# Europos Sąjungos C 171/2014

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 171 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 57 tomas2014m. birželio 6d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 171

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

57 tomas2014m. birželio 6d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | IV   Pranešimai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Taryba |
| 2014/C 171/01 | Tarybos išvados dėl ES muitų sąjungos valdymo reformos | 1 |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 171/02 | Euro kursas | 9 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

2014/C 171/01

Tarybos išvados dėl ES muitų sąjungos valdymo reformos

1

Europos Komisija

2014/C 171/02

Euro kursas

9

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 171/03 | 2014 m. kvietimas teikti paraiškas – Trečioji Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) (
  1
  ) | 10 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 171/04 | Pranešimas apie dalinės tarpinės kompensacinių priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET), peržiūros inicijavimą | 11 |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2014/C 171/05 | Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą valstybei narei atšaukus pranešimą – Valstybės pagalba – Portugalija (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107–109 straipsniai) – Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – pranešimo atšaukimas – Valstybės pagalba SA.34764 (2012/C) – Regioninė pagalba Europac Kraft Viana, SA (
  1
  ) | 14 |

V   Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

2014/C 171/03

2014 m. kvietimas teikti paraiškas – Trečioji Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) (
  1
  )

1

10

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2014/C 171/04

Pranešimas apie dalinės tarpinės kompensacinių priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET), peržiūros inicijavimą

11

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2014/C 171/05

Sprendimas baigti oficialią tyrimo procedūrą valstybei narei atšaukus pranešimą – Valstybės pagalba – Portugalija (Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107–109 straipsniai) – Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – pranešimo atšaukimas – Valstybės pagalba SA.34764 (2012/C) – Regioninė pagalba Europac Kraft Viana, SA (
  1
  )

1

14

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Taryba

| 6.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 171/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 171/1

---

TARYBOS IŠVADOS DĖL ES MUITŲ SĄJUNGOS VALDYMO REFORMOS

2014/C 171/01

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

PRIMINDAMA:

| — | ES muitinės įsipareigojimus siekti Europos Sąjungos tikslų, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje, ir įnašą jų siekiant, |
| --- | --- |

—

ES muitinės įsipareigojimus siekti Europos Sąjungos tikslų, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje, ir įnašą jų siekiant,

| — | tai, kad ES muitų sąjunga yra vienas iš sėkmingiausių Europos integracijos ir Europos politikos pavyzdžių, |
| --- | --- |

—

tai, kad ES muitų sąjunga yra vienas iš sėkmingiausių Europos integracijos ir Europos politikos pavyzdžių,

| — | tai, kad nors ES muitų sąjunga yra grindžiama tvirta teisine sistema ir kad ji priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, atsakomybė už muitų srities teisės aktų įgyvendinimą ir bendradarbiavimą šiuo tikslu visų pirma priklauso valstybėms narėms, |
| --- | --- |

—

tai, kad nors ES muitų sąjunga yra grindžiama tvirta teisine sistema ir kad ji priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, atsakomybė už muitų srities teisės aktų įgyvendinimą ir bendradarbiavimą šiuo tikslu visų pirma priklauso valstybėms narėms,

| — | 2012 m. gruodžio 21 d. Europos Komisijos komunikatą dėl ES muitų sąjungos padėties (1), kuriame Europos Parlamentas ir Taryba raginami užmegzti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti ES muitų sąjungos prioritetus ir reformuoti jos valdymą, |
| --- | --- |

—

2012 m. gruodžio 21 d. Europos Komisijos komunikatą dėl ES muitų sąjungos padėties (1), kuriame Europos Parlamentas ir Taryba raginami užmegzti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti ES muitų sąjungos prioritetus ir reformuoti jos valdymą,

| — | 2012 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl pažangos ES muitų sąjungos raidos strategijos srityje (2), kuriose atkreipiamas dėmesys, be kita ko, į poreikį tobulinti ES muitų sąjungos vidaus valdymą ir bendradarbiavimą su kitomis institucijomis ir privačiuoju sektoriumi, taip pat skirti daugiausia dėmesio siekiant užtikrinti sąlygas ir išteklius, kad ekonominių operacijų vykdytojams būtų teikiamos geriausios paslaugos, |
| --- | --- |

—

2012 m. gruodžio 10 d. Tarybos išvadas dėl pažangos ES muitų sąjungos raidos strategijos srityje (2), kuriose atkreipiamas dėmesys, be kita ko, į poreikį tobulinti ES muitų sąjungos vidaus valdymą ir bendradarbiavimą su kitomis institucijomis ir privačiuoju sektoriumi, taip pat skirti daugiausia dėmesio siekiant užtikrinti sąlygas ir išteklius, kad ekonominių operacijų vykdytojams būtų teikiamos geriausios paslaugos,

| — | generalinių direktorių aukšto lygio darbo grupės ataskaitą, kurioje nagrinėjami uždaviniai ir pasiūlymai, išdėstyti Komisijos komunikate dėl ES muitų sąjungos padėties, |
| --- | --- |

—

generalinių direktorių aukšto lygio darbo grupės ataskaitą, kurioje nagrinėjami uždaviniai ir pasiūlymai, išdėstyti Komisijos komunikate dėl ES muitų sąjungos padėties,

| — | Europos Komisijos įsipareigojimą iki 2014 m. pateikti ES muitų sąjungos valdymo projektą, |
| --- | --- |

—

Europos Komisijos įsipareigojimą iki 2014 m. pateikti ES muitų sąjungos valdymo projektą,

| — | tai, kad bendri valdymo tikslai yra gerinti ES muitų sąjungos veikimo efektyvumą ir tai daryti labiausiai ekonomiškai efektyviu būdu taupiai naudojant išteklius tiek ES, tiek valstybių narių lygiu, |
| --- | --- |

—

tai, kad bendri valdymo tikslai yra gerinti ES muitų sąjungos veikimo efektyvumą ir tai daryti labiausiai ekonomiškai efektyviu būdu taupiai naudojant išteklius tiek ES, tiek valstybių narių lygiu,

ATKREIPDAMA DĖMESĮ Į:

| — | tai, kad muitų sąjungos raida veiklos apimčių atžvilgiu, informacinių technologijų diegimo srityje ir politikos bei teisės aktų srityje buvo reikšminga, |
| --- | --- |

—

tai, kad muitų sąjungos raida veiklos apimčių atžvilgiu, informacinių technologijų diegimo srityje ir politikos bei teisės aktų srityje buvo reikšminga,

| — | tai, kad 2010 m. atlikto muitinių administracijų „savęs vertinimo“ išvadose raginama atnaujinti ir tobulinti ES muitų sąjungos įgyvendinimo valdymą, |
| --- | --- |

—

tai, kad 2010 m. atlikto muitinių administracijų „savęs vertinimo“ išvadose raginama atnaujinti ir tobulinti ES muitų sąjungos įgyvendinimo valdymą,

| — | Komisijos atliktos ES muitų sąjungos vertinimo studijos išvadas, |
| --- | --- |

—

Komisijos atliktos ES muitų sąjungos vertinimo studijos išvadas,

| — | tai, kad dėl poreikio greitai reaguoti į kintančius politikos poreikius, suinteresuotųjų subjektų poreikius ir besikeičiančią pasaulinę verslo aplinką reikia užtikrinti aukšto lygio paslaugas visose ES muitų sąjungos veiklos srityse ir rezultatų vertinimą, |
| --- | --- |

—

tai, kad dėl poreikio greitai reaguoti į kintančius politikos poreikius, suinteresuotųjų subjektų poreikius ir besikeičiančią pasaulinę verslo aplinką reikia užtikrinti aukšto lygio paslaugas visose ES muitų sąjungos veiklos srityse ir rezultatų vertinimą,

| — | glaudaus bendradarbiavimo su ekonominių operacijų vykdytojais ir prekybos sektoriumi kaip priemonės remti teisėtą prekybą bei sudaryti jai palankesnes sąlygas ir plėtoti veiksmingas strategijas tinkamai atsižvelgiant į jų verslo modelius svarbą, |
| --- | --- |

—

glaudaus bendradarbiavimo su ekonominių operacijų vykdytojais ir prekybos sektoriumi kaip priemonės remti teisėtą prekybą bei sudaryti jai palankesnes sąlygas ir plėtoti veiksmingas strategijas tinkamai atsižvelgiant į jų verslo modelius svarbą,

| — | Atėnų deklaraciją, dėl kurios 2014 m. kovo 21 d. susitarė ES valstybių narių muitinių administracijų vadovai ir Komisijos Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas, kurioje pažymima tvirta parama generalinių direktorių aukšto lygio darbo grupės valdymo reformos klausimais išvadoms ir ypač tai, kad 28 valstybės narės vieningai patvirtino Muitų politikos grupės įgaliojimus, kurie išdėstyti I priede, |
| --- | --- |

—

Atėnų deklaraciją, dėl kurios 2014 m. kovo 21 d. susitarė ES valstybių narių muitinių administracijų vadovai ir Komisijos Mokesčių ir muitų sąjungos generalinis direktoratas, kurioje pažymima tvirta parama generalinių direktorių aukšto lygio darbo grupės valdymo reformos klausimais išvadoms ir ypač tai, kad 28 valstybės narės vieningai patvirtino Muitų politikos grupės įgaliojimus, kurie išdėstyti I priede,

PRIPAŽINDAMA:

| — | tai, kad priemonės, kurių imamasi siekiant pagerinti ES muitų sąjungos veikimą, turėtų, atsižvelgiant į tai, kad ES muitų sąjunga iš esmės veikia gerai, būti savo pobūdžiu laipsniškos ir visų pirma grindžiamos esamomis struktūromis bei procedūromis ir jomis turėtų būti tinkamai atsižvelgta į uždavinius, su kuriais muitų valdymas susidurs ateityje, |
| --- | --- |

—

tai, kad priemonės, kurių imamasi siekiant pagerinti ES muitų sąjungos veikimą, turėtų, atsižvelgiant į tai, kad ES muitų sąjunga iš esmės veikia gerai, būti savo pobūdžiu laipsniškos ir visų pirma grindžiamos esamomis struktūromis bei procedūromis ir jomis turėtų būti tinkamai atsižvelgta į uždavinius, su kuriais muitų valdymas susidurs ateityje,

| — | muitinės kaip svarbiausios institucijos, atsakingos už tarptautinės prekybos priežiūrą, vaidmenį ir jos vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas prekybai, apsaugant finansinius interesus ir visuomenę, |
| --- | --- |

—

muitinės kaip svarbiausios institucijos, atsakingos už tarptautinės prekybos priežiūrą, vaidmenį ir jos vaidmenį sudarant palankesnes sąlygas prekybai, apsaugant finansinius interesus ir visuomenę,

| — | tai, kad muitinės vaidmuo pastaraisiais metais labai plėtojosi ir apima vis daugiau užduočių kitose srityse nei pajamų generavimas ir kontrabanda, ir kad svarbu tai, kad šis įnašas būtų tinkamai suprantamas ir remiamas politiniu lygiu, įskaitant Ministrų Taryboje, ir visos visuomenės lygiu, |
| --- | --- |

—

tai, kad muitinės vaidmuo pastaraisiais metais labai plėtojosi ir apima vis daugiau užduočių kitose srityse nei pajamų generavimas ir kontrabanda, ir kad svarbu tai, kad šis įnašas būtų tinkamai suprantamas ir remiamas politiniu lygiu, įskaitant Ministrų Taryboje, ir visos visuomenės lygiu,

| — | labiau integruoto požiūrio į politikos plėtojimą visose su muitine susijusiose srityse kaip vieną iš pagrindinių prioritetų siekiant geresnio muitų sąjungos veikimo svarbą, |
| --- | --- |

—

labiau integruoto požiūrio į politikos plėtojimą visose su muitine susijusiose srityse kaip vieną iš pagrindinių prioritetų siekiant geresnio muitų sąjungos veikimo svarbą,

| — | finansinius ir išteklių suvaržymus, su kuriais susiduria valstybės narės įgyvendindamos naują politiką ir plėtodamos IT sistemas, |
| --- | --- |

—

finansinius ir išteklių suvaržymus, su kuriais susiduria valstybės narės įgyvendindamos naują politiką ir plėtodamos IT sistemas,

PRAŠO KOMISIJOS IR VALSTYBIŲ NARIŲ

| — | užtikrinti rezultatų lygiavertiškumą įgyvendinant muitinės srities teisės aktus ir patobulinti veiklos rezultatų vertinimą nustatant atitinkamas sritis ir sukuriant tinkamus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius, |
| --- | --- |

—

užtikrinti rezultatų lygiavertiškumą įgyvendinant muitinės srities teisės aktus ir patobulinti veiklos rezultatų vertinimą nustatant atitinkamas sritis ir sukuriant tinkamus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius,

| — | plėtoti veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų glaudesnį valstybių narių tarpusavio ir valstybių narių bei Komisijos bendradarbiavimą ir, kai įmanoma, bendrus veiksmus. Šiomis aplinkybėmis keitimąsi geros praktikos pavyzdžiais turėtų papildyti svarstymai, kokiose konkrečiose srityse glaudesnis bendradarbiavimas ir bendri veiksmai sukurs apčiuopiamos naudos valstybėms narėms ir visai ES, įskaitant išteklių telkimą įgyvendinant muitinės procedūras. Bendrus veiksmus gali inicijuoti valstybės narės, kurios pageidauja užmegzti glaudesnį bendradarbiavimą atitinkamai dalyvaujant Komisijai, ir turėtų būti numatyta aiški bendrų veiksmų taikymo sritis, jie turėtų būti grindžiami pagrįstais ekonominiais argumentais tinkamų teisinių priemonių bei kompetencijų atžvilgiu ir jais turėtų būti didinamas ES konkurencingumas, |
| --- | --- |

—

plėtoti veiksmingą ir ekonomiškai efektyvų glaudesnį valstybių narių tarpusavio ir valstybių narių bei Komisijos bendradarbiavimą ir, kai įmanoma, bendrus veiksmus. Šiomis aplinkybėmis keitimąsi geros praktikos pavyzdžiais turėtų papildyti svarstymai, kokiose konkrečiose srityse glaudesnis bendradarbiavimas ir bendri veiksmai sukurs apčiuopiamos naudos valstybėms narėms ir visai ES, įskaitant išteklių telkimą įgyvendinant muitinės procedūras. Bendrus veiksmus gali inicijuoti valstybės narės, kurios pageidauja užmegzti glaudesnį bendradarbiavimą atitinkamai dalyvaujant Komisijai, ir turėtų būti numatyta aiški bendrų veiksmų taikymo sritis, jie turėtų būti grindžiami pagrįstais ekonominiais argumentais tinkamų teisinių priemonių bei kompetencijų atžvilgiu ir jais turėtų būti didinamas ES konkurencingumas,

| — | sukurti ilgalaikę ir darnią strategiją dėl bendrai valdomų ir naudojamų IT sistemų visose su muitine susijusiose srityse, atsižvelgiant į ribotus išteklius ir finansinius aspektus, |
| --- | --- |

—

sukurti ilgalaikę ir darnią strategiją dėl bendrai valdomų ir naudojamų IT sistemų visose su muitine susijusiose srityse, atsižvelgiant į ribotus išteklius ir finansinius aspektus,

| — | imtis tinkamų priemonių muitinių sąveikai ir koordinavimui su kitomis įstaigomis, veikiančiomis palankesnių sąlygų prekybai sudarymo ir tarptautinės tiekimo grandinės saugos bei saugumo srityje, didinti, |
| --- | --- |

—

imtis tinkamų priemonių muitinių sąveikai ir koordinavimui su kitomis įstaigomis, veikiančiomis palankesnių sąlygų prekybai sudarymo ir tarptautinės tiekimo grandinės saugos bei saugumo srityje, didinti,

| — | dėti reikiamas pastangas, kad būtų pasiektas labiau integruotas požiūris į politikos plėtojimą visose su muitine susijusiose srityse ES ir valstybių narių lygiu, |
| --- | --- |

—

dėti reikiamas pastangas, kad būtų pasiektas labiau integruotas požiūris į politikos plėtojimą visose su muitine susijusiose srityse ES ir valstybių narių lygiu,

| — | užtikrinti tvirtą ir sistemišką muitinių ir prekybos sektoriaus sąveiką ES ir valstybių narių lygiu, siekiant parengti sprendimus, kurie būtų suderinami su verslo modeliais ir tarptautiniais standartais, susijusiais su prekyba ir muitine, |
| --- | --- |

—

užtikrinti tvirtą ir sistemišką muitinių ir prekybos sektoriaus sąveiką ES ir valstybių narių lygiu, siekiant parengti sprendimus, kurie būtų suderinami su verslo modeliais ir tarptautiniais standartais, susijusiais su prekyba ir muitine,

PRAŠO KOMISIJOS

| — | glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis peržiūrėti ir racionalizuoti įstaigas ir ekspertų grupes, dalyvaujančias įgyvendinant ES muitų sąjungą ES lygiu, |
| --- | --- |

—

glaudžiai bendradarbiaujant su valstybėmis narėmis peržiūrėti ir racionalizuoti įstaigas ir ekspertų grupes, dalyvaujančias įgyvendinant ES muitų sąjungą ES lygiu,

| — | patvirtinti pridedamus Muitų politikos grupės įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

patvirtinti pridedamus Muitų politikos grupės įgaliojimus,

PRAŠO MUITŲ POLITIKOS GRUPĖS

| — | nedelsiant įgyvendinti pridedamus Muitų politikos grupės įgaliojimus, |
| --- | --- |

—

nedelsiant įgyvendinti pridedamus Muitų politikos grupės įgaliojimus,

PRAŠO VALSTYBIŲ NARIŲ IR PIRMININKAUSIANČIŲ VALSTYBIŲ NARIŲ

| — | ištirti ir įvertinti galimybes strategiškiau naudotis su muitinės klausimais susijusiomis darbo grupėmis ir numatyti joms geriausią poziciją Tarybos struktūroje, įskaitant ataskaitų teikimo mechanizmą, ir prireikus atitinkamai pateikti Tarybai pasiūlymą, |
| --- | --- |

—

ištirti ir įvertinti galimybes strategiškiau naudotis su muitinės klausimais susijusiomis darbo grupėmis ir numatyti joms geriausią poziciją Tarybos struktūroje, įskaitant ataskaitų teikimo mechanizmą, ir prireikus atitinkamai pateikti Tarybai pasiūlymą,

| — | imtis atitinkamų iniciatyvų siekiant padidinti muitinių vaidmenį politiniu lygiu Taryboje. |
| --- | --- |

—

imtis atitinkamų iniciatyvų siekiant padidinti muitinių vaidmenį politiniu lygiu Taryboje.

---

(1)  COM(2012) 791.

(2)  OL C 80, 2013 3 19, p. 11.

---

I PRIEDAS

Muitų politikos grupė

Įgaliojimai

Narystė

Muitų politikos grupę sudaro visų Europos Sąjungos valstybių narių ir Europos Komisijos už muitinės klausimus atsakingi generaliniai direktoriai. Muitų politikos grupei pirmininkauja Europos Komisija.

Vaidmuo

Muitų politikos grupės vaidmuo yra:

| — | teikti strategines politikos rekomendacijas Europos Komisijai muitų politikos klausimais ir dėl to, kaip galima pagerinti ES muitų sąjungos veikimą, |
| --- | --- |

—

teikti strategines politikos rekomendacijas Europos Komisijai muitų politikos klausimais ir dėl to, kaip galima pagerinti ES muitų sąjungos veikimą,

| — | užtikrinti akademinę lyderystę efektyviam ir veiksmingam ES muitų sąjungos veikimui, įskaitant lyderystę veiklos politikos įgyvendinimo klausimais, |
| --- | --- |

—

užtikrinti akademinę lyderystę efektyviam ir veiksmingam ES muitų sąjungos veikimui, įskaitant lyderystę veiklos politikos įgyvendinimo klausimais,

| — | dalintis geriausios praktikos pavyzdžiais ir informacija apie kylančią riziką ir atitikties uždavinius, |
| --- | --- |

—

dalintis geriausios praktikos pavyzdžiais ir informacija apie kylančią riziką ir atitikties uždavinius,

| — | vykdyti įvairių komitetų ir grupių, įsteigtų pagal programą „Muitinė 2020“, darbo strateginę priežiūrą, teikti joms rekomendacijas ir gaires, be kita ko, spręsti nuomonių skirtumus, kurie gali atsirasti dėl kitų komitetų ar grupių darbo, vadovauti šių komitetų ir grupių darbui ir teikti konsultacijas Komisijai apie poreikį įsteigti ar panaikinti komitetus ar grupes, remiantis jų darbo vertės vertinimu, |
| --- | --- |

—

vykdyti įvairių komitetų ir grupių, įsteigtų pagal programą „Muitinė 2020“, darbo strateginę priežiūrą, teikti joms rekomendacijas ir gaires, be kita ko, spręsti nuomonių skirtumus, kurie gali atsirasti dėl kitų komitetų ar grupių darbo, vadovauti šių komitetų ir grupių darbui ir teikti konsultacijas Komisijai apie poreikį įsteigti ar panaikinti komitetus ar grupes, remiantis jų darbo vertės vertinimu,

| — | sukurti forumą, kuriame vyktų išankstinės strateginės diskusijos dėl, inter alia,:






  — | atsirandančių arba planuojamų siūlomų naujų muitų politikos iniciatyvų ar planuojamų teisės aktų, kurie pakeis galiojančią muitų politiką arba darys jai poveikį ar darys poveikį veiklos procedūroms, |
| --- | --- | --- |

—

sukurti forumą, kuriame vyktų išankstinės strateginės diskusijos dėl, inter alia,:

—

atsirandančių arba planuojamų siūlomų naujų muitų politikos iniciatyvų ar planuojamų teisės aktų, kurie pakeis galiojančią muitų politiką arba darys jai poveikį ar darys poveikį veiklos procedūroms,

| — | veiklos politikos įgyvendinimo klausimų, kurie kyla dėl naujų teisės aktų, |
| --- | --- |

—

veiklos politikos įgyvendinimo klausimų, kurie kyla dėl naujų teisės aktų,

| — | klausimų, kurie darys poveikį valstybių narių organizavimui, žmogiškųjų išteklių valdymui, įskaitant mokymo ir švietimo programas, biudžetui ar pajėgumams, |
| --- | --- |

—

klausimų, kurie darys poveikį valstybių narių organizavimui, žmogiškųjų išteklių valdymui, įskaitant mokymo ir švietimo programas, biudžetui ar pajėgumams,

| — | stebėsenos veiksmų pasirinkimo, pradžios bei vertinimo ir jų rezultatų, |
| --- | --- |

—

stebėsenos veiksmų pasirinkimo, pradžios bei vertinimo ir jų rezultatų,

| — | visų kitų klausimų, dėl kurių Muitų politikos grupės nariai gali sutarti, kad jie yra strateginio pobūdžio ir priklauso Muitų politikos grupės kompetencijai. |
| --- | --- |

—

visų kitų klausimų, dėl kurių Muitų politikos grupės nariai gali sutarti, kad jie yra strateginio pobūdžio ir priklauso Muitų politikos grupės kompetencijai.

Europos Komisija, atsižvelgdama į sutartą Muitų politikos grupės vaidmenį, tinkamu metu kreipsis į valstybes nares konsultacijos dėl atitinkamų klausimų.

Posėdžiai

Muitų politikos grupės posėdžiai bus rengiami bent tris kartus per metus, o prireikus – dažniau. Konsultuodamasi su valstybėmis narėmis ir atsižvelgdama į Muitų politikos grupės vaidmenį, Europos Komisija parengs posėdžių darbotvarkes.

Darbotvarkės ir darbo tvarkos taisyklės

Muitų politikos grupės darbotvarkę sudarys A punktai ir B punktai. Darbotvarkės A punktai yra skirti tik susipažinti ir tai bus tik dokumentai, prieš posėdį išplatinami Muitų politikos grupės nariams. Dėl darbotvarkės A punktų posėdžiuose nebus daromi pranešimai ar vedamos diskusijos, nebent valstybė narė arba Europos Komisija ne vėliau kaip prieš savaitę iki posėdžio praneša, kad dėl klausimo bus rengiamos diskusijos, ir aiškiai nurodo klausimo, kuris turi būti aptariamas, pobūdį ir mastą. Darbotvarkės B punktai yra skirti diskusijoms ir dėl jų turi būti priimami sprendimai.

Valstybės narės prašymas įtraukti punktą darbotvarkės B punktu, išskyrus tais atvejais, kai klausimas akivaizdžiai nepriklauso Muitų politikos grupės kompetencijai, bus patenkintas sudarant kito Muitų politikos grupės posėdžio darbotvarkę.

Bent 25 % Muitų politikos grupės narių prašymą gauti Europos Komisijos ataskaitą dėl konkretaus klausimo ar temos, susijusių su Muitų politikos grupės vaidmeniu, išskyrus išimtinėmis aplinkybėmis, dėl kurių susitaria Muitų politikos grupė, Europos Komisija patenkins per laikotarpį, kuris turi būti apsvarstytas su Muitų politikos grupe.

---

II PRIEDAS

Atėnų deklaracija dėl ES muitų sąjungos valdymo reformos

Aukšto lygio seminaras dėl ES muitų sąjungos valdymo reformos

ES VALSTYBIŲ NARIŲ MUITINIŲ ADMINISTRACIJŲ VADOVAI IR KOMISIJOS MOKESČIŲ IR MUITŲ SĄJUNGOS GENERALINIS DIREKTORATAS, SUSITIKĘ 2014 M. KOVO 20–21 D. ATĖNUOSE,

PRIMINDAMI

ES muitinės įsipareigojimus siekti Europos Sąjungos tikslų, kaip išdėstyta ES sutarties 2 straipsnyje, ir įnašą jų siekiant,

2012 m. gruodžio 21 d. Europos Komisijos komunikatą dėl ES muitų sąjungos padėties (COM(2012) 791), kuriame Europos Parlamentas ir Taryba raginami užmegzti dialogą su suinteresuotaisiais subjektais, siekiant nustatyti ES muitų sąjungos prioritetus ir reformuoti jos valdymą,

2013 m. kovo 19 d. Tarybos išvadas dėl ES muitų sąjungos raidos, kuriose atkreipiamas dėmesys į poreikį tobulinti ES muitų sąjungos vidaus valdymą ir bendradarbiavimą su kitomis institucijomis ir privačiuoju sektoriumi, taip pat skirti daugiausia dėmesio siekiant užtikrinti sąlygas ir išteklius, kad ekonominių operacijų vykdytojams būtų teikiamos geriausios paslaugos,

tai, kad ES muitų sąjunga yra vienas iš sėkmingiausių Europos integracijos ir Europos politikos pavyzdžių,

tai, kad nors ES muitų sąjunga yra grindžiama tvirta teisine sistema ir kad ji priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai, atsakomybė už muitų srities teisės aktų įgyvendinimą ir bendradarbiavimą šiuo tikslu visų pirma priklauso valstybėms narėms,

ankstesnes nacionalinių muitinių administracijų vadovų deklaracijas, kuriomis siekiama vesti debatus dėl galimų naujų valstybių narių tarpusavio ir jų bei Komisijos bendradarbiavimo siekiant reformuoti ES muitų sąjungos valdymą (pvz., Prahoje, Rukoje),

generalinių direktorių aukšto lygio darbo grupės ataskaitą, kurioje nagrinėjami uždaviniai ir pasiūlymai, išdėstyti Komisijos komunikate dėl ES muitų sąjungos padėties,

Europos Komisijos įsipareigojimą iki 2014 m. pateikti ES muitų sąjungos valdymo projektą,

tai, kad bendri valdymo tikslai yra gerinti ES muitų sąjungos veikimo efektyvumą ir tai daryti labiausiai ekonomiškai efektyviu būdu taupiai naudojant išteklius tiek ES, tiek valstybių narių lygiu,

glaudaus bendradarbiavimo su ekonominių operacijų vykdytojais ir prekybos sektoriumi kaip priemonės remti teisėtą prekybą bei sudaryti jai palankesnes sąlygas ir plėtoti veiksmingas strategijas tinkamai atsižvelgiant į jų verslo modelius svarbą,

ATKREIPDAMI DĖMESĮ Į

tai, kad muitų sąjungos raida veiklos apimčių atžvilgiu, informacinių technologijų diegimo srityje ir politikos bei teisės aktų srityje buvo reikšminga,

tai, kad 2010 m. atlikto muitinių administracijų „savęs vertinimo“ išvadose raginama atnaujinti ir tobulinti ES muitų sąjungos įgyvendinimo valdymą,

ES muitų sąjungos vertinimo studijos išvadas,

tai, kad siekiant patenkinti poreikį skubiai imtis veiksmų dėl kintančių politikos poreikių, suinteresuotųjų subjektų poreikių ir besikeičiančios pasaulinės verslo aplinkos, reikia toliau teikti aukšto lygio paslaugas visose ES muitų sąjungos veiklos srityse ir vertinti rezultatus,

tai, kad generalinių direktorių aukšto lygio darbo grupės išvados tvirtai remiamos, ir ypač tai, kad 28 valstybės narės vieningai patvirtino pridedamus Muitų darbo grupės įgaliojimus.

ATSIŽVELGDAMI Į TAI, VYKDANT ES MUITŲ SĄJUNGOS VALDYMO PERŽIŪRĄ, SUSITARIA:

kad priemonės, kurių imamasi siekiant pagerinti ES muitų sąjungos veikimą, turėtų, atsižvelgiant į tai, kad ES muitų sąjunga iš esmės veikia gerai, būti savo pobūdžiu laipsniškos ir visų pirma grindžiamos esamomis struktūromis bei procedūromis.

Todėl ypatingas dėmesys turėtų būti skiriamas šiems aspektams:

Rezultatų lygiavertiškumo įgyvendinant muitų srities teisės aktus užtikrinimui

Vienodi teisės aktai ir suderintas įgyvendinimas yra gyvybiškai svarbūs efektyviam ES muitų sąjungos veikimui ir svarbu pasiekti lygiaverčių rezultatų, ir šiuo atžvilgiu tobulinti veiklos rezultatų vertinimą nustatant atitinkamas sritis ir sukuriant tinkamus pagrindinius veiklos rezultatų rodiklius.

Glaudesnio bendradarbiavimo ir bendrų veiksmų plėtojimui

Valstybės narės turi neabejotiną glaudesnio bendradarbiavimo potencialą. Siekiant ekonomiškai efektyviu būdu pagerinti veiksmingumą, reikia, kad valstybės narės ir Komisija apsvarstytų, kokiose konkrečiose srityse bendradarbiavimas ir bendri veiksmai suteiks naudos valstybėms narėms ir visai ES. Keitimasis geros praktikos pavyzdžiais turėtų būti papildytas apsvarstant galimybes imtis bendrų veiksmų ir juos organizuojant, visų pirma šiose srityse: muitinių pareigūnų mokymo, supaprastintų procedūrų ir įgaliotųjų ekonominių operacijų vykdytojų, rizikos valdymo ir krizių valdymo, nuoseklių išankstinių nurodymų, pvz., privalomosios tarifinės ir kilmės informacijos, nuoseklios vertinimo praktikos, IT sistemų sąveikos naudojant hibridinį metodą srityse.

Valstybėms narėms, kurios pageidauja užmegzti glaudesnį bendradarbiavimą, gali reikėti imtis bendrų veiksmų atitinkamai dalyvaujant Komisijai, remiantis ekonominiais argumentais, be kita ko, telkiant išteklius įgyvendinant muitinės procedūras, taip būtų sutaupyta daug lėšų valstybių narių ir ES lygiu.

IT ilgalaikės vizijos ir strategijos nustatymui

Reikia sukurti ilgalaikę ir darnią strategiją dėl bendrai valdomų ir naudojamų IT sistemų visose su muitine susijusios srityse, atsižvelgiant į ribotus išteklius ir finansinius aspektus.

Kitų institucijų įtraukimui

Muitinė yra svarbiausia institucija, atsakinga už tarptautinės prekybos priežiūrą. Siekiant geresnio muitų sąjungos veikimo vienas iš pagrindinių prioritetų yra labiau integruotas požiūris į politikos plėtojimą įtraukiant Komisijos ir valstybių narių bendras pastangas. Muitinės sąveika ir veiksmų koordinavimas su kitomis įstaigomis itin svarbus siekiant efektyvumo ir taip pat gali suteikti naudos naudojant negausius išteklius.

Glaudžios sąveikos su prekybos sektoriumi užtikrinimui

Pasaulyje, kuriame prekybos ir tiekimo grandinių tarpusavio priklausomybė vis didėja, muitinių darbo efektyvumas vertinamas remiantis ne tik tuo, kokią apsaugą jos suteikia visuomenei ir viešiesiems finansams, bet ir pagal tai, kokiu greičiu jos tvarko teisėtos prekybos klausimus. Siekiant gero ES muitų sąjungos valdymo, reikia užtikrinti tvirtą ir sistemišką muitinių ir prekybos sektoriaus sąveiką ES ir valstybių narių lygiu, siekiant parengti sprendimus, kurie būtų suderinami su verslo modeliais ir tarptautiniais standartais.

Muitinių politinės svarbos didinimui

Muitinės vaidmuo pastaraisiais metais labai plėtojosi ir apima vis daugiau užduočių kitose srityse nei pajamų generavimas ir kontrabanda. Svarbu, kad šis įnašas būtų tinkamai suprantamas ir remiamas politiniu lygiu, įskaitant Ministrų Taryboje, ir visos visuomenės lygiu. Šiuo atžvilgiu turėtų būti inicijuotas tyrimas dėl veiksmingesnio strateginio naudojimosi su muitinės klausimais susijusiomis darbo grupėmis Taryboje ir geriausios pozicijos toms darbo grupėms Tarybos struktūroje numatymo.

Siekiant įgyvendinti šiuos prioritetus reikia stiprinti muitų politikos koordinavimą ES. Šiuo tikslu reikės iš naujo peržiūrėti ir racionalizuoti įstaigas ir ekspertų grupes, dalyvaujančias įgyvendinant ES muitų sąjungą ES lygiu. Įgyvendindama pridedamus įgaliojimus Muitų politikos grupė, konsultuojanti Komisiją muitų politikos klausimais, turėtų būti iniciatyvi ir sutelkti dėmesį į būsimos veiklos strategiją bei laipsnišką veiklos įgyvendinimą.

Palankiai vertintų Tarybos išvadų dėl komunikato dėl ES muitų sąjungos padėties priėmimą.

---

Europos Komisija

| 6.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 171/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 171/9

---

Euro kursas (1)

2014 m. birželio 5 d.

2014/C 171/02

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,3567 |
| JPY | Japonijos jena | 139,24 |
| DKK | Danijos krona | 7,4626 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,81030 |
| SEK | Švedijos krona | 9,0285 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 1,2200 |
| ISK | Islandijos krona | |
| NOK | Norvegijos krona | 8,1360 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 27,450 |
| HUF | Vengrijos forintas | 303,80 |
| LTL | Lietuvos litas | 3,4528 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,1181 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,3920 |
| TRY | Turkijos lira | 2,8606 |
| AUD | Australijos doleris | 1,4608 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4842 |
| HKD | Honkongo doleris | 10,5181 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,6068 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,7055 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 385,96 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 14,4935 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 8,4839 |
| HRK | Kroatijos kuna | 7,5758 |
| IDR | Indonezijos rupija | 16 046,28 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,3758 |
| PHP | Filipinų pesas | 59,290 |
| RUB | Rusijos rublis | 47,2404 |
| THB | Tailando batas | 44,319 |
| BRL | Brazilijos realas | 3,0873 |
| MXN | Meksikos pesas | 17,4946 |
| INR | Indijos rupija | 80,3058 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,3567

JPY

Japonijos jena

139,24

DKK

Danijos krona

7,4626

GBP

Svaras sterlingas

0,81030

SEK

Švedijos krona

9,0285

CHF

Šveicarijos frankas

1,2200

ISK

Islandijos krona

NOK

Norvegijos krona

8,1360

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

27,450

HUF

Vengrijos forintas

303,80

LTL

Lietuvos litas

3,4528

PLN

Lenkijos zlotas

4,1181

RON

Rumunijos lėja

4,3920

TRY

Turkijos lira

2,8606

AUD

Australijos doleris

1,4608

CAD

Kanados doleris

1,4842

HKD

Honkongo doleris

10,5181

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,6068

SGD

Singapūro doleris

1,7055

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 385,96

ZAR

Pietų Afrikos randas

14,4935

CNY

Kinijos ženminbi juanis

8,4839

HRK

Kroatijos kuna

7,5758

IDR

Indonezijos rupija

16 046,28

MYR

Malaizijos ringitas

4,3758

PHP

Filipinų pesas

59,290

RUB

Rusijos rublis

47,2404

THB

Tailando batas

44,319

BRL

Brazilijos realas

3,0873

MXN

Meksikos pesas

17,4946

INR

Indijos rupija

80,3058

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

V Nuomonės

ADMINISTRACINĖS PROCEDŪROS

Europos Komisija

| 6.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 171/10 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 171/10

---

2014 m. kvietimas teikti paraiškas

Trečioji Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.)

(Tekstas svarbus EEE)

2014/C 171/03

Šiandien skelbiamas kvietimas teikti paraiškas „Sveikata 2014 m.“ pagal trečiąją Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programą (2014–2020 m.) (1).

Šį kvietimą teikti paraiškas sudaro šios dalys:

| — | kvietimas teikti paraiškas finansinei paramai konkretiems veiksmams (dotacijos projektams) gauti, |
| --- | --- |

—

kvietimas teikti paraiškas finansinei paramai konkretiems veiksmams (dotacijos projektams) gauti,

| — | kvietimas teikti paraiškas finansinei paramai nevyriausybinių organizacijų veiklai (dotacijos veiklai) gauti. |
| --- | --- |

—

kvietimas teikti paraiškas finansinei paramai nevyriausybinių organizacijų veiklai (dotacijos veiklai) gauti.

Pasiūlymų teikimo internetu terminai: dėl dotacijų projektams – 2014 m. rugsėjo 25 d.; dėl partnerystės pagrindų susitarimo (dotacijos veiklai) – 2014 m. rugsėjo 25 d.; ir dėl konkretaus dotacijos susitarimo – 2014 m. rugsėjo 25 d.

Visa informacija, įskaitant 2014 m. gegužės 26 d. Komisijos sprendimą dėl 2014 m. darbo programos, skirtos įgyvendinti trečiąją Sąjungos programą sveikatos srityje (2014–2020 m.), priėmimo, informacija apie atranką, sutarčių sudarymą ir kitus kriterijus, susijusius su finansine parama šios programos veiksmams, skelbiama Vartotojų, sveikatos ir maisto programų vykdomosios įstaigos (CHAFEA) interneto svetainėje adresu:

http://ec.europa.eu/chafea/

---

(1)  2014 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 282/2014, kuriuo nustatoma trečioji daugiametė Sąjungos veiksmų sveikatos srityje programa (2014–2020 m.) ir panaikinamas Sprendimas Nr. 1350/2007/EB (OL L 86, 2014 3 21, p. 1).

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU BENDROS PREKYBOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 6.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 171/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 171/11

---

Pranešimas apie dalinės tarpinės kompensacinių priemonių, taikomų tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET), peržiūros inicijavimą

2014/C 171/04

Europos Komisija (toliau – Komisija) gavo prašymą atlikti dalinę tarpinę peržiūrą pagal 2009 m. birželio 11 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 597/2009 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (1) (toliau – pagrindinis reglamentas) 19 straipsnį.

1.   Prašymas atlikti peržiūrą

Prašymą pateikė eksportuojantis Indijos gamintojas Dhunseri Petrochem & Tea Limited (toliau – pareiškėjas).

Atliekant peržiūrą nagrinėjami tik pareiškėjo subsidijavimo aspektai.

2.   Peržiūrimasis produktas

Peržiūrimasis produktas – Indijos kilmės polietileno tereftalatas (PET), kurio klampos skaičius pagal ISO standartą 1628–5 yra 78 ml/g arba didesnis ir kurio KN kodas šiuo metu yra 3907 60 20 (toliau – peržiūrimasis produktas).

3.   Galiojančios priemonės

Šiuo metu galiojančios priemonės yra galutinis kompensacinis muitas, nustatytas Tarybos reglamentu (ES) Nr. 461/2013 (2).

4.   Peržiūros pagrindas

Pareiškėjas pateikė prima facie įrodymų, kad pasikeitė su pareiškėju susijusios subsidijavimo aplinkybės, kurių pagrindu buvo nustatytos priemonės, ir kad šie pokyčiai yra ilgalaikiai.

Pareiškėjas teigia, kad nėra būtina toliau taikyti galiojančio dydžio priemonės importuojamam peržiūrimajam produktui ir taip atlyginti kompensuotino subsidijavimo daromą žalą. Pareiškėjas pateikė pakankamai įrodymų, kad jam teikiamos subsidijos suma yra gerokai mažesnė nei šiuo metu jam taikoma muito norma. Bendras subsidijos dydis sumažėjo dėl to, kad nustojo galioti jo į eksportą orientuotos įmonės statusas, ir dėl to, kad po tyrimo, kurį atlikus nustatytos dabartinio dydžio priemonės, sumažėjo peržiūrimajam produktui gaminti naudojamoms žaliavoms taikomi importo muitai.

Remdamasi tuo, kas išdėstyta, Komisija mano, kad dėl Dhunseri Petrochem & Tea Limited subsidijavimo yra pakankamai prima facie įrodymų, kad subsidijavimo aplinkybės labai pasikeitė ir kad šie pokyčiai ilgalaikiai, ir dėl to priemones reikėtų peržiūrėti.

5.   Procedūra

Informavusi valstybes nares ir nustačiusi, kad yra pakankamai įrodymų, pagrindžiančių dalinės tarpinės peržiūros, per kurią būtų nagrinėjami tik pareiškėjo subsidijavimo aspektai, inicijavimą, Komisija, remdamasi pagrindinio reglamento 19 straipsniu, inicijuoja peržiūrą. Peržiūros tikslas – nustatyti pareiškėjo subsidijavimo normą, kuri jam taikoma dėl subsidijavimo praktikos ar schemų, iš kurių, kaip nustatyta, pareiškėjas gauna naudos.

Po peržiūros gali tekti iš dalies keisti tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatytą muito normą, taikomą visoms kitoms Indijos bendrovėms.

5.1.   Klausimynai

Siekdama gauti informacijos, kurią mano esant reikalingą tyrimui, Komisija nusiųs klausimynus pareiškėjui ir nagrinėjamosios eksportuojančios šalies valdžios institucijoms.

Pareiškėjas ir tos šalies valdžios institucijos užpildytus klausimynus turi pateikti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos, jei nenurodyta kitaip.

5.2.   Kita rašytinė informacija

Atsižvelgiant į šio pranešimo nuostatas, visos suinteresuotosios šalys raginamos pareikšti savo nuomonę, pateikti informacijos ir patvirtinamuosius dokumentus. Jei nenurodyta kitaip, šią informaciją ir patvirtinamuosius dokumentus Komisija turi gauti per 37 dienas nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

5.3.   Galimybė būti išklausytiems Komisijos tyrimo tarnybų

Visos suinteresuotosios šalys gali prašyti būti išklausytos Komisijos tyrimo tarnybų. Visi prašymai išklausyti turėtų būti pateikiami raštu, juose nurodant prašymo priežastis. Prašymai išklausyti dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Po to prašymai išklausyti privalo būti teikiami laikantis konkrečių terminų, kuriuos Komisija nustato savo raštuose šalims.

5.4.   Rašytinės informacijos teikimo, užpildytų klausimynų siuntimo ir susirašinėjimo tvarka

Visa rašytinė informacija, įskaitant informaciją, kurios prašoma šiame pranešime, užpildytus klausimynus ir suinteresuotųjų šalių laikyti konfidencialiu prašomą susirašinėjimą, ženklinama „riboto naudojimo“ (3) grifu.

Pagal pagrindinio reglamento 29 straipsnio 2 dalį suinteresuotosios šalys, teikiančios „riboto naudojimo“ informaciją, privalo pateikti nekonfidencialią tokios informacijos santrauką, ženklinamą „suinteresuotosioms šalims susipažinti“. Šios santraukos turėtų būti pakankamai išsamios, kad būtų galima tinkamai suprasti konfidencialios informacijos esmę. Jei konfidencialią informaciją teikianti suinteresuotoji šalis nepateikia reikiamos formos ir kokybės nekonfidencialios tokios informacijos santraukos, į tokią konfidencialią informaciją gali būti neatsižvelgta.

Suinteresuotosios šalys raginamos visą informaciją ir prašymus, įskaitant nuskenuotus įgaliojimus ir sertifikatus, pateikti e. paštu, o ilgus atsakymus įteikti asmeniškai arba registruotu paštu vienkartinio rašymo kompaktiniame diske (CD-ROM) arba universaliajame diske (DVD). Naudodamos e. paštą suinteresuotosios šalys sutinka su elektroninio informacijos teikimo taisyklėmis, kurios pateiktos susirašinėjimo su suinteresuotosiomis šalimis nagrinėjant prekybos apsaugos bylas gairėse, paskelbtose Prekybos generalinio direktorato svetainėje http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2011/june/tradoc_148003.pdf Suinteresuotosios šalys turi nurodyti savo pavadinimą, adresą, telefono numerį ir e. pašto adresą, be to, jos turėtų užtikrinti, jog nurodytas e. paštas yra veikiantis, oficialus kiekvieną dieną tikrinamas darbo e. paštas. Kai bus pateikti kontaktiniai duomenys, Komisija susisieks su suinteresuotosiomis šalimis tik e. paštu, nebent jos aiškiai nurodys pageidaujančios visus dokumentus iš Komisijos gauti kitomis ryšio priemonėmis arba nebent siųstinus dokumentus dėl jų pobūdžio teks siųsti registruotu paštu. Išsamesnių taisyklių ir informacijos dėl susirašinėjimo su Komisija, įskaitant principus, taikomus e. paštu pateikiamai informacijai, suinteresuotosios šalys gali rasti minėtose susirašinėjimo su suinteresuotosiomis šalimis gairėse.

Komisijos adresas susirašinėjimui:

| European Commission |
| --- |
| Direktorate-General for Trade |
| Direction H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussels |
| BELGIQUE/BELGIË |
| e. paštas: TRADE-PET-R598-SUBSIDY@ec.europa.eu |

European Commission

Direktorate-General for Trade

Direction H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussels

BELGIQUE/BELGIË

e. paštas: TRADE-PET-R598-SUBSIDY@ec.europa.eu

6.   Nebendradarbiavimas

Tais atvejais, kai suinteresuotoji šalis atsisako leisti susipažinti su būtina informacija, jos nepateikia per nustatytą terminą arba akivaizdžiai trukdo tyrimui, pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį išvados (teigiamos arba neigiamos) gali būti daromos remiantis turimais faktais.

Nustačius, kad suinteresuotoji šalis pateikė melagingą ar klaidinančią informaciją, į ją gali būti neatsižvelgiama ir remiamasi turimais faktais.

Jei suinteresuotoji šalis nebendradarbiauja arba bendradarbiauja tik iš dalies ir todėl išvados grindžiamos turimais faktais pagal pagrindinio reglamento 28 straipsnį, rezultatas gali būti mažiau palankus suinteresuotajai šaliai nei tuo atveju, jei ji būtų bendradarbiavusi.

Atsakymo nepateikimas kompiuterine forma nelaikomas nebendradarbiavimu, jeigu suinteresuotoji šalis įrodo, kad atsakymo pateikimas reikalaujamu būdu sudarytų pernelyg didelių sunkumų ar nepagrįstų papildomų išlaidų. Suinteresuotoji šalis turėtų nedelsdama apie tai pranešti Komisijai.

7.   Bylas nagrinėjantis pareigūnas

Suinteresuotosios šalys gali prašyti, kad nagrinėjant bylą dalyvautų Prekybos generalinio direktorato bylas nagrinėjantis pareigūnas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas yra suinteresuotųjų šalių ir Komisijos tyrimo tarnybų tarpininkas. Bylas nagrinėjantis pareigūnas peržiūri prašymus susipažinti su byla, ginčus dėl dokumentų konfidencialumo, prašymus pratęsti terminus ir trečiųjų šalių prašymus būti išklausytoms. Bylas nagrinėjantis pareigūnas gali surengti atskiros suinteresuotosios šalies klausymą ir veikti kaip tarpininkas, kad būtų visiškai įgyvendintos suinteresuotųjų šalių teisės į gynybą.

Visi prašymai būti išklausytiems dalyvaujant bylas nagrinėjančiam pareigūnui turėtų būti teikiami raštu, nurodant prašymo priežastis. Prašymai išklausyti dėl klausimų, susijusių su pradiniu tyrimo etapu, privalo būti pateikti per 15 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos. Po to prašymai išklausyti privalo būti teikiami laikantis konkrečių terminų, kuriuos Komisija nustato savo raštuose šalims.

Bylas nagrinėjantis pareigūnas taip pat gali suteikti galimybę surengti klausymą, kuriame šalys galėtų pareikšti skirtingą požiūrį ir pateikti paneigiančių argumentų dėl klausimų, susijusių su peržiūros tyrimu.

Daugiau informacijos ir kontaktinius duomenis suinteresuotosios šalys gali rasti bylas nagrinėjančio pareigūno tinklalapiuose Prekybos GD svetainėje http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/

8.   Tyrimo tvarkaraštis

Pagal pagrindinio reglamento 22 straipsnio 1 dalį tyrimas bus baigtas per 15 mėnesių nuo šio pranešimo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dienos.

9.   Asmens duomenų tvarkymas

Visi per šį tyrimą surinkti asmens duomenys bus naudojami laikantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 (4).

---

(1)  OL L 188, 2009 7 18, p. 93.

(2)  2013 m. gegužės 21 d. Tarybos įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 461/2013, kuriuo, pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 18 straipsnį atlikus priemonių galiojimo termino peržiūrą, tam tikram importuojamam Indijos kilmės polietileno tereftalatui (PET) nustatomas galutinis kompensacinis muitas (OL L 137, 2013 5 23, p. 1).

(3)  „Riboto naudojimo“ dokumentas yra konfidencialus dokumentas pagal Reglamento (EB) Nr. 597/2009 29 straipsnį ir PPO susitarimo dėl subsidijų ir kompensacinių priemonių 12 straipsnį. Jis saugomas pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1049/2001 4 straipsnį (OL L 145, 2001 5 31, p. 43).

(4)  2000 m. gruodžio 18 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 45/2001 dėl asmenų apsaugos Bendrijos institucijoms ir įstaigoms tvarkant asmens duomenis ir laisvo tokių duomenų judėjimo (OL L 8, 2001 1 21, p. 1).

---

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 6.6.2014 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 171/14 |
| --- | --- | --- | --- |

6.6.2014

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 171/14

---

SPRENDIMAS BAIGTI OFICIALIĄ TYRIMO PROCEDŪRĄ VALSTYBEI NAREI ATŠAUKUS PRANEŠIMĄ

Valstybės pagalba – Portugalija

(Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 107–109 straipsniai)

Komisijos pranešimas pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 108 straipsnio 2 dalį – pranešimo atšaukimas

Valstybės pagalba SA.34764 (2012/C) – Regioninė pagalba Europac Kraft Viana, SA

(Tekstas svarbus EEE)

2014/C 171/05

Komisija nusprendė baigti SESV 108 straipsnio 2 dalyje nustatytą oficialią tyrimo procedūrą, pradėtą 2012 m. gegužės 9 d. (1) dėl minėtos priemonės, nurodydama, kad Portugalija 2014 m. balandžio 15 d. atšaukė pranešimą.

---

(1)  OL C 395, 2012 12 20, p. 72.

---