pilnvarotai pieņemt
  īstenošanas
  aktus

  pilnvaras
  attiecībā uz koda numuru piešķiršanu saistībā ar kontroles sistēmu, produktu izcelsmes norādi un vienotiem noteikumiem apmaiņai ar informāciju, kuru nosūta dalībvalstis, trešās valstis, kontroles iestādes un kontroles organizācijas vai kuru dara pieejamu Komisija, vai attiecībā uz minētās informāciju publicēšanu, kā arī, lai atzītu trešās valstis un kontroles iestādes un kontroles organizācijas līdzvērtīguma un atbilstības nolūkos. Ja nav skaidri norādīts citādi, šādi īstenošanas akti būtu jāpieņem Komisijai saskaņā ar [Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. XX/XXXX par...].

  Minētās pilnvaras būtu jāizmanto saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (4)

  .
  Saistībā ar īstenošanas aktu sagatavošanu Komisijai arī turpmāk būtu jāizmanto padomdevējas grupas, lai ieinteresētajām personām un NVO ir iespēja regulāri un strukturēti paust savu viedokli. [Gr. 2]

| (4a) | Neatliekami steidzamos un pienācīgi pamatotos gadījumos, kas ir saistīti ar kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanas atcelšanu, ja konstatēta neatbilstība Regulas (EK) Nr. 834/2007 noteikumiem vai šo noteikumu pārkāpumi, vai kas ir saistīti ar atzīšanas atcelšanu trešajām valstīm, kuru ražošanas sistēma vairs neatbilst principiem un ražošanas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi attiecīgajā regulā noteiktajiem noteikumiem, un kuru kontroles pasākumi vairs nav tikpat iedarbīgi kā attiecīgajā regulā pieņemtie kontroles pasākumi, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties. [Gr. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Neatliekami steidzamos un pienācīgi pamatotos gadījumos, kas ir saistīti ar kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanas atcelšanu, ja konstatēta neatbilstība Regulas (EK) Nr. 834/2007 noteikumiem vai šo noteikumu pārkāpumi, vai kas ir saistīti ar atzīšanas atcelšanu trešajām valstīm, kuru ražošanas sistēma vairs neatbilst principiem un ražošanas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi attiecīgajā regulā noteiktajiem noteikumiem, un kuru kontroles pasākumi vairs nav tikpat iedarbīgi kā attiecīgajā regulā pieņemtie kontroles pasākumi, Komisijai būtu jāpieņem īstenošanas akti, kas jāpiemēro nekavējoties. [Gr. 3]

| (4b) | Saskaņošanai ar Lisabonas līgumu jābūt procesam, kura mērķis ir visus nozarē īstenotos Savienības tiesību aktus vienkāršot, lai atbrīvotu no nevajadzīga birokrātiskā sloga lauksaimniekus, kuri nodarbojas ar bioloģisko lauksaimniecību. [Gr. 4] |
| --- | --- |

(4b)

Saskaņošanai ar Lisabonas līgumu jābūt procesam, kura mērķis ir visus nozarē īstenotos Savienības tiesību aktus vienkāršot, lai atbrīvotu no nevajadzīga birokrātiskā sloga lauksaimniekus, kuri nodarbojas ar bioloģisko lauksaimniecību. [Gr. 4]

| (5) | Skaidrības labad atsauču formulējums attiecībā uz Eiropas standartu EN 45011 vai ISO norādījumiem Nr. 65 ir jāsaskaņo ar citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(5)

Skaidrības labad atsauču formulējums attiecībā uz Eiropas standartu EN 45011 vai ISO norādījumiem Nr. 65 ir jāsaskaņo ar citiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem.

| (6) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 834/2007 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(6)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 834/2007 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 834/2007 groza šādi:

| 1) | Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:
  „8. pants


  Vispārīgas prasības

  Uzņēmēji ievēro šajā sadaļā izklāstītos ražošanas noteikumus un īpašus ražošanas noteikumus, un pasākumus un nosacījumus, kas nepieciešami to īstenošanai, kurus Komisija pieņēmusi ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem saskaņā ar 38.a un 38.b pantu.” |
| --- | --- |

1)

Regulas 8. pantu aizstāj ar šādu pantu:

„8. pants

Vispārīgas prasības

Uzņēmēji ievēro šajā sadaļā izklāstītos ražošanas noteikumus un īpašus ražošanas noteikumus, un pasākumus un nosacījumus, kas nepieciešami to īstenošanai, kurus Komisija pieņēmusi ar deleģētajiem aktiem un īstenošanas aktiem saskaņā ar 38.a un 38.b pantu.”

| 2) | Regulas 9. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „4.   Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti

  Komisija tiek pilnvarota saistībā ar 1. punktā minēto aizliegumu pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  38.a panta 1. punktu, lemj par pasākumiem, lai īstenotu aizliegumu izmantot ĢMO un produktus,

  attiecībā uz pārdevēja deklarācijas parauga ieviešanu
  , kas
  apstiprina, ka piegādātie produkti nav
  ražoti no ĢMO vai ar ĢMO.”
  [Gr. 5] |
| --- | --- |

2)

Regulas 9. panta 4. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„4.   Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti

  Komisija tiek pilnvarota saistībā ar 1. punktā minēto aizliegumu pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar
  38.a panta 1. punktu, lemj par pasākumiem, lai īstenotu aizliegumu izmantot ĢMO un produktus,

  attiecībā uz pārdevēja deklarācijas parauga ieviešanu
  , kas
  apstiprina, ka piegādātie produkti nav
  ražoti no ĢMO vai ar ĢMO.”

| 3) | Regulas 11. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Tomēr saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, ko paredz Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 1. punktu, saimniecību var sadalīt skaidri nošķirtās vienībās vai akvakultūras ražošanas vienībās, no kurām ne visas apsaimnieko ar bioloģiskās ražošanas metodēm. Ciktāl tas attiecas uz lauksaimniecības dzīvniekiem, izmanto dažādas sugas. Ciktāl tas attiecas uz akvakultūru, var izmantot tās pašas sugas ar nosacījumu, ka ražošanas vienības ir pienācīgi nošķirtas. Ciktāl tas attiecas uz augiem, izmanto dažādas šķirnes, kas ir viegli atšķiramas.”. |
| --- | --- |

3)

Regulas 11. panta otro daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Tomēr saskaņā ar īpašiem nosacījumiem, ko paredz Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 1. punktu, saimniecību var sadalīt skaidri nošķirtās vienībās vai akvakultūras ražošanas vienībās, no kurām ne visas apsaimnieko ar bioloģiskās ražošanas metodēm. Ciktāl tas attiecas uz lauksaimniecības dzīvniekiem, izmanto dažādas sugas. Ciktāl tas attiecas uz akvakultūru, var izmantot tās pašas sugas ar nosacījumu, ka ražošanas vienības ir pienācīgi nošķirtas. Ciktāl tas attiecas uz augiem, izmanto dažādas šķirnes, kas ir viegli atšķiramas.”.

| 4) | Regulas 12. panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

4)

Regulas 12. panta 3. punktu svītro.

| 5) | Regulas 13. panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

5)

Regulas 13. panta 3. punktu svītro.

| 6) | Regulas 14. panta 2. punktu svītro. |
| --- | --- |

6)

Regulas 14. panta 2. punktu svītro.

| 7) | Regulas 15. panta 2. punktu svītro. |
| --- | --- |

7)

Regulas 15. panta 2. punktu svītro.

| 8) | Regulas 16. pantu groza šādi:






  a) | Panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:
  „1.   Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, atļauj lietot bioloģiskajā ražošanā un iekļauj ierobežotajā sarakstā produktus un vielas, ko bioloģiskajā lauksaimniecībā drīkst izmantot šādiem mērķiem:”; |
| --- | --- | --- |

8)

Regulas 16. pantu groza šādi:

a)

Panta 1. punkta ievadfrāzi aizstāj ar šādu ievadfrāzi:

„1.   Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, atļauj lietot bioloģiskajā ražošanā un iekļauj ierobežotajā sarakstā produktus un vielas, ko bioloģiskajā lauksaimniecībā drīkst izmantot šādiem mērķiem:”;

| b) | Panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  „a) | Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, var noteikt ierobežojumus saistībā ar lauksaimniecības produktiem, kuriem izmanto 1. punktā minētos produktus un vielas, un vajadzības gadījumā pieņemt lēmumu par šo produktu un vielu svītrošanu.”; |
| --- | --- | --- |

b)

Panta 3. punkta a) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„a)

Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, var noteikt ierobežojumus saistībā ar lauksaimniecības produktiem, kuriem izmanto 1. punktā minētos produktus un vielas, un vajadzības gadījumā pieņemt lēmumu par šo produktu un vielu svītrošanu.”;

| c) | Panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  „c) | produktus un vielas, ko pirms šīs regulas pieņemšanas izmantoja mērķiem, kuri atbilst šā panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem, var turpināt izmantot pēc minētās pieņemšanas. Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, jebkurā gadījumā var svītrot šādus produktus vai vielas saskaņā ar nosacījumiem, kurus pieņem ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 38.a panta 2.punkta a) apakšpunktu.”. |
| --- | --- | --- |

c)

Panta 3. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„c)

produktus un vielas, ko pirms šīs regulas pieņemšanas izmantoja mērķiem, kuri atbilst šā panta 1. punktā noteiktajiem mērķiem, var turpināt izmantot pēc minētās pieņemšanas. Komisija ar deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, jebkurā gadījumā var svītrot šādus produktus vai vielas saskaņā ar nosacījumiem, kurus pieņem ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 38.a panta 2.punkta a) apakšpunktu.”.

| 9) | Regulas 17. panta 2. punktu svītro. |
| --- | --- |

9)

Regulas 17. panta 2. punktu svītro.

| 10) | Regulas 18. panta 5. punktu svītro. |
| --- | --- |

10)

Regulas 18. panta 5. punktu svītro.

| 11) | Regulas 19. panta 3. punkta otro daļu svītro. |
| --- | --- |

11)

Regulas 19. panta 3. punkta otro daļu svītro.

| 12) | Regulas 20. panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

12)

Regulas 20. panta 3. punktu svītro.

| 13) | Regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, lemj par produktu un vielu atļaušanu un to iekļaušanu 1. punktā minētajā ierobežotajā sarakstā, kā arī, vajadzības gadījumā, pieņem lēmumu par produktu svītrošanu, un, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, nosaka ierobežojumus, kas jāpiemēro attiecībā uz to izmantošanu.
  Ja dalībvalsts uzskata, ka produkts vai viela būtu jāiekļauj minētajos sarakstos vai jāsvītro no 1. punktā minētā saraksta vai ka būtu jāgroza šajā apakšpunktā minētā lietošana, dalībvalsts nodrošina, ka dokumentāciju par šādas iekļaušanas, svītrošanas vai grozījumu iemesliem oficiāli nosūta Komisijai un dalībvalstīm.
  Grozīšanas vai svītrošanas pieprasījumus un attiecīgos lēmumus publicē. Produktus un vielas, ko izmantoja pirms šīs regulas pieņemšanas un uz ko attiecas 19. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts, var turpināt izmantot pēc minētās pieņemšanas. Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, jebkurā gadījumā var svītrot šādus produktus vai vielas saskaņā ar nosacījumiem, kas jāpieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2.punkta a) apakšpunktu.”. |
| --- | --- |

13)

Regulas 21. panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, lemj par produktu un vielu atļaušanu un to iekļaušanu 1. punktā minētajā ierobežotajā sarakstā, kā arī, vajadzības gadījumā, pieņem lēmumu par produktu svītrošanu, un, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta a) apakšpunktu, nosaka ierobežojumus, kas jāpiemēro attiecībā uz to izmantošanu.

Ja dalībvalsts uzskata, ka produkts vai viela būtu jāiekļauj minētajos sarakstos vai jāsvītro no 1. punktā minētā saraksta vai ka būtu jāgroza šajā apakšpunktā minētā lietošana, dalībvalsts nodrošina, ka dokumentāciju par šādas iekļaušanas, svītrošanas vai grozījumu iemesliem oficiāli nosūta Komisijai un dalībvalstīm.

Grozīšanas vai svītrošanas pieprasījumus un attiecīgos lēmumus publicē. Produktus un vielas, ko izmantoja pirms šīs regulas pieņemšanas un uz ko attiecas 19. panta 2. punkta b) un c) apakšpunkts, var turpināt izmantot pēc minētās pieņemšanas. Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta a) apakšpunkta ii) punktu, jebkurā gadījumā var svītrot šādus produktus vai vielas saskaņā ar nosacījumiem, kas jāpieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2.punkta a) apakšpunktu.”.

| 14) | Regulas 22. pantu groza šādi:






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:.
  „1.   Ievērojot šā panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus un II sadaļā noteiktos mērķus un principus, Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta c) apakšpunktu, var paredzēt izņēmumu piešķiršanu attiecībā uz 1.–4. nodaļā paredzētajiem ražošanas noteikumiem.”; |
| --- | --- | --- |

14)

Regulas 22. pantu groza šādi:

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:.

„1.   Ievērojot šā panta 2. punktā izklāstītos nosacījumus un II sadaļā noteiktos mērķus un principus, Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta c) apakšpunktu, var paredzēt izņēmumu piešķiršanu attiecībā uz 1.–4. nodaļā paredzētajiem ražošanas noteikumiem.”;

| b) | Panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu svītro.

| 15) | Regulas 23. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „6.   Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta e) apakšpunktu, var pielāgot pielikumā uzskaitīto terminu sarakstu.”. |
| --- | --- |

15)

Regulas 23. panta 6. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„6.   Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta e) apakšpunktu, var pielāgot pielikumā uzskaitīto terminu sarakstu.”.

| 16) | Regulas 24. pantu groza šādi:






  a) | Panta 1. punktu groza šādi:






  i) | pirmās daļas b) un c) punktu aizstāj ar šādiem punktiem:






  „b) | attiecībā uz fasētu pārtiku uz iepakojuma norāda arī 25. panta 1. punktā minēto Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

16)

Regulas 24. pantu groza šādi:

a)

Panta 1. punktu groza šādi:

i)

pirmās daļas b) un c) punktu aizstāj ar šādiem punktiem:

„b)

attiecībā uz fasētu pārtiku uz iepakojuma norāda arī 25. panta 1. punktā minēto Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu;

| c) | izmantojot 25. panta 1.punktā minēto Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu, tajā pašā logotipa vizuālajā laukā ir arī norāde par vietu, kur ražoti produkta sastāvā esošie lauksaimniecības izejmateriāli, un minētā norāde ir attiecīgi vienā no šādiem veidiem:






  — | „Lauksaimniecība ES” – lauksaimniecības izejmateriāli ir audzēti Savienībā, |
| --- | --- | --- |

c)

izmantojot 25. panta 1.punktā minēto Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu, tajā pašā logotipa vizuālajā laukā ir arī norāde par vietu, kur ražoti produkta sastāvā esošie lauksaimniecības izejmateriāli, un minētā norāde ir attiecīgi vienā no šādiem veidiem:

—

„Lauksaimniecība ES” – lauksaimniecības izejmateriāli ir audzēti Savienībā,

| — | „Lauksaimniecība ārpus ES” – lauksaimniecības izejmateriāli ir audzēti trešās valstīs, |
| --- | --- |

—

„Lauksaimniecība ārpus ES” – lauksaimniecības izejmateriāli ir audzēti trešās valstīs,

| — | „Lauksaimniecība ES/ārpus ES” – daļa lauksaimniecības izejmateriālu ir audzēti Savienībā, un daļa – trešā valstī”; |
| --- | --- |

—

„Lauksaimniecība ES/ārpus ES” – daļa lauksaimniecības izejmateriālu ir audzēti Savienībā, un daļa – trešā valstī”;

| ii) | Punkta piekto daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Šīs regulas 25. panta 1. punktā minētā Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipa un šā apakšpunkta pirmajā daļā minētās norādes izmantošana nav obligāta produktiem, kas importēti no trešām valstīm. Tomēr, ja marķējumā ir 25. panta 1. punktā minētais Eiropas Savienības logotips, marķējumā ir arī šā apakšpunkta pirmajā daļā minētā norāde.”; |
| --- | --- |

ii)

Punkta piekto daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Šīs regulas 25. panta 1. punktā minētā Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipa un šā apakšpunkta pirmajā daļā minētās norādes izmantošana nav obligāta produktiem, kas importēti no trešām valstīm. Tomēr, ja marķējumā ir 25. panta 1. punktā minētais Eiropas Savienības logotips, marķējumā ir arī šā apakšpunkta pirmajā daļā minētā norāde.”;

| b) | Panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu svītro.

| 17) | Regulas 25. pantu groza šādi:






  a) | Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu var izmantot, lai marķētu, noformētu un reklamētu produktus, kas atbilst saskaņā ar šo regulu noteiktām prasībām.
  Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu neizmanto pārejas produktiem un pārtikai, kā minēts 23. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktā.”; |
| --- | --- | --- |

17)

Regulas 25. pantu groza šādi:

a)

Panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu var izmantot, lai marķētu, noformētu un reklamētu produktus, kas atbilst saskaņā ar šo regulu noteiktām prasībām.

Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logotipu neizmanto pārejas produktiem un pārtikai, kā minēts 23. panta 4. punkta b) un c) apakšpunktā.”;

| b) | Panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

b)

Panta 3. punktu svītro.

| 18) | Regulas 26. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu ievadteikumu:
  Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, izstrādā īpašas prasības attiecībā uz marķējumu un sastāvu, ko piemēro:”. |
| --- | --- |

18)

Regulas 26. panta ievadteikumu aizstāj ar šādu ievadteikumu:

Komisija, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta b) apakšpunktu, izstrādā īpašas prasības attiecībā uz marķējumu un sastāvu, ko piemēro:”.

| 19) | Regulas 27. pantu groza šādi:






  a) | Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „2.   Papildus Regulā (EK) Nr. 882/2004 paredzētajiem nosacījumiem saskaņā ar šo regulu izveidotā kontroles sistēma ietver vismaz piesardzības un kontroles pasākumu piemērošanu.” |
| --- | --- | --- |

19)

Regulas 27. pantu groza šādi:

a)

Panta 2. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„2.   Papildus Regulā (EK) Nr. 882/2004 paredzētajiem nosacījumiem saskaņā ar šo regulu izveidotā kontroles sistēma ietver vismaz piesardzības un kontroles pasākumu piemērošanu.”

| b) | Panta 5. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  „c) | kontroles organizācija ir akreditēta atbilstīgi Eiropas standarta EN 45011 visjaunākajai versijai vai ISO norādījumiem Nr. 65 (Vispārējas prasības organizācijām, kas nodarbojas ar ražojumu sertifikācijas sistēmām), un to ir apstiprinājušas kompetentās iestādes;” |
| --- | --- | --- |

b)

Panta 5. punkta c) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„c)

kontroles organizācija ir akreditēta atbilstīgi Eiropas standarta EN 45011 visjaunākajai versijai vai ISO norādījumiem Nr. 65 (Vispārējas prasības organizācijām, kas nodarbojas ar ražojumu sertifikācijas sistēmām), un to ir apstiprinājušas kompetentās iestādes;”

| c) | Panta 7. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:






  „b) | kompetenci piešķirt izņēmumus, kā minēts 22. pantā, izņemot gadījumus, kad tas ir paredzēts īpašos nosacījumos, ko Komisija paredzējusi, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta c) apakšpunktu.”. |
| --- | --- | --- |

c)

Panta 7. punkta b) apakšpunktu aizstāj ar šādu apakšpunktu:

„b)

kompetenci piešķirt izņēmumus, kā minēts 22. pantā, izņemot gadījumus, kad tas ir paredzēts īpašos nosacījumos, ko Komisija paredzējusi, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 2. punkta c) apakšpunktu.”.

| 20) | Regulas 28. panta 6. punktu svītro. |
| --- | --- |

20)

Regulas 28. panta 6. punktu svītro.

| 21) | Regulas 29. panta 3. punktu svītro. |
| --- | --- |

21)

Regulas 29. panta 3. punktu svītro.

| 22) | Regulas 30. panta 2. punktā svītro trešo daļu. |
| --- | --- |

22)

Regulas 30. panta 2. punktā svītro trešo daļu.

| 23) | Regulas 32. panta 2. punktu groza šādi:






  a) | Punkta pirmās divas daļas aizstāj ar šādām daļām:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, atzīst šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās kontroles iestādes un kontroles organizācijas, tostarp 27. pantā minētās kontroles iestādes un kontroles organizācijas, kuru kompetencē ir veikt kontroles un izdot šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos dokumentāros pierādījumus trešās valstīs.
  Kontroles organizācijas tiek akreditētas atbilstīgi Eiropas standarta EN 45011 visjaunākajai versijai vai ISO norādījumiem Nr. 65 (Vispārējas prasības organizācijām, kas nodarbojas ar ražojumu sertifikācijas sistēmām). Akreditācijas iestāde regulāri izvērtē kontroles organizācijas uz vietas, uzrauga un veic to darbības atkārtotu daudzgadu izvērtēšanu.”; |
| --- | --- | --- |

23)

Regulas 32. panta 2. punktu groza šādi:

a)

Punkta pirmās divas daļas aizstāj ar šādām daļām:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, atzīst šā panta 1. punkta b) apakšpunktā minētās kontroles iestādes un kontroles organizācijas, tostarp 27. pantā minētās kontroles iestādes un kontroles organizācijas, kuru kompetencē ir veikt kontroles un izdot šā panta 1. punkta c) apakšpunktā minētos dokumentāros pierādījumus trešās valstīs.

Kontroles organizācijas tiek akreditētas atbilstīgi Eiropas standarta EN 45011 visjaunākajai versijai vai ISO norādījumiem Nr. 65 (Vispārējas prasības organizācijām, kas nodarbojas ar ražojumu sertifikācijas sistēmām). Akreditācijas iestāde regulāri izvērtē kontroles organizācijas uz vietas, uzrauga un veic to darbības atkārtotu daudzgadu izvērtēšanu.”;

| b) | Pievieno šādas daļas:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) un v) apakšpunktu, var atcelt kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu, ja ir konstatētas neatbilstības vai pārkāpumi saistībā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem.

  Ja tas nepieciešams
  , Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ
  steidzamos gadījumos, Komisija minēto lēmumu
  var pieņemt, rīkojoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu. Tādā gadījumā pieņemtos pasākumus tūlīt paziņo dalībvalstīm un tie nekavējoties stājas spēkā.”

  3. punktā norādīto procedūru var pieņemt īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties.” |
| --- | --- |

b)

Pievieno šādas daļas:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) un v) apakšpunktu, var atcelt kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu, ja ir konstatētas neatbilstības vai pārkāpumi saistībā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem.

Ja tas nepieciešams
  , Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ
  steidzamos gadījumos, Komisija minēto lēmumu
  var pieņemt, rīkojoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu. Tādā gadījumā pieņemtos pasākumus tūlīt paziņo dalībvalstīm un tie nekavējoties stājas spēkā.”

  3. punktā norādīto procedūru var pieņemt īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties.”

| 24) | Regulas 33. pantu groza šādi:






  a) | Panta 2. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, var atzīt trešās valstis, kuru ražošanas sistēma atbilst principiem un ražošanas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi II, III un IV sadaļā paredzētajiem, un kuru kontroles pasākumu efektivitāte ir līdzvērtīga V sadaļā paredzēto pasākumu efektivitātei. Līdzvērtīguma izvērtējumā ņem vērā Codex Alimentarius pamatnostādnes CAC/GL 32.” |
| --- | --- | --- | --- |

24)

Regulas 33. pantu groza šādi:

a)

Panta 2. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, var atzīt trešās valstis, kuru ražošanas sistēma atbilst principiem un ražošanas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi II, III un IV sadaļā paredzētajiem, un kuru kontroles pasākumu efektivitāte ir līdzvērtīga V sadaļā paredzēto pasākumu efektivitātei. Līdzvērtīguma izvērtējumā ņem vērā Codex Alimentarius pamatnostādnes CAC/GL 32.”

| ii) | pievieno šādas daļas:
  „Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, var atsaukt to trešo valstu atzīšanu, kuru ražošanas sistēma vairs neatbilst principiem un ražošanas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi II, III un IV sadaļā paredzētajiem, un kuru kontroles pasākumu efektivitāte vairs nav līdzvērtīga V sadaļā paredzēto pasākumu efektivitātei.”

  Ja tas nepieciešams

  , Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ
  , Komisija var pieņemt lēmumu, rīkojoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu. Tādā gadījumā pieņemtos pasākumus tūlīt paziņo dalībvalstīm un tie nekavējoties stājas spēkā.”

  3. punktā norādīto procedūru var pieņemt īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties.” |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādas daļas:

„Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, var atsaukt to trešo valstu atzīšanu, kuru ražošanas sistēma vairs neatbilst principiem un ražošanas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi II, III un IV sadaļā paredzētajiem, un kuru kontroles pasākumu efektivitāte vairs nav līdzvērtīga V sadaļā paredzēto pasākumu efektivitātei.”

Ja tas nepieciešams

  , Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ
  , Komisija var pieņemt lēmumu, rīkojoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu. Tādā gadījumā pieņemtos pasākumus tūlīt paziņo dalībvalstīm un tie nekavējoties stājas spēkā.”

  3. punktā norādīto procedūru var pieņemt īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties.”

| b) | Panta 3. punktu groza šādi:






  i) | punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:
  „Attiecībā uz produktiem, kas nav importēti saskaņā ar 32. pantu un nav importēti no trešās valsts, kas atzīta saskaņā ar šā panta 2. punktu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38. panta b) apakšpunkta f) punktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, var atzīt kontroles iestādes un kontroles organizācijas, kā minēts 27. pantā, kas šā panta 1. punkta nolūkā trešās valstīs ir kompetentas veikt kontroles un izdot sertifikātus. Līdzvērtīguma izvērtējumā ņem vērā Codex Alimentarius pamatnostādnes CAC/GL 32.”; |
| --- | --- | --- |

b)

Panta 3. punktu groza šādi:

i)

punkta pirmo daļu aizstāj ar šādu daļu:

„Attiecībā uz produktiem, kas nav importēti saskaņā ar 32. pantu un nav importēti no trešās valsts, kas atzīta saskaņā ar šā panta 2. punktu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38. panta b) apakšpunkta f) punktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) punkta v) apakšpunktu, var atzīt kontroles iestādes un kontroles organizācijas, kā minēts 27. pantā, kas šā panta 1. punkta nolūkā trešās valstīs ir kompetentas veikt kontroles un izdot sertifikātus. Līdzvērtīguma izvērtējumā ņem vērā Codex Alimentarius pamatnostādnes CAC/GL 32.”;

| ii) | pievieno šādas daļas:
  Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) un v) apakšpunktu, var atcelt kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu, ja ir konstatētas neatbilstības vai pārkāpumi saistībā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem.

  Ja tas nepieciešams
  , Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ
  , Komisija var pieņemt lēmumu, rīkojoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu. Tādā gadījumā pieņemtos pasākumus tūlīt paziņo dalībvalstīm un tie nekavējoties stājas spēkā.”

  3.punktā norādīto procedūru var pieņemt īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties
  ." |
| --- | --- |

ii)

pievieno šādas daļas:

Komisija, pieņemot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta f) apakšpunktu, atbilstīgi kritērijiem, kurus pieņem ar deleģētajiem aktiem saskaņā ar 38.a panta 1. punkta c) un v) apakšpunktu, var atcelt kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu, ja ir konstatētas neatbilstības vai pārkāpumi saistībā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem.

Ja tas nepieciešams
  , Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ
  , Komisija var pieņemt lēmumu, rīkojoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu. Tādā gadījumā pieņemtos pasākumus tūlīt paziņo dalībvalstīm un tie nekavējoties stājas spēkā.”

  3.punktā norādīto procedūru var pieņemt īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties
  ."

| 25) | Iekļauj šādu 36.a pantu:
  „36.a pants


  Publicēšana un paziņošana

  Komisija saskaņā ar noteikumiem, kurus pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta b) apakšpunktu, sagatavo, publicē, dara pieejamu vai izplata informāciju, kuru nosaka, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta a) apakšpunktu, kā arī sarakstus ar trešām valstīm un kontroles iestādēm un organizācijām, kas atzītas saskaņā ar 32. un 33. pantu.” |
| --- | --- |

25)

Iekļauj šādu 36.a pantu:

„36.a pants

Publicēšana un paziņošana

Komisija saskaņā ar noteikumiem, kurus pieņem, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta b) apakšpunktu, sagatavo, publicē, dara pieejamu vai izplata informāciju, kuru nosaka, izmantojot īstenošanas aktus saskaņā ar 38.b panta a) apakšpunktu, kā arī sarakstus ar trešām valstīm un kontroles iestādēm un organizācijām, kas atzītas saskaņā ar 32. un 33. pantu.”

| 26) | Regulas 37. un 38. pantu svītro. |
| --- | --- |

26)

Regulas 37. un 38. pantu svītro.

| 27) | Iekļauj šādus pantus:

  „38.a pants


  Pilnvaru deleģēšana

  1.   Lai labāk ņemtu vērā patērētāju cerības attiecībā uz bioloģisko produktu kvalitāti un nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes, organizācijas un uzņēmēji pienācīgi piemēro noteikumus, un nodrošinātu vienotā tirgus un tirdzniecības pienācīgu darbību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus noteikumus un nosacījumus, kas nepieciešami

  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.d pantu attiecībā uz
  šīs regulas piemērošanai
  nepieciešamiem īpašiem noteikumiem un nosacījumiem
  , tostarp īpašas definīcijas saistībā ar tās darbības jomu, uz ko attiecas

  saistītu īpašu definīciju pieņemšanu
  ,
  ievērojot
  II sadaļā izklāstītie mērķi

  izklāstītos mērķus
  un principi

  principus,
  šādos jautājumos: [Gr. 9]







  a) | III sadaļā izklāstītie ražošanas noteikumi, jo īpaši:






  i) | īpašas prasības, nosacījumi un pārejas periodi, kas jāievēro uzņēmējiem; |
| --- | --- | --- | --- |

27)

Iekļauj šādus pantus:

„38.a pants

Pilnvaru deleģēšana

1.   Lai labāk ņemtu vērā patērētāju cerības attiecībā uz bioloģisko produktu kvalitāti un nodrošinātu, ka attiecīgās iestādes, organizācijas un uzņēmēji pienācīgi piemēro noteikumus, un nodrošinātu vienotā tirgus un tirdzniecības pienācīgu darbību, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, pieņem īpašus noteikumus un nosacījumus, kas nepieciešami

  tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 38.d pantu attiecībā uz
  šīs regulas piemērošanai
  nepieciešamiem īpašiem noteikumiem un nosacījumiem
  , tostarp īpašas definīcijas saistībā ar tās darbības jomu, uz ko attiecas

  saistītu īpašu definīciju pieņemšanu
  ,
  ievērojot
  II sadaļā izklāstītie mērķi

  izklāstītos mērķus
  un principi

  principus,
  šādos jautājumos: [Gr. 9]

a)

III sadaļā izklāstītie ražošanas noteikumi, jo īpaši:

i)

īpašas prasības, nosacījumi un pārejas periodi, kas jāievēro uzņēmējiem;

| ii) | atļauju piešķiršana produktiem un vielām, lai tos izmantotu bioloģiskajā ražošanā, to iekļaušana ierobežotajā sarakstā vai svītrošana no saraksta 16. un 21. panta nolūkiem; |
| --- | --- |

ii)

atļauju piešķiršana produktiem un vielām, lai tos izmantotu bioloģiskajā ražošanā, to iekļaušana ierobežotajā sarakstā vai svītrošana no saraksta 16. un 21. panta nolūkiem;

| iii) | pārstrādes metodes pārtikas pārstrādei; |
| --- | --- |

iii)

pārstrādes metodes pārtikas pārstrādei;

| iv) | nosacījumi, lai piemērotu aizliegumu izmantot ĢMO un produktus, kas ražoti no ĢMO; |
| --- | --- |

iv)

nosacījumi, lai piemērotu aizliegumu izmantot ĢMO un produktus, kas ražoti no ĢMO;

| v) | 17. panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā minēto periodu noteikšana; |
| --- | --- |

v)

17. panta 1. punkta c) līdz f) apakšpunktā minēto periodu noteikšana;

| b) | marķēšanas noteikumi, prasības un īpašie kritēriji attiecībā uz Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logo noformējumu, saturu, lielumu un dizainu, kā arī nosacījumi un tiesības to izmantot saskaņā ar IV sadaļu; |
| --- | --- |

b)

marķēšanas noteikumi, prasības un īpašie kritēriji attiecībā uz Eiropas Savienības bioloģiskās ražošanas logo noformējumu, saturu, lielumu un dizainu, kā arī nosacījumi un tiesības to izmantot saskaņā ar IV sadaļu;

| c) | saskaņā ar V un VI sadaļu noteiktās kontroles sistēmas, jo īpaši:






  i) | kontroles prasības, uzraudzības un revīzijas procedūras, |
| --- | --- | --- |

c)

saskaņā ar V un VI sadaļu noteiktās kontroles sistēmas, jo īpaši:

i)

kontroles prasības, uzraudzības un revīzijas procedūras,

| ii) | kritēriji kontroles organizāciju apstiprināšanai 27. panta nolūkos, |
| --- | --- |

ii)

kritēriji kontroles organizāciju apstiprināšanai 27. panta nolūkos,

| iii) | īpaši kritēriji uzdevumu deleģēšanai ii) punktā minētajām kontroles organizācijām, |
| --- | --- |

iii)

īpaši kritēriji uzdevumu deleģēšanai ii) punktā minētajām kontroles organizācijām,

| iv) | dokumentārā pierādījuma formāts, |
| --- | --- |

iv)

dokumentārā pierādījuma formāts,

| v) | kritēriji, kas piemērojami attiecībā uz trešo valstu atzīšanu 33. panta 2. punkta nolūkos un attiecībā uz kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu 32. panta 2. punkta un 33. panta 3. punkta nolūkos, |
| --- | --- |

v)

kritēriji, kas piemērojami attiecībā uz trešo valstu atzīšanu 33. panta 2. punkta nolūkos un attiecībā uz kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu 32. panta 2. punkta un 33. panta 3. punkta nolūkos,

| vi) | kritēriji, kas piemērojami attiecībā uz apstiprinājuma vai atzīšanas un dokumentārā pierādījuma atsaukšanu, tostarp gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija var steidzami rīkoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu, |
| --- | --- |

vi)

kritēriji, kas piemērojami attiecībā uz apstiprinājuma vai atzīšanas un dokumentārā pierādījuma atsaukšanu, tostarp gadījumi, attiecībā uz kuriem Komisija var steidzami rīkoties saskaņā ar 38.g panta otro daļu,

| vii) | kritēriji, kas piemērojami attiecībā uz kontroles sistēmai iesniegtā uzņēmuma identifikāciju un publiskošanu, |
| --- | --- |

vii)

kritēriji, kas piemērojami attiecībā uz kontroles sistēmai iesniegtā uzņēmuma identifikāciju un publiskošanu,

| viii) | noteikumi, kas piemērojami, laižot Savienības tirgū trešo valstu produktus, kurus uzskata kā bioloģiskos produktus; |
| --- | --- |

viii)

noteikumi, kas piemērojami, laižot Savienības tirgū trešo valstu produktus, kurus uzskata kā bioloģiskos produktus;

| d) | bioloģisko produktu brīva aprite. |
| --- | --- |

d)

bioloģisko produktu brīva aprite.

2.   Lai ņemtu vērā tehnikas attīstību un nozares īpatnības, Komisija, pieņemot deleģētos aktus, ievērojot II sadaļā izklāstītos mērķus un principus, var pieņemt noteikumus, kas nepieciešami šīs regulas piemērošanai, kas attiecas uz:

| a) | konkrētu paņēmienu apstiprināšanu, ierobežošanu vai aizliegšanu 12. līdz 16. panta, 18., 19. un 20. panta nolūkos un nosacījumiem un ierobežojumiem attiecībā uz vielu un produktu izmantošanu un to svītrošanu, jo īpaši attiecībā uz lietošanas paņēmienu, devu, lietošanas termiņu un saskari ar lauksaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

a)

konkrētu paņēmienu apstiprināšanu, ierobežošanu vai aizliegšanu 12. līdz 16. panta, 18., 19. un 20. panta nolūkos un nosacījumiem un ierobežojumiem attiecībā uz vielu un produktu izmantošanu un to svītrošanu, jo īpaši attiecībā uz lietošanas paņēmienu, devu, lietošanas termiņu un saskari ar lauksaimniecības produktiem;

| b) | īpašiem noteikumiem rauga ražošanai; |
| --- | --- |

b)

īpašiem noteikumiem rauga ražošanai;

| c) | izņēmumu piešķiršanu attiecībā uz ražošanas noteikumiem un īpašiem nosacījumiem, lai šos izņēmumus piemērotu 22. panta nolūkiem; |
| --- | --- |

c)

izņēmumu piešķiršanu attiecībā uz ražošanas noteikumiem un īpašiem nosacījumiem, lai šos izņēmumus piemērotu 22. panta nolūkiem;

| d) | pārejas pasākumiem, lai atvieglotu pāreju no Regulas (EEK) Nr. 2092/91 noteikumiem uz šīs regulas noteikumiem; |
| --- | --- |

d)

pārejas pasākumiem, lai atvieglotu pāreju no Regulas (EEK) Nr. 2092/91 noteikumiem uz šīs regulas noteikumiem;

| e) | pielikumā noteikto terminu saraksta pielāgošanu. |
| --- | --- |

e)

pielikumā noteikto terminu saraksta pielāgošanu.

3.   Lai nodrošinātu pārredzamību ātrā, efektīvā, precīzā un ekonomiski efektīvā veidā apmainoties ar informāciju, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, nosaka:

| a) | savācamo datu raksturu un veidu; |
| --- | --- |

a)

savācamo datu raksturu un veidu;

| b) | informācijas paziņošanas metodes; |
| --- | --- |

b)

informācijas paziņošanas metodes;

| c) | noteikumus saistībā ar tiesībām piekļūt pieejamajai informācijai vai informācijas sistēmām; |
| --- | --- |

c)

noteikumus saistībā ar tiesībām piekļūt pieejamajai informācijai vai informācijas sistēmām;

| d) | informācijas publicēšanas līdzekļi. |
| --- | --- |

d)

informācijas publicēšanas līdzekļi.

38.b pants

Īstenošanas pilnvaras

1.
     Komisija, izmantojot īstenošanas aktus,
  saskaņā ar 38.g panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru
  pieņem nepieciešamos noteikumus, kuru mērķis ir panākt šīs regulas vienotu piemērošanu Savienībā, jo īpaši attiecībā uz: [Gr. 10]

| a) | sīkākām norādēm un īpašām prasībām, kas attiecas paziņošanas saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu un saistībā ar šo regulu pieprasītās informācijas iesniegšanu un apmaiņu:






  i) | no uzņēmējiem, jo īpaši attiecībā uz informāciju, kas jāiekļauj 28. panta 1. punktā un 29. panta 1. punktā minētajā sniegšanā un paziņošanā, |
| --- | --- | --- |

a)

sīkākām norādēm un īpašām prasībām, kas attiecas paziņošanas saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu un saistībā ar šo regulu pieprasītās informācijas iesniegšanu un apmaiņu:

i)

no uzņēmējiem, jo īpaši attiecībā uz informāciju, kas jāiekļauj 28. panta 1. punktā un 29. panta 1. punktā minētajā sniegšanā un paziņošanā,

| ii) | no kontroles organizācijām, kontroles iestādēm, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, trešām valstīm un Komisijas, vai starp tām, jo īpaši saskaņā ar 22. pantu, 30. līdz 33. pantu, 35. pantu un 36.pantu; |
| --- | --- |

ii)

no kontroles organizācijām, kontroles iestādēm, dalībvalstu kompetentajām iestādēm, trešām valstīm un Komisijas, vai starp tām, jo īpaši saskaņā ar 22. pantu, 30. līdz 33. pantu, 35. pantu un 36.pantu;

| b) | publicēšanas nosacījumiem un līdzekļiem vai īpašiem noteikumiem un nosacījumiem, lai Komisija uzņēmējiem, kompetentajām iestādēm, kontroles iestādēm un kontroles struktūrām un dalībvalstīm vai trešām valstīm izplatītu vai darītu pieejamu a) apakšpunktā minēto informāciju un sarakstus ar trešām valstīm vai kontroles iestādēm un kontroles organizācijām, kas noteiktas saskaņā ar 27. pantu vai atzītas saskaņā ar 32. un 33. pantu; |
| --- | --- |

b)

publicēšanas nosacījumiem un līdzekļiem vai īpašiem noteikumiem un nosacījumiem, lai Komisija uzņēmējiem, kompetentajām iestādēm, kontroles iestādēm un kontroles struktūrām un dalībvalstīm vai trešām valstīm izplatītu vai darītu pieejamu a) apakšpunktā minēto informāciju un sarakstus ar trešām valstīm vai kontroles iestādēm un kontroles organizācijām, kas noteiktas saskaņā ar 27. pantu vai atzītas saskaņā ar 32. un 33. pantu;

| c) | metodēm un nosacījumiem, kas jāņem vērā attiecībā uz elektronisku sertifikāciju, jo īpaši attiecībā uz sertifikātiem, kas minēti 29. pantā un 33. panta 1. punkta d) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

metodēm un nosacījumiem, kas jāņem vērā attiecībā uz elektronisku sertifikāciju, jo īpaši attiecībā uz sertifikātiem, kas minēti 29. pantā un 33. panta 1. punkta d) apakšpunktā;

| d) | koda numuru piešķiršanu kontroles organizācijām un kontroles iestādēm un norādi par vietu, kur ražoti lauksaimniecības izejmateriāli saskaņā ar 24. pantu; |
| --- | --- |

d)

koda numuru piešķiršanu kontroles organizācijām un kontroles iestādēm un norādi par vietu, kur ražoti lauksaimniecības izejmateriāli saskaņā ar 24. pantu;

| e) | īpašiem kritērijiem attiecībā uz 24. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minēto norāžu noformējumu, saturu un lielumu; |
| --- | --- |

e)

īpašiem kritērijiem attiecībā uz 24. panta 1. punkta a) un c) apakšpunktā minēto norāžu noformējumu, saturu un lielumu;

| f) | trešo valstu un kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu un atzīšanas atcelšanu 32. panta 2.punkta un 33. panta 2. un 3.punkta nolūkos. |
| --- | --- |

f)

trešo valstu un kontroles iestāžu un kontroles organizāciju atzīšanu un atzīšanas atcelšanu 32. panta 2.punkta un 33. panta 2. un 3.punkta nolūkos.

1.a
     
  Pienācīgi pamatotu, nenovēršamu un steidzamu iemeslu dēļ saistībā ar atzīšanas atcelšanu kontroles iestādēm un kontroles organizācijām, ja ir konstatētas neatbilstības vai pārkāpumi saistībā ar šajā regulā izklāstītajiem noteikumiem, vai saistībā ar atzīšanas atcelšanu trešām valstīm, kuru ražošanas sistēma vairs neatbilst principiem un ražošanas noteikumiem, kas ir līdzvērtīgi II, III un IV sadaļā paredzētajiem, vai kuru kontroles pasākumu efektivitāte vairs nav līdzvērtīga V sadaļā paredzēto pasākumu efektivitātei, Komisija saskaņā ar 38. g panta 3. punktu pieņem īstenošanas aktus, kas jāpiemēro nekavējoties. [Gr. 11]

38.c pants

Komisijas pilnvaras

Ja vien šajā regulā nav nepārprotami noteikts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, attiecībā uz deleģētiem aktiem tā rīkojas saskaņā ar 38.d pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 38.g pantā minēto procedūru.

38.d pants

Deleģēšanas īstenošana

1.   Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus
  .

2.   Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto tiesību aktu, tā vienlaikus to paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

  Pilnvaras pieņemt 9. panta 4. punktā, 11. pantā, 16. panta 1. punktā, 16. panta 3. punkta a) un c) apakšpunktā, 21. panta 2. punktā, 22. panta 1. punktā, 23. panta 6. punktā, 26. pantā, 27. panta 7. punkta b) apakšpunktā, 32. panta 2. punktā un 33. panta 2. un 3. punktā minētos deleģētos aktus, Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ... (5) Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.   Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai tiek piešķirtas saskaņā ar 38.e un 38.f panta nosacījumiem.”

  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt pilnvaru deleģēšanu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

3.a
     
  Tiklīdz tā ir pieņem deleģētu aktu, Komisija par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

3.b
     
  Saskaņā ar šo regulu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus, vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 12]

„38.e pants

Deleģēšanas atsaukšana

1.   Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 38.a un 38.d pantā minēto pilnvaru deleģējumu.

2.   Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atcelt deleģētās pilnvaras, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atceltas, kā arī atcelšanas iespējamos iemeslus.

3.   Lēmums par atsaukšanu izbeidz šajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājās spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar spēkā jau esošo deleģēto tiesību aktu likumību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.”
  [Gr. 13]

„38.f pants

Iebildumi pret deleģētajiem aktiem

1.   Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.

2.   Ja pēc šā termiņam beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas stājas spēkā dienā, kas tajā noteikta.

Deleģēto tiesību aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas var stāties spēkā pirms šā perioda beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju, ka neplāno celt iebildumus.

3.   Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus, iebildumus pamato.”
  [Gr. 14]

38.g pants

Īstenošanas akti – Bioloģiskās ražošanas komiteja

1.
     Ja īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šo regulu,

  1.
  Komisijai palīdz Bioloģiskās ražošanas komiteja. un piemēro procedūru, kas paredzēta [5]. pantā Regulā (ES) Nr. [xxxx/gggg] (tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula attiecībā uz LESD 291. panta 2. punktā paredzētajiem kontroles mehānismiem, kuru pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome).”

  Minētā komiteja ir komiteja Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulas (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (6) nozīmē.

2.
     Šīs regulas 32. panta 2. punktā un 33. panta 2. un 3. punktā paredzētatos steidzamības gadījumos piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/gggg] [6]. pantā paredzēto procedūru.”

  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

3.
     
  Ja ir atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 8. pantu saistībā ar tās 5. pantu.

| 28) | Regulas 41. pantu groza šādi:






  a) | nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu: |
| --- | --- | --- |

28)

Regulas 41. pantu groza šādi:

a)

nosaukumu aizstāj ar šādu nosaukumu:

| b) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:
  „1.   Līdz 2011. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu.”. |
| --- | --- |

b)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu punktu:

„1.   Līdz 2011. gada 31. decembrim Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu.”.

1.a pants

Trīs gadus pēc... (7) Komisija jo īpaši izvērtē, kāda ir bijusi ar šo regulu izdarīto Regulas (EK) Nr. 834/2007 grozījumu ietekme uz pārredzamību un pilsonisko sabiedrību.

Šajā izvērtēšanas procesā iesaista nozīmīgas ieinteresētās personas un pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus. [Gr. 16]

2. pants

Šī regula stājas spēkā septītajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Sagatavots [...],

Eiropas Parlamenta vārdā —

Priekšsēdētājs

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 218, 23.7.2011., 122. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija nostāja.

2

(3)  OV L 189, 20.7.2007., 1. lpp.

3

(4)  

  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

4

OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(5)

5

| + | Šīs regulas spēkā stāšanās datums. |
| --- | --- |

+

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(6)  

  OV L 55, 28.2.2011, 13. lpp.
  "

6

OV L 55, 28.2.2011, 13. lpp.

(7)  Datums trīs gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

7

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/545 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/545

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsEiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēma ***I

P7_TA(2012)0283

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm (COM(2010)0761 – C7–0002/2011 – 2010/0366(COD))

2013/C 349 E/28

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0761), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2010)0761),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0002/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. pantu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0002/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 4. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0204/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A7-0204/2011),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 218, 23.7.2011., 126. lpp.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsP7_TC1-COD(2010)0366

Eiropas Parlamenta nostāja, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 par dalībvalstu veiktām Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda finansēšanas sistēmā ietilpstošo darījumu rūpīgām pārbaudēm

EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu (1),

saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru (2),

tā kā:

| (1) | Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 (3) Komisijai piešķirtas pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (EK) Nr. 485/2008 (3) Komisijai piešķirtas pilnvaras, lai īstenotu dažus minētās regulas noteikumus.

| (2) | Tāpēc, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar Regulu (EK) Nr. 485/2008 piešķirtās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu. |
| --- | --- |

(2)

Tāpēc, stājoties spēkā Lisabonas līgumam, ar Regulu (EK) Nr. 485/2008 piešķirtās Komisijas pilnvaras jāsaskaņo ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (Līgums) 290. un 291. pantu.

| (3) | Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 485/2008 noteiktā režīma pienācīgu īstenošanu, pilnvaras pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu Komisijai ir jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 485/2008 elementus. Ir jānosaka elementi, attiecībā uz kuriem var īstenot šīs pilnvaras, kā arī pilnvaru deleģēšanas nosacījumi.
  būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tādu pasākumu saraksta izveidi, kuri to specifikas dēļ nav piemēroti ex post kontroles veikšanai, tajā rūpīgi pārbaudot tirdzniecības dokumentus, un kuriem šo regulu nepiemēro
  .
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, laikus un pienācīgā kārtībā tiktu nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1] |
| --- | --- |

(3)

Lai nodrošinātu ar Regulu (EK) Nr. 485/2008 noteiktā režīma pienācīgu īstenošanu, pilnvaras pieņemt aktus
  saskaņā ar Līguma
  par Eiropas Savienības darbību
  290. pantu Komisijai ir jābūt pilnvarām pieņemt deleģētos aktus, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus Regulas (EK) Nr. 485/2008 elementus. Ir jānosaka elementi, attiecībā uz kuriem var īstenot šīs pilnvaras, kā arī pilnvaru deleģēšanas nosacījumi.
  būtu jādeleģē Komisijai attiecībā uz tādu pasākumu saraksta izveidi, kuri to specifikas dēļ nav piemēroti ex post kontroles veikšanai, tajā rūpīgi pārbaudot tirdzniecības dokumentus, un kuriem šo regulu nepiemēro
  .
  Ir īpaši svarīgi, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, atbilstīgi apspriestos, tostarp ar ekspertiem. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, laikus un pienācīgā kārtībā tiktu nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. [Gr. 1]

| (4) | Lai nodrošinātu
  vienotus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 485/2008 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai ir jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Komisijai jo īpaši ir jābūt pilnvarotai pieņemt vienotus noteikumus par informācijas apmaiņu. Komisijai šo īstenošanas noteikumu pieņemšanā palīdz Lauksamniecības fondu komiteja, kas izveidota ar 41.d panta 1. punktu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (ES) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4), saskaņā ar noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. XX/XXXX par...[tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula par LESD 291. panta 3. punktā minētajiem kontroles mehānismiem, kuru pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome]

  īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai
  .
  Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5)
  .
  [Gr. 2] |
| --- | --- |

(4)

Lai nodrošinātu
  vienotus nosacījumus
  Regulas (EK) Nr. 485/2008 vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai ir jābūt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar Līguma 291. pantu. Komisijai jo īpaši ir jābūt pilnvarotai pieņemt vienotus noteikumus par informācijas apmaiņu. Komisijai šo īstenošanas noteikumu pieņemšanā palīdz Lauksamniecības fondu komiteja, kas izveidota ar 41.d panta 1. punktu Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulā (ES) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (4), saskaņā ar noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. XX/XXXX par...[tiks pabeigts pēc tam, kad būs pieņemta regula par LESD 291. panta 3. punktā minētajiem kontroles mehānismiem, kuru pašlaik apspriež Eiropas Parlaments un Padome]

  īstenošanai, īstenošanas pilnvaras būtu jāpiešķir Komisijai
  .
  Šīs pilnvaras būtu jāīsteno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (5)
  .
  [Gr. 2]

| (5) | Tāpēc Regula (EK) Nr. 485/2008 būtu attiecīgi jāgroza, |
| --- | --- |

(5)

Tāpēc Regula (EK) Nr. 485/2008 būtu attiecīgi jāgroza,

IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.

1. pants

Regulu (EK) Nr. 485/2008 groza šādi:

| (1) | Ar šādu teikumu aizstāj

  Regulas
  1. panta 2.
  punktu

  otro teikumu

  aizstāj ar šādu
  :
  "2.   
  Šī regula neattiecas uz pasākumiem, kuriem piemēro integrēto vadības un kontroles sistēmu, kas paredzēta Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (6).


  Lai izslēgtu no šīs regulas piemērošanas tos pasākumus, kas pēc savas būtības nav piemēroti pēckontrolei, ko veic, rūpīgi pārbaudot tirdzniecības dokumentus, Komisija, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 13.a, 13.b un 13.c pantā minētajiem nosacījumiem, var izveidot sarakstu ar citiem pasākumiem, uz kuriem šī regula neattiecas.
  [Gr. 3] |
| --- | --- |

(1)

Ar šādu teikumu aizstāj

  Regulas
  1. panta 2.
  punktu

  otro teikumu

  aizstāj ar šādu
  :

"2.   
  Šī regula neattiecas uz pasākumiem, kuriem piemēro integrēto vadības un kontroles sistēmu, kas paredzēta Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulā (EK) Nr. 73/2009, ar ko paredz kopējus noteikumus tiešā atbalsta shēmām saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku un izveido dažas atbalsta shēmas lauksaimniekiem (6).

Lai izslēgtu no šīs regulas piemērošanas tos pasākumus, kas pēc savas būtības nav piemēroti pēckontrolei, ko veic, rūpīgi pārbaudot tirdzniecības dokumentus, Komisija, pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar šīs regulas 13.a, 13.b un 13.c pantā minētajiem nosacījumiem, var izveidot sarakstu ar citiem pasākumiem, uz kuriem šī regula neattiecas.

| (2) | Regulas 7. pantu groza šādi.






  a) | svītro 1. punkta otrās daļas otro teikumu; |
| --- | --- | --- |

(2)

Regulas 7. pantu groza šādi.

a)

svītro 1. punkta otrās daļas otro teikumu;

| b) | svītro 5. punktu. |
| --- | --- |

b)

svītro 5. punktu.

| (3) | Regulas 13. pantu svītro. |
| --- | --- |

(3)

Regulas 13. pantu svītro.

| (4) | Iekļauj šādus pantus:

  "13.a pants



  1.
     Komisijai uz nenoteiktu laiku piešķir Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus
  .


  2.
     
  Šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no. (7). Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.




  3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.




  4.
     Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.


  5.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 1. panta 2. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 4]



  13.b pants



  Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 13.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.


  Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atcelt deleģētās pilnvaras, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atceltas, kā arī atcelšanas iespējamos iemeslus.


  Lēmums par atsaukšanu izbeidz šajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājās spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu likumību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  [Gr. 5]



  13.c pants



  Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.


  Ja pēc šā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā tajā noteiktajā dienā.


  Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.


  Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.
  [Am. 6]


  13.d pants

  Komisija vajadzības gadījumā, pieņemot īstenošanas aktus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 42.d panta 2. punktā minēto procedūru pieņem

  paredz īpašus
  noteikumus, kuru mērķis ir šīs regulas vienota piemērošana Savienībā, jo īpaši attiecībā uz
  turpmāko
  :






  a) | regulas 7. panta 1. punktā minēto kopīgo pasākumu koordinēšanu; |
| --- | --- | --- |

(4)

Iekļauj šādus pantus:

"13.a pants

1.
     Komisijai uz nenoteiktu laiku piešķir Pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir, ievērojot šā panta nosacījumus
  .

2.
     
  Šīs regulas 1. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģējumu Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no. (7). Komisija sagatavo ziņojumu par deleģētajām pilnvarām vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģējumu automātiski pagarina par tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu ne vēlāk kā trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

3.
     
  Eiropas Parlaments vai Padome jebkurā laikā var atsaukt 1. panta 2. punktā minēto pilnvaru deleģējumu. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz tajā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.
     Līdzko Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.
     
  Deleģētais akts, kas pieņemts saskaņā ar 1. panta 2. punktu, stājas spēkā tikai tad, ja divu mēnešu laikā pēc tā paziņošanas Eiropas Parlamentam un Padomei ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā laikposma beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju, ka iebildumus neizteiks. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo laikposmu pagarina par diviem mēnešiem. [Gr. 4]

13.b pants

Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt 13.a pantā minēto pilnvaru deleģēšanu.

Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atcelt deleģētās pilnvaras, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atceltas, kā arī atcelšanas iespējamos iemeslus.

Lēmums par atsaukšanu izbeidz šajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājās spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošo deleģēto tiesību aktu likumību. To publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
  [Gr. 5]

13.c pants

Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus pret deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.

Ja pēc šā termiņa beigām ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un tas stājas spēkā tajā noteiktajā dienā.

Deleģēto aktu var publicēt Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī un tas var stāties spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par to, ka ir nolēmuši neizteikt iebildumus.

Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta iebildumu pamatojumu.
  [Am. 6]

13.d pants

Komisija vajadzības gadījumā, pieņemot īstenošanas aktus, saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1290/2005 42.d panta 2. punktā minēto procedūru pieņem

  paredz īpašus
  noteikumus, kuru mērķis ir šīs regulas vienota piemērošana Savienībā, jo īpaši attiecībā uz
  turpmāko
  :

a)

regulas 7. panta 1. punktā minēto kopīgo pasākumu koordinēšanu;

| b) | sīkākām norādēm un īpašām prasībām, kas attiecas uz pieprasījumu saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu, paziņojuma saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu, un saistībā ar šo regulu pieprasītās informācijas iesniegšanu un apmaiņu; |
| --- | --- |

b)

sīkākām norādēm un īpašām prasībām, kas attiecas uz pieprasījumu saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu, paziņojuma saturu, veidu un iesniegšanas paņēmienu, un saistībā ar šo regulu pieprasītās informācijas iesniegšanu un apmaiņu;

| c) | publicēšanas nosacījumiem un paņēmieniem vai īpašiem noteikumiem un nosacījumiem, lai Komisija dalībvalstu kompetentajām iestādēm izplatītu vai darītu pieejamu informāciju, kas nepieciešama saistībā ar šo regulu. |
| --- | --- |

c)

publicēšanas nosacījumiem un paņēmieniem vai īpašiem noteikumiem un nosacījumiem, lai Komisija dalībvalstu kompetentajām iestādēm izplatītu vai darītu pieejamu informāciju, kas nepieciešama saistībā ar šo regulu.

Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 13.e panta 2. punktā minēto pārbaudes procedūru. [Gr. 7]

13.e pants

1.
     
  Komisijai palīdz Lauksaimniecības fondu komiteja, kas izveidota ar Padomes 2005. gada 21. jūnija Regulas (EK) Nr. 1290/2005 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu (8) 41. pantu. Minētā komiteja ir komiteja Regulas (ES) Nr. 182/2011 nozīmē.

2.
     
  Ja ir izdarīta atsauce uz šo punktu, piemēro Regulas (ES) Nr. 182/2011 5. pantu.

2. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

...,

Eiropas Parlamenta vārdā –

priekšsēdētājs

Padomes vārdā –

priekšsēdētājs

---

(1)  OV C 218, 23.7.2011., 126. lpp.

1

(2)  Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija nostāja.

2

(3)  OV L 143, 3.6.2008., 1. lpp.

3

(4)  
  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

4

OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

(5)  

  OV L 55, 28.2.2011, 13. lpp.

5

OV L 55, 28.2.2011, 13. lpp.

(6)  

  OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.
  "

6

OV L 30, 31.1.2009., 16. lpp.

(7)

7

| + | Šīs regulas spēkā stāšanās datums. |
| --- | --- |

+

Šīs regulas spēkā stāšanās datums.

(8)  

  OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.
  "

8

OV L 209, 11.8.2005., 1. lpp.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/550

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsES un Krievijas Nolīgums par pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu ***

P7_TA(2012)0284

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

2013/C 349 E/29

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16815/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16815/2011),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas Partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu (16816/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par pašreizējā ES un Krievijas Partnerības un sadarbības nolīgumā paredzēto pakalpojumu tirdzniecības saistību saglabāšanu (16816/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0522/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0522/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0176/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0176/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/550

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsES un Krievijas nolīgums par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību ***

P7_TA(2012)0285

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

2013/C 349 E/30

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16806/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16806/2011),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju (16807/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam starp Eiropas Savienību un Krievijas Federācijas valdību par mehānisko transportlīdzekļu detaļu un komplektējošo daļu tirdzniecību starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju (16807/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0517/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0517/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0175/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A7-0175/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/551 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/551

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsES un Krievijas Nolīgums par Krievijas Federācijas izvedmuitas nodokļu ieviešanu vai palielināšanu izejvielām ***

P7_TA(2012)0286

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu izejvielām (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

2013/C 349 E/31

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16827/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (16827/2011),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu izejvielām (16828/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Krievijas Federāciju par izvedmuitas ieviešanu vai palielināšanu izejvielām (16828/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0520/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0520/2011),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0178/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu (A7-0178/2012),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Krievijas Federācijas valdībai un parlamentam.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/552 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/552

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsViltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgums starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksiku, Maroku, Jaunzēlandi, Singapūru, Šveici un ASV ***

P7_TA(2012)0287

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksikas Savienotajām Valstīm, Marokas Karalisti, Jaunzēlandi, Singapūras Republiku, Šveices Konfederāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

2013/C 349 E/32

(Piekrišana)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12195/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12195/2011),

| — | ņemot vērā projektu Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksikas Savienotajām Valstīm, Marokas Karalisti, Jaunzēlandi, Singapūras Republiku, Šveices Konfederāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm (12196/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Viltošanas novēršanas tirdzniecības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, Austrāliju, Kanādu, Japānu, Korejas Republiku, Meksikas Savienotajām Valstīm, Marokas Karalisti, Jaunzēlandi, Singapūras Republiku, Šveices Konfederāciju un Amerikas Savienotajām Valstīm (12196/2011),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0027/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 4. punkta pirmo daļu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunkta v) punktu (C7-0027/2012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 81. pantu un 90. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0204/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ieteikumu un Attīstības komitejas, Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Juridiskās komitejas, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A7-0204/2012),

| 1. | nesniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

nesniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam informēt Padomi, ka nolīgumu nevar noslēgt; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam informēt Padomi, ka nolīgumu nevar noslēgt;

| 3. | Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Austrālijas, Kanādas, Japānas, Korejas Republikas, Meksikas Savienoto Valstu, Marokas Karalistes, Jaunzēlandes, Singapūras Republikas, Šveices Konfederācijas un Amerikas Savienoto Valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

Uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Austrālijas, Kanādas, Japānas, Korejas Republikas, Meksikas Savienoto Valstu, Marokas Karalistes, Jaunzēlandes, Singapūras Republikas, Šveices Konfederācijas un Amerikas Savienoto Valstu valdībām un parlamentiem.

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/553 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/553

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsLauksaimniekiem paredzēti tiešie maksājumi 2013. gadā ***I

P7_TA(2012)0288

Eiropas Parlamenta 2012. gada 4. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

2013/C 349 E/33

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0630), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2011)0630),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0337/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0337/2011),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 42. panta pirmo daļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 42. panta pirmo daļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 25. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2012. gada 4. maija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. jūnija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. un 37. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0163/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A7-0163/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 191, 29.6.2012., 116. lpp.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

Trešdiena, 2012. gada 4. jūlijsP7_TC1-COD(2011)0286

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 4. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 73/2009 saistībā ar lauksaimniekiem paredzētu tiešo maksājumu piemērošanu attiecībā uz 2013. gadu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 671/2012.)

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijs

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/555 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/555

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsProtokols par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem ***I

P7_TA(2012)0294

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem un tā I pielikumu (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

2013/C 349 E/34

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas lūgumu (02074/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas lūgumu (02074/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 257. panta pirmo un otro daļu un 281. panta otro daļu, saskaņā ar kurām tam ir iesniegts šis akta projekts (C7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 257. panta pirmo un otro daļu un 281. panta otro daļu, saskaņā ar kurām tam ir iesniegts šis akta projekts (C7-0090/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2011)0596),

| — | ņemot vērā Tiesas 2012. gada 8. maija vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas 2012. gada 8. maija vēstuli,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 30. maija vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 30. maija vēstuli,

| — | ņemot vērā 2012. gada 31. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 31. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Budžeta komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A7-0185/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | norāda – ņemot vērā to, ka Tiesas sastāvs tiks daļēji nomainīts 2012. gada 7. oktobrī un ka steidzami jāmeklē risinājums, kas nodrošinātu pienācīgu Civildienesta tiesas darbību, vajadzētu nekavējoties pieņemt ierosinātos grozījumus Statūtos attiecībā uz Tiesas un Vispārējās tiesas organizāciju un Civildienesta tiesu, kā norādīts Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētāja 2012. gada 8. maija vēstulē; |
| --- | --- |

2.

norāda – ņemot vērā to, ka Tiesas sastāvs tiks daļēji nomainīts 2012. gada 7. oktobrī un ka steidzami jāmeklē risinājums, kas nodrošinātu pienācīgu Civildienesta tiesas darbību, vajadzētu nekavējoties pieņemt ierosinātos grozījumus Statūtos attiecībā uz Tiesas un Vispārējās tiesas organizāciju un Civildienesta tiesu, kā norādīts Eiropas Savienības Tiesas priekšsēdētāja 2012. gada 8. maija vēstulē;

| 3. | patur tiesības Tiesas iesniegtā lūguma izskatīšanu daļā par Vispārējās tiesas locekļiem atlikt uz vēlāku laiku; |
| --- | --- |

3.

patur tiesības Tiesas iesniegtā lūguma izskatīšanu daļā par Vispārējās tiesas locekļiem atlikt uz vēlāku laiku;

| 4. | nolemj tuvākajā nākotnē Parlamentā rīkot debates par to, kādi būs ieguvumi, ja Tiesā tiks atļauts tiesnešiem paust atsevišķu viedokli; |
| --- | --- |

4.

nolemj tuvākajā nākotnē Parlamentā rīkot debates par to, kādi būs ieguvumi, ja Tiesā tiks atļauts tiesnešiem paust atsevišķu viedokli;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2011)0901A

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2012, ar ko groza Protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem un tā I pielikumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES, Euratom) Nr. 741/2012.)

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/556 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/556

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsEiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesneši ***I

P7_TA(2012)0295

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par projektu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesnešiem (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

2013/C 349 E/35

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas lūgumu (01923/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentam un Padomei iesniegto Tiesas lūgumu (01923/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 257. un 281. pantu, saskaņā ar kuriem Parlamentam ir iesniegts šis akta projekts (C7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 257. un 281. pantu, saskaņā ar kuriem Parlamentam ir iesniegts šis akta projekts (C7-0091/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. un 15. punktu,

| — | ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas atzinumu (COM(2011)0596),

| — | ņemot vērā 2012. gada 31. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 31. maija vēstulē Padomes pārstāvja pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A7-0184/2012),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2011)0902

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) Nr. .../2012 par Eiropas Savienības Civildienesta tiesas aizstājējtiesnešiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES, Euratom) Nr. 979/2012.)

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/557 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/557

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsFinansiālais atbalsts Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā ***I

P7_TA(2012)0296

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads), un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

2013/C 349 E/36

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0659), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2011)0659),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 172. pantu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 172. pantu un 173. panta 3. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0372/2011),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 23. februāra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 30. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2012. gada 30. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0150/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A7-0150/2012),

| 1. | pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

pieņem turpmāk izklāstīto nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 143, 22.5.2012., 134. lpp.

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsP7_TC1-COD(2011)0301

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2012. gada 5. jūlijā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr .../2012, ar kuru groza Lēmumu Nr. 1639/2006/EK, ar ko izveido konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammu (2007. līdz 2013. gads) un Regulu (EK) Nr. 680/2007, ar ko paredz vispārīgus noteikumus Kopienas finansiālā atbalsta piešķiršanai Eiropas transporta un enerģētikas tīklu jomā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) Nr. 670/2012.)

---

| 29.11.2013 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | CE 349/558 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

CE 349/558

---

Ceturtdiena, 2012. gada 5. jūlijsBudžeta grozījuma Nr. 3/2012 projekts — pēc 2011. finanšu gada budžeta izpildes atlikušais pārpalikums

P7_TA(2012)0297

Eiropas Parlamenta 2012. gada 5. jūlija rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2012. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu, III iedaļa — Komisija (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

2013/C 349 E/37

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 310. un 314. pantu, un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 310. un 314. pantu, un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu, jo īpaši tā 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), (Finanšu regula) un jo īpaši tās 15., 37. un 38. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 25. jūnija Regulu (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 par Finanšu regulu, ko piemēro Eiropas Kopienu vispārējam budžetam (1), (Finanšu regula) un jo īpaši tās 15., 37. un 38. pantu,

| — | ņemot vērā 2011. gada 1. decembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 1. decembrī galīgajā variantā pieņemto Eiropas Savienības 2012. finanšu gada vispārējo budžetu (2),

| — | ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz 2012. gada 7. jūnijā pieņemto apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 9/2012, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju attiecībā uz 2012. gada 7. jūnijā pieņemto apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 9/2012,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2006. gada 17. maija Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu un pareizu finanšu pārvaldību (3),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu, ko Komisija iesniedza 2012. gada 16. aprīlī (COM(2012)0181), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu, ko Komisija iesniedza 2012. gada 16. aprīlī (COM(2012)0181),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 11. jūnijā pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu (11113/2012 – C7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 11. jūnijā pieņemto nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu (11113/2012 – C7-0147/2012),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam (COM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. decembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības gada budžetam (COM(2010)0815),

| — | ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 75.b un 75.e pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0206/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A7-0206/2012),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projekta mērķis ir 2012. gada budžetā iegrāmatot 2011. finanšu gada budžeta pārpalikumu EUR 1 496 968 014 apmērā; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projekta mērķis ir 2012. gada budžetā iegrāmatot 2011. finanšu gada budžeta pārpalikumu EUR 1 496 968 014 apmērā;

| B. | tā kā šo pārpalikumu galvenokārt veido neiztērētās izdevumiem paredzētās summas EUR 0,73 miljardu apmērā, plānoto ieņēmumu pārsniegums vairāk nekā EUR 0,67 miljardu apmērā un pozitīva valūtas maiņas kursa starpība EUR 0,1 miljarda apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā šo pārpalikumu galvenokārt veido neiztērētās izdevumiem paredzētās summas EUR 0,73 miljardu apmērā, plānoto ieņēmumu pārsniegums vairāk nekā EUR 0,67 miljardu apmērā un pozitīva valūtas maiņas kursa starpība EUR 0,1 miljarda apmērā;

| C. | tā kā lielāko daļu ieņēmumu (EUR 0,45 miljardus no EUR 0,67 miljardiem) veido naudas sodi un novēlotu maksājumu soda procenti; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielāko daļu ieņēmumu (EUR 0,45 miljardus no EUR 0,67 miljardiem) veido naudas sodi un novēlotu maksājumu soda procenti;

| D. | tā kā iemesls neizlietotām 2011. gada budžeta apropriācijām EUR 0,56 miljardu apmērā un no 2010. gada budžeta pārnestām apropriācijām EUR 0,17 miljardu apmērā ir nevis līdzekļu apguves problēma vai nesaimnieciska rīcība, bet gan spēkā esošie noteikumi par maksājumu pārdali atbilstīgi vajadzībām, jo īpaši finanšu gada pēdējās nedēļās; |
| --- | --- |

D.

tā kā iemesls neizlietotām 2011. gada budžeta apropriācijām EUR 0,56 miljardu apmērā un no 2010. gada budžeta pārnestām apropriācijām EUR 0,17 miljardu apmērā ir nevis līdzekļu apguves problēma vai nesaimnieciska rīcība, bet gan spēkā esošie noteikumi par maksājumu pārdali atbilstīgi vajadzībām, jo īpaši finanšu gada pēdējās nedēļās;

| E. | tā kā — tieši pretēji — visi pieejamie rādītāji šogad liecina par maksājumu apropriāciju deficītu daudzās ES intervences jomās, īpaši tādēļ, ka 2011. gadā salīdzinājumā ar Komisijas sākotnējām aplēsēm budžeta lēmējinstitūcija ir samazinājusi maksājumu apropriāciju līmeni Savienības 2012. gada budžetā par vairāk nekā EUR 3 miljardiem, tai skaitā pētniecības un kohēzijas politikas jomā, un šāds samazinājums tiek veikts jau otro gadu pēc kārtas; |
| --- | --- |

E.

tā kā — tieši pretēji — visi pieejamie rādītāji šogad liecina par maksājumu apropriāciju deficītu daudzās ES intervences jomās, īpaši tādēļ, ka 2011. gadā salīdzinājumā ar Komisijas sākotnējām aplēsēm budžeta lēmējinstitūcija ir samazinājusi maksājumu apropriāciju līmeni Savienības 2012. gada budžetā par vairāk nekā EUR 3 miljardiem, tai skaitā pētniecības un kohēzijas politikas jomā, un šāds samazinājums tiek veikts jau otro gadu pēc kārtas;

| F. | tā kā savā nostājā par apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 9/2012 Padome krasi samazināja maksājumu apropriācijas, kas paredzētas pētniecības jomai, kurā saskaņā ar ziņojumiem ir steidzami nepieciešami līdzekļi, lai ievērotu iepriekšējās saistības, tomēr beidzot Padome pārskata savu nostāju saistībā ar apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 19/2012; |
| --- | --- |

F.

tā kā savā nostājā par apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 9/2012 Padome krasi samazināja maksājumu apropriācijas, kas paredzētas pētniecības jomai, kurā saskaņā ar ziņojumiem ir steidzami nepieciešami līdzekļi, lai ievērotu iepriekšējās saistības, tomēr beidzot Padome pārskata savu nostāju saistībā ar apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 19/2012;

| G. | tā kā Finanšu regulas 15. pantā ir paredzēts, ka visas neatbilstības tāmēm iegrāmato Savienības budžetā kā budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi šāda veida neatbilstībai, |
| --- | --- |

G.

tā kā Finanšu regulas 15. pantā ir paredzēts, ka visas neatbilstības tāmēm iegrāmato Savienības budžetā kā budžeta grozījumus, kas paredzēti vienīgi šāda veida neatbilstībai,

| 1. | pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu, kas attiecas tikai uz 2011. gada budžeta pārpalikuma iegrāmatošanu saskaņā ar Finanšu regulas 15. pantu; uzsver, ka Finanšu regulā ir paredzēta zināma rīcības brīvība attiecībā uz to, kurām budžeta pozīcijām tiek novirzīts pārpalikums; |
| --- | --- |

1.

pieņem zināšanai budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu, kas attiecas tikai uz 2011. gada budžeta pārpalikuma iegrāmatošanu saskaņā ar Finanšu regulas 15. pantu; uzsver, ka Finanšu regulā ir paredzēta zināma rīcības brīvība attiecībā uz to, kurām budžeta pozīcijām tiek novirzīts pārpalikums;

| 2. | pieņem zināšanai to, ka šo pārpalikumu galvenokārt veido neizlietotās izdevumiem paredzētās summas EUR 0,73 miljardu apmērā, plānoto ieņēmumu pārsniegums vairāk nekā EUR 0,67 miljardu apmērā un pozitīva valūtas maiņas kursa starpība EUR 0,1 miljarda apmērā; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai to, ka šo pārpalikumu galvenokārt veido neizlietotās izdevumiem paredzētās summas EUR 0,73 miljardu apmērā, plānoto ieņēmumu pārsniegums vairāk nekā EUR 0,67 miljardu apmērā un pozitīva valūtas maiņas kursa starpība EUR 0,1 miljarda apmērā;

| 3. | uzsver to, ka iemesls neizlietotiem izdevumiem EUR 0,73 miljardu apmērā ir nevis līdzekļu apguves problēma vai nesaimnieciska rīcība, bet spēkā esošie noteikumi par maksājumu pārdali atbilstīgi vajadzībām; attiecīgi uzskata, ka šādi līdzekļi būtu jāapstrādā atšķirīgi nekā tā pārpalikuma daļa, kas radusies ieņēmumu izmaiņu dēļ; turklāt uzsver, ka liela daļa no šī pārpalikuma radusies tādēļ, ka Padome nolēma nepieņemt algu un pensiju korekciju saskaņā ar Civildienesta noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

uzsver to, ka iemesls neizlietotiem izdevumiem EUR 0,73 miljardu apmērā ir nevis līdzekļu apguves problēma vai nesaimnieciska rīcība, bet spēkā esošie noteikumi par maksājumu pārdali atbilstīgi vajadzībām; attiecīgi uzskata, ka šādi līdzekļi būtu jāapstrādā atšķirīgi nekā tā pārpalikuma daļa, kas radusies ieņēmumu izmaiņu dēļ; turklāt uzsver, ka liela daļa no šī pārpalikuma radusies tādēļ, ka Padome nolēma nepieņemt algu un pensiju korekciju saskaņā ar Civildienesta noteikumiem;

| 4. | pauž nožēlu par to, ka, neņemot vērā LESD 310. panta 5. punkta noteikumus par pareizu finanšu pārvaldību un kopīgo paziņojumu par maksājumu apropriācijām, par kuru visas trīs iestādes vienojās saistībā ar 2012. gada budžeta procedūru, Padome sākotnēji izlēma par divām trešdaļām samazināt apropriāciju pārvietojuma pieprasījumā DEC 9/2012 paredzēto apropriāciju pārvietojumu EUR 485 miljonu apmērā no enerģētikas projektos neiztērētajiem līdzekļiem, lai veicinātu ekonomikas atlabšanu, pārvietojot līdzekļus uz trim budžeta pozīcijām Septītās pamatprogrammas Sadarbības programmā; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu par to, ka, neņemot vērā LESD 310. panta 5. punkta noteikumus par pareizu finanšu pārvaldību un kopīgo paziņojumu par maksājumu apropriācijām, par kuru visas trīs iestādes vienojās saistībā ar 2012. gada budžeta procedūru, Padome sākotnēji izlēma par divām trešdaļām samazināt apropriāciju pārvietojuma pieprasījumā DEC 9/2012 paredzēto apropriāciju pārvietojumu EUR 485 miljonu apmērā no enerģētikas projektos neiztērētajiem līdzekļiem, lai veicinātu ekonomikas atlabšanu, pārvietojot līdzekļus uz trim budžeta pozīcijām Septītās pamatprogrammas Sadarbības programmā;

| 5. | uzsver, ka tādējādi tiktu mākslīgi palielināts 2012. gadā maksājumiem paredzēto un neiztērēto līdzekļu apmērs un attiecīgi arī pārpalikums 2012. gada budžetā, lai gan visi pieejamie rādītāji liecina par to, ka šogad gaidāms maksājumu apropriāciju deficīts pētniecības jomā un citās ES intervences jomās; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Padome pārskata savu nostāju, pieņemot apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 19/2012; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka tādējādi tiktu mākslīgi palielināts 2012. gadā maksājumiem paredzēto un neiztērēto līdzekļu apmērs un attiecīgi arī pārpalikums 2012. gada budžetā, lai gan visi pieejamie rādītāji liecina par to, ka šogad gaidāms maksājumu apropriāciju deficīts pētniecības jomā un citās ES intervences jomās; tādēļ atzinīgi vērtē to, ka Padome pārskata savu nostāju, pieņemot apropriāciju pārvietojuma pieprasījumu DEC 19/2012;

| 6. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu bez grozījumiem: |
| --- | --- |

6.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 3/2012 projektu bez grozījumiem:

| 7. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2012 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 3/2012 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 248, 16.9.2002., 1. lpp.

(2)  OV L 56, 29.2.2012.

(3)  OV C 139, 14.6.2006., 1. lpp.

---