# Euroopa Liidu C 338/2013

| | ISSN 1977-0898
  doi:10.3000/19770898.C_2013.338.est |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 338 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 56. köide19. november 2013 |

ISSN 1977-0898

doi:10.3000/19770898.C_2013.338.est

Euroopa Liidu

Teataja

C 338

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

56. köide19. november 2013

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | RESOLUTSIOONID |
| | EURONESTI parlamentaarne assamblee |
| 2013/C 338/01 | Resolutsioon piirkondlike julgeolekuprobleemide kohta Ida-Euroopa partnerriikides | 1 |
| 2013/C 338/02 | Resolutsioon idapartnerluse riikide õigusaktide ühtlustamise kohta ELi majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktidega | 10 |
| 2013/C 338/03 | Resolutsioon energiajulgeoleku kohta seoses energiaturuga ning ühtlustamisega Ida-Euroopa partnerriikide ja ELi riikide vahel | 15 |
| 2013/C 338/04 | Resolutsioon vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta idapartnerluse riikides | 24 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

EURONESTI parlamentaarne assamblee

2013/C 338/01

Resolutsioon piirkondlike julgeolekuprobleemide kohta Ida-Euroopa partnerriikides

1

2013/C 338/02

Resolutsioon idapartnerluse riikide õigusaktide ühtlustamise kohta ELi majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktidega

10

2013/C 338/03

Resolutsioon energiajulgeoleku kohta seoses energiaturuga ning ühtlustamisega Ida-Euroopa partnerriikide ja ELi riikide vahel

15

2013/C 338/04

Resolutsioon vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta idapartnerluse riikides

24

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

EURONESTI parlamentaarne assamblee

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/1

---

RESOLUTSIOON (1)

piirkondlike julgeolekuprobleemide kohta Ida-Euroopa partnerriikides

2013/C 338/01

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee moodustamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee moodustamisakti,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumiste järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumiste järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja artiklit 49, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 8 ja artiklit 49,

| — | võttes arvesse 20. märtsi 2013. aasta Euroopa naabruspoliitika paketti, sealhulgas 2012. aasta eduaruannet ning Armeeniale, Aserbaidžaanile, Gruusiale, Moldovale ja Ukrainale soovitatud meetmeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. märtsi 2013. aasta Euroopa naabruspoliitika paketti, sealhulgas 2012. aasta eduaruannet ning Armeeniale, Aserbaidžaanile, Gruusiale, Moldovale ja Ukrainale soovitatud meetmeid,

| — | võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2013. aasta järeldusi idapartnerluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2013. aasta järeldusi idapartnerluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni (P7_TA(2011)0514) Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Gruusia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 17. novembri 2011. aasta resolutsiooni (P7_TA(2011)0514) Euroopa Parlamendi soovitustega nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele ELi–Gruusia assotsieerimislepingu sõlmimiseks peetavate läbirääkimiste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni (P7_TA(2009)0056) demokraatia tugevdamise kohta ELi välissuhetes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2009. aasta resolutsiooni (P7_TA(2009)0056) demokraatia tugevdamise kohta ELi välissuhetes,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni (P7_TA(2011)0153) Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta ja resolutsioone Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Valgevene Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni (P7_TA(2011)0153) Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta ja resolutsioone Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Valgevene Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” ja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” ja 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”,

| — | võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat ja Ida-Euroopa partnerriikide julgeolekustrateegiaid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa julgeolekustrateegiat ja Ida-Euroopa partnerriikide julgeolekustrateegiaid,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 2010. aasta detsembris Astanas vastu võetud deklaratsiooni „Towards a Security Community” (teel julgeolekuühiskonna poole), millega meenutatakse organisatsiooni asutamist, ja OSCE ministrite nõukogu 7. detsembri 2012. aasta otsust OSCE Helsingi + 40 protsessi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) 2010. aasta detsembris Astanas vastu võetud deklaratsiooni „Towards a Security Community” (teel julgeolekuühiskonna poole), millega meenutatakse organisatsiooni asutamist, ja OSCE ministrite nõukogu 7. detsembri 2012. aasta otsust OSCE Helsingi + 40 protsessi kohta,

| — | võttes arvesse stabiliseerimise rahastamisvahendi mitmeaastast sihtprogrammi 2012–2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse stabiliseerimise rahastamisvahendi mitmeaastast sihtprogrammi 2012–2013,

| — | võttes arvesse ELi ja Ukraina vahelise assotsieerimislepingu allkirjastamise ettevalmistusi ning suuri edusamme ELi ja Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Gruusia ja Moldova Vabariigi vaheliste uute assotsieerimislepingute kahepoolsetes läbirääkimistes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Ukraina vahelise assotsieerimislepingu allkirjastamise ettevalmistusi ning suuri edusamme ELi ja Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Gruusia ja Moldova Vabariigi vaheliste uute assotsieerimislepingute kahepoolsetes läbirääkimistes,

| — | võttes arvesse oma resolutsiooni demokraatia tuleviku probleemide kohta, sealhulgas vaba ja sõltumatu meedia küsimus idapartnerluse ja ELi riikides, mis võeti vastu 3. aprillil 2012 Euronesti parlamentaarsel assambleel Bakuus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma resolutsiooni demokraatia tuleviku probleemide kohta, sealhulgas vaba ja sõltumatu meedia küsimus idapartnerluse ja ELi riikides, mis võeti vastu 3. aprillil 2012 Euronesti parlamentaarsel assambleel Bakuus,

| A. | arvestades, et ELil ja idapartnerluse riikidel on tähtis ühine huvi Euroopa idanaabruses rahu ja suurema julgeoleku tagamises, mis on peamised tingimused piirkonna arengu, heaolu ja pikaajalise stabiilsuse jaoks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil ja idapartnerluse riikidel on tähtis ühine huvi Euroopa idanaabruses rahu ja suurema julgeoleku tagamises, mis on peamised tingimused piirkonna arengu, heaolu ja pikaajalise stabiilsuse jaoks;

| B. | arvestades, et idapartnerlus loodi Euroopa Liidu ja selle Ida-Euroopa partnerite ühise ettevõtmisena, mille põhieesmärk on kiirendada poliitilist lähenemist ja suurendada majandusintegratsiooni erinevuste arvessevõtmise, kohustuste ja ühise vastutuse alusel; arvestades, et ELi ja selle Ida-Euroopa partnerite taotlused arendada tihedamaid suhteid näivad praegu erinevad, näiteks ELi liikmeks saamise püüdest kuni tugevama koostööni; arvestades, et EL hindab oma Ida-Euroopa partnerriikide püüdlusi olenevalt sellest, missugused on nende sihid ja võime järgida neist tulenevaid kohustusi, kaasa arvatud need, mille alus on Euroopa Liidu lepingu artikkel 49; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et idapartnerlus loodi Euroopa Liidu ja selle Ida-Euroopa partnerite ühise ettevõtmisena, mille põhieesmärk on kiirendada poliitilist lähenemist ja suurendada majandusintegratsiooni erinevuste arvessevõtmise, kohustuste ja ühise vastutuse alusel; arvestades, et ELi ja selle Ida-Euroopa partnerite taotlused arendada tihedamaid suhteid näivad praegu erinevad, näiteks ELi liikmeks saamise püüdest kuni tugevama koostööni; arvestades, et EL hindab oma Ida-Euroopa partnerriikide püüdlusi olenevalt sellest, missugused on nende sihid ja võime järgida neist tulenevaid kohustusi, kaasa arvatud need, mille alus on Euroopa Liidu lepingu artikkel 49;

| C. | arvestades, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid peavad kohustuste mittetäitmist demokraatiale üleminekus, piirkondlikke konflikte, massihävitusrelvade leviku ohtu, ebaseaduslikku relvakaubandust ja inimkaubandust, terrorismi ja organiseeritud kuritegevust julgeoleku vallas tõsisteks ohtudeks ja piirkondlikeks probleemideks, kuigi neid võidakse tajuda erinevalt; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid peavad kohustuste mittetäitmist demokraatiale üleminekus, piirkondlikke konflikte, massihävitusrelvade leviku ohtu, ebaseaduslikku relvakaubandust ja inimkaubandust, terrorismi ja organiseeritud kuritegevust julgeoleku vallas tõsisteks ohtudeks ja piirkondlikeks probleemideks, kuigi neid võidakse tajuda erinevalt;

| D. | arvestades, et demokraatia, inimõiguste austamise, hea valitsemistava ja julgeoleku eesmärgid on omavahel põimunud; arvestades, et rahulolematus ühiskonnas, vaesus, ebavõrdsus, huvide konfliktid, korruptsioon ja lühinägelik populism võivad anda tõuke poliitilistele rahutustele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et demokraatia, inimõiguste austamise, hea valitsemistava ja julgeoleku eesmärgid on omavahel põimunud; arvestades, et rahulolematus ühiskonnas, vaesus, ebavõrdsus, huvide konfliktid, korruptsioon ja lühinägelik populism võivad anda tõuke poliitilistele rahutustele;

| E. | arvestades, et kuigi Euroopat ei lõhesta enam külma sõja aegsed eraldusjooned, on tekkinud uued Ida-Euroopa piirkonda killustavad murrangujooned, mis tulenevad peamiselt välismaal lõkkele puhutud separatismi lahendamata konfliktidest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kuigi Euroopat ei lõhesta enam külma sõja aegsed eraldusjooned, on tekkinud uued Ida-Euroopa piirkonda killustavad murrangujooned, mis tulenevad peamiselt välismaal lõkkele puhutud separatismi lahendamata konfliktidest;

| F. | arvestades, et Ida-Euroopa piirkonna sõjategevuslikku olukorda iseloomustab sageli ja üha enam sõjalise võimekuse tasakaalustamatus; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ida-Euroopa piirkonna sõjategevuslikku olukorda iseloomustab sageli ja üha enam sõjalise võimekuse tasakaalustamatus;

| G. | arvestades, et laialdane relvade salakaubandus ja kinnipidamine kahjustavad teatud Ida-Euroopa riikide ja territooriumide julgeolekut, eriti mis puudutab lahendamata konfliktides osalevaid riike; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et laialdane relvade salakaubandus ja kinnipidamine kahjustavad teatud Ida-Euroopa riikide ja territooriumide julgeolekut, eriti mis puudutab lahendamata konfliktides osalevaid riike;

| H. | arvestades, et lahendamata konfliktid pidurdavad asjaomaste riikide majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut, aga ka piirkondlikku koostööd, stabiilsust ja julgeolekut, õõnestavad demokraatiat neis riikides ja pärsivad idapartnerluse igakülgset väljaarendamist; arvestades, et eeskätt tuleb rahumeelselt, mõistuspäraselt ja heanaaberlike suhete vaimus lahendada idapartnerluse alusepanijate vahelised konfliktid, et sillutada teed tõelisele tihedama Euroopa koostöö protsessile; arvestades, et idapartnerluse mitmemõõtmelisus võib olla lisavahend jõupingutuste suurendamiseks vahendamises, vastastikuses mõistmises, usalduse suurendamises ja konfliktide lahendamises; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lahendamata konfliktid pidurdavad asjaomaste riikide majanduslikku, sotsiaalset ja poliitilist arengut, aga ka piirkondlikku koostööd, stabiilsust ja julgeolekut, õõnestavad demokraatiat neis riikides ja pärsivad idapartnerluse igakülgset väljaarendamist; arvestades, et eeskätt tuleb rahumeelselt, mõistuspäraselt ja heanaaberlike suhete vaimus lahendada idapartnerluse alusepanijate vahelised konfliktid, et sillutada teed tõelisele tihedama Euroopa koostöö protsessile; arvestades, et idapartnerluse mitmemõõtmelisus võib olla lisavahend jõupingutuste suurendamiseks vahendamises, vastastikuses mõistmises, usalduse suurendamises ja konfliktide lahendamises;

| I. | arvestades, et ELi juhtide tähelepanu on haaranud araabia kevade järgsed poliitilised sündmused ELi lõunanaabruses ja vähem on tähtsustatud julgeolekualaseid muresid Euroopa idanaabruses; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ELi juhtide tähelepanu on haaranud araabia kevade järgsed poliitilised sündmused ELi lõunanaabruses ja vähem on tähtsustatud julgeolekualaseid muresid Euroopa idanaabruses;

| J. | arvestades, et kuigi Ida-Euroopa partnerriikidel on ühine ajaloopärand ja soov luua vastastikku kasulikke suhteid, mis põhinevad usaldusel oma naabritega, on mõnel neist tulnud ette omavahel tihedalt seotud konflikte, mis tulenevad usaldamatusest, keelelistest ja kultuurilistest erinevustest või poliitilisest rivaalitsemisest, mis süvenesid nõukogude ajal; arvestades, et need konfliktid on ebastabiilsuse ja ebakindluse allikas ning takistavad poliitiliste reformide alustamist ja kogu piirkonna majandusarengut; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuigi Ida-Euroopa partnerriikidel on ühine ajaloopärand ja soov luua vastastikku kasulikke suhteid, mis põhinevad usaldusel oma naabritega, on mõnel neist tulnud ette omavahel tihedalt seotud konflikte, mis tulenevad usaldamatusest, keelelistest ja kultuurilistest erinevustest või poliitilisest rivaalitsemisest, mis süvenesid nõukogude ajal; arvestades, et need konfliktid on ebastabiilsuse ja ebakindluse allikas ning takistavad poliitiliste reformide alustamist ja kogu piirkonna majandusarengut;

| K. | arvestades, et lahendamata konfliktide esiletõus Ida-Euroopa piirkonnas Nõukogude Liidu kokkuvarisemise järel on toonud kaasa piiride sulgemise, mille tõttu ei saa riikide elanikud majanduslikku ega sotsiaalset kasu kontaktidest välismaailmaga ning pärsitud on püüded arendada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist rahvaste vahel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et lahendamata konfliktide esiletõus Ida-Euroopa piirkonnas Nõukogude Liidu kokkuvarisemise järel on toonud kaasa piiride sulgemise, mille tõttu ei saa riikide elanikud majanduslikku ega sotsiaalset kasu kontaktidest välismaailmaga ning pärsitud on püüded arendada kultuuridevahelist dialoogi ja vastastikust mõistmist rahvaste vahel;

| L. | arvestades, et EL otsib aktiivselt võimalusi Ida-Euroopa piirkonnas lahendamata konfliktide lahendamiseks, olles kaaseesistuja Genfi kõnelustel, mille siht on rahu ja julgeolek Gruusias, ning osaledes vaatlejana 5 + 2 formaadis toimuvatel Transnistria konflikti käsitlevatel läbirääkimistel, samal ajal kui Prantsusmaa on üks kolmest Mägi-Karabahhi konflikti käsitleva OSCE Minski rühma kaasesimeeste riikidest; arvestades, et 25. mai 2011. aasta ühisteatises „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” väljendas EL soovi suurendada oma osalust lahendamata konfliktide lahendamises, eelkõige toetades rohkem kehtivaid läbirääkimiste vorme; arvestades, et Euroopa demokraatia rahastu loodi eelmisel aastal selleks, et toetada kiiresti ja paindlikult neid, kes teevad tööd demokraatlike muutuste nimel; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et EL otsib aktiivselt võimalusi Ida-Euroopa piirkonnas lahendamata konfliktide lahendamiseks, olles kaaseesistuja Genfi kõnelustel, mille siht on rahu ja julgeolek Gruusias, ning osaledes vaatlejana 5 + 2 formaadis toimuvatel Transnistria konflikti käsitlevatel läbirääkimistel, samal ajal kui Prantsusmaa on üks kolmest Mägi-Karabahhi konflikti käsitleva OSCE Minski rühma kaasesimeeste riikidest; arvestades, et 25. mai 2011. aasta ühisteatises „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” väljendas EL soovi suurendada oma osalust lahendamata konfliktide lahendamises, eelkõige toetades rohkem kehtivaid läbirääkimiste vorme; arvestades, et Euroopa demokraatia rahastu loodi eelmisel aastal selleks, et toetada kiiresti ja paindlikult neid, kes teevad tööd demokraatlike muutuste nimel;

| M. | arvestades, et Venemaa Föderatsioonil on pikaajalistes konfliktides kõige rohkem mängus, kuna ta on okupeerinud Gruusia piirkonnad Tshinvali ja Abhaasia, tema sõjavägi on kohal Moldova Vabariigi separatistlikes piirkondades ning tal on poliitiline ja majanduslik mõjuvõim kogu Ida-Euroopa piirkonnas; arvestades, et EL seevastu osaleb selles valdkonnas kahe tsiviilmissiooni kaudu, mis on lähetatud ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames, nimelt Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Moldovas ja Ukrainas (EU BAM) ja Euroopa Liidu vaatlusmissioon Gruusias (EUMM); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Venemaa Föderatsioonil on pikaajalistes konfliktides kõige rohkem mängus, kuna ta on okupeerinud Gruusia piirkonnad Tshinvali ja Abhaasia, tema sõjavägi on kohal Moldova Vabariigi separatistlikes piirkondades ning tal on poliitiline ja majanduslik mõjuvõim kogu Ida-Euroopa piirkonnas; arvestades, et EL seevastu osaleb selles valdkonnas kahe tsiviilmissiooni kaudu, mis on lähetatud ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) raames, nimelt Euroopa Liidu piirihaldamise abimissioon Moldovas ja Ukrainas (EU BAM) ja Euroopa Liidu vaatlusmissioon Gruusias (EUMM);

| N. | arvestades, et Ukraina ja Moldova Vabariik on sõlminud ELiga partnerluse ELi ÜJKP raames; arvestades, et Ukraina on ainus Ida-Euroopa partner, kes on seni aidanud kaasa ELi ÜJKP missioonidele ja operatsioonidele ELiga sõlmitud raamlepingu alusel, soodustades oma relvajõudude kiiret kaasamist; arvestades, et ELi ja Moldova Vabariigi vahel on käimas sarnase raamlepingu ratifitseerimise protsess; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Ukraina ja Moldova Vabariik on sõlminud ELiga partnerluse ELi ÜJKP raames; arvestades, et Ukraina on ainus Ida-Euroopa partner, kes on seni aidanud kaasa ELi ÜJKP missioonidele ja operatsioonidele ELiga sõlmitud raamlepingu alusel, soodustades oma relvajõudude kiiret kaasamist; arvestades, et ELi ja Moldova Vabariigi vahel on käimas sarnase raamlepingu ratifitseerimise protsess;

| O. | arvestades, et „rohkema eest rohkem” põhimõtte kohaldamine on osutunud mõne riigi jaoks kasulikuks, sest rahaline abi neile on suurenenud ning see kajastab rangemate poliitiliste tingimuste süstemaatilist kohaldamist ja reformide kiirust neis kolmes Ida-Euroopa partnerriigis; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et „rohkema eest rohkem” põhimõtte kohaldamine on osutunud mõne riigi jaoks kasulikuks, sest rahaline abi neile on suurenenud ning see kajastab rangemate poliitiliste tingimuste süstemaatilist kohaldamist ja reformide kiirust neis kolmes Ida-Euroopa partnerriigis;

| P. | arvestades, et Ida-Euroopa partnerriigid on ühiste huvide põhjal välja arendanud pikaajalise koostöö Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO); arvestades, et NATO suhted Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga on kaasa aidanud riigi tasandi demokraatia, institutsioonilistele ja riigikaitse reformidele ning suurendanud osavõttu NATO juhitavatest rahuoperatsioonidest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Ida-Euroopa partnerriigid on ühiste huvide põhjal välja arendanud pikaajalise koostöö Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooniga (NATO); arvestades, et NATO suhted Armeenia Vabariigi, Aserbaidžaani Vabariigi, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukrainaga on kaasa aidanud riigi tasandi demokraatia, institutsioonilistele ja riigikaitse reformidele ning suurendanud osavõttu NATO juhitavatest rahuoperatsioonidest;

| Q. | arvestades, et külma sõja ajast järele jäänud relvavarude ja laskemoona rohkuse tõttu on keemilistest, bioloogilistest, kiirgus- ja tuumamaterjalidest, ebaseaduslikust relvade levikust ja organiseeritud kuritegevusest tulenevad ohud jätkuvalt suur probleem piirkonna julgeolekule; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et külma sõja ajast järele jäänud relvavarude ja laskemoona rohkuse tõttu on keemilistest, bioloogilistest, kiirgus- ja tuumamaterjalidest, ebaseaduslikust relvade levikust ja organiseeritud kuritegevusest tulenevad ohud jätkuvalt suur probleem piirkonna julgeolekule;

| R. | arvestades, et püsivad territoriaalsed lahendamata konfliktid, erapooletuse ja sõltumatuse puudumine, kohtute ja õiguskaitseasutuste ebatõhusus, sisepoliitilised vaidlused ning erahuvide ja avalike suhete põrkumine on organiseeritud kuritegevuse kasvulava; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et püsivad territoriaalsed lahendamata konfliktid, erapooletuse ja sõltumatuse puudumine, kohtute ja õiguskaitseasutuste ebatõhusus, sisepoliitilised vaidlused ning erahuvide ja avalike suhete põrkumine on organiseeritud kuritegevuse kasvulava;

| S. | arvestades, et idanaabruspoliitika raamistikus peaks leiduma suur potentsiaal ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide suhestumisele omavahel ja vastastikku kasulikele väljavaadetele, aidates kaasa vajalikule tegevusele ja projektidele ning neid arendades, eriti sellistes valdkondades nagu energiajulgeolek, energiaressursside tarnete ja marsruutide mitmekesistamine (Lõunakoridor) ning kaubanduse arendamine ja majandusintegratsioon, mis peaks olema üks julgeoleku suurendamise ja rahu tagavatest vahenditest; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et idanaabruspoliitika raamistikus peaks leiduma suur potentsiaal ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide suhestumisele omavahel ja vastastikku kasulikele väljavaadetele, aidates kaasa vajalikule tegevusele ja projektidele ning neid arendades, eriti sellistes valdkondades nagu energiajulgeolek, energiaressursside tarnete ja marsruutide mitmekesistamine (Lõunakoridor) ning kaubanduse arendamine ja majandusintegratsioon, mis peaks olema üks julgeoleku suurendamise ja rahu tagavatest vahenditest;

| T. | arvestades, et kogu Ida-Euroopas peetakse üldiseks ohuks loodusõnnetusi ja inimtegevusest tingitud õnnetusi, sest piirkonnas võib esineda maavärinaid, äärmuslikke ilmastikutingimusi, hüdrogeoloogilisi nähtuseid, nagu üleujutused ja põuad, ning tööstusõnnetusi ja õnnetusi asulates; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et kogu Ida-Euroopas peetakse üldiseks ohuks loodusõnnetusi ja inimtegevusest tingitud õnnetusi, sest piirkonnas võib esineda maavärinaid, äärmuslikke ilmastikutingimusi, hüdrogeoloogilisi nähtuseid, nagu üleujutused ja põuad, ning tööstusõnnetusi ja õnnetusi asulates;

| 1. | rõhutab oma veendumust, et ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel on ühine poliitiline vastutus edendada rahu ja julgeolekut kogu Euroopa maailmajaos, ületades kauaaegsed ajaloolised lahkhelid ja keskendudes ühistele väärtustele; |
| --- | --- |

1.

rõhutab oma veendumust, et ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel on ühine poliitiline vastutus edendada rahu ja julgeolekut kogu Euroopa maailmajaos, ületades kauaaegsed ajaloolised lahkhelid ja keskendudes ühistele väärtustele;

| 2. | on seisukohal, et Ida-Euroopa julgeolekuprobleemid tulenevad tasakaalustamata ja lõpule viimata üleminekust demokraatiale, siseseparatismist ja välistest ohtudest, millele tuleb reageerida kooskõlastatult, ning piirkonna riigid ja naabruses asuvad suurriigid peavad tegema koostööd, lähtudes vastastikusest austusest ja riiklike huvide kaitsmisest; |
| --- | --- |

2.

on seisukohal, et Ida-Euroopa julgeolekuprobleemid tulenevad tasakaalustamata ja lõpule viimata üleminekust demokraatiale, siseseparatismist ja välistest ohtudest, millele tuleb reageerida kooskõlastatult, ning piirkonna riigid ja naabruses asuvad suurriigid peavad tegema koostööd, lähtudes vastastikusest austusest ja riiklike huvide kaitsmisest;

| 3. | rõhutab, et idapartnerlus kujutab endast ainulaadset mitmepoolset foorumit, selleks et suurendada julgeolekuküsimustes dialoogi ja koostööd riikide rühmas, kes on pühendunud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise põhimõtetele ja väärtustele ning õigusriigi põhimõttele, nagu on märgitud 2011. aasta septembris Varssavis peetud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et idapartnerlus kujutab endast ainulaadset mitmepoolset foorumit, selleks et suurendada julgeolekuküsimustes dialoogi ja koostööd riikide rühmas, kes on pühendunud vabaduse, demokraatia, inimõiguste ja põhivabaduste austamise põhimõtetele ja väärtustele ning õigusriigi põhimõttele, nagu on märgitud 2011. aasta septembris Varssavis peetud idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses;

| 4. | rõhutab, et peatselt Vilniuses toimuv idapartnerluse tippkohtumine annab parima võimaluse kõige innukamate Ida-Euroopa partnerriikide Euroopaga seotud väljavaadete rõhutamiseks, võttes aluseks nende Euroopa-suunalised püüdlused ja lubadused edendada Euroopa ühiseid väärtusi ja põhimõtteid; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et peatselt Vilniuses toimuv idapartnerluse tippkohtumine annab parima võimaluse kõige innukamate Ida-Euroopa partnerriikide Euroopaga seotud väljavaadete rõhutamiseks, võttes aluseks nende Euroopa-suunalised püüdlused ja lubadused edendada Euroopa ühiseid väärtusi ja põhimõtteid;

Stabiilse ja rahumeelse ühisruumi rajamine demokraatiale ülemineku ning majandusliku ja sotsiaalse arengu ülesande täitmise kaudu

| 5. | rõhutab, et Ida-Euroopas püsiva julgeoleku jaoks vajalike tingimuste loomiseks ja inimeste pikaajalise usalduse tugevdamiseks riigi institutsioonide vastu on möödapääsmatud demokraatia tugevdamine, õigusriik, inimõiguste, vähemuste õiguste ja põhivabaduste austamine, kohtute tõeline sõltumatus ja tõhusus, valikulise õigusemõistmise lubamatus, sealhulgas poliitiliste vastaste ründamisele ja vihkamisele õhutavate avalduste ja muu ässitava tegevuse keelustamine; nõuab, et Ida-Euroopa partnerriigid suurendaksid nimetatud küsimustes õiguskaitseasutuste läbipaistvust, aruandekohustust ja nende demokraatlikku järelevalvet; rõhutab, et pärast valimisi on esmatähtis õigusriigi põhimõtte ja põhiseadusliku korra täielik austamine; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et Ida-Euroopas püsiva julgeoleku jaoks vajalike tingimuste loomiseks ja inimeste pikaajalise usalduse tugevdamiseks riigi institutsioonide vastu on möödapääsmatud demokraatia tugevdamine, õigusriik, inimõiguste, vähemuste õiguste ja põhivabaduste austamine, kohtute tõeline sõltumatus ja tõhusus, valikulise õigusemõistmise lubamatus, sealhulgas poliitiliste vastaste ründamisele ja vihkamisele õhutavate avalduste ja muu ässitava tegevuse keelustamine; nõuab, et Ida-Euroopa partnerriigid suurendaksid nimetatud küsimustes õiguskaitseasutuste läbipaistvust, aruandekohustust ja nende demokraatlikku järelevalvet; rõhutab, et pärast valimisi on esmatähtis õigusriigi põhimõtte ja põhiseadusliku korra täielik austamine;

| 6. | on arvamusel, et poliitiliste konfliktide puhkemise ohu vähendamisel on otsustavad tegurid riigiasutuste reformid, mis põhinevad demokraatlikel põhimõtetel ja õigusriigi põhimõttel, sõnavabaduse, arvamusvabaduse, pluralismi ja meedia sõltumatuse tugevdamine, usaldusväärsete, vabade ja õiglaste valimisprotsesside tagamine, kaasav dialoog opositsiooniga, toimiv sõltumatu kohtusüsteem, võimu kuritarvitamise takistamine ja korruptsiooni vastane võitlus; on seisukohal, et hea valitsemistava ja demokraatlike otsustusprotsesside väljaarendamine avaldab poliitilistele juhtidele kasulikku mõju ühiskonnaga peetavas dialoogis ja julgeolekualaste valikute tegemisel; |
| --- | --- |

6.

on arvamusel, et poliitiliste konfliktide puhkemise ohu vähendamisel on otsustavad tegurid riigiasutuste reformid, mis põhinevad demokraatlikel põhimõtetel ja õigusriigi põhimõttel, sõnavabaduse, arvamusvabaduse, pluralismi ja meedia sõltumatuse tugevdamine, usaldusväärsete, vabade ja õiglaste valimisprotsesside tagamine, kaasav dialoog opositsiooniga, toimiv sõltumatu kohtusüsteem, võimu kuritarvitamise takistamine ja korruptsiooni vastane võitlus; on seisukohal, et hea valitsemistava ja demokraatlike otsustusprotsesside väljaarendamine avaldab poliitilistele juhtidele kasulikku mõju ühiskonnaga peetavas dialoogis ja julgeolekualaste valikute tegemisel;

| 7. | tervitab hiljutisi Gruusia põhiseaduse muudatusi, mille eesmärk on veelgi tasakaalustada täidesaatvat ja seadusandlikku võimu; |
| --- | --- |

7.

tervitab hiljutisi Gruusia põhiseaduse muudatusi, mille eesmärk on veelgi tasakaalustada täidesaatvat ja seadusandlikku võimu;

| 8. | nõuab kõikehõlmavate diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmist; peab inimõiguste ja vähemuste õiguste kaitset esmatähtsateks Euroopa väärtusteks ning mis tahes võimalikke ohte neile või nende rikkumisi tuleks vältida, sest need võivad seada ohtu stabiilsuse ja julgeoleku; rõhutab, et vaba avalik ruum on vastutustundliku ühiskonna lahutamatu osa ja poliitiliste konfliktide rahumeelse lahendamise eeldus; mõistab seetõttu hukka kõik katsed piirata ajakirjanike, dissidentide, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna sõnavabadust; |
| --- | --- |

8.

nõuab kõikehõlmavate diskrimineerimisvastaste õigusaktide vastuvõtmist; peab inimõiguste ja vähemuste õiguste kaitset esmatähtsateks Euroopa väärtusteks ning mis tahes võimalikke ohte neile või nende rikkumisi tuleks vältida, sest need võivad seada ohtu stabiilsuse ja julgeoleku; rõhutab, et vaba avalik ruum on vastutustundliku ühiskonna lahutamatu osa ja poliitiliste konfliktide rahumeelse lahendamise eeldus; mõistab seetõttu hukka kõik katsed piirata ajakirjanike, dissidentide, inimõiguste kaitsjate ja kodanikuühiskonna sõnavabadust;

| 9. | leiab, et tugev ja elujõuline kodanikuühiskond on põhitegur demokraatliku arengu ja inimõiguste parema kaitse võimaldamiseks; kutsub Ida-Euroopa partnerriike üles kaotama nõuetele mittevastavad õigus- ja halduspiirangud, mis piiravad universaalset kogunemis- ja ühinemisõigust, ning tagama inimõiguste kaitsjatele täielikku tsiviil- ja kohtulikku kaitset ja seda, et neid ei tõrjuta ühiskonna äärealadele; |
| --- | --- |

9.

leiab, et tugev ja elujõuline kodanikuühiskond on põhitegur demokraatliku arengu ja inimõiguste parema kaitse võimaldamiseks; kutsub Ida-Euroopa partnerriike üles kaotama nõuetele mittevastavad õigus- ja halduspiirangud, mis piiravad universaalset kogunemis- ja ühinemisõigust, ning tagama inimõiguste kaitsjatele täielikku tsiviil- ja kohtulikku kaitset ja seda, et neid ei tõrjuta ühiskonna äärealadele;

| 10. | palub Ida-Euroopa partnerriikidel alustada või jätkata majandusreforme, mille eesmärk on viia lõpule üleminek hästi toimivale, kasvavale turumajandusele ja luua tingimused heaolu, säästva arengu ning sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse jaoks; rõhutab, et vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsuse vähendamine on tähtis, et need reformid oleksid edukad ja suureneks usaldus nende vastu ning et vähendada äärmuslike ja radikaalsete rühmituste poolt õhutatavate sotsiaalsete rahutuste ohtu; |
| --- | --- |

10.

palub Ida-Euroopa partnerriikidel alustada või jätkata majandusreforme, mille eesmärk on viia lõpule üleminek hästi toimivale, kasvavale turumajandusele ja luua tingimused heaolu, säästva arengu ning sotsiaalse ja piirkondliku ühtekuuluvuse jaoks; rõhutab, et vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsuse vähendamine on tähtis, et need reformid oleksid edukad ja suureneks usaldus nende vastu ning et vähendada äärmuslike ja radikaalsete rühmituste poolt õhutatavate sotsiaalsete rahutuste ohtu;

| 11. | palub ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel anda 2013. aasta sügisel Vilniuses toimuval idapartnerluse tippkohtumisel uut hoogu ühistele jõupingutustele demokraatlike, sotsiaalsete ja majandusreformide soodustamiseks Ida-Euroopa piirkonnas; loodab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid, kes on teinud läbirääkimistel suuri edusamme, allkirjastaksid tippkohtumise ajaks assotsieerimislepingud, sealhulgas põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud, või alustaksid seda protsessi; palub kõigil asjaomastel partneritel osaleda esialgsetes aruteludes assotsieerimislepingute territoriaalse kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

11.

palub ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel anda 2013. aasta sügisel Vilniuses toimuval idapartnerluse tippkohtumisel uut hoogu ühistele jõupingutustele demokraatlike, sotsiaalsete ja majandusreformide soodustamiseks Ida-Euroopa piirkonnas; loodab, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid, kes on teinud läbirääkimistel suuri edusamme, allkirjastaksid tippkohtumise ajaks assotsieerimislepingud, sealhulgas põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud, või alustaksid seda protsessi; palub kõigil asjaomastel partneritel osaleda esialgsetes aruteludes assotsieerimislepingute territoriaalse kohaldamise kohta;

| 12. | toetab vastastikusele vastutusele ja „rohkema eest rohkem” põhimõttele tuginevat ELi lähenemisviisi Ida-Euroopa partnerriikidele, mis innustab partnereid tõstma esiplaanile poliitilisi reforme, mis on vajalikud selleks, et saavutada idapartnerluse ühised eesmärgid ning tagada poliitiline stabiilsus ja turvalisus; märgib, et nagu kinnitati uuesti komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 20. märtsi 2013. aasta ühisteatises „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”, viitab „rohkema eest rohkem” põhimõte sellele, et ELi poliitikameetmeteid tuleb üha rohkem eristada vastavalt iga partneri ambitsioonidele ja tulemustele; |
| --- | --- |

12.

toetab vastastikusele vastutusele ja „rohkema eest rohkem” põhimõttele tuginevat ELi lähenemisviisi Ida-Euroopa partnerriikidele, mis innustab partnereid tõstma esiplaanile poliitilisi reforme, mis on vajalikud selleks, et saavutada idapartnerluse ühised eesmärgid ning tagada poliitiline stabiilsus ja turvalisus; märgib, et nagu kinnitati uuesti komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 20. märtsi 2013. aasta ühisteatises „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”, viitab „rohkema eest rohkem” põhimõte sellele, et ELi poliitikameetmeteid tuleb üha rohkem eristada vastavalt iga partneri ambitsioonidele ja tulemustele;

| 13. | on mures Ida-Euroopas sõjalise kohaloleku suurendamise ohtude pärast, mis suunavad majandus- ja inimarengu toetamiseks mõeldud vahendeid kõrvale; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel vaadata läbi oma relvaekspordi ja -impordi poliitika piirkonnas, et sõlmida kokkulepped konfliktipiirkondades relvade ja relvajõudude vähendamise kohta, lähtudes individuaalsete partnerriikide edusammudest demokraatiale üleminekus, institutsioonide loomises ja inimõiguste austamises; |
| --- | --- |

13.

on mures Ida-Euroopas sõjalise kohaloleku suurendamise ohtude pärast, mis suunavad majandus- ja inimarengu toetamiseks mõeldud vahendeid kõrvale; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partnerriikidel vaadata läbi oma relvaekspordi ja -impordi poliitika piirkonnas, et sõlmida kokkulepped konfliktipiirkondades relvade ja relvajõudude vähendamise kohta, lähtudes individuaalsete partnerriikide edusammudest demokraatiale üleminekus, institutsioonide loomises ja inimõiguste austamises;

| 14. | mõistab, et energiajulgeolek on äärmiselt tähtis idapartnerluse piirkonna üldise stabiilsuse jaoks; toetab sel põhjusel sellise turvalise ja kaasava energiataristu nagu lõunapoolne gaasikoridor väljaarendamist, millel on hea mõju julgeolekule, majandusarengule ja piirkonna pikaajalisele stabiilsusele; |
| --- | --- |

14.

mõistab, et energiajulgeolek on äärmiselt tähtis idapartnerluse piirkonna üldise stabiilsuse jaoks; toetab sel põhjusel sellise turvalise ja kaasava energiataristu nagu lõunapoolne gaasikoridor väljaarendamist, millel on hea mõju julgeolekule, majandusarengule ja piirkonna pikaajalisele stabiilsusele;

Pikaajaliste konfliktide rahumeelne lahendamine

| 15. | rõhutab, et ei ole vastuvõetav säilitada Ida-Euroopas lahendamata konfliktide senine olukord, sest on oht, et pinged suurenevad ja alustatakse uuesti relvastatud sõjategevust; rõhutab, et võidurelvastumine ainult suurendaks piirkondlikke julgeolekuohte veelgi; pooldab ELi tegevust, mis näitab ELi terviklikku lähenemist selles valdkonnas ja käsitleb julgeoleku, õigusriigi ja tsiviilkriiside ohjamise küsimusi; rõhutab, et stabiilsuse tagamine ja konfliktide rahumeelne lahendamine on ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide ühised huvid, kutsub neid üles edendama ja looma konfliktide eduka lahendamise jaoks soodsat keskkonda ning innustab viima ellu abiga seotud rahu kindlustamise tegevust; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et ei ole vastuvõetav säilitada Ida-Euroopas lahendamata konfliktide senine olukord, sest on oht, et pinged suurenevad ja alustatakse uuesti relvastatud sõjategevust; rõhutab, et võidurelvastumine ainult suurendaks piirkondlikke julgeolekuohte veelgi; pooldab ELi tegevust, mis näitab ELi terviklikku lähenemist selles valdkonnas ja käsitleb julgeoleku, õigusriigi ja tsiviilkriiside ohjamise küsimusi; rõhutab, et stabiilsuse tagamine ja konfliktide rahumeelne lahendamine on ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide ühised huvid, kutsub neid üles edendama ja looma konfliktide eduka lahendamise jaoks soodsat keskkonda ning innustab viima ellu abiga seotud rahu kindlustamise tegevust;

| 16. | toonitab, et ELil on vastutus aidata kaasa konfliktide lahendamisele, toetades konfliktide osapoolte dialoogi ning rakendades konfliktide maandamiseks programme ja vahendeid; rõhutab Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja osa pikaajaliste konfliktide lahendamise nimel tehtud töös ja toetab tema volituste pikendamist pärast 30. juunit 2013; kiidab EU BAM ja EUMM missioone julgeoleku suurendamise ja selle eest, et Moldova Vabariigis ja Gruusias aidati luua piiriülest usaldust; soovitab ELil pikendada EU BAM ja EUMM mandaadi kehtivust ning neid tõhustada; kutsub kõiki asjaosalisi üles jätkama koostööd programmi „Euroopa partnerlus Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelseks lahendamiseks” raames, mis on ELi rahastatav kodanikuühiskonna programm, mille teine etapp algas novembris 2012; |
| --- | --- |

16.

toonitab, et ELil on vastutus aidata kaasa konfliktide lahendamisele, toetades konfliktide osapoolte dialoogi ning rakendades konfliktide maandamiseks programme ja vahendeid; rõhutab Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud Euroopa Liidu eriesindaja osa pikaajaliste konfliktide lahendamise nimel tehtud töös ja toetab tema volituste pikendamist pärast 30. juunit 2013; kiidab EU BAM ja EUMM missioone julgeoleku suurendamise ja selle eest, et Moldova Vabariigis ja Gruusias aidati luua piiriülest usaldust; soovitab ELil pikendada EU BAM ja EUMM mandaadi kehtivust ning neid tõhustada; kutsub kõiki asjaosalisi üles jätkama koostööd programmi „Euroopa partnerlus Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelseks lahendamiseks” raames, mis on ELi rahastatav kodanikuühiskonna programm, mille teine etapp algas novembris 2012;

| 17. | märgib Venemaa Föderatsiooni suurt osatähtsust Ida-Euroopa piirkonnas tema poliitilise ja majandusliku mõju ning otsese sõjalise tegevuse tõttu kõigis pikaajalistes konfliktides; kutsub Venemaa ametiasutusi üles seda mõjuvõimu viljakalt kasutama, austades täielikult piirkonna riikide suveräänsust ja hoidudes piirkonna stabiilsust ohustavast tegevusest; kordab, et Venemaa välismaiste sõjaväeüksuste väljaviimine Moldova Vabariigi ja Gruusia separatistlikest piirkondadest – milles on juba kokku lepitud – oleks märkimisväärne samm edasi konfliktide rahumeelse lahendamise protsessis; |
| --- | --- |

17.

märgib Venemaa Föderatsiooni suurt osatähtsust Ida-Euroopa piirkonnas tema poliitilise ja majandusliku mõju ning otsese sõjalise tegevuse tõttu kõigis pikaajalistes konfliktides; kutsub Venemaa ametiasutusi üles seda mõjuvõimu viljakalt kasutama, austades täielikult piirkonna riikide suveräänsust ja hoidudes piirkonna stabiilsust ohustavast tegevusest; kordab, et Venemaa välismaiste sõjaväeüksuste väljaviimine Moldova Vabariigi ja Gruusia separatistlikest piirkondadest – milles on juba kokku lepitud – oleks märkimisväärne samm edasi konfliktide rahumeelse lahendamise protsessis;

| 18. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles austama Gruusia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust; nõuab, et Venemaa Föderatsioon tagaks 2008. aasta relvarahuleppe tingimusteta rakendamise, viiks oma väed välja Gruusia territooriumilt, võimaldaks EUMM missioonile vaba juurdepääsu Gruusia Abhaasia ja Tshinvali piirkonda ning tühistaks oma otsuse tunnustada nende piirkondade iseseisvust Gruusiast; |
| --- | --- |

18.

kutsub Venemaa Föderatsiooni üles austama Gruusia suveräänsust, territoriaalset terviklikkust ja rahvusvaheliselt tunnustatud piiride puutumatust; nõuab, et Venemaa Föderatsioon tagaks 2008. aasta relvarahuleppe tingimusteta rakendamise, viiks oma väed välja Gruusia territooriumilt, võimaldaks EUMM missioonile vaba juurdepääsu Gruusia Abhaasia ja Tshinvali piirkonda ning tühistaks oma otsuse tunnustada nende piirkondade iseseisvust Gruusiast;

| 19. | kutsub Venemaa Föderatsiooni üles täitma Transnistria piirkonda hõlmavaid lubadusi, mille ta andis 1996. aastal Euroopa Nõukoguga liitudes ja seejärel 1999. aastal OSCE tippkohtumisel Istanbulis, ning soovitab asendada praegu Moldova Vabariigi territooriumil asuvad rahuvalvejõud rahvusvahelise tsiviilmissiooniga, mille seaduslikkust tunnustavad Transnistria konflikti osapooled; nõuab, et Venemaa ametiasutused hoiduksid mis tahes poliitiliste ja diplomaatiliste meetmete võtmisest, mis võivad häirida konflikti lahendamise protsessi ning takistada positiivseid, tulemustele suunatud kokkuleppeid; |
| --- | --- |

19.

kutsub Venemaa Föderatsiooni üles täitma Transnistria piirkonda hõlmavaid lubadusi, mille ta andis 1996. aastal Euroopa Nõukoguga liitudes ja seejärel 1999. aastal OSCE tippkohtumisel Istanbulis, ning soovitab asendada praegu Moldova Vabariigi territooriumil asuvad rahuvalvejõud rahvusvahelise tsiviilmissiooniga, mille seaduslikkust tunnustavad Transnistria konflikti osapooled; nõuab, et Venemaa ametiasutused hoiduksid mis tahes poliitiliste ja diplomaatiliste meetmete võtmisest, mis võivad häirida konflikti lahendamise protsessi ning takistada positiivseid, tulemustele suunatud kokkuleppeid;

| 20. | on veendunud, et Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelsele lahendamisele ei ole alternatiive, ja väljendab oma täielikku toetust Madridi põhimõtete kehtestamisele; avaldab kahetsust, et OSCE Minski rühma kaasesimeeste töö, mis põhineb ÜRO põhikirjas sätestatud rahvusvahelise õiguse põhimõtetel, Helsingi lõppaktil ja OSCE raamistikul, ei ole seni andnud konkreetseid tulemusi, ning nõuab ELilt tõhusamat ja tugevamat pühendumust; nõuab, et kõik asjaosalised tõhustaksid jõupingutusi ja näitaksid suuremat pühendumust, sest OSCE Minski rühma otsustavad edusammud on veel saavutamata rohkem kui kaks aastakümmet pärast rühma loomist; palub konflikti osapooltel Armeenial ja Aserbaidžaanil keskenduda läbirääkimistes lahenduste leidmisele; |
| --- | --- |

20.

on veendunud, et Mägi-Karabahhi konflikti rahumeelsele lahendamisele ei ole alternatiive, ja väljendab oma täielikku toetust Madridi põhimõtete kehtestamisele; avaldab kahetsust, et OSCE Minski rühma kaasesimeeste töö, mis põhineb ÜRO põhikirjas sätestatud rahvusvahelise õiguse põhimõtetel, Helsingi lõppaktil ja OSCE raamistikul, ei ole seni andnud konkreetseid tulemusi, ning nõuab ELilt tõhusamat ja tugevamat pühendumust; nõuab, et kõik asjaosalised tõhustaksid jõupingutusi ja näitaksid suuremat pühendumust, sest OSCE Minski rühma otsustavad edusammud on veel saavutamata rohkem kui kaks aastakümmet pärast rühma loomist; palub konflikti osapooltel Armeenial ja Aserbaidžaanil keskenduda läbirääkimistes lahenduste leidmisele;

| 21. | kutsub ELi üles suurendama jõupingutusi ja osalema aktiivselt pikaajaliste konfliktide rahumeelse lahendamise vahendusprotsesside sellistes vormides, mida EL rakendab kohapeal juba praegu; toonitab, et ELi ennetuslik vahendamine konfliktide lahendamisel on tähtis Ida-Euroopa piirkonna julgeoleku ja pikaajalise stabiilsuse jaoks ning Euroopa naabruspoliitika edu eeltingimus; palub Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud ELi eriesindajal aidata veel rohkem kaasa konfliktide lahendamisele Lõuna-Kaukaasias selliste praktiliste meetmete kaudu nagu suutlikkuse suurendamine, konfliktide osapoolte vahelise konsensuse soodustamine, üldsuse toetuse tugevdamine ja kodanikuühiskonna osalemise suurendamine; |
| --- | --- |

21.

kutsub ELi üles suurendama jõupingutusi ja osalema aktiivselt pikaajaliste konfliktide rahumeelse lahendamise vahendusprotsesside sellistes vormides, mida EL rakendab kohapeal juba praegu; toonitab, et ELi ennetuslik vahendamine konfliktide lahendamisel on tähtis Ida-Euroopa piirkonna julgeoleku ja pikaajalise stabiilsuse jaoks ning Euroopa naabruspoliitika edu eeltingimus; palub Lõuna-Kaukaasiasse ja Gruusia kriisi jaoks ametisse nimetatud ELi eriesindajal aidata veel rohkem kaasa konfliktide lahendamisele Lõuna-Kaukaasias selliste praktiliste meetmete kaudu nagu suutlikkuse suurendamine, konfliktide osapoolte vahelise konsensuse soodustamine, üldsuse toetuse tugevdamine ja kodanikuühiskonna osalemise suurendamine;

| 22. | nõuab, et kõik asjaomased pooled suhtleksid aktiivselt Transnistria poolega, et edendada mõlemale vastuvõetavat ühist tulevikupilti ning leppida sellele vastavalt kokku konflikti lahendamise peamistes tingimustes; tervitab seetõttu 2012. aasta jaanuari kokkulepet esmaste meetmete kohta, et lahendada ükshaaval tavakodanike jaoks kõige tähtsamad praktilised probleemid; |
| --- | --- |

22.

nõuab, et kõik asjaomased pooled suhtleksid aktiivselt Transnistria poolega, et edendada mõlemale vastuvõetavat ühist tulevikupilti ning leppida sellele vastavalt kokku konflikti lahendamise peamistes tingimustes; tervitab seetõttu 2012. aasta jaanuari kokkulepet esmaste meetmete kohta, et lahendada ükshaaval tavakodanike jaoks kõige tähtsamad praktilised probleemid;

| 23. | tõstab esile Euroopa Parlamendi kavatsust ergutada Euroopa meresõiduturvalisuse strateegia määratlemist ning märgib, et selline strateegia võib olla kasulik pikaajaliste konfliktide lahendamiseks, tingimusel et see hõlmab põhjalikku Musta mere tegevuskava; |
| --- | --- |

23.

tõstab esile Euroopa Parlamendi kavatsust ergutada Euroopa meresõiduturvalisuse strateegia määratlemist ning märgib, et selline strateegia võib olla kasulik pikaajaliste konfliktide lahendamiseks, tingimusel et see hõlmab põhjalikku Musta mere tegevuskava;

| 24. | palub ELil, Ida-Euroopa partneritel ja asjaomastel piirkondlikel osalejatel edendada poliitilist dialoogi, esitades ettepanekud usaldust suurendavate meetmete kohta Ida-Euroopa piirkonnas, et kehtestada ühised põhimõtted ja tegevuskava julgeoleku suurendamiseks ja konflikti lahendamise suunas liikumiseks; palub seepärast OSCE 2013. aasta eesistujariigil Ukrainal rakendada ranget tegevuskava ja tagada kõigi Ida-Euroopa partnerriikide osavõtt ELi dialoogifoorumitest, sealhulgas inimõiguste dialoog, et teha edusamme lahendamata konfliktide rahumeelse lahendamise protsessides; |
| --- | --- |

24.

palub ELil, Ida-Euroopa partneritel ja asjaomastel piirkondlikel osalejatel edendada poliitilist dialoogi, esitades ettepanekud usaldust suurendavate meetmete kohta Ida-Euroopa piirkonnas, et kehtestada ühised põhimõtted ja tegevuskava julgeoleku suurendamiseks ja konflikti lahendamise suunas liikumiseks; palub seepärast OSCE 2013. aasta eesistujariigil Ukrainal rakendada ranget tegevuskava ja tagada kõigi Ida-Euroopa partnerriikide osavõtt ELi dialoogifoorumitest, sealhulgas inimõiguste dialoog, et teha edusamme lahendamata konfliktide rahumeelse lahendamise protsessides;

| 25. | palub ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel arendada edasi piirkondlikke mitmepoolseid programme, luua stiimulid piirkondlikuks koostööks ning tõhustada piiriüleseid projekte, et suurendada kindlustunnet ja usaldust elanikkondade vahel, pöörates erilist tähelepanu konfliktide maandamise meetmetele ja aidates konfliktipiirkondades kaasa ülesehitustööle ning majanduslikule ja sotsiaalsele arengule kaubanduse, reisimise ja investeeringute soodustamise kaudu; |
| --- | --- |

25.

palub ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel arendada edasi piirkondlikke mitmepoolseid programme, luua stiimulid piirkondlikuks koostööks ning tõhustada piiriüleseid projekte, et suurendada kindlustunnet ja usaldust elanikkondade vahel, pöörates erilist tähelepanu konfliktide maandamise meetmetele ja aidates konfliktipiirkondades kaasa ülesehitustööle ning majanduslikule ja sotsiaalsele arengule kaubanduse, reisimise ja investeeringute soodustamise kaudu;

| 26. | rõhutab vajadust Ida-Euroopa partnerriikide vahelise kaubanduse, majandusintegratsiooni ja taristu kahepoolsele arengule; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust Ida-Euroopa partnerriikide vahelise kaubanduse, majandusintegratsiooni ja taristu kahepoolsele arengule;

| 27. | nõuab, et Ida-Euroopa partnerriigid rakendaksid kvaliteetseid haridusprogramme, mis aitavad lahti saada etnilisest, territoriaalsest ja usulisest vihavaenust, ning tugevdaksid vähemuste õiguste austamist; on seisukohal, et kultuuride ja religioonide vahelist dialoogi tuleks tõhustada, et soodustada Ida-Euroopa partnerriikide vastastikust mõistmist, austust ja sallivust; rõhutab seega tugeva ja aktiivse kodanikuühiskonna tähtsust, sest see võib tugevdada nimetatud dialooge ja arendada inimestevahelisi piiri- ja konfliktide üleseid suhteid; palub idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumil osaleda veelgi ulatuslikumalt seda eesmärki taotleva mitme- ja kahepoolse idapartnerluse tegevuse elluviimises; |
| --- | --- |

27.

nõuab, et Ida-Euroopa partnerriigid rakendaksid kvaliteetseid haridusprogramme, mis aitavad lahti saada etnilisest, territoriaalsest ja usulisest vihavaenust, ning tugevdaksid vähemuste õiguste austamist; on seisukohal, et kultuuride ja religioonide vahelist dialoogi tuleks tõhustada, et soodustada Ida-Euroopa partnerriikide vastastikust mõistmist, austust ja sallivust; rõhutab seega tugeva ja aktiivse kodanikuühiskonna tähtsust, sest see võib tugevdada nimetatud dialooge ja arendada inimestevahelisi piiri- ja konfliktide üleseid suhteid; palub idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumil osaleda veelgi ulatuslikumalt seda eesmärki taotleva mitme- ja kahepoolse idapartnerluse tegevuse elluviimises;

| 28. | soovitab idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumil teha koos Euroopa ajakirjanike kutseorganisatsioonidega algust meediaõppeprogrammidega, mille abil võidelda vastastikust vaenu ja viha õhutavate avaldustega, ning tagada, et rahvusrühmade vaheliste suhete arutamisel järgitakse kutsestandardeid, ja nõuda toetust sõltumatutele eksperdiorganisatsioonidele, mis teevad koostööd julgeoleku tagamise ja konfliktide lahendamise ja ennetamise mudelite väljatöötamise valdkonnas; |
| --- | --- |

28.

soovitab idapartnerluse kodanikuühiskonna foorumil teha koos Euroopa ajakirjanike kutseorganisatsioonidega algust meediaõppeprogrammidega, mille abil võidelda vastastikust vaenu ja viha õhutavate avaldustega, ning tagada, et rahvusrühmade vaheliste suhete arutamisel järgitakse kutsestandardeid, ja nõuda toetust sõltumatutele eksperdiorganisatsioonidele, mis teevad koostööd julgeoleku tagamise ja konfliktide lahendamise ja ennetamise mudelite väljatöötamise valdkonnas;

| 29. | mõistab, et lahendamata konfliktid võivad põhjustada elanikkonna seas ebaõigluse tunnet ja pettumusi; soovitab Ida-Euroopa partnerriikide riigiametnikel ja poliitikutel hoiduda selliste üldsuses levinud tunnete ärakasutamisest sisepoliitilistes kampaaniates, sest see võib vaid õhutada vaenu ja tekitada lisapingeid; |
| --- | --- |

29.

mõistab, et lahendamata konfliktid võivad põhjustada elanikkonna seas ebaõigluse tunnet ja pettumusi; soovitab Ida-Euroopa partnerriikide riigiametnikel ja poliitikutel hoiduda selliste üldsuses levinud tunnete ärakasutamisest sisepoliitilistes kampaaniates, sest see võib vaid õhutada vaenu ja tekitada lisapingeid;

Poliitilise ja sõjalise koostöö tugevdamine piirkondlike julgeolekuohtudega toime tulemiseks

| 30. | rõhutab, et rahvusvahelistel organisatsioonidel ja partnerlustel on tähtis osa piirkondlike julgeolekuprobleemidega tegelemisel ja julgeoleku vallas sellise koostööl põhineva lähenemisviisi kehtestamisel, mis hõlmab julgeoleku poliitilist ja sõjalist mõõdet; nõuab seetõttu tihedamat poliitilist koostööd Venemaa Föderatsiooniga, et leida piirkondlikele julgeolekuprobleemidele, kaasa arvatud pikaajalistele konfliktidele, püsivad lahendused; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et rahvusvahelistel organisatsioonidel ja partnerlustel on tähtis osa piirkondlike julgeolekuprobleemidega tegelemisel ja julgeoleku vallas sellise koostööl põhineva lähenemisviisi kehtestamisel, mis hõlmab julgeoleku poliitilist ja sõjalist mõõdet; nõuab seetõttu tihedamat poliitilist koostööd Venemaa Föderatsiooniga, et leida piirkondlikele julgeolekuprobleemidele, kaasa arvatud pikaajalistele konfliktidele, püsivad lahendused;

| 31. | palub ELi liikmesriikidel ja asjaomastel Ida-Euroopa partnerriikidel laiendada dialoogi julgeolekuküsimustes kehtivates ELi, NATO Euro-Atlandi partnerlusnõukogu, OSCE ja Euroopa Nõukogu vormides ning soovitab neil kooskõlastada oma tööd, et tegutseda tõhusamalt kohapeal, säästa vahendeid ja arendada välja programme vastavalt osalevate riikide erivajadustele; leiab eelkõige, et nii ELi kui ka NATO liikmesriigid peaksid ühendama oma vahendid, et koondada Ida-Euroopa partnerriikidega tehtav koostöö ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ning NATO programmi „Partnerlus rahu nimel” alla; |
| --- | --- |

31.

palub ELi liikmesriikidel ja asjaomastel Ida-Euroopa partnerriikidel laiendada dialoogi julgeolekuküsimustes kehtivates ELi, NATO Euro-Atlandi partnerlusnõukogu, OSCE ja Euroopa Nõukogu vormides ning soovitab neil kooskõlastada oma tööd, et tegutseda tõhusamalt kohapeal, säästa vahendeid ja arendada välja programme vastavalt osalevate riikide erivajadustele; leiab eelkõige, et nii ELi kui ka NATO liikmesriigid peaksid ühendama oma vahendid, et koondada Ida-Euroopa partnerriikidega tehtav koostöö ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) ning NATO programmi „Partnerlus rahu nimel” alla;

| 32. | tunnistab ELi ÜJKP raames tehtava ELi, Ukraina ja Moldova Vabariigi koostöö väärtust ja saavutusi, mis on aidanud kaasa ELi juhitavate missioonide ja kriisiohjamisoperatsioonide jaoks julgeolekukokkulepete sõlmimisele ja raamistike loomisele; palub ELi liikmesriikidel võtta nõuetekohaselt arvesse nende Ida-Euroopa partnerriikide püüdlusi, kes soovivad parandada oma suutlikkust, et suurendada koostööd ÜJKP raames, ning soovitab edendada koostööd algatuste kaudu, mis toetavad julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna riiklike töötajate suutlikkuse suurendamist ja nende koolitamist; |
| --- | --- |

32.

tunnistab ELi ÜJKP raames tehtava ELi, Ukraina ja Moldova Vabariigi koostöö väärtust ja saavutusi, mis on aidanud kaasa ELi juhitavate missioonide ja kriisiohjamisoperatsioonide jaoks julgeolekukokkulepete sõlmimisele ja raamistike loomisele; palub ELi liikmesriikidel võtta nõuetekohaselt arvesse nende Ida-Euroopa partnerriikide püüdlusi, kes soovivad parandada oma suutlikkust, et suurendada koostööd ÜJKP raames, ning soovitab edendada koostööd algatuste kaudu, mis toetavad julgeoleku- ja kaitsepoliitika valdkonna riiklike töötajate suutlikkuse suurendamist ja nende koolitamist;

| 33. | tervitab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite nõukogu 7. detsembri 2012. aasta otsust alustada Helsingi + 40 protsessi, mille abil anda poliitiline tõuge tööks julgeolekuühiskonna suunas, ning strateegilist tegevuskava koostöö tugevdamiseks OSCEs kuni 2015. aastani, mil tähistatakse Helsingi lõppakti allkirjastamise 40. aastapäeva; |
| --- | --- |

33.

tervitab Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) ministrite nõukogu 7. detsembri 2012. aasta otsust alustada Helsingi + 40 protsessi, mille abil anda poliitiline tõuge tööks julgeolekuühiskonna suunas, ning strateegilist tegevuskava koostöö tugevdamiseks OSCEs kuni 2015. aastani, mil tähistatakse Helsingi lõppakti allkirjastamise 40. aastapäeva;

| 34. | julgustab ELi koos asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja peamiste partneritega töötama välja konfliktijärgse ülesehitustöö stsenaariumid, mis võivad toimida konfliktide lahendamise stiimulina, sest näitavad, millist materiaalset kasu toob konfliktide rahumeelne lahendamine; |
| --- | --- |

34.

julgustab ELi koos asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonide ja peamiste partneritega töötama välja konfliktijärgse ülesehitustöö stsenaariumid, mis võivad toimida konfliktide lahendamise stiimulina, sest näitavad, millist materiaalset kasu toob konfliktide rahumeelne lahendamine;

| 35. | rõhutab vajadust elavdada ja laiendada koostööd relvade ja relvajõudude vähendamise, relvakaubanduse reguleerimise, tavarelvastuse kontrolli ja ebaseadusliku relvakaubanduse vastase võitluse kohta; soovitab selleks, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid kontrolliksid rahvusvaheliste lepingute, eelkõige Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu järgimist, avaldaksid rohkem toetust rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule ning alustaksid dialoogi, et arendada relvade ja relvajõudude vähendamise ja relvastuskontrolli alast koostööd; toonitab võidurelvastumise ohjeldamise suurt tähtsust; |
| --- | --- |

35.

rõhutab vajadust elavdada ja laiendada koostööd relvade ja relvajõudude vähendamise, relvakaubanduse reguleerimise, tavarelvastuse kontrolli ja ebaseadusliku relvakaubanduse vastase võitluse kohta; soovitab selleks, et EL ja Ida-Euroopa partnerriigid kontrolliksid rahvusvaheliste lepingute, eelkõige Euroopa tavarelvastuse piiramise lepingu järgimist, avaldaksid rohkem toetust rahvusvahelisele relvakaubanduslepingule ning alustaksid dialoogi, et arendada relvade ja relvajõudude vähendamise ja relvastuskontrolli alast koostööd; toonitab võidurelvastumise ohjeldamise suurt tähtsust;

| 36. | kutsub ELi üles tugevdama Ida-Euroopa partnerriikidele suunatud koostööprogramme ja suurendama nende rahastamist ELi stabiliseerimise rahastamisvahendi raames, et leevendada riske, mis tulenevad keemilistest, bioloogilistest, kiirgus- ja tuumamaterjalidest ja massihävitusrelvade levikust, ning tugevdama programmidega seotud tehnoloogilist oskusteavet; |
| --- | --- |

36.

kutsub ELi üles tugevdama Ida-Euroopa partnerriikidele suunatud koostööprogramme ja suurendama nende rahastamist ELi stabiliseerimise rahastamisvahendi raames, et leevendada riske, mis tulenevad keemilistest, bioloogilistest, kiirgus- ja tuumamaterjalidest ja massihävitusrelvade levikust, ning tugevdama programmidega seotud tehnoloogilist oskusteavet;

| 37. | rõhutab, et Ida-Euroopa partnerriikides avaliku halduse, kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste reformimine on oluline edu saavutamiseks võitluses organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, küberkuritegevuse, rahapesu ja terrorismi vastu; kutsub Ida-Euroopa partnerriike üles looma kaugeleulatuva tegevuskava või jätkama selle rakendamist, et tagada kohtusüsteemi sõltumatus ja teha täiendavat koostööd ELiga õiguskaitse ja tolli valdkonnas, et suurendada üldsuse usaldust nende institutsioonide vastu; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et Ida-Euroopa partnerriikides avaliku halduse, kohtusüsteemi ja õiguskaitseasutuste reformimine on oluline edu saavutamiseks võitluses organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni, küberkuritegevuse, rahapesu ja terrorismi vastu; kutsub Ida-Euroopa partnerriike üles looma kaugeleulatuva tegevuskava või jätkama selle rakendamist, et tagada kohtusüsteemi sõltumatus ja teha täiendavat koostööd ELiga õiguskaitse ja tolli valdkonnas, et suurendada üldsuse usaldust nende institutsioonide vastu;

| 38. | palub ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel arendada edasi idapartnerluse juhtalgatust inimtegevusest tingitud õnnetuste ja loodusõnnetuste ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja neile reageerimiseks, mille üldeesmärk on aidata kaasa idapartnerluse riikide rahu, stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu saavutamisele ning kaitsta keskkonda, elanikke, kultuuripärandit, piirkonna ressursse ja taristuid, tugevdades riikide vastupanuvõimet, valmisolekut ja reageerimist inimtegevusest tingitud õnnetuste ja loodusõnnetuste korral, ning pikendada selle kehtivust 2014. aastast kaugemale; |
| --- | --- |

38.

palub ELil ja Ida-Euroopa partnerriikidel arendada edasi idapartnerluse juhtalgatust inimtegevusest tingitud õnnetuste ja loodusõnnetuste ennetamiseks, nendeks valmisolekuks ja neile reageerimiseks, mille üldeesmärk on aidata kaasa idapartnerluse riikide rahu, stabiilsuse, julgeoleku ja heaolu saavutamisele ning kaitsta keskkonda, elanikke, kultuuripärandit, piirkonna ressursse ja taristuid, tugevdades riikide vastupanuvõimet, valmisolekut ja reageerimist inimtegevusest tingitud õnnetuste ja loodusõnnetuste korral, ning pikendada selle kehtivust 2014. aastast kaugemale;

| 39. | rõhutab energiajulgeoleku tähtsust piirkonna julgeolekukeskkonna kujundamises; nõuab, et tehtaks rohkem tööd ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaturgude integreerimiseks; kordab, et lõunapoolse gaasikoridori projekt ja selle Kaspia – Musta mere energia juhtprojekt on väga tähtsad lõunapoolse gaasikoridori algatuses, et vähendada sõltuvust turgu valitsevatelt tarnijatelt saadud imporditavast energiast, ning kutsub ELi üles aitama kaasa gaasitarnete mitmekesistamisele, mis suurendab ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide koostööd ja edendab suhteid; |
| --- | --- |

39.

rõhutab energiajulgeoleku tähtsust piirkonna julgeolekukeskkonna kujundamises; nõuab, et tehtaks rohkem tööd ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaturgude integreerimiseks; kordab, et lõunapoolse gaasikoridori projekt ja selle Kaspia – Musta mere energia juhtprojekt on väga tähtsad lõunapoolse gaasikoridori algatuses, et vähendada sõltuvust turgu valitsevatelt tarnijatelt saadud imporditavast energiast, ning kutsub ELi üles aitama kaasa gaasitarnete mitmekesistamisele, mis suurendab ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide koostööd ja edendab suhteid;

| 40. | nõuab piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete edendamist ning abi piirkondliku koostoime loomisel, iga idanaabruse riigi konkreetsetele geograafilistele, majandus-, julgeoleku- ja sotsiaalprobleemidele lahenduste leidmisel ja ka nende suhetes ELiga; nõuab sellega seoses tihedamat koostööd sellistes poliitikavaldkondades nagu haridus, noored, ränne, tervishoid ja transport; |
| --- | --- |

40.

nõuab piirkondliku koostöö ja heanaaberlike suhete edendamist ning abi piirkondliku koostoime loomisel, iga idanaabruse riigi konkreetsetele geograafilistele, majandus-, julgeoleku- ja sotsiaalprobleemidele lahenduste leidmisel ja ka nende suhetes ELiga; nõuab sellega seoses tihedamat koostööd sellistes poliitikavaldkondades nagu haridus, noored, ränne, tervishoid ja transport;

| 41. | soovitab Ida-Euroopa partnerriikidel suurendada koostööd piirkonnas piiride ja rändevoogude haldamisel, ühtlustades selleks norme või töötades ELiga välja ühised normid ja võideldes inimkaubanduse vastu, tagades samas, et austatakse rändajate õigusi; |
| --- | --- |

41.

soovitab Ida-Euroopa partnerriikidel suurendada koostööd piirkonnas piiride ja rändevoogude haldamisel, ühtlustades selleks norme või töötades ELiga välja ühised normid ja võideldes inimkaubanduse vastu, tagades samas, et austatakse rändajate õigusi;

| 42. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi eriesindajale Lõuna-Kaukaasias, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsioonile. |
| --- | --- |

42.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, ELi eriesindajale Lõuna-Kaukaasias, Euroopa välisteenistusele, ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele ning Venemaa Föderatsioonile.

---

(1)  Vastu võetud 28. mail 2013 Brüsselis.

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/10 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/10

---

RESOLUTSIOON (1)

idapartnerluse riikide õigusaktide ühtlustamise kohta ELi majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktidega

2013/C 338/02

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni asepresidendi 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele” (COM(2011)0303),

| — | võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika (ENP) arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa naabruspoliitika (ENP) arengut alates 2004. aastast ja eelkõige komisjoni eduaruandeid selle rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse koos Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldovaga vastu võetud tegevuskavasid ning koos Ukrainaga vastu võetud assotsieerimiskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse koos Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldovaga vastu võetud tegevuskavasid ning koos Ukrainaga vastu võetud assotsieerimiskava,

| — | võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 13. detsembri 2010. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse idapartnerluse riikide välisministrite 13. detsembri 2010. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ja 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (2) ning komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ENI) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 2006. aasta määrust (EÜ) nr 1638/2006, millega kehtestatakse üldsätted Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi loomise kohta, (2) ning komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule, millega luuakse Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend (ENI) (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta, (4)7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (5) ja 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika läbivaatamise kohta, (4)7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (5) ja 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (6),

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni ELi ja Ida-Euroopa partnerite vaheliste kaubanduslepingute, sealhulgas kaugeleulatuvate ja terviklike vabakaubanduspiirkondade kohta, ning ELi abi kohta selles valdkonnas, mille koostas Euronesti parlamentaarse assamblee majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise alaline komisjon, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni ELi ja Ida-Euroopa partnerite vaheliste kaubanduslepingute, sealhulgas kaugeleulatuvate ja terviklike vabakaubanduspiirkondade kohta, ning ELi abi kohta selles valdkonnas, mille koostas Euronesti parlamentaarse assamblee majandusliku integratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja ELi poliitikale lähenemise alaline komisjon,

| — | võttes arvesse oma 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. mai 2011. aasta asutamisdokumenti,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| A. | arvestades, et majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamine ei ole küll eesmärk omaette, kuid siiski suur samm parema majanduskoostöö suunas, mis on kasulik nii kõigile idapartnerluse riikidele kui ka ELile; arvestades, et nimetatud riikide ja ELi standardeid ning väärtusi aitab lähendada ka see, kui kehtestada õigusaktid ja õigusraamistik, standardid ja sertifitseerimismeetodid, mis on kooskõlas ELis kehtivatega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamine ei ole küll eesmärk omaette, kuid siiski suur samm parema majanduskoostöö suunas, mis on kasulik nii kõigile idapartnerluse riikidele kui ka ELile; arvestades, et nimetatud riikide ja ELi standardeid ning väärtusi aitab lähendada ka see, kui kehtestada õigusaktid ja õigusraamistik, standardid ja sertifitseerimismeetodid, mis on kooskõlas ELis kehtivatega;

| B. | arvestades, et ühtlustamine ELi majanduslike standarditega toimub vastastikusi huve arvestades ja iga riigi erijooned aitavad idapartnerluse riikidel saavutada tasakaalustatud ja jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrge taseme, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, kõrged keskkonnastandardid, parema elatustaseme ja elukvaliteedi oma ühiskonnas; arvestades, et see loob samuti tingimused nende majanduse konkurentsivõime suurenemiseks, ergutades investeerimist ja kaubandust, ja aitab arendada idapartnerluse ettevõtlusfoorumit, millele pandi alus 2011. aastal Sopoti foorumil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ühtlustamine ELi majanduslike standarditega toimub vastastikusi huve arvestades ja iga riigi erijooned aitavad idapartnerluse riikidel saavutada tasakaalustatud ja jätkusuutliku majanduskasvu, tööhõive ja sotsiaalkaitse kõrge taseme, majandusliku ja sotsiaalse ühtekuuluvuse, kõrged keskkonnastandardid, parema elatustaseme ja elukvaliteedi oma ühiskonnas; arvestades, et see loob samuti tingimused nende majanduse konkurentsivõime suurenemiseks, ergutades investeerimist ja kaubandust, ja aitab arendada idapartnerluse ettevõtlusfoorumit, millele pandi alus 2011. aastal Sopoti foorumil;

| C. | arvestades, et igas valdkonnas ei saa eristada kindlaid ühtlustamisetappe, kuna sellega seotud õigusaktid moodustavad terviku ning vaid mõne üksiku osa vastuvõtmine ei ole ülejäänud õigusaktideta tõhus; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et igas valdkonnas ei saa eristada kindlaid ühtlustamisetappe, kuna sellega seotud õigusaktid moodustavad terviku ning vaid mõne üksiku osa vastuvõtmine ei ole ülejäänud õigusaktideta tõhus;

| D. | arvestades, et kõnealune protsess on keerukas, dünaamiline ja järkjärguline ning on vaja luua ja kohandada institutsioone ja struktuure, muuta põhjalikult oma riiklike haldussüsteemide, erasektori ja kodanikuühiskonna vastutusala; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealune protsess on keerukas, dünaamiline ja järkjärguline ning on vaja luua ja kohandada institutsioone ja struktuure, muuta põhjalikult oma riiklike haldussüsteemide, erasektori ja kodanikuühiskonna vastutusala;

| E. | arvestades, et idapartnerluse riigid on ELiga majandusliku lähenemise eri etappides ja selle tulemusena on riigiti märkimisväärselt erinev seni ühtlustatud õigusaktide hulk ja liik ning lähenemise üldine käsitlusviis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et idapartnerluse riigid on ELiga majandusliku lähenemise eri etappides ja selle tulemusena on riigiti märkimisväärselt erinev seni ühtlustatud õigusaktide hulk ja liik ning lähenemise üldine käsitlusviis;

| F. | arvestades, et majandusvaldkonda reguleerivaid õigusnorme peaks kohaldatavuse korral ühtlustama koos õigusnormidega, mis on seotud põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade teemal toimuvate läbirääkimistega; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et majandusvaldkonda reguleerivaid õigusnorme peaks kohaldatavuse korral ühtlustama koos õigusnormidega, mis on seotud põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade teemal toimuvate läbirääkimistega;

| G. | arvestades, et kõnealune õigusnormide ühtlustamine on avatud, järkjärguline protsess, millega kaasneb edasine ühtlustamine ning võimaluse korral täielik ühtlustamine tulevikus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõnealune õigusnormide ühtlustamine on avatud, järkjärguline protsess, millega kaasneb edasine ühtlustamine ning võimaluse korral täielik ühtlustamine tulevikus;

Idapartnerluse riikide planeerimine, kohustused ja rakendamine

| 1. | tunnistab, et õigusnorme on püütud ühtlustada juba partnerlus- ja koostöölepingute raamistiku abil, ja julgustab idapartnerluse riike jätkama seda protsessi tulevikus assotsieerimislepingutega seoses; tuletab meelde, et edasised sammud majandusintegratsiooni süvendamiseks tuleks teha õigeaegselt, et luua ELi ja idapartnerluse riikide majanduspiirkond, nagu on sätestatud Varssavi idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses; |
| --- | --- |

1.

tunnistab, et õigusnorme on püütud ühtlustada juba partnerlus- ja koostöölepingute raamistiku abil, ja julgustab idapartnerluse riike jätkama seda protsessi tulevikus assotsieerimislepingutega seoses; tuletab meelde, et edasised sammud majandusintegratsiooni süvendamiseks tuleks teha õigeaegselt, et luua ELi ja idapartnerluse riikide majanduspiirkond, nagu on sätestatud Varssavi idapartnerluse tippkohtumise ühisavalduses;

| 2. | kutsub üles iga idapartnerluse riiki, kes pole veel seda teinud, võtma vastu õigusaktide ühtlustamise tööprogrammi, sealhulgas konsolideeritud peatüki majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamise kohta, mis põhineb kohustustel, mille riik on võtnud kahepoolseid majandussuhteid ELiga käsitleva raamistiku raames; soovitab koostada laiaulatuslikud seadusandlikud strateegiad, mis kajastavad riigi huve ja prioriteete, sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi olusid ja seniseid saavutusi kõnealuses valdkonnas; |
| --- | --- |

2.

kutsub üles iga idapartnerluse riiki, kes pole veel seda teinud, võtma vastu õigusaktide ühtlustamise tööprogrammi, sealhulgas konsolideeritud peatüki majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamise kohta, mis põhineb kohustustel, mille riik on võtnud kahepoolseid majandussuhteid ELiga käsitleva raamistiku raames; soovitab koostada laiaulatuslikud seadusandlikud strateegiad, mis kajastavad riigi huve ja prioriteete, sotsiaalseid, majanduslikke ja poliitilisi olusid ja seniseid saavutusi kõnealuses valdkonnas;

| 3. | kutsub idapartnerluse riike määrama kindlaks oma valdkondlikud prioriteedid ja määratlema nendega seotud põhiteemad; julgustab riike sõnastama, millised on õigusaktide ühtlustamise protsessi peamised kitsaskohad, ja töötama koos ELiga välja strateegiad nende ületamiseks; nõuab neilt riikidelt samal ajal tungivalt, et nad võtaksid arvesse ELi soovitusi selle kohta, milliseid konkreetseid jõupingutusi peaksid riigid tegema suurte raskuste puhul, mis võivad ette tulla majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamisel; |
| --- | --- |

3.

kutsub idapartnerluse riike määrama kindlaks oma valdkondlikud prioriteedid ja määratlema nendega seotud põhiteemad; julgustab riike sõnastama, millised on õigusaktide ühtlustamise protsessi peamised kitsaskohad, ja töötama koos ELiga välja strateegiad nende ületamiseks; nõuab neilt riikidelt samal ajal tungivalt, et nad võtaksid arvesse ELi soovitusi selle kohta, milliseid konkreetseid jõupingutusi peaksid riigid tegema suurte raskuste puhul, mis võivad ette tulla majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamisel;

| 4. | kutsub idapartnerluse riike üles kehtestama õigusaktide ühtlustamise programmide korra ja kiiruse, et kindlustada ja konsolideerida makromajanduslikke reforme ja riikide stabiilsust; näeb õigusaktide ühtlustamist kui pikaajalist eesmärki, mis peab sobituma riikide majanduskavadega; |
| --- | --- |

4.

kutsub idapartnerluse riike üles kehtestama õigusaktide ühtlustamise programmide korra ja kiiruse, et kindlustada ja konsolideerida makromajanduslikke reforme ja riikide stabiilsust; näeb õigusaktide ühtlustamist kui pikaajalist eesmärki, mis peab sobituma riikide majanduskavadega;

| 5. | rõhutab, et ilma institutsionaalsete muutuste ja nõuetekohase rakendamiseta võib õigusaktide ühtlustamisest kujuneda pelgalt reeglite ülevõtmine ja see võib nurjata võetud kohustuste täitmise; pöörab tähelepanu sellele, et soovitud kõigile kasuliku majandusliku mõju saavutamiseks on vaja tegelikku, mitte ainult formaalset ühtlustamist; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ilma institutsionaalsete muutuste ja nõuetekohase rakendamiseta võib õigusaktide ühtlustamisest kujuneda pelgalt reeglite ülevõtmine ja see võib nurjata võetud kohustuste täitmise; pöörab tähelepanu sellele, et soovitud kõigile kasuliku majandusliku mõju saavutamiseks on vaja tegelikku, mitte ainult formaalset ühtlustamist;

| 6. | tõdeb, et idapartnerluse riikide peamine väljakutse ei ole nende õigusaktide ühtlustamine, vaid oma haldus- ja õigussüsteemide ja ühiskondade muutmine ja kohandamine, et tagada tõhusate õigusaktide täielikuks rakendamiseks vajalikud tingimused; usub, et idapartnerluse riigid peaksid looma taolised õigusaktide kohaldamiseks sobivad tingimused; rõhutab sellega seoses vajadust iga riigi juhtimisstruktuuri, parlamendi, kohtusüsteemi ja erasektori haldussuutlikkust parandavate sihipäraste meetmete järele; |
| --- | --- |

6.

tõdeb, et idapartnerluse riikide peamine väljakutse ei ole nende õigusaktide ühtlustamine, vaid oma haldus- ja õigussüsteemide ja ühiskondade muutmine ja kohandamine, et tagada tõhusate õigusaktide täielikuks rakendamiseks vajalikud tingimused; usub, et idapartnerluse riigid peaksid looma taolised õigusaktide kohaldamiseks sobivad tingimused; rõhutab sellega seoses vajadust iga riigi juhtimisstruktuuri, parlamendi, kohtusüsteemi ja erasektori haldussuutlikkust parandavate sihipäraste meetmete järele;

| 7. | nõuab sellega seoses tungivalt, et idapartnerluse riigid looksid ja konsolideeriksid vajalikud haldus- ja organisatsioonilised struktuurid vastu võetud õigusaktide tõhusaks rakendamiseks ja jõustamiseks ning võtaksid vajaduse korral kasutusele ühtlustamisprotsessi kiirendavad kooskõlastamis- ja järelevalvemehhanismid; rõhutab, et jõustamisasutuste loomine on oluline selleks, et tagada õigusaktide nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

7.

nõuab sellega seoses tungivalt, et idapartnerluse riigid looksid ja konsolideeriksid vajalikud haldus- ja organisatsioonilised struktuurid vastu võetud õigusaktide tõhusaks rakendamiseks ja jõustamiseks ning võtaksid vajaduse korral kasutusele ühtlustamisprotsessi kiirendavad kooskõlastamis- ja järelevalvemehhanismid; rõhutab, et jõustamisasutuste loomine on oluline selleks, et tagada õigusaktide nõuetekohane rakendamine;

| 8. | rõhutab kohtureformide ja korruptsioonivastase võitluse tähtsust kõnealuses protsessis; tuletab meelde, et detsentraliseeritud majandussüsteemi suhtes kohaldatav tingimus on ka hästi toimiv kohtusüsteem, mis võimaldab mõistlikult kiiret juurdepääsu kohtule nii üksikisikute kui ka eraõiguslike juriidiliste isikute jaoks; |
| --- | --- |

8.

rõhutab kohtureformide ja korruptsioonivastase võitluse tähtsust kõnealuses protsessis; tuletab meelde, et detsentraliseeritud majandussüsteemi suhtes kohaldatav tingimus on ka hästi toimiv kohtusüsteem, mis võimaldab mõistlikult kiiret juurdepääsu kohtule nii üksikisikute kui ka eraõiguslike juriidiliste isikute jaoks;

| 9. | rõhutab viisanõude kaotamise tähtsust, mis ei aita mitte üksnes edendada idapartnerluse riikides kõrgeimaid standardeid, vaid parandab ka ettevõtluskultuuri, mis on äärmiselt vajalik majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide edukaks ühtlustamiseks; |
| --- | --- |

9.

rõhutab viisanõude kaotamise tähtsust, mis ei aita mitte üksnes edendada idapartnerluse riikides kõrgeimaid standardeid, vaid parandab ka ettevõtluskultuuri, mis on äärmiselt vajalik majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide edukaks ühtlustamiseks;

| 10. | nõuab tungivalt, et idapartnerluse riigid kindlustaksid majandustegevuses osalejate jaoks õiguskindluse ja läbipaistvuse, luues õigus- ja kaubanduseeskirjade süsteemi; |
| --- | --- |

10.

nõuab tungivalt, et idapartnerluse riigid kindlustaksid majandustegevuses osalejate jaoks õiguskindluse ja läbipaistvuse, luues õigus- ja kaubanduseeskirjade süsteemi;

| 11. | julgustab looma konkreetseid tehnilisi ja kutseorganeid nii era- kui ka avalikus sektoris, tagades nii muu hulgas kodanikuühiskonna järelevalve asjakohaste õigusaktide kohaldamise ja majandusprotsesside üle tervikuna; märgib sellega seoses vajadust läbipaistvuse järele reguleerimise protsessis, avalikul konsulteerimisel ja poliitika tulemuste regulaarsete mõjuhinnangute ja sõltumatute hindamiste puhul; |
| --- | --- |

11.

julgustab looma konkreetseid tehnilisi ja kutseorganeid nii era- kui ka avalikus sektoris, tagades nii muu hulgas kodanikuühiskonna järelevalve asjakohaste õigusaktide kohaldamise ja majandusprotsesside üle tervikuna; märgib sellega seoses vajadust läbipaistvuse järele reguleerimise protsessis, avalikul konsulteerimisel ja poliitika tulemuste regulaarsete mõjuhinnangute ja sõltumatute hindamiste puhul;

| 12. | rõhutab kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamise tähtsust majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamise edendamisse ja arvab, et EL peaks neid täielikult toetama, jagades nii liidu kogemusi ja oskusteavet kui ka rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

12.

rõhutab kodanikuühiskonna ja valitsusväliste organisatsioonide kaasamise tähtsust majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamise edendamisse ja arvab, et EL peaks neid täielikult toetama, jagades nii liidu kogemusi ja oskusteavet kui ka rahalisi vahendeid;

| 13. | rõhutab sotsiaalse mõõtme tähtsust majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamisel, eriti valdkondades, kus nimetatud õigusaktidel on suur mõju, näiteks sotsiaal- ja keskkonnapoliitika ning tarbijakaitse; toonitab, et vaja on laiapõhjalisemat lähenemisviisi, et võtta arvesse vajadust tagada parema kvalifikatsiooniga tööjõud ning tööõigused, mis aitavad kaasa majandusreformide edule; |
| --- | --- |

13.

rõhutab sotsiaalse mõõtme tähtsust majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamisel, eriti valdkondades, kus nimetatud õigusaktidel on suur mõju, näiteks sotsiaal- ja keskkonnapoliitika ning tarbijakaitse; toonitab, et vaja on laiapõhjalisemat lähenemisviisi, et võtta arvesse vajadust tagada parema kvalifikatsiooniga tööjõud ning tööõigused, mis aitavad kaasa majandusreformide edule;

| 14. | kutsub ELi ja idapartnerluse riike üles kasutama täies mahus ära võimalusi, mida pakub idapartnerluse teine platvorm („Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale“), mis lisab väärtust kahepoolsetele konsultatsioonidele ja annab võimaluse vahetada teavet ja parimaid tavasid; |
| --- | --- |

14.

kutsub ELi ja idapartnerluse riike üles kasutama täies mahus ära võimalusi, mida pakub idapartnerluse teine platvorm („Majandusintegratsioon ja lähenemine ELi poliitikale“), mis lisab väärtust kahepoolsetele konsultatsioonidele ja annab võimaluse vahetada teavet ja parimaid tavasid;

| 15. | rõhutab enda kui järelevalve teostaja, lihtsustaja ja abistaja rolli idapartnerluse riikide õigusaktide ühtlustamisel ELi majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktidega; |
| --- | --- |

15.

rõhutab enda kui järelevalve teostaja, lihtsustaja ja abistaja rolli idapartnerluse riikide õigusaktide ühtlustamisel ELi majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktidega;

ELi majandusvaldkonda reguleerivate õigusaktide ühtlustamist käsitlev tegevuskava: rahaline ja tehniline abi ning rakendamise järelevalve

| 16. | nõuab, et EL suurendaks idapartnerluse riikide abistamiseks ette nähtud eelarvet järgmises mitmeaastases finantsraamistikus 2014-2020; tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle arendada välja uued idapartnerluse juhtalgatused ja nõuab, et Vilniuse tippkohtumisel võetaks vastu uusi ja märkimisväärseid algatusi, mis hõlmavad idapartnerluse tähtsaid koostöövaldkondi, eesmärgiga toetada majanduskoostöö arengut; |
| --- | --- |

16.

nõuab, et EL suurendaks idapartnerluse riikide abistamiseks ette nähtud eelarvet järgmises mitmeaastases finantsraamistikus 2014-2020; tunneb heameelt komisjoni kavatsuse üle arendada välja uued idapartnerluse juhtalgatused ja nõuab, et Vilniuse tippkohtumisel võetaks vastu uusi ja märkimisväärseid algatusi, mis hõlmavad idapartnerluse tähtsaid koostöövaldkondi, eesmärgiga toetada majanduskoostöö arengut;

| 17. | nõuab, et komisjon aitaks idapartnerluse riikidel kaotada viisanõue, mis on tähtis samm ülima eesmärgi ehk viisavaba reisimise korra saavutamisel; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et komisjon aitaks idapartnerluse riikidel kaotada viisanõue, mis on tähtis samm ülima eesmärgi ehk viisavaba reisimise korra saavutamisel;

| 18. | rõhutab, et on vaja tagada tehtud edusammude arvestamise (more for more) põhimõtte järgimine, kuna see on tähtis vahend, mille abil teadvustada ja kiirendada idapartnerluse riikide edusamme ELi standarditele ja väärtustele vastavuse saavutamisel; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et on vaja tagada tehtud edusammude arvestamise (more for more) põhimõtte järgimine, kuna see on tähtis vahend, mille abil teadvustada ja kiirendada idapartnerluse riikide edusamme ELi standarditele ja väärtustele vastavuse saavutamisel;

| 19. | usub, et kuna iga idapartnerluse riik saab sektoripõhiselt valida oma prioriteedid, peaks EL soovitama, milliseid meetmeid tuleks esimesena võtta ja millised on iga sektori peamised meetmed, lähtudes sellest, et mõni valdkond, näiteks äriühinguõigus, on kaasaegse majanduse asendamatu alustugi; |
| --- | --- |

19.

usub, et kuna iga idapartnerluse riik saab sektoripõhiselt valida oma prioriteedid, peaks EL soovitama, milliseid meetmeid tuleks esimesena võtta ja millised on iga sektori peamised meetmed, lähtudes sellest, et mõni valdkond, näiteks äriühinguõigus, on kaasaegse majanduse asendamatu alustugi;

| 20. | julgustab ELi aitama idapartnerluse riikidel koostada strateegiaid asjaomaste õigusaktide kiirema ühtlustamisprotsessi ning tõhusa rakendamise ja jõustamise tarbeks, võttes arvesse, millises järjestuses on õigusaktid ühtlustatud ja millised on rakendamiseks vajalikud tingimused; rõhutab samal ajal, et EL peaks arvestama iga idapartnerluse riigi konkreetseid majandustingimusi, eriti siis, kui sellest oleneb, millal riik ühtlustamist saab alustada; märgib sellega seoses ära ELi nõuanderühma tulemusliku töö ja nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks taolise abistamisvormi arendamist, pidades nõu riikide ja partneritega; |
| --- | --- |

20.

julgustab ELi aitama idapartnerluse riikidel koostada strateegiaid asjaomaste õigusaktide kiirema ühtlustamisprotsessi ning tõhusa rakendamise ja jõustamise tarbeks, võttes arvesse, millises järjestuses on õigusaktid ühtlustatud ja millised on rakendamiseks vajalikud tingimused; rõhutab samal ajal, et EL peaks arvestama iga idapartnerluse riigi konkreetseid majandustingimusi, eriti siis, kui sellest oleneb, millal riik ühtlustamist saab alustada; märgib sellega seoses ära ELi nõuanderühma tulemusliku töö ja nõuab tungivalt, et komisjon jätkaks taolise abistamisvormi arendamist, pidades nõu riikide ja partneritega;

| 21. | tunnistab, et praegust ELi abi on vaja paremini kooskõlastada; märgib, et abi peaks olema tõhusam, vajaduse korral suurem ja sidusam; rõhutab, et rohkem tuleks pöörata tähelepanu parema kooskõla saavutamisele ja, mõistes selle võimalusi, liikmesriikide tehnilisele abile; nõuab sellega seoses tungivalt, et ELi liikmesriigid, eriti need, kes on hiljuti läbinud õigusaktide ühtlustamise protsessi (st uusimad liikmesriigid), osaleksid rohkem, jagades teadmisi ja häid tavasid; |
| --- | --- |

21.

tunnistab, et praegust ELi abi on vaja paremini kooskõlastada; märgib, et abi peaks olema tõhusam, vajaduse korral suurem ja sidusam; rõhutab, et rohkem tuleks pöörata tähelepanu parema kooskõla saavutamisele ja, mõistes selle võimalusi, liikmesriikide tehnilisele abile; nõuab sellega seoses tungivalt, et ELi liikmesriigid, eriti need, kes on hiljuti läbinud õigusaktide ühtlustamise protsessi (st uusimad liikmesriigid), osaleksid rohkem, jagades teadmisi ja häid tavasid;

| 22. | soovitab, et tulevikus loodaks teabevahetusbüroo (võttes eeskujuks büroo, mille asutas komisjon ja mida toetab Phare mitut riiki hõlmav programm); märgib, et büroo peaks abi andmist lihtsustama, looma andmebaasi ja toimima kui teabekeskus, kus abitaotlustele leitakse sobiv vastus kättesaadava nõu ja teabe abil; |
| --- | --- |

22.

soovitab, et tulevikus loodaks teabevahetusbüroo (võttes eeskujuks büroo, mille asutas komisjon ja mida toetab Phare mitut riiki hõlmav programm); märgib, et büroo peaks abi andmist lihtsustama, looma andmebaasi ja toimima kui teabekeskus, kus abitaotlustele leitakse sobiv vastus kättesaadava nõu ja teabe abil;

| 23. | märgib, et õigusaktide ühtlustamist peaks korraldama ja toetama just selleks otstarbeks loodud tehnilise abi erimeetmed; rõhutab vajadust arvestada, et ühtlustamiseks eraldatud vahendid on piiratud nii ELis kui ka idapartnerluse riikides ning et seetõttu peaks keskenduma valdkondadele, kus neid saaks kõige tõhusamalt kasutada; |
| --- | --- |

23.

märgib, et õigusaktide ühtlustamist peaks korraldama ja toetama just selleks otstarbeks loodud tehnilise abi erimeetmed; rõhutab vajadust arvestada, et ühtlustamiseks eraldatud vahendid on piiratud nii ELis kui ka idapartnerluse riikides ning et seetõttu peaks keskenduma valdkondadele, kus neid saaks kõige tõhusamalt kasutada;

| 24. | nõuab tungivalt, et EL aitaks jätkuvalt arendada idapartnerluse riikide institutsioonide suutlikkust vajalikke õigusakte ette valmistada; julgustab sel eesmärgil kasutama täiel määral vajalikke ELi vahendeid, nagu tehniline abi ja teabevahetus (TAIEX), terviklike institutsioonide väljaarendamise programm, mestimisprogramm jt; loodab tugevdada terviklike institutsioonide väljaarendamise programmi uue finantsperspektiivi raames; |
| --- | --- |

24.

nõuab tungivalt, et EL aitaks jätkuvalt arendada idapartnerluse riikide institutsioonide suutlikkust vajalikke õigusakte ette valmistada; julgustab sel eesmärgil kasutama täiel määral vajalikke ELi vahendeid, nagu tehniline abi ja teabevahetus (TAIEX), terviklike institutsioonide väljaarendamise programm, mestimisprogramm jt; loodab tugevdada terviklike institutsioonide väljaarendamise programmi uue finantsperspektiivi raames;

| 25. | nõuab tungivalt, et EL rõhutaks tõhusate õigusaktide loomise vajadust, et asjaomased ühiskonnad saaksid osa arvukatest hüvedest ning ühtlustamine ELi standarditega saaks jätkuda; rõhutab seepärast, et kui siseriiklikud õigusaktid on vastu võetud, tuleb tagada ELi-poolne usaldusväärne järelevalve nimetatud õigusaktide rakendamise ja jõustamise üle; |
| --- | --- |

25.

nõuab tungivalt, et EL rõhutaks tõhusate õigusaktide loomise vajadust, et asjaomased ühiskonnad saaksid osa arvukatest hüvedest ning ühtlustamine ELi standarditega saaks jätkuda; rõhutab seepärast, et kui siseriiklikud õigusaktid on vastu võetud, tuleb tagada ELi-poolne usaldusväärne järelevalve nimetatud õigusaktide rakendamise ja jõustamise üle;

| 26. | märgib, et julgustada tuleks õigusaktide ühtlustamist teistes majandusega seotud valdkondades, nagu sotsiaal- ja keskkonnapoliitika, ning seda võiks käsitleda eraldi algatused; usub, et EL peaks pingutama ja tagama lõimituma käsitlusviisi, tunnistades tõsiasja, et majanduslik ja sotsiaalne areng on vastastikku seotud; |
| --- | --- |

26.

märgib, et julgustada tuleks õigusaktide ühtlustamist teistes majandusega seotud valdkondades, nagu sotsiaal- ja keskkonnapoliitika, ning seda võiks käsitleda eraldi algatused; usub, et EL peaks pingutama ja tagama lõimituma käsitlusviisi, tunnistades tõsiasja, et majanduslik ja sotsiaalne areng on vastastikku seotud;

| 27. | kutsub ELi üles koostama idapartnerluse riikide jaoks üksikasjalike soovituste kogu (näiteks valge raamatu vormis) õigusaktide jätkuva ühtlustamise ja valdkonnapõhise rakendamise kohta; märgib, et soovitused peaksid sisaldama teavet ning nõuandeid; |
| --- | --- |

27.

kutsub ELi üles koostama idapartnerluse riikide jaoks üksikasjalike soovituste kogu (näiteks valge raamatu vormis) õigusaktide jätkuva ühtlustamise ja valdkonnapõhise rakendamise kohta; märgib, et soovitused peaksid sisaldama teavet ning nõuandeid;

| 28. | on arvamusel, et EL peaks võtma arvesse iga idapartnerluse riigi konkreetseid asjaolusid ja seda, millises arengujärgus nad on võrreldes teiste idapartnerluse riikidega majandusintegratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja rakendamispoliitika seisukohalt, samuti tuleb arvestada valmidust tihedamaks koostööks; soovitab, et EL toimiks iga idapartnerluse riigi puhul erinevalt, austades sama ajal nende soove ja huve; |
| --- | --- |

28.

on arvamusel, et EL peaks võtma arvesse iga idapartnerluse riigi konkreetseid asjaolusid ja seda, millises arengujärgus nad on võrreldes teiste idapartnerluse riikidega majandusintegratsiooni, õigusaktide ühtlustamise ja rakendamispoliitika seisukohalt, samuti tuleb arvestada valmidust tihedamaks koostööks; soovitab, et EL toimiks iga idapartnerluse riigi puhul erinevalt, austades sama ajal nende soove ja huve;

| 29. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud Brüsselis 28. mail 2013.

(2)  ELT L 310, 9.11.2006, lk 1.

(3)  2011/0405(COD), 7.12.2011.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0576.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA (2011)0153.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0276.

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/15 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/15

---

RESOLUTSIOON (1)

energiajulgeoleku kohta seoses energiaturuga ning ühtlustamisega Ida-Euroopa partnerriikide ja ELi riikide vahel

2013/C 338/03

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee moodustamisakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee moodustamisakti,

| — | võttes arvesse 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 8. mail 2009. aastal Prahas toimunud Lõunakoridori tippkohtumisel osalejate avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 8. mail 2009. aastal Prahas toimunud Lõunakoridori tippkohtumisel osalejate avaldust,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni uue Euroopa energiastrateegia 2011–2020 väljatöötamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega ning strateegilise lähenemisviisi kohta kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 12. juuni 2012. aasta resolutsiooni energiapoliitika alase koostöö kohta ELi välispartneritega ning strateegilise lähenemisviisi kohta kindla, jätkusuutliku ja konkurentsivõimelise energiavarustuse tagamisele,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (2007/2000(INI)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 11. septembri 2007. aasta resolutsiooni Euroopa ühise energiaalase välispoliitika suunas liikumise kohta (2007/2000(INI)),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 24. novembri 2011. aasta järeldusi ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Nõukogu 24. novembri 2011. aasta järeldusi ELi energiapoliitika välismõõtme tugevdamise kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja komisjoni 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”,

| — | võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist teise strateegilise energiaülevaate kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. novembri 2008. aasta teatist teise strateegilise energiaülevaate kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. novembri 2010. aasta teatist „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” ja Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni energiainfrastruktuuri prioriteetide kohta aastaks 2020 ja pärast seda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. novembri 2010. aasta teatist „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava” ja Euroopa Parlamendi 5. juuli 2011. aasta resolutsiooni energiainfrastruktuuri prioriteetide kohta aastaks 2020 ja pärast seda,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. septembri 2011. aasta teatist „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. septembri 2011. aasta teatist „ELi energiapoliitika: koostöö ELi-väliste partneritega” energiavarustuse kindluse ja rahvusvahelise koostöö kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta teatist „Toimiv energiaturg”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2012. aasta teatist „Toimiv energiaturg”,

| — | võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina riiklikke energiastrateegia dokumente aastani 2020 ja 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova ja Ukraina riiklikke energiastrateegia dokumente aastani 2020 ja 2030,

| — | võttes arvesse 2012.–2013. aasta idapartnerluse tööprogrammi – 3. platvorm – energiajulgeolek, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2012.–2013. aasta idapartnerluse tööprogrammi – 3. platvorm – energiajulgeolek,

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni „Energiajulgeolek, taastuvenergia, energiatõhusus, energeetika infrastruktuur: muutused idapartnerluse riikides ja ELi liikmesriikides”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni „Energiajulgeolek, taastuvenergia, energiatõhusus, energeetika infrastruktuur: muutused idapartnerluse riikides ja ELi liikmesriikides”,

| — | võttes arvesse 2011. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele energiaühenduse tegevuse kohta ning 1. septembri 2012. aasta aruannet energiaühenduse asutamislepinguga kehtestatud õigustiku rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2011. aasta aruannet Euroopa Parlamendile ja riikide parlamentidele energiaühenduse tegevuse kohta ning 1. septembri 2012. aasta aruannet energiaühenduse asutamislepinguga kehtestatud õigustiku rakendamise kohta,

| A. | arvestades, et idapartnerluse eesmärk on tugevdada koostöö abil energiajulgeolekut seoses pikaajalise, stabiilse ja turvalise energiavarustuse ja -transiidiga, muu hulgas parema õigusloome, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate suurema kasutamise kaudu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et idapartnerluse eesmärk on tugevdada koostöö abil energiajulgeolekut seoses pikaajalise, stabiilse ja turvalise energiavarustuse ja -transiidiga, muu hulgas parema õigusloome, energiatõhususe ja taastuvate energiaallikate suurema kasutamise kaudu;

| B. | arvestades, et üleilmsete energia- ja keskkonnaprobleemide jaoks tuleb rahvusvahelisel tasandil välja töötada ühised ja koostööl põhinevad strateegiad; arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerite ees seisavad ühised poliitilised probleemid seoses energiasektoris heitkoguste vähendamisega ja praegu kasutatavate eri energiaallikate õige tasakaalu leidmisega, usaldusväärse ja ohutu tarne tagamise ning energia tarbimise tõhustamisega, eelkõige energiatõhususe suurendamise kaudu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et üleilmsete energia- ja keskkonnaprobleemide jaoks tuleb rahvusvahelisel tasandil välja töötada ühised ja koostööl põhinevad strateegiad; arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerite ees seisavad ühised poliitilised probleemid seoses energiasektoris heitkoguste vähendamisega ja praegu kasutatavate eri energiaallikate õige tasakaalu leidmisega, usaldusväärse ja ohutu tarne tagamise ning energia tarbimise tõhustamisega, eelkõige energiatõhususe suurendamise kaudu;

| C. | arvestades, et seadusandjate roll energiapoliitika ja energiaturgudele kehtivate eeskirjade ja raamtingimuste kujundamisel on oluline kodumaiste ressursside tõhusa kasutamise jaoks, et tagada taskukohased energiahinnad, vähendada märgatavalt energia tootmise ja tarbimise mõju kliimale ja keskkonnale ning luua õiglased kaubandussuhted; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seadusandjate roll energiapoliitika ja energiaturgudele kehtivate eeskirjade ja raamtingimuste kujundamisel on oluline kodumaiste ressursside tõhusa kasutamise jaoks, et tagada taskukohased energiahinnad, vähendada märgatavalt energia tootmise ja tarbimise mõju kliimale ja keskkonnale ning luua õiglased kaubandussuhted;

| D. | arvestades, et ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid sõltuvad tulevikus üksteisest rohkem ja on alustanud idapartnerluse raames sisukat dialoogi energiapoliitika arendamise kohta, et see rahuldaks tulevikus energiavajadusi; arvestades, et tulevastesse kahepoolsetesse assotsieerimislepingutesse ELi ja asjaomaste Ida-Euroopa partnerite vahel, kaasa arvatud põhjalikesse ja laiaulatuslikesse vabakaubanduslepingutesse, kuulub kaalukas energiat käsitlev osa, selleks et soodustada energiakaubandust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid sõltuvad tulevikus üksteisest rohkem ja on alustanud idapartnerluse raames sisukat dialoogi energiapoliitika arendamise kohta, et see rahuldaks tulevikus energiavajadusi; arvestades, et tulevastesse kahepoolsetesse assotsieerimislepingutesse ELi ja asjaomaste Ida-Euroopa partnerite vahel, kaasa arvatud põhjalikesse ja laiaulatuslikesse vabakaubanduslepingutesse, kuulub kaalukas energiat käsitlev osa, selleks et soodustada energiakaubandust;

| E. | arvestades, et idapartnerluse raames toimuv piirkondlik energiapoliitikat käsitlev dialoog on viimastel aastatel elavnenud ja hõlmab energiaturgude lähenemist, energiavarustuse mitmekesistamist ja transiiti, säästvate energiaallikate arengut ning kõigile ja teatud piirkondadele huvipakkuvaid taristuid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et idapartnerluse raames toimuv piirkondlik energiapoliitikat käsitlev dialoog on viimastel aastatel elavnenud ja hõlmab energiaturgude lähenemist, energiavarustuse mitmekesistamist ja transiiti, säästvate energiaallikate arengut ning kõigile ja teatud piirkondadele huvipakkuvaid taristuid;

| F. | arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaturud on väga erinevad, kuigi enamik on tulenenud olukorrast, kus turgu valitsevas seisundis olid energiatarnete ja -jaotuse avaliku sektori operaatorid; arvestades, et poliitilisi valikuid mõjutavad energiakulud ja -ressursid võivad olla liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite seas väga erinevad; arvestades, et enamiku Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia riikide energiamajandus oli tihedalt seotud endise Nõukogude Liiduga ja et nende riikide nafta ja gaasi tarbimine sõltub siiani suurel määral Venemaa Föderatsioonist pärit impordist; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaturud on väga erinevad, kuigi enamik on tulenenud olukorrast, kus turgu valitsevas seisundis olid energiatarnete ja -jaotuse avaliku sektori operaatorid; arvestades, et poliitilisi valikuid mõjutavad energiakulud ja -ressursid võivad olla liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite seas väga erinevad; arvestades, et enamiku Ida-Euroopa ja Lõuna-Kaukaasia riikide energiamajandus oli tihedalt seotud endise Nõukogude Liiduga ja et nende riikide nafta ja gaasi tarbimine sõltub siiani suurel määral Venemaa Föderatsioonist pärit impordist;

| G. | arvestades, et mitme ELi liikmesriigi ja enamiku Ida-Euroopa partnerriikide energiaturg on endiselt koondunud ning energiatarnijaid ja ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjaid on väga vähe; arvestades, et minevikus keskenduti poliitikas väga palju energiavarustuse suurendamisele ja vähem nõudlusele; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mitme ELi liikmesriigi ja enamiku Ida-Euroopa partnerriikide energiaturg on endiselt koondunud ning energiatarnijaid ja ülekande- ja jaotusvõrguettevõtjaid on väga vähe; arvestades, et minevikus keskenduti poliitikas väga palju energiavarustuse suurendamisele ja vähem nõudlusele;

| H. | arvestades, et EL on seadnud eesmärgiks kujundada 2014. aastaks välja täielikult integreeritud energia siseturg, mis on liidu üldstrateegia keskne vahend oma majanduse konkurentsivõime suurendamiseks ja vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele üleminekuks, ning et ta on pühendunud selle saavutamisele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on seadnud eesmärgiks kujundada 2014. aastaks välja täielikult integreeritud energia siseturg, mis on liidu üldstrateegia keskne vahend oma majanduse konkurentsivõime suurendamiseks ja vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele üleminekuks, ning et ta on pühendunud selle saavutamisele;

| I. | arvestades, et EL on alustanud elektri- ja gaasituru liberaliseerimist ja rakendanud selleks 2009. aastal vastu võetud ELi kolmanda energiaalaste õigusaktide paketi, mille põhiosad on energia ülekandmise ja tarnimisega tegelevate ettevõtjate eraldamine ja kolmandate isikute juurdepääsu põhimõte, mis tagab gaasi- ja elektritarnijatele õiguse ühineda ülekandevõrkudega mittediskrimineerivatel tingimustel; arvestades, et toetudes aina rohkem liberaliseeritud turgudele, on liikmesriigid saanud kasu suurenenud energiakaubandusest ja energia hulgihinnad on rohkem lähenenud, hoolimata sellest, et endiselt on probleeme eespool nimetatud paketi täieliku rakendamisega rahvusvahelisel ja riikide tasandil; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on alustanud elektri- ja gaasituru liberaliseerimist ja rakendanud selleks 2009. aastal vastu võetud ELi kolmanda energiaalaste õigusaktide paketi, mille põhiosad on energia ülekandmise ja tarnimisega tegelevate ettevõtjate eraldamine ja kolmandate isikute juurdepääsu põhimõte, mis tagab gaasi- ja elektritarnijatele õiguse ühineda ülekandevõrkudega mittediskrimineerivatel tingimustel; arvestades, et toetudes aina rohkem liberaliseeritud turgudele, on liikmesriigid saanud kasu suurenenud energiakaubandusest ja energia hulgihinnad on rohkem lähenenud, hoolimata sellest, et endiselt on probleeme eespool nimetatud paketi täieliku rakendamisega rahvusvahelisel ja riikide tasandil;

| J. | arvestades, et regulatiivne koostöö ja lähendamine on hädavajalikud, et liikuda energiaturgude edasise integreerimise ja ühendamise suunas ning arendada ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaettevõtjate kaubandussuhteid õiglastel ja usaldusväärsetel tingimustel; arvestades, et Euroopa elektri- ja gaasiturgu reguleerivate tehniliste standardite ja töökorra ühtlustamiseks on vaja täiendavat institutsioonidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et regulatiivne koostöö ja lähendamine on hädavajalikud, et liikuda energiaturgude edasise integreerimise ja ühendamise suunas ning arendada ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaettevõtjate kaubandussuhteid õiglastel ja usaldusväärsetel tingimustel; arvestades, et Euroopa elektri- ja gaasiturgu reguleerivate tehniliste standardite ja töökorra ühtlustamiseks on vaja täiendavat institutsioonidevahelist koostööd;

| K. | arvestades, et energiaharta lepingus, mille on allkirjastanud kõik liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid, nähakse ette rahvusvaheline energiakoostöö foorum ning see peaks täitma väärtuslikku rolli energiajulgeolekule rahvusvahelise õigusliku aluse loomisel, tuginedes avatud ja konkurentsivõimeliste turgude põhimõtetele ja säästvale arengule; arvestades, et energiaühenduse asutamislepinguga pandi alus täielikult integreeritud piirkondliku energiaturu loomisele, mis soodustab jätkusuutlikku majanduskasvu ja investeeringuid ELi ja üheksa lepinguosalise Kagu- ja Ida-Euroopa riigi vahel; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et energiaharta lepingus, mille on allkirjastanud kõik liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid, nähakse ette rahvusvaheline energiakoostöö foorum ning see peaks täitma väärtuslikku rolli energiajulgeolekule rahvusvahelise õigusliku aluse loomisel, tuginedes avatud ja konkurentsivõimeliste turgude põhimõtetele ja säästvale arengule; arvestades, et energiaühenduse asutamislepinguga pandi alus täielikult integreeritud piirkondliku energiaturu loomisele, mis soodustab jätkusuutlikku majanduskasvu ja investeeringuid ELi ja üheksa lepinguosalise Kagu- ja Ida-Euroopa riigi vahel;

| L. | arvestades, et 271 miljoni euro suurune eelarve eraldati selleks, et anda energiasektoris ELi rahalist abi Ida-Euroopa partneritele ajavahemiku 2007–2011 Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames, sealhulgas rahvusvahelise energiakoostöö programmi INOGATE ja naaberriikide investeerimisrahastu raames, mis on lihtsustanud Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga laenude jaotamist strateegilise energiataristu ehitamise jaoks; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 271 miljoni euro suurune eelarve eraldati selleks, et anda energiasektoris ELi rahalist abi Ida-Euroopa partneritele ajavahemiku 2007–2011 Euroopa naabrus- ja partnerlusinstrumendi raames, sealhulgas rahvusvahelise energiakoostöö programmi INOGATE ja naaberriikide investeerimisrahastu raames, mis on lihtsustanud Euroopa Investeerimispanga ning Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupanga laenude jaotamist strateegilise energiataristu ehitamise jaoks;

| M. | arvestades, et gaasi tootvad Ida-Euroopa riigid otsivad turvalist ja tõhusat teed gaasi eksportimiseks otse Euroopasse ja see võib kohustada neid võtma suuri poliitilisi riske seoses oma geopoliitilise olukorraga, aga aitaks kaasa piirkonna pikaajalisele stabiilsusele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et gaasi tootvad Ida-Euroopa riigid otsivad turvalist ja tõhusat teed gaasi eksportimiseks otse Euroopasse ja see võib kohustada neid võtma suuri poliitilisi riske seoses oma geopoliitilise olukorraga, aga aitaks kaasa piirkonna pikaajalisele stabiilsusele;

| N. | arvestades, et ELil kui suurel energia importijal on tarvis mitmekesistada energiaallikaid ja tarnemarsruute; arvestades, et energiat tootvatel idanaabruse partnerriikidel on vaja mitmekesisemat tarbijaskonda; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ELil kui suurel energia importijal on tarvis mitmekesistada energiaallikaid ja tarnemarsruute; arvestades, et energiat tootvatel idanaabruse partnerriikidel on vaja mitmekesisemat tarbijaskonda;

| O. | arvestades, et EL tegutseb, et edendada gaasitarnete mitmekesistamist, luua pikaajalised suhted Ida-Euroopa piirkonna gaasi tootvate ja transiidiriikidega ning et tagada energiavarustus Lõunakoridori rakendamise hõlbustamise kaudu, ühendades seeläbi ELi turu maailma ühe suurima gaasimaardlaga; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et EL tegutseb, et edendada gaasitarnete mitmekesistamist, luua pikaajalised suhted Ida-Euroopa piirkonna gaasi tootvate ja transiidiriikidega ning et tagada energiavarustus Lõunakoridori rakendamise hõlbustamise kaudu, ühendades seeläbi ELi turu maailma ühe suurima gaasimaardlaga;

Ühtse lähenemisviisi kasutuselevõtt ELi ja Ida-Euroopa partnerite energiapoliitikas

| 1. | rõhutab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikides on tähtis luua kindlad ja ühtsed energiastrateegiad, et liikuda vähese süsinikdioksiidiheitega energiasüsteemide suunas, millel on piiratud mõju kliimale ja keskkonnale ning mis soodustavad turvalise, säästva ja taskukohase energia pakkumist energiatarbijatele; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerriikides on tähtis luua kindlad ja ühtsed energiastrateegiad, et liikuda vähese süsinikdioksiidiheitega energiasüsteemide suunas, millel on piiratud mõju kliimale ja keskkonnale ning mis soodustavad turvalise, säästva ja taskukohase energia pakkumist energiatarbijatele;

| 2. | kutsub ELi nõukogu ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsusi üles tagama, et aastate 2014–2020 idapartnerluse ja Euroopa naabruspoliitika raames peetakse energiajulgeoleku alast koostööd selgelt prioriteediks; usub, et novembris 2013 Vilniuses toimuv kolmas idapartnerluse tippkohtumine annab tõuke koostöö tõhustamisele energia valdkonnas kooskõlas visiooniga partnerluse põhiteemadest, milleks on demokraatia ja inimõiguste austamine, poliitiline assotsieerimine, majandusintegratsioon ja kodanike liikuvus; |
| --- | --- |

2.

kutsub ELi nõukogu ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsusi üles tagama, et aastate 2014–2020 idapartnerluse ja Euroopa naabruspoliitika raames peetakse energiajulgeoleku alast koostööd selgelt prioriteediks; usub, et novembris 2013 Vilniuses toimuv kolmas idapartnerluse tippkohtumine annab tõuke koostöö tõhustamisele energia valdkonnas kooskõlas visiooniga partnerluse põhiteemadest, milleks on demokraatia ja inimõiguste austamine, poliitiline assotsieerimine, majandusintegratsioon ja kodanike liikuvus;

| 3. | toetab energiajulgeolekut käsitleva idapartnerluse platvormi eesmärke ja püüdlusi ning soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partneritel võtta meetmeid, et suurendada osalemist platvormi väljatöötamises ja saada sellest tulenevat kasu seoses Euroopa energiaturgude integratsiooniga; julgustab ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnereid laiendama oma partnerlust, määratledes ühised seisukohad rahvusvahelistel foorumitel, näiteks energiaharta konverentsil ja muudes energia- ja kliimaküsimustega tegelevates rahvusvahelistes organisatsioonides; |
| --- | --- |

3.

toetab energiajulgeolekut käsitleva idapartnerluse platvormi eesmärke ja püüdlusi ning soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partneritel võtta meetmeid, et suurendada osalemist platvormi väljatöötamises ja saada sellest tulenevat kasu seoses Euroopa energiaturgude integratsiooniga; julgustab ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnereid laiendama oma partnerlust, määratledes ühised seisukohad rahvusvahelistel foorumitel, näiteks energiaharta konverentsil ja muudes energia- ja kliimaküsimustega tegelevates rahvusvahelistes organisatsioonides;

| 4. | on arvamusel, et on äärmiselt tähtis tagada ELi välissuhete järjepidevus ja sidusus tähtsamate energiatootjate ning transiidiriikide ja tarbivate riikidega, samuti saavutada liikmesriikide vahel kooskõlastatus ja koostöö seoses liikmesriikide ja energiatarnijate või kolmandate riikide vaheliste kokkulepete läbirääkimistega; |
| --- | --- |

4.

on arvamusel, et on äärmiselt tähtis tagada ELi välissuhete järjepidevus ja sidusus tähtsamate energiatootjate ning transiidiriikide ja tarbivate riikidega, samuti saavutada liikmesriikide vahel kooskõlastatus ja koostöö seoses liikmesriikide ja energiatarnijate või kolmandate riikide vaheliste kokkulepete läbirääkimistega;

| 5. | nõuab seetõttu suuremat läbipaistvust ja ELi suuremat osavõttu liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kokkulepete läbirääkimistes, sest need kokkulepped võivad mõjutada ka ELi energia siseturu toimimist; |
| --- | --- |

5.

nõuab seetõttu suuremat läbipaistvust ja ELi suuremat osavõttu liikmesriikide ja kolmandate riikide vaheliste kokkulepete läbirääkimistes, sest need kokkulepped võivad mõjutada ka ELi energia siseturu toimimist;

| 6. | rõhutab ELi Nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta otsust, millega kehtestatakse mehhanism liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks teabevahetuseks valitsustevaheliste kokkulepete kohta energia valdkonnas; leiab, et see otsus aitab täiendavalt kooskõlastada liikmesriikide poliitikat, ühistegevust ja solidaarsust; rõhutab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerite energiaalane sise- ja välispoliitika peab olema läbipaistev, et luua omavahelisel usaldusel ja vastastikkusel põhinev koostöökeskkond; |
| --- | --- |

6.

rõhutab ELi Nõukogu 4. oktoobri 2012. aasta otsust, millega kehtestatakse mehhanism liikmesriikide ja komisjoni vaheliseks teabevahetuseks valitsustevaheliste kokkulepete kohta energia valdkonnas; leiab, et see otsus aitab täiendavalt kooskõlastada liikmesriikide poliitikat, ühistegevust ja solidaarsust; rõhutab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerite energiaalane sise- ja välispoliitika peab olema läbipaistev, et luua omavahelisel usaldusel ja vastastikkusel põhinev koostöökeskkond;

| 7. | tunnistab, et väga tähtis on varajase hoiatamise mehhanism, mille lõid EL ja Venemaa Föderatsioon, et tagada Venemaa energia tarnimisega ELi seotud võimalike riskide ja probleemide varajane hindamine ning kiire reageerimine eriolukorras; rõhutab siiski, et kui poliitiliste ja kaubanduslike vaidluste korral või tehnilistel põhjustel ennustatakse, et energiavarustus võib katkeda, tuleks sellest teada anda enne, kui see aset leiab; soovitab ELil ja Venemaa Föderatsioonil alustada dialoogi, mille eesmärk on laiendada sarnaseid mehhanisme Ida-Euroopa partneritele ja luua ühine vastastikuse abi, solidaarsuse ja vaidluste lahendamise raamistik kriiside puhuks, mis võivad ohustada ühe või mitme liikmesriigi või Ida-Euroopa partnerriigi energiavarustust; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et väga tähtis on varajase hoiatamise mehhanism, mille lõid EL ja Venemaa Föderatsioon, et tagada Venemaa energia tarnimisega ELi seotud võimalike riskide ja probleemide varajane hindamine ning kiire reageerimine eriolukorras; rõhutab siiski, et kui poliitiliste ja kaubanduslike vaidluste korral või tehnilistel põhjustel ennustatakse, et energiavarustus võib katkeda, tuleks sellest teada anda enne, kui see aset leiab; soovitab ELil ja Venemaa Föderatsioonil alustada dialoogi, mille eesmärk on laiendada sarnaseid mehhanisme Ida-Euroopa partneritele ja luua ühine vastastikuse abi, solidaarsuse ja vaidluste lahendamise raamistik kriiside puhuks, mis võivad ohustada ühe või mitme liikmesriigi või Ida-Euroopa partnerriigi energiavarustust;

Avatuma ja ühtlustatud piirkondliku energiaturu väljaarendamine

| 8. | rõhutab, et avatud ja integreeritud energiaturu väljaarendamine ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite vahel on majanduslikult kasulik ning aitab suurendada nende poliitilisi sidemeid, majandusintegratsiooni ja solidaarsust idapartnerluse raames; rõhutab sellega seoses, et piiride avamine Ida-Euroopa piirkonna naaberriikide vahel avaldaks suurt mõju piirkonna majandusele ja energiaturgudele, mis looks eelkõige rohkem võimalusi energiatranspordis ja -kaubanduses; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, et avatud ja integreeritud energiaturu väljaarendamine ELi ja tema Ida-Euroopa partnerite vahel on majanduslikult kasulik ning aitab suurendada nende poliitilisi sidemeid, majandusintegratsiooni ja solidaarsust idapartnerluse raames; rõhutab sellega seoses, et piiride avamine Ida-Euroopa piirkonna naaberriikide vahel avaldaks suurt mõju piirkonna majandusele ja energiaturgudele, mis looks eelkõige rohkem võimalusi energiatranspordis ja -kaubanduses;

| 9. | on seisukohal, et ELi energiaalase välispoliitika alused peaksid olema solidaarsuse, läbipaistvuse, subsidiaarsuse, jätkusuutlikkuse ja koostöö põhimõtted ning vastastikkus, eeskirjadel põhinev lähenemisviis turule ja kooskõlastatus ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite vahel, ja välispoliitikas tuleks neid edendada; rõhutab vajadust kooskõlastatud ühistegevuse järele energiajulgeoleku, läbipaistvuse ja uute transpordikoridoride loomise vallas; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et ELi energiaalase välispoliitika alused peaksid olema solidaarsuse, läbipaistvuse, subsidiaarsuse, jätkusuutlikkuse ja koostöö põhimõtted ning vastastikkus, eeskirjadel põhinev lähenemisviis turule ja kooskõlastatus ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite vahel, ja välispoliitikas tuleks neid edendada; rõhutab vajadust kooskõlastatud ühistegevuse järele energiajulgeoleku, läbipaistvuse ja uute transpordikoridoride loomise vallas;

| 10. | rõhutab, et tõhusate energiaturgude loomiseks, mis viitab üleminekule vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele, on tarvis suuremahulisi investeeringuid tootmise, ülekande ja jaotustaristutesse kooskõlas 2050. aasta kliima- ja energiapoliitika eesmärkidega; on seisukohal, et avaliku ja erasektori investorid rahastavad lennukaid pikaajalisi projekte, kui energiaturud saavad tugineda stabiilsetele, läbipaistvatele ja ühtlustatud eeskirjadele, mis tagavad ausa konkurentsi ja suurendavad tarbijate teadlikkust, et nad saaksid olla aktiivsed tarnijate ja energiaga varustamise viisi valimisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et tõhusate energiaturgude loomiseks, mis viitab üleminekule vähese süsinikdioksiidiheitega majandusele, on tarvis suuremahulisi investeeringuid tootmise, ülekande ja jaotustaristutesse kooskõlas 2050. aasta kliima- ja energiapoliitika eesmärkidega; on seisukohal, et avaliku ja erasektori investorid rahastavad lennukaid pikaajalisi projekte, kui energiaturud saavad tugineda stabiilsetele, läbipaistvatele ja ühtlustatud eeskirjadele, mis tagavad ausa konkurentsi ja suurendavad tarbijate teadlikkust, et nad saaksid olla aktiivsed tarnijate ja energiaga varustamise viisi valimisel;

| 11. | on veendunud, et energiaturu eeskirjade ühtlustamine ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides on hädavajalik, et soodustada konkurentsi ja innovatsiooni, vähendada energiavarustuse ja jaotamise turgude valitseva seisundi kuritarvitamise ohtu, lihtsustada piiriülest kaubandust ning arendada välja kooskõlastatud kord, mis võimaldab energiaettevõtjatel tegutseda rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et energiaturu eeskirjade ühtlustamine ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides on hädavajalik, et soodustada konkurentsi ja innovatsiooni, vähendada energiavarustuse ja jaotamise turgude valitseva seisundi kuritarvitamise ohtu, lihtsustada piiriülest kaubandust ning arendada välja kooskõlastatud kord, mis võimaldab energiaettevõtjatel tegutseda rahvusvahelisel tasandil;

| 12. | on seisukohal, et Ida-Euroopa partnerriikide energiaturgude liberaliseerimine õnnestub ainult siis, kui seda tehakse järk-järgult, ja et esmajoones tuleks keskenduda avaliku sektori energia sidusrühmade poolse usaldusväärse ja läbipaistva juhtimise tagamisele; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et Ida-Euroopa partnerriikide energiaturgude liberaliseerimine õnnestub ainult siis, kui seda tehakse järk-järgult, ja et esmajoones tuleks keskenduda avaliku sektori energia sidusrühmade poolse usaldusväärse ja läbipaistva juhtimise tagamisele;

| 13. | rõhutab, et hästi toimiva konkurentsivõimelise turuga kaasnevad energiahinnad, mis kajastavad tootmise, ülekande ja jaotamise kulusid; tunnustab energiapoliitika sotsiaalset ja keskkonnamõõdet; soovitab tagada tarbijakaitse ja jõukohased energiahinnad haavatavate tarbijate jaoks; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et hästi toimiva konkurentsivõimelise turuga kaasnevad energiahinnad, mis kajastavad tootmise, ülekande ja jaotamise kulusid; tunnustab energiapoliitika sotsiaalset ja keskkonnamõõdet; soovitab tagada tarbijakaitse ja jõukohased energiahinnad haavatavate tarbijate jaoks;

| 14. | toetab kindlalt ELi eesmärki saavutada oma energiatarbimises 2020. aastaks taastuvate energiaallikate 20 %-line osakaal; rõhutab sellega seoses, et energiaturgude avamine ja nende integratsiooni edendamine peaks oluliselt lihtsustama uute taastuvenergia tootjate osalemist; |
| --- | --- |

14.

toetab kindlalt ELi eesmärki saavutada oma energiatarbimises 2020. aastaks taastuvate energiaallikate 20 %-line osakaal; rõhutab sellega seoses, et energiaturgude avamine ja nende integratsiooni edendamine peaks oluliselt lihtsustama uute taastuvenergia tootjate osalemist;

| 15. | usub, et taastuvad energiaallikad muutuvad majanduslikult aina konkurentsivõimelisemaks; on seisukohal, et stabiilne või vähemalt prognoositav reguleeriv raamistik ja konkurents soodustavad investeerimist taastuvenergia sektorisse; kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid üles jätkama kogemuste jagamist ja tugevdama poliitilist dialoogi taastuvate energiaallikate edendamise vahendite kohta ühise ja sidusa lähenemisviisi põhjal, tekitamata tarbetut koormust riikide eelarvele; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partneritel aidata kaasa taastuvatest allikatest toodetud energiaga kauplemise sooduskohtlemise kehtestamisele, s.o direktiivis 2009/28/EÜ ette nähtud mehhanismide ja tingimuste kohaselt; |
| --- | --- |

15.

usub, et taastuvad energiaallikad muutuvad majanduslikult aina konkurentsivõimelisemaks; on seisukohal, et stabiilne või vähemalt prognoositav reguleeriv raamistik ja konkurents soodustavad investeerimist taastuvenergia sektorisse; kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid üles jätkama kogemuste jagamist ja tugevdama poliitilist dialoogi taastuvate energiaallikate edendamise vahendite kohta ühise ja sidusa lähenemisviisi põhjal, tekitamata tarbetut koormust riikide eelarvele; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partneritel aidata kaasa taastuvatest allikatest toodetud energiaga kauplemise sooduskohtlemise kehtestamisele, s.o direktiivis 2009/28/EÜ ette nähtud mehhanismide ja tingimuste kohaselt;

| 16. | rõhutab ELi energiatõhususe õigustiku rakendamise suurt potentsiaali majanduskasvu ja keskkonnamõju vallas; toonitab seepärast, et energia õigusraamistik on tähtis kui vahend, mis stimuleerib turu üleminekut energiatõhusamatele toodetele ja teenustele, transpordivahenditele ja hoonetele ja tekitab samuti käitumuslikke muutusi kodanike ja ettevõtjate energiatarbimises; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partneritel välja töötada energiatõhususe strateegiad, millel on realistlikud energiasäästu ja energiatõhusust reguleeriva raamistiku rakendamise eesmärgid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab ELi energiatõhususe õigustiku rakendamise suurt potentsiaali majanduskasvu ja keskkonnamõju vallas; toonitab seepärast, et energia õigusraamistik on tähtis kui vahend, mis stimuleerib turu üleminekut energiatõhusamatele toodetele ja teenustele, transpordivahenditele ja hoonetele ja tekitab samuti käitumuslikke muutusi kodanike ja ettevõtjate energiatarbimises; soovitab ELi liikmesriikidel ja Ida-Euroopa partneritel välja töötada energiatõhususe strateegiad, millel on realistlikud energiasäästu ja energiatõhusust reguleeriva raamistiku rakendamise eesmärgid;

| 17. | soovitab energiasektorile riigiabi andmisel keskenduda energiajulgeoleku projektidele, strateegilise energiataristu ehitamisele, uute säästvate tehnoloogiate ja taastuvate energiaallikate väljaarendamisele ja olemasolevate parandamisele ning energiatõhususe suurendamisele; on seisukohal, et energiavarustuse kindlusega seotud avaliku teenindamise kohustused tuleb muuta energia sidusrühmade ja -ettevõtjate jaoks läbipaistvaks; |
| --- | --- |

17.

soovitab energiasektorile riigiabi andmisel keskenduda energiajulgeoleku projektidele, strateegilise energiataristu ehitamisele, uute säästvate tehnoloogiate ja taastuvate energiaallikate väljaarendamisele ja olemasolevate parandamisele ning energiatõhususe suurendamisele; on seisukohal, et energiavarustuse kindlusega seotud avaliku teenindamise kohustused tuleb muuta energia sidusrühmade ja -ettevõtjate jaoks läbipaistvaks;

| 18. | rõhutab, et EL ja asjaomased Ida-Euroopa partnerid peavad tagama, et nende tulevaste assotsieerimislepingute raames toimuv koostöö energiasektoris oleks kooskõlas ELi siseturu eeskirjadega, et luua energiaettevõtjatele tulevikuks turvaline ja stabiilne õiguskeskkond; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, et EL ja asjaomased Ida-Euroopa partnerid peavad tagama, et nende tulevaste assotsieerimislepingute raames toimuv koostöö energiasektoris oleks kooskõlas ELi siseturu eeskirjadega, et luua energiaettevõtjatele tulevikuks turvaline ja stabiilne õiguskeskkond;

| 19. | mõistab, kui väärtuslik on energiaühenduse asutamisleping, mis loob aluse kauakestvale täielikult integreeritud piirkondlikule energiaturule ELi ja selle kagu- ja idanaabrite vahel; rõhutab, et huvi energiaühenduse vastu on tõusnud kogu Ida-Euroopas, nagu tõendab Moldova ja Ukraina ühinemine lepinguga vastavalt aastatel 2010 ja 2011 ning Armeenia ja Gruusia osalemine vaatlejatena; on seisukohal, et ELi koostöö Armeenia ja Gruusiaga, aga ka Aserbaidžaani ja Valgevenega, tuleb välja arendada kooskõlas energiaühenduse asutamislepingu eesmärkidega, lähtudes ühisest huvist ja iga riigi eripärast; |
| --- | --- |

19.

mõistab, kui väärtuslik on energiaühenduse asutamisleping, mis loob aluse kauakestvale täielikult integreeritud piirkondlikule energiaturule ELi ja selle kagu- ja idanaabrite vahel; rõhutab, et huvi energiaühenduse vastu on tõusnud kogu Ida-Euroopas, nagu tõendab Moldova ja Ukraina ühinemine lepinguga vastavalt aastatel 2010 ja 2011 ning Armeenia ja Gruusia osalemine vaatlejatena; on seisukohal, et ELi koostöö Armeenia ja Gruusiaga, aga ka Aserbaidžaani ja Valgevenega, tuleb välja arendada kooskõlas energiaühenduse asutamislepingu eesmärkidega, lähtudes ühisest huvist ja iga riigi eripärast;

| 20. | soovitab säilitada energiaühenduse ka pärast 2016. aastat ja täiustada selle koostööraamistikku, koostades toimiva tegevuskava, mis võimaldab ühenduse lepinguosaliste energiasektori ajakohastamist ja edusamme energiaturu eeskirjade ühtlustamises ning energiaühenduse organisatsiooniliste ja otsustusstruktuuride kohandamist vastavalt tulevastele probleemidele; |
| --- | --- |

20.

soovitab säilitada energiaühenduse ka pärast 2016. aastat ja täiustada selle koostööraamistikku, koostades toimiva tegevuskava, mis võimaldab ühenduse lepinguosaliste energiasektori ajakohastamist ja edusamme energiaturu eeskirjade ühtlustamises ning energiaühenduse organisatsiooniliste ja otsustusstruktuuride kohandamist vastavalt tulevastele probleemidele;

| 21. | rõhutab, et ühenduse lepinguosalised on võtnud endale kohustuse rakendada ELi õigustiku eeskirju, mis käsitlevad elektriturgu, taastuvenergiat, varustuskindlust, energiatõhusust ja ELi kolmandat energiaalaste õigusaktide paketti; arvab, et pooled peaksid jätkama oma energiaalaste reguleerivate raamistike ühtlustamist ELi standardite ja eeskirjadega ning tagama, et uued kahepoolsed lepingud kolmandate isikutega on kooskõlas nende lepingust tulenevate kohustustega; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et ühenduse lepinguosalised on võtnud endale kohustuse rakendada ELi õigustiku eeskirju, mis käsitlevad elektriturgu, taastuvenergiat, varustuskindlust, energiatõhusust ja ELi kolmandat energiaalaste õigusaktide paketti; arvab, et pooled peaksid jätkama oma energiaalaste reguleerivate raamistike ühtlustamist ELi standardite ja eeskirjadega ning tagama, et uued kahepoolsed lepingud kolmandate isikutega on kooskõlas nende lepingust tulenevate kohustustega;

| 22. | tunnistab, et tähtsal kohal on õiguslik tugi ja tehniline abi, mida EL annab, et aidata Ida-Euroopa partneritel viia ellu reforme, mille eesmärk on ühtlustada õigusakte ELi standardite ja normidega; kutsub ELi üles säilitama tulevases Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendis (aastateks 2014–2020) sellise toetuse jaoks olemasolevad rahalised vahendid praegusel tasemel; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et tähtsal kohal on õiguslik tugi ja tehniline abi, mida EL annab, et aidata Ida-Euroopa partneritel viia ellu reforme, mille eesmärk on ühtlustada õigusakte ELi standardite ja normidega; kutsub ELi üles säilitama tulevases Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendis (aastateks 2014–2020) sellise toetuse jaoks olemasolevad rahalised vahendid praegusel tasemel;

| 23. | rõhutab vajadust arendada edasi kogemuste vahetamist ja eksperdiringkondade omavahelist suhtlust ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahelise reguleeriva poliitika ja tavade valdkonnas; tervitab sellega seoses 23. novembril 2012 loodud energiaühenduse konkurentsivõrgustikku, mis peaks toimima platvormina koostöö edendamiseks ja kogemuste vahetamiseks konkurentsipoliitika, õigusaktide ja energiaühenduses ELi konkurentsialase õigustiku jõustamise valdkonnas; toetab kavatsust korraldada igal aastal Euronesti parlamentaarse assamblee energiajulgeoleku komisjonis eksperdiseminare; |
| --- | --- |

23.

rõhutab vajadust arendada edasi kogemuste vahetamist ja eksperdiringkondade omavahelist suhtlust ELi ja Ida-Euroopa partnerite vahelise reguleeriva poliitika ja tavade valdkonnas; tervitab sellega seoses 23. novembril 2012 loodud energiaühenduse konkurentsivõrgustikku, mis peaks toimima platvormina koostöö edendamiseks ja kogemuste vahetamiseks konkurentsipoliitika, õigusaktide ja energiaühenduses ELi konkurentsialase õigustiku jõustamise valdkonnas; toetab kavatsust korraldada igal aastal Euronesti parlamentaarse assamblee energiajulgeoleku komisjonis eksperdiseminare;

| 24. | võtab teadmiseks idapartnerluse energiaalase juhtalgatuse rakendamise saavutused ja edusammud, kusjuures algatuse peamiste eesmärkide hulka kuulub elektrituru lähendamine; on teadlik, et Ida-Euroopa partnerriikide elektriturgude väljaarendamise tähtajad on üsna erinevad, ja soovitab teha täiendavaid jõupingutusi elektrituru edasiseks liberaliseerimiseks; |
| --- | --- |

24.

võtab teadmiseks idapartnerluse energiaalase juhtalgatuse rakendamise saavutused ja edusammud, kusjuures algatuse peamiste eesmärkide hulka kuulub elektrituru lähendamine; on teadlik, et Ida-Euroopa partnerriikide elektriturgude väljaarendamise tähtajad on üsna erinevad, ja soovitab teha täiendavaid jõupingutusi elektrituru edasiseks liberaliseerimiseks;

| 25. | rõhutab riiklike energia valdkonda reguleerivate asutuste rolli ja sõltumatuse tugevdamise tähtsust; kutsub liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite reguleerivaid asutusi üles suurendama koostööd, töötades Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametis ja energia valdkonna reguleerijate piirkondlikus assotsiatsioonis välja ühised koolitusprogrammid ja korrapärase teabevahetuse; |
| --- | --- |

25.

rõhutab riiklike energia valdkonda reguleerivate asutuste rolli ja sõltumatuse tugevdamise tähtsust; kutsub liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite reguleerivaid asutusi üles suurendama koostööd, töötades Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametis ja energia valdkonna reguleerijate piirkondlikus assotsiatsioonis välja ühised koolitusprogrammid ja korrapärase teabevahetuse;

| 26. | kiidab tööd, mida teeb Linnapeade pakti büroo, kuhu kuulub 48 paktile allakirjutanud Ida-Euroopa partnerriikide linna, kes on võtnud endale kohustuse viia ellu säästva energia poliitikat, et täita ELi eesmärk vähendada 2020. aastaks süsinikdioksiidi heitkoguseid 20 % võrra (või seda ületada), suurendades energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate arendamist; rõhutab kohalike asutuste kui energiatootjate ja valdkonna reguleerijate tähtsust turumuutuste esilekutsumisel linnaplaneerimise, liikuvuse, hoonete energiatõhususe ning detsentraliseeritud ja taastuvate energiaallikate edendamise valdkonnas; soovitab tõhustada Linnapeade pakti büroo tegevust ja ELi abi sellele kui teabevahetuse platvormile ja mitmetasandilise valitsemise vahendile idapartnerluses; |
| --- | --- |

26.

kiidab tööd, mida teeb Linnapeade pakti büroo, kuhu kuulub 48 paktile allakirjutanud Ida-Euroopa partnerriikide linna, kes on võtnud endale kohustuse viia ellu säästva energia poliitikat, et täita ELi eesmärk vähendada 2020. aastaks süsinikdioksiidi heitkoguseid 20 % võrra (või seda ületada), suurendades energiatõhusust ja taastuvate energiaallikate arendamist; rõhutab kohalike asutuste kui energiatootjate ja valdkonna reguleerijate tähtsust turumuutuste esilekutsumisel linnaplaneerimise, liikuvuse, hoonete energiatõhususe ning detsentraliseeritud ja taastuvate energiaallikate edendamise valdkonnas; soovitab tõhustada Linnapeade pakti büroo tegevust ja ELi abi sellele kui teabevahetuse platvormile ja mitmetasandilise valitsemise vahendile idapartnerluses;

| 27. | arvab, et ebatavaliste kivististe süsivesinikust toodetava energia, eriti kildagaasi kasutamine üle maailma võib avaldada suurt mõju ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaturgudele; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel vahetada idapartnerluse platvormi (energiajulgeolek) raames teadmisi ja kogemusi põhimõtete ja eeskirjade kohta, mida kohaldatakse ebatavalise gaasi arendamise suhtes Euroopas, ning jagada parimaid tavasid, et tagada inimeste tervise, kliima ja keskkonna kaitse; |
| --- | --- |

27.

arvab, et ebatavaliste kivististe süsivesinikust toodetava energia, eriti kildagaasi kasutamine üle maailma võib avaldada suurt mõju ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide energiaturgudele; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel vahetada idapartnerluse platvormi (energiajulgeolek) raames teadmisi ja kogemusi põhimõtete ja eeskirjade kohta, mida kohaldatakse ebatavalise gaasi arendamise suhtes Euroopas, ning jagada parimaid tavasid, et tagada inimeste tervise, kliima ja keskkonna kaitse;

| 28. | rõhutab vajadust tagada, et ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid kohaldaksid energiataristu ehitamisel ja haldamisel rangeimaid keskkonnakaitse- ja ohutusstandardeid; palub, et EL ja Ida-Euroopa partnerid arendaksid omavahelist koostööd tuumaohutust reguleeriva raamistiku tugevdamises; |
| --- | --- |

28.

rõhutab vajadust tagada, et ELi liikmesriigid ja Ida-Euroopa partnerid kohaldaksid energiataristu ehitamisel ja haldamisel rangeimaid keskkonnakaitse- ja ohutusstandardeid; palub, et EL ja Ida-Euroopa partnerid arendaksid omavahelist koostööd tuumaohutust reguleeriva raamistiku tugevdamises;

| 29. | soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel tagada koostoime nende tegevuse vahel idapartnerluse, energiaühenduse, Musta mere sünergia, Bakuu algatuse ja rahvusvahelise energiakoostöö programmi INOGATE raames; |
| --- | --- |

29.

soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel tagada koostoime nende tegevuse vahel idapartnerluse, energiaühenduse, Musta mere sünergia, Bakuu algatuse ja rahvusvahelise energiakoostöö programmi INOGATE raames;

| 30. | rõhutab, et EL ja Ida-Euroopa partnerid võivad saada vastastikust kasu Lõunakoridori täiemahulisest väljaarendamisest, ning toonitab mitmekesistamise poliitika kasulikku mõju, mis võimaldab kehtestada ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides konkurentsivõimelisemaid energiahindu ja vähendada sõltuvust turgu valitseva tarnija käest saadavast imporditavast energiast; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et EL ja Ida-Euroopa partnerid võivad saada vastastikust kasu Lõunakoridori täiemahulisest väljaarendamisest, ning toonitab mitmekesistamise poliitika kasulikku mõju, mis võimaldab kehtestada ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides konkurentsivõimelisemaid energiahindu ja vähendada sõltuvust turgu valitseva tarnija käest saadavast imporditavast energiast;

Integreeritud ja ühendatud energiavõrkude tugevdamine

| 31. | rõhutab, et energia vastastikuse sidumise võimalused ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite vahel on ebapiisavad ja see on endiselt suur takistus konkurentsivõimelise integreeritud turu väljakujundamisele elektri-, nafta- ja gaasisektoris; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et energia vastastikuse sidumise võimalused ELi liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerite vahel on ebapiisavad ja see on endiselt suur takistus konkurentsivõimelise integreeritud turu väljakujundamisele elektri-, nafta- ja gaasisektoris;

| 32. | märgib, et suurt sõltuvust turgu valitsevatelt tarnijatelt pärit impordist võidakse kasutada välispoliitilise surveavalduse vahendina; rõhutab, et tarnijate ja marsruutide mitmekesistamine on väga vajalik selleks, et tugevdada geopoliitilist sõltumatust ja tagada ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides tõeline konkurents gaasi- ja naftaallikate vahel; |
| --- | --- |

32.

märgib, et suurt sõltuvust turgu valitsevatelt tarnijatelt pärit impordist võidakse kasutada välispoliitilise surveavalduse vahendina; rõhutab, et tarnijate ja marsruutide mitmekesistamine on väga vajalik selleks, et tugevdada geopoliitilist sõltumatust ja tagada ELis ja Ida-Euroopa partnerriikides tõeline konkurents gaasi- ja naftaallikate vahel;

| 33. | on seisukohal, et tulevikus loodavate võrkude ja taristute rahastamise tagamisel peaks põhivastutus lasuma turgudel ja erainvestoritel, samal ajal kui avaliku sektori investeeringute eesmärk peaks olema võimendada erasektori rahastamist; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et tulevikus loodavate võrkude ja taristute rahastamise tagamisel peaks põhivastutus lasuma turgudel ja erainvestoritel, samal ajal kui avaliku sektori investeeringute eesmärk peaks olema võimendada erasektori rahastamist;

| 34. | tunnistab vajadust turvalise ja usaldusväärse pideva energiavarustuse järele kui aktuaalset probleemi; rõhutab, et usaldusväärsetel energiateenustel on osa üleilmses heaolus ja need annavad võimaluse parandada elatustaset, suurendada tööstuse tootlikkust ja konkurentsivõimet üleilmsel turul ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist; |
| --- | --- |

34.

tunnistab vajadust turvalise ja usaldusväärse pideva energiavarustuse järele kui aktuaalset probleemi; rõhutab, et usaldusväärsetel energiateenustel on osa üleilmses heaolus ja need annavad võimaluse parandada elatustaset, suurendada tööstuse tootlikkust ja konkurentsivõimet üleilmsel turul ning edendada majanduskasvu ja töökohtade loomist;

| 35. | tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus, millega asutatakse Euroopa ühendamise rahastu kui uus integreeritud vahend ELi taristute alastesse prioriteetidesse investeerimiseks transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooni valdkonnas; toonitab vajadust võtta ELi energiataristu prioriteetide kavandamisel täielikult arvesse idapartnerluse mõõdet; |
| --- | --- |

35.

tervitab komisjoni ettepanekut võtta vastu määrus, millega asutatakse Euroopa ühendamise rahastu kui uus integreeritud vahend ELi taristute alastesse prioriteetidesse investeerimiseks transpordi-, energia- ja telekommunikatsiooni valdkonnas; toonitab vajadust võtta ELi energiataristu prioriteetide kavandamisel täielikult arvesse idapartnerluse mõõdet;

| 36. | kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid tõhustama poliitilist dialoogi, et määrata kindlaks ühised prioriteedid energia tarneallikate ja marsruutide mitmekesistamises; soovitab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerid lisaksid energiataristu kavandamisse transiidikoridoride ja eriti Lõunakoridori väljatöötamise, kaasa arvatud Kaspia-ülese energiatranspordi projektid ja olemasolevate transiidikoridoride kindlustamine või pikendamine; |
| --- | --- |

36.

kutsub ELi ja Ida-Euroopa partnereid tõhustama poliitilist dialoogi, et määrata kindlaks ühised prioriteedid energia tarneallikate ja marsruutide mitmekesistamises; soovitab, et ELi ja Ida-Euroopa partnerid lisaksid energiataristu kavandamisse transiidikoridoride ja eriti Lõunakoridori väljatöötamise, kaasa arvatud Kaspia-ülese energiatranspordi projektid ja olemasolevate transiidikoridoride kindlustamine või pikendamine;

| 37. | rõhutab, et Kaspia-ülese nafta- ja gaasikoridori ja Lõunakoridori väljaarendamine ning Bakuu-Tbilisi-Ceyhani ja Bakuu-Supsa torujuhtmete edasiehitamine peaks ühendama Kesk-Aasia riigid Euroopaga nii majanduslikult kui ka poliitiliselt ning pakkuma ühtlasi Ida-Euroopa riikidele võimalusi saada usaldusväärseteks transiidipartneriteks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et Kaspia-ülese nafta- ja gaasikoridori ja Lõunakoridori väljaarendamine ning Bakuu-Tbilisi-Ceyhani ja Bakuu-Supsa torujuhtmete edasiehitamine peaks ühendama Kesk-Aasia riigid Euroopaga nii majanduslikult kui ka poliitiliselt ning pakkuma ühtlasi Ida-Euroopa riikidele võimalusi saada usaldusväärseteks transiidipartneriteks;

| 38. | toonitab Musta mere piirkonna rolli ELi saabuva gaasi tarneallikate ja -marsruutide mitmekesistamises ning piirkonna taastuvenergia potentsiaali tänu selle geostrateegilisele asukohale; märgib, et eriti tähtis on arendada välja lõunapoolne gaasikoridor, nagu rõhutas komisjon oma teatises „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava”; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel ergutada energiatranspordi projektide ja transiiditaristu väljaarendamist; |
| --- | --- |

38.

toonitab Musta mere piirkonna rolli ELi saabuva gaasi tarneallikate ja -marsruutide mitmekesistamises ning piirkonna taastuvenergia potentsiaali tänu selle geostrateegilisele asukohale; märgib, et eriti tähtis on arendada välja lõunapoolne gaasikoridor, nagu rõhutas komisjon oma teatises „Energiainfrastruktuuri prioriteedid aastaks 2020 ja pärast seda – Euroopa integreeritud energiavõrgu väljaarendamise kava”; soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel ergutada energiatranspordi projektide ja transiiditaristu väljaarendamist;

| 39. | soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel soodustada projekte, mille eesmärk on ajakohastada gaasitranspordi taristut gaasi vastupidise ülekandmise võimaldamise kaudu; |
| --- | --- |

39.

soovitab ELil ja Ida-Euroopa partneritel soodustada projekte, mille eesmärk on ajakohastada gaasitranspordi taristut gaasi vastupidise ülekandmise võimaldamise kaudu;

| 40. | rõhutab, et integreeritud elektrivõrgu väljatöötamisel ja energiatõhususe suurendamisel on põhielement uued taristud elektri tõhusaks ülekandmiseks, kasutades ära uusi tehnoloogiaid, eelkõige arukaid võrke ja arvesteid; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et integreeritud elektrivõrgu väljatöötamisel ja energiatõhususe suurendamisel on põhielement uued taristud elektri tõhusaks ülekandmiseks, kasutades ära uusi tehnoloogiaid, eelkõige arukaid võrke ja arvesteid;

| 41. | toonitab vajadust tugevdada teadusuuringute alast koostööd ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel energia tootmise, ülekandmise ja salvestamise valdkonnas; |
| --- | --- |

41.

toonitab vajadust tugevdada teadusuuringute alast koostööd ELi ja Ida-Euroopa partnerriikide vahel energia tootmise, ülekandmise ja salvestamise valdkonnas;

| 42. | kutsub komisjoni, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit (ACER), Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikku üles tihendama omavahelist koostööd ja kaasama Ida-Euroopa partnerriikide kolleege elektri ja gaasi ülekande taristute võrgueeskirjade ja koostalitlusvõime eeskirjade väljatöötamisse; |
| --- | --- |

42.

kutsub komisjoni, Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööametit (ACER), Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikku ja Euroopa maagaasi ülekandesüsteemi haldurite võrgustikku üles tihendama omavahelist koostööd ja kaasama Ida-Euroopa partnerriikide kolleege elektri ja gaasi ülekande taristute võrgueeskirjade ja koostalitlusvõime eeskirjade väljatöötamisse;

| 43. | rõhutab Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku tähtsat rolli ELi siseturu ja piiriülese kaubanduse toimimisele kaasaaitamisel Euroopa elektripõhivõrgu juhtimise parandamise kaudu; kiidab Moldova ja Ukraina jõupingutusi uuendada oma elektri ülekandevõimsust, et ühendada nende elektrivõrgud Euroopa võrku ja liituda Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikuga; |
| --- | --- |

43.

rõhutab Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustiku tähtsat rolli ELi siseturu ja piiriülese kaubanduse toimimisele kaasaaitamisel Euroopa elektripõhivõrgu juhtimise parandamise kaudu; kiidab Moldova ja Ukraina jõupingutusi uuendada oma elektri ülekandevõimsust, et ühendada nende elektrivõrgud Euroopa võrku ja liituda Euroopa elektri põhivõrguettevõtjate võrgustikuga;

| 44. | märgib, et taastuvate energiaallikate areng tekitab probleeme olemasolevale võrgutaristule, sest mõnest taastuvast energiaallikast saadakse muutuv energiakogus arvukates kohalikes tootmiskohtades; kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnereid üles soodustama hästi kavandatud investeeringuid asjakohasesse taastuvenergia taristusse, et hõlbustada nende integreerumist turgudele ja ergutada teadustegevust uute elektri ülekandmise ja salvestamise võimaluste kohta; |
| --- | --- |

44.

märgib, et taastuvate energiaallikate areng tekitab probleeme olemasolevale võrgutaristule, sest mõnest taastuvast energiaallikast saadakse muutuv energiakogus arvukates kohalikes tootmiskohtades; kutsub ELi liikmesriike ja Ida-Euroopa partnereid üles soodustama hästi kavandatud investeeringuid asjakohasesse taastuvenergia taristusse, et hõlbustada nende integreerumist turgudele ja ergutada teadustegevust uute elektri ülekandmise ja salvestamise võimaluste kohta;

| 45. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

45.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja Ida-Euroopa partnerriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud 28. mail 2013. aastal Belgias Brüsselis.

---

| 19.11.2013 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 338/24 |
| --- | --- | --- | --- |

19.11.2013

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 338/24

---

RESOLUTSIOON (1)

vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise kohta idapartnerluse riikides

2013/C 338/04

EURONESTI PARLAMENTAARNE ASSAMBLEE,

| — | võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. mail 2009. aastal Prahas toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 29.–30. septembril 2011. aastal Varssavis toimunud idapartnerluse tippkohtumise ühisavaldust,

| — | võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. mai 2011. aasta Euronesti parlamentaarse assamblee asutamisdokumenti,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8 ja 49, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8 ja 49,

| — | võttes arvesse Lissabonis allkirjastatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Lissabonis allkirjastatud Lissaboni lepingut, millega muudetakse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus” (COM(2008)0823), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. detsembri 2008. aasta teatist parlamendile ja nõukogule „Idapartnerlus” (COM(2008)0823),

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 25. mai 2011. aasta ühisteatist „Uus lähenemisviis muutuvale naabrusele”,

| — | võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2007. aasta teatist „Tõhus Euroopa naabruspoliitika”, 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta, 12. märtsi 2004. aasta teatist „Euroopa naaberriikide poliitika – strateegiline dokument” ja 1. märtsi 2003. aasta teatist „Suurem Euroopa – naabrus: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. detsembri 2007. aasta teatist „Tõhus Euroopa naabruspoliitika”, 4. detsembri 2006. aasta teatist Euroopa naabruspoliitika arendamise kohta, 12. märtsi 2004. aasta teatist „Euroopa naaberriikide poliitika – strateegiline dokument” ja 1. märtsi 2003. aasta teatist „Suurem Euroopa – naabrus: uus raamistik suheteks meie ida- ja lõunanaabritega”,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Idapartnerlus: tegevuskava 2013. aasta sügiseseks tippkohtumiseks”,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” (JOIN(2012) 14), kaasnevat ühist töödokumenti „Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2011. aastal. Piirkondlik aruanne: Idapartnerlus” ning riikide 2011. aasta eduaruandeid Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 15. mai 2012. aasta ühisteatist „Euroopa uue naabruspoliitika rakendamise tulemused” (JOIN(2012) 14), kaasnevat ühist töödokumenti „Euroopa naabruspoliitika rakendamine 2011. aastal. Piirkondlik aruanne: Idapartnerlus” ning riikide 2011. aasta eduaruandeid Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni 20. märtsi 2013. aasta ühisteatist „Euroopa naabruspoliitika: partnerluse edendamine”,

| — | võttes arvesse käimasolevaid ELi ja Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldova Vabariigi kahepoolseid assotsieerimislepingu läbirääkimisi ning 1995. aastal allkirjastatud ELi ja Valgevene partnerlus- ja koostöölepingut, mida ei ole aga ratifitseeritud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid ELi ja Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia ja Moldova Vabariigi kahepoolseid assotsieerimislepingu läbirääkimisi ning 1995. aastal allkirjastatud ELi ja Valgevene partnerlus- ja koostöölepingut, mida ei ole aga ratifitseeritud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi eelnevaid resolutsioone Euroopa naabruspoliitika idamõõtme kohta ning Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi eelnevaid resolutsioone Euroopa naabruspoliitika idamõõtme kohta ning Armeenia, Aserbaidžaani, Valgevene, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 7. aprilli 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika idamõõtme läbivaatamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. detsembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa naabruspoliitika kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse kaubandusaspektide kohta (4),

| — | võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse riikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euronesti parlamentaarse assamblee 3. aprilli 2012. aasta resolutsiooni idapartnerluse riikide kodanikuühiskonna tugevdamise, sealhulgas valitsuse ja kodanikuühiskonna koostöö küsimuse ja kodanikuühiskonna võimestamiseks mõeldud reformide küsimuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 2000. aasta septembri aastatuhande deklaratsiooni ja ÜRO Peaassamblee 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Pidades lubadust: aastatuhande arengueesmärkide saavutamine”, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 2000. aasta septembri aastatuhande deklaratsiooni ja ÜRO Peaassamblee 19. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni „Pidades lubadust: aastatuhande arengueesmärkide saavutamine”,

| — | võttes arvesse „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta” rakendamist Euroopa Liidu poolt 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa aasta” rakendamist Euroopa Liidu poolt 2010. aastal,

| — | võttes arvesse kodukorda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorda,

| A. | arvestades, et mõistega „vaesus” osutatakse olukorrale, kus sissetulek ja materiaalsed ressursid on väärikaks eluks puudulikud; juurdepääs põhilistele teenustele, nagu tervishoid, eluase ja haridus, on ebapiisav, ning ollakse tõrjutud tööturult; arvestades, et sotsiaalse tõrjutuse mõiste on laiema tähendusega ja et seda seostatakse sageli otseselt vaesusega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et mõistega „vaesus” osutatakse olukorrale, kus sissetulek ja materiaalsed ressursid on väärikaks eluks puudulikud; juurdepääs põhilistele teenustele, nagu tervishoid, eluase ja haridus, on ebapiisav, ning ollakse tõrjutud tööturult; arvestades, et sotsiaalse tõrjutuse mõiste on laiema tähendusega ja et seda seostatakse sageli otseselt vaesusega;

| B. | arvestades, et idapartnerlus kui Euroopa naabruspoliitika erimõõde algatati Ida-Euroopa partnerite toetamiseks nende püüdlustes jätkata kestlikke reforme eesmärgiga saavutada kiiremini nende poliitiline ühtsus ja majanduslik integratsioon ELiga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et idapartnerlus kui Euroopa naabruspoliitika erimõõde algatati Ida-Euroopa partnerite toetamiseks nende püüdlustes jätkata kestlikke reforme eesmärgiga saavutada kiiremini nende poliitiline ühtsus ja majanduslik integratsioon ELiga;

| C. | arvestades, et idapartnerluse teisel tippkohtumisel, mis peeti Varssavis 29.–30. septembril 2011. aastal, kinnitasid Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina riigipead ja valitsusjuhid ning esindajad ja Euroopa Liidu esindajad uuesti oma pühendumust idapartnerluse eesmärkidele ja selle jätkuvale rakendamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et idapartnerluse teisel tippkohtumisel, mis peeti Varssavis 29.–30. septembril 2011. aastal, kinnitasid Armeenia, Aserbaidžaani, Gruusia, Moldova Vabariigi ja Ukraina riigipead ja valitsusjuhid ning esindajad ja Euroopa Liidu esindajad uuesti oma pühendumust idapartnerluse eesmärkidele ja selle jätkuvale rakendamisele;

| D. | arvestades, et assotsieerimislepingute allkirjastamine Euroopa Liiduga ning eelkõige põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud looksid uusi võimalusi ettevõtjatele ning rahvusvahelise kaubanduse ja turgude arengule; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et assotsieerimislepingute allkirjastamine Euroopa Liiduga ning eelkõige põhjalikud ja laiaulatuslikud vabakaubanduslepingud looksid uusi võimalusi ettevõtjatele ning rahvusvahelise kaubanduse ja turgude arengule;

| E. | arvestades, et endiste Nõukogude Liidu vabariikide, sealhulgas idapartnerluse riikide riigirahanduse ümberkorraldamine vastavalt turumajanduse põhimõtetele on tervishoiule, haridusele ja muudele sotsiaalprogrammidele eraldatavat raha tohutult vähendanud, mis on viinud vaesuse terava suurenemiseni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et endiste Nõukogude Liidu vabariikide, sealhulgas idapartnerluse riikide riigirahanduse ümberkorraldamine vastavalt turumajanduse põhimõtetele on tervishoiule, haridusele ja muudele sotsiaalprogrammidele eraldatavat raha tohutult vähendanud, mis on viinud vaesuse terava suurenemiseni;

| F. | arvestades, et Armeeniat, Aserbaidžaani, Gruusiat, Moldova Vabariiki ja Ukrainat käsitlevate komisjoni 2011. aasta riikide aruannete kohaselt elab neist mitmes riigis üle 30 % elanikkonnast allpool riigi vaesuspiiri; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Armeeniat, Aserbaidžaani, Gruusiat, Moldova Vabariiki ja Ukrainat käsitlevate komisjoni 2011. aasta riikide aruannete kohaselt elab neist mitmes riigis üle 30 % elanikkonnast allpool riigi vaesuspiiri;

| G. | arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on idapartnerluse riikides suurenenud, muu hulgas üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja kõige tõsisemalt on mõjutatud kõige haavatavamad rühmad, nagu eakad ja puuetega inimesed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus on idapartnerluse riikides suurenenud, muu hulgas üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ja kõige tõsisemalt on mõjutatud kõige haavatavamad rühmad, nagu eakad ja puuetega inimesed;

| H. | arvestades, et alatoitumust ei ole senini suuremalt jaolt tunnistatud ega märgatud ja sellega pole tegeletud ning et see on otseselt seotud idapartnerluse riikide vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tasemega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alatoitumust ei ole senini suuremalt jaolt tunnistatud ega märgatud ja sellega pole tegeletud ning et see on otseselt seotud idapartnerluse riikide vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse tasemega;

| I. | arvestades, et alatoitumusel on pikaajalised halvad tagajärjed ja see häirib inimeste, eelkõige laste tervet arengut ja elukestvat tootlikkust ning laste puhul põhjustab ka õpiraskusi ja mäluhäireid, madalamat intelligentsuskvooti (IQ) ja halvemaid õpitulemusi ning lapse- ja noorukieas käitumisprobleeme; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et alatoitumusel on pikaajalised halvad tagajärjed ja see häirib inimeste, eelkõige laste tervet arengut ja elukestvat tootlikkust ning laste puhul põhjustab ka õpiraskusi ja mäluhäireid, madalamat intelligentsuskvooti (IQ) ja halvemaid õpitulemusi ning lapse- ja noorukieas käitumisprobleeme;

| J. | arvestades, et mittedemokraatlikus riigis võib sügav vaesus viia inimväärikuse tõsise kadumiseni, marginaliseerumiseni, diskrimineerimiseni ja inimõiguste rikkumiseni; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mittedemokraatlikus riigis võib sügav vaesus viia inimväärikuse tõsise kadumiseni, marginaliseerumiseni, diskrimineerimiseni ja inimõiguste rikkumiseni;

| K. | arvestades, et laste vaesus võib viia nii marginaliseerumise kui ka tõrjutuseni ning see mõjutab halvasti edasist integreerumist tööturule ja ühiskondlikku ellu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et laste vaesus võib viia nii marginaliseerumise kui ka tõrjutuseni ning see mõjutab halvasti edasist integreerumist tööturule ja ühiskondlikku ellu;

| L. | arvestades, et idapartnerluse riikide elanikkond vananeb ning „beebibuumi” põlvkonna pensionilejäämine kujutab endast suurt probleemi reformide tulemuslikkusele ning ka majanduslikule stabiilsusele ja kasvule; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et idapartnerluse riikide elanikkond vananeb ning „beebibuumi” põlvkonna pensionilejäämine kujutab endast suurt probleemi reformide tulemuslikkusele ning ka majanduslikule stabiilsusele ja kasvule;

| M. | arvestades, et kuigi idapartnerluse riikidel on erinevad meetodid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks, tuleb alustada järjepidevaid reforme, et need oleksid jätkuvalt konkurentsivõimelised, et luua töökohti ja võidelda vaesusega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kuigi idapartnerluse riikidel on erinevad meetodid vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks, tuleb alustada järjepidevaid reforme, et need oleksid jätkuvalt konkurentsivõimelised, et luua töökohti ja võidelda vaesusega;

| N. | arvestades, et idapartnerlus peaks põhinema ELi ja tema partnerite edasisel majanduslikul integratsioonil ning kaubanduse ja investeerimise liberaliseerimisel idapartnerluse riikides, eesmärgiga rajada põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade võrgustik; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et idapartnerlus peaks põhinema ELi ja tema partnerite edasisel majanduslikul integratsioonil ning kaubanduse ja investeerimise liberaliseerimisel idapartnerluse riikides, eesmärgiga rajada põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade võrgustik;

| O. | arvestades, et idapartnerluse riikidega koostöö eesmärk on avaldada soodsat mõju selle toimimise kaudu arvamuste vahetamise platvormina, ühiste seisukohtade leidmiseks meie aja üleilmsete probleemide vallas, mis hõlmavad majandust, kaubandust, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemist, ning selle piirkonna riikide ja ELi vaheliste, aga ka idapartnerluse riikide endi vaheliste sidemete tugevdamiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et idapartnerluse riikidega koostöö eesmärk on avaldada soodsat mõju selle toimimise kaudu arvamuste vahetamise platvormina, ühiste seisukohtade leidmiseks meie aja üleilmsete probleemide vallas, mis hõlmavad majandust, kaubandust, vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega võitlemist, ning selle piirkonna riikide ja ELi vaheliste, aga ka idapartnerluse riikide endi vaheliste sidemete tugevdamiseks;

| P. | arvestades, et vaesuse vähendamiseks on kaubanduse edendamine, juurdepääs tööturule, arstiabi ja põhilised sotsiaalteenused vältimatult vajalikud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et vaesuse vähendamiseks on kaubanduse edendamine, juurdepääs tööturule, arstiabi ja põhilised sotsiaalteenused vältimatult vajalikud;

| Q. | arvestades, et sotsiaalteenused, eriti laste, eakate ja muude ülalpeetavate hooldusteenuste kättesaadavus, on vajalikud naiste ja meeste võrdse osalemise tagamiseks tööturul, hariduses ja koolituses; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et sotsiaalteenused, eriti laste, eakate ja muude ülalpeetavate hooldusteenuste kättesaadavus, on vajalikud naiste ja meeste võrdse osalemise tagamiseks tööturul, hariduses ja koolituses;

| R. | arvestades, et rahumeelsemad, turvalisemad, stabiilsemad ja konfliktivabad piirkonnad aitaksid kaasa asjaomaste riikide jätkusuutlikule majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, kaotaksid takistused piirkondlikult koostöölt ning looksid võimalusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks idapartnerluse riikides; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rahumeelsemad, turvalisemad, stabiilsemad ja konfliktivabad piirkonnad aitaksid kaasa asjaomaste riikide jätkusuutlikule majanduslikule ja sotsiaalsele arengule, kaotaksid takistused piirkondlikult koostöölt ning looksid võimalusi vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks idapartnerluse riikides;

| S. | arvestades, et uus Euroopa naabruspoliitika on suunatud kaasava majandusarengu toetamisele, nii et ELi naabrid saaksid kaubelda, investeerida ja kasvatada jätkusuutlikul viisil oma majandusi, vähendades samal ajal sotsiaalset ja piirkondlikku ebavõrdsust ja vaesust, luues oma elanikkonnale töökohti ja võimaldades kõrgemat elustandardit; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et uus Euroopa naabruspoliitika on suunatud kaasava majandusarengu toetamisele, nii et ELi naabrid saaksid kaubelda, investeerida ja kasvatada jätkusuutlikul viisil oma majandusi, vähendades samal ajal sotsiaalset ja piirkondlikku ebavõrdsust ja vaesust, luues oma elanikkonnale töökohti ja võimaldades kõrgemat elustandardit;

Poliitiline kohustus vähendada vaesust

| 1. | julgustab kõiki idapartnerluse riike kaaluma selgete ja nõudlike vaesuse vähendamise eesmärkide seadmist; |
| --- | --- |

1.

julgustab kõiki idapartnerluse riike kaaluma selgete ja nõudlike vaesuse vähendamise eesmärkide seadmist;

| 2. | kutsub kõiki idapartnerluse riike üles tagama, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks eraldatakse vajalikud eelarve- või alternatiivsed vahendid, muutes samas kergemaks asjaomaste sidusrühmade juurdepääsu nendele vahenditele; kutsub ELi liikmesriike üles tagama, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 tehakse kättesaadavaks vajalikud vahendid ELi välistegevuse ning eelkõige idapartnerluse programmide rahastamiseks; |
| --- | --- |

2.

kutsub kõiki idapartnerluse riike üles tagama, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks eraldatakse vajalikud eelarve- või alternatiivsed vahendid, muutes samas kergemaks asjaomaste sidusrühmade juurdepääsu nendele vahenditele; kutsub ELi liikmesriike üles tagama, et järgmises mitmeaastases finantsraamistikus aastateks 2014–2020 tehakse kättesaadavaks vajalikud vahendid ELi välistegevuse ning eelkõige idapartnerluse programmide rahastamiseks;

| 3. | julgustab kõiki idapartnerluse riike kasutama täielikult ära rahalisi vahendeid, et toetada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, erilise tähelepanuga võitlusele vaesuse vastu linna- ja maapiirkondades; |
| --- | --- |

3.

julgustab kõiki idapartnerluse riike kasutama täielikult ära rahalisi vahendeid, et toetada sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, erilise tähelepanuga võitlusele vaesuse vastu linna- ja maapiirkondades;

| 4. | rõhutab vajadust edendada soolist võrdõiguslikkust ja naiste majanduslikku sõltumatust, keskendudes eelkõige vanemate naiste suuremale ohule sattuda vaesusesse, võttes arvesse, et sooline palgalõhe ja selle tagajärjel ka sooline pensionilõhe on senini üks peamisi põhjuseid, miks naised leiavad end oma elu hilisemas etapis allpool vaesuspiiri, nagu ka üksikvanemad, puuetega naised ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised; |
| --- | --- |

4.

rõhutab vajadust edendada soolist võrdõiguslikkust ja naiste majanduslikku sõltumatust, keskendudes eelkõige vanemate naiste suuremale ohule sattuda vaesusesse, võttes arvesse, et sooline palgalõhe ja selle tagajärjel ka sooline pensionilõhe on senini üks peamisi põhjuseid, miks naised leiavad end oma elu hilisemas etapis allpool vaesuspiiri, nagu ka üksikvanemad, puuetega naised ja rahvusvähemuste hulka kuuluvad naised;

| 5. | rõhutab, et idapartnerluse riikide tulevane majanduslik konkurentsivõime ja jõukus oleneb oluliselt nende suutlikkusest kasutada täielikult oma tööjõudu, mis tähendab ka naiste suuremat osalemist tööturul; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et idapartnerluse riikide tulevane majanduslik konkurentsivõime ja jõukus oleneb oluliselt nende suutlikkusest kasutada täielikult oma tööjõudu, mis tähendab ka naiste suuremat osalemist tööturul;

| 6. | rõhutab vaesusega võitlemise tähtsust puuetega inimeste seas, võimaldades neile võrdset juurdepääsu tööturule, eemaldades selleks takistused, mis seisavad nende õiguste täieliku kasutamise ees, arendades nende vajadustele vastavaid teenuseid ning pakkudes neile võrdset juurdepääsu moderniseeritud arstiabile; |
| --- | --- |

6.

rõhutab vaesusega võitlemise tähtsust puuetega inimeste seas, võimaldades neile võrdset juurdepääsu tööturule, eemaldades selleks takistused, mis seisavad nende õiguste täieliku kasutamise ees, arendades nende vajadustele vastavaid teenuseid ning pakkudes neile võrdset juurdepääsu moderniseeritud arstiabile;

| 7. | kutsub idapartnerluse riike üles pühenduma täielikult alatoitumuse väljajuurimisele, kuna sellel on kaugeleulatuvad tagajärjed tervisele ning see suurendab üksikisikute ja ühiskonna koormust ning hoolduskulusid; |
| --- | --- |

7.

kutsub idapartnerluse riike üles pühenduma täielikult alatoitumuse väljajuurimisele, kuna sellel on kaugeleulatuvad tagajärjed tervisele ning see suurendab üksikisikute ja ühiskonna koormust ning hoolduskulusid;

| 8. | kutsub Euroopa Liitu üles julgustama idapartnerluse riike, et nad tegeleksid laste alatoitumusega ja vähendaksid aktiivselt alla viieaastaste laste kängumise ja kõhnumise ulatust, luues avaliku ja erasektori partnerlusi, ühendatuna ettevõtete sotsiaalse vastutusega; rõhutab, et sellised tegevusviisid, mida toetab ka komisjon oma 12. märtsi 2013. aasta teatises „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumuse parandamiseks: ELi poliitikaraamistik”, ei too mitte üksnes otsest ühiskondlikku ja majanduslikku kasu, vaid neil on ka pikaajaline mõju tervishoiukuludele; |
| --- | --- |

8.

kutsub Euroopa Liitu üles julgustama idapartnerluse riike, et nad tegeleksid laste alatoitumusega ja vähendaksid aktiivselt alla viieaastaste laste kängumise ja kõhnumise ulatust, luues avaliku ja erasektori partnerlusi, ühendatuna ettevõtete sotsiaalse vastutusega; rõhutab, et sellised tegevusviisid, mida toetab ka komisjon oma 12. märtsi 2013. aasta teatises „Tõhusam välisabi emade ja laste toitumuse parandamiseks: ELi poliitikaraamistik”, ei too mitte üksnes otsest ühiskondlikku ja majanduslikku kasu, vaid neil on ka pikaajaline mõju tervishoiukuludele;

Vaesuse vastu võitlemine majandusarengu, kaubanduse ja piirkondliku integratsiooni abil

| 9. | rõhutab tõsiasja, et kaubandus on üks tõhusamaid viise majanduskasvu hoogustamiseks ning et see on ka idapartnerluse riikide jätkusuutliku arengu ning majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste paranemise otsustav aspekt; |
| --- | --- |

9.

rõhutab tõsiasja, et kaubandus on üks tõhusamaid viise majanduskasvu hoogustamiseks ning et see on ka idapartnerluse riikide jätkusuutliku arengu ning majanduslike ja sotsiaalsete tingimuste paranemise otsustav aspekt;

| 10. | on teadlik, kui oluline on majandusareng, kaubanduse hõlbustamine ning idapartnerluse riikide integreerimine maailmamajandusse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise seisukohast; juhib tähelepanu asjaolule, et vabakaubandusega liitunud riikides on suurenenud nii majanduskasv kui ka paranenud vaesusnäitajad; |
| --- | --- |

10.

on teadlik, kui oluline on majandusareng, kaubanduse hõlbustamine ning idapartnerluse riikide integreerimine maailmamajandusse vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise seisukohast; juhib tähelepanu asjaolule, et vabakaubandusega liitunud riikides on suurenenud nii majanduskasv kui ka paranenud vaesusnäitajad;

| 11. | julgustab piirkondlikku integratsiooni idapartnerluse riikide vahel, arendades nende piirkondlikku turgu läbirääkimiste ja piirkondlike lepingute rakendamise, aga ka Euroopa Liiduga sõlmitud kahepoolsete lepingute rakendamise abil; |
| --- | --- |

11.

julgustab piirkondlikku integratsiooni idapartnerluse riikide vahel, arendades nende piirkondlikku turgu läbirääkimiste ja piirkondlike lepingute rakendamise, aga ka Euroopa Liiduga sõlmitud kahepoolsete lepingute rakendamise abil;

| 12. | rõhutab, kui olulised on läbirääkimised assotsiatsioonilepingute, sealhulgas põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute üle olulise vahendina kaubanduse liberaliseerimiseks ja kaubandustõkete kaotamiseks idapartnerluse riikides ning seega ka vaesuse vastu võitlemiseks tulemuslikul ja jätkusuutlikul viisil; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, kui olulised on läbirääkimised assotsiatsioonilepingute, sealhulgas põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduslepingute üle olulise vahendina kaubanduse liberaliseerimiseks ja kaubandustõkete kaotamiseks idapartnerluse riikides ning seega ka vaesuse vastu võitlemiseks tulemuslikul ja jätkusuutlikul viisil;

| 13. | kutsub kõiki idapartnerluse riike üles lisama oma arengustrateegiatesse kaubandust, kuna see on tugev majanduslik tegur, mis aitab kaasa vaesuse vähendamisele, toetades piirkondlikku integratsiooni ja koostööd ning tõhusat majandusjuhtimist, aga ka inimkapitali arengut, põhiliste töönormide edendamist ja paremat turulepääsu (eelkõige maapiirkondade elanike puhul); |
| --- | --- |

13.

kutsub kõiki idapartnerluse riike üles lisama oma arengustrateegiatesse kaubandust, kuna see on tugev majanduslik tegur, mis aitab kaasa vaesuse vähendamisele, toetades piirkondlikku integratsiooni ja koostööd ning tõhusat majandusjuhtimist, aga ka inimkapitali arengut, põhiliste töönormide edendamist ja paremat turulepääsu (eelkõige maapiirkondade elanike puhul);

| 14. | juhib tähelepanu asjaolule, et kaubandustõkete kaotamine koos riigisiseste reformidega aitaks märkimisväärselt kaasa jätkusuutlikule majandusarengule ning võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; rõhutab, et piirkondlik integratsioon on veelgi võimsam, kui koostöö ulatub üle piiride ja seda laiendatakse põhjalikumaks integreerumiseks maailmamajandusse; |
| --- | --- |

14.

juhib tähelepanu asjaolule, et kaubandustõkete kaotamine koos riigisiseste reformidega aitaks märkimisväärselt kaasa jätkusuutlikule majandusarengule ning võitlusele vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; rõhutab, et piirkondlik integratsioon on veelgi võimsam, kui koostöö ulatub üle piiride ja seda laiendatakse põhjalikumaks integreerumiseks maailmamajandusse;

| 15. | tunneb heameelt, et enamik idapartnerluse riike on kohustunud täitma Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepinguid kui usaldusväärsete riiklike kaubanduspoliitikasuundade tugisammast ja stiimulit täiustada kaubanduse reguleerivat ja institutsioonilist keskkonda; |
| --- | --- |

15.

tunneb heameelt, et enamik idapartnerluse riike on kohustunud täitma Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO) lepinguid kui usaldusväärsete riiklike kaubanduspoliitikasuundade tugisammast ja stiimulit täiustada kaubanduse reguleerivat ja institutsioonilist keskkonda;

| 16. | kutsub Euroopa Liitu ja Euroopa välisteenistust üles toetama idapartnerluse riike nende pingutustes reformida ja suurendada kaubandussuutlikkust, pakkudes täiendavat tehnilist ja rahalist abi, ja kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas neid eesmärke saavutada; |
| --- | --- |

16.

kutsub Euroopa Liitu ja Euroopa välisteenistust üles toetama idapartnerluse riike nende pingutustes reformida ja suurendada kaubandussuutlikkust, pakkudes täiendavat tehnilist ja rahalist abi, ja kutsub komisjoni üles kaaluma, kuidas neid eesmärke saavutada;

| 17. | rõhutab, et kaubanduspoliitika reformide laad peaks peegeldama iga idapartnerluse riigi konkreetseid tingimusi ning need peaksid olema valitsust, erasektorit ning töötajate ja kodanikuühiskonna esindajaid hõlmava riikliku dialoogi tulemus, ning nendega peaksid kaasnema makromajanduslikud ja institutsioonilised reformid, mis hoogustaksid kasvu ja edendaksid inimarengut; |
| --- | --- |

17.

rõhutab, et kaubanduspoliitika reformide laad peaks peegeldama iga idapartnerluse riigi konkreetseid tingimusi ning need peaksid olema valitsust, erasektorit ning töötajate ja kodanikuühiskonna esindajaid hõlmava riikliku dialoogi tulemus, ning nendega peaksid kaasnema makromajanduslikud ja institutsioonilised reformid, mis hoogustaksid kasvu ja edendaksid inimarengut;

| 18. | toetab sektoritevaheliste lähenemisviiside väljatöötamist, mis võimaldaksid võtta meetmeid mitmes seonduvas poliitikavaldkonnas, nagu tööhõive, haridus, tervishoid, noored, eluasemed ning sotsiaalkaitse; |
| --- | --- |

18.

toetab sektoritevaheliste lähenemisviiside väljatöötamist, mis võimaldaksid võtta meetmeid mitmes seonduvas poliitikavaldkonnas, nagu tööhõive, haridus, tervishoid, noored, eluasemed ning sotsiaalkaitse;

Vaesuse vastu võitlemine tööhõive, sotsiaalteenuste, hariduse ja koolituse abil

| 19. | juhib tähelepanu asjaolule, et võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega peab tuginema kasvule ja tööhõivele ning ka tänapäevasele ja tõhusale sotsiaalkaitsepoliitikale; juhib tähelepanu, et Eurofoundi elukvaliteediuuringutes (5) on elanikkonna elukvaliteedi parandamise ühe olulisema viisina leidnud kinnitust sotsiaalteenuste pakkumine ja arendamine, kuna nendega tagatakse täielik integreerumine ühiskonda ning hõlbustatakse sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu asjaolule, et võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega peab tuginema kasvule ja tööhõivele ning ka tänapäevasele ja tõhusale sotsiaalkaitsepoliitikale; juhib tähelepanu, et Eurofoundi elukvaliteediuuringutes (5) on elanikkonna elukvaliteedi parandamise ühe olulisema viisina leidnud kinnitust sotsiaalteenuste pakkumine ja arendamine, kuna nendega tagatakse täielik integreerumine ühiskonda ning hõlbustatakse sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust;

| 20. | on arvamusel, et sotsiaalteenused hõlmavad kohustuslikke ja täiendavaid sotsiaalkindlustusskeeme ja üldiselt kättesaadavaid teenuseid, mida osutatakse otse inimesele, eesmärgiga parandada kõigi elukvaliteeti; neil on oma roll ennetamises, sotsiaalses ühtekuuluvuses ja kaasamises ning põhiõiguste teostamises; |
| --- | --- |

20.

on arvamusel, et sotsiaalteenused hõlmavad kohustuslikke ja täiendavaid sotsiaalkindlustusskeeme ja üldiselt kättesaadavaid teenuseid, mida osutatakse otse inimesele, eesmärgiga parandada kõigi elukvaliteeti; neil on oma roll ennetamises, sotsiaalses ühtekuuluvuses ja kaasamises ning põhiõiguste teostamises;

| 21. | nõuab tungivalt, et idapartnerluse riigid edendaksid juurdepääsetavate, taskukohaste, kvaliteetsete sotsiaalteenuste kättesaadavust ning tagaksid mittediskrimineeriva juurdepääsu nendele teenustele, olenemata soost, sissetulekust, rassist või etnilisest päritolust, usust või tõekspidamistest, puudest, vanusest, seksuaalsest sättumusest või tööhõivetingimustest; |
| --- | --- |

21.

nõuab tungivalt, et idapartnerluse riigid edendaksid juurdepääsetavate, taskukohaste, kvaliteetsete sotsiaalteenuste kättesaadavust ning tagaksid mittediskrimineeriva juurdepääsu nendele teenustele, olenemata soost, sissetulekust, rassist või etnilisest päritolust, usust või tõekspidamistest, puudest, vanusest, seksuaalsest sättumusest või tööhõivetingimustest;

| 22. | on arvamusel, et töötus on üks peamisi idapartnerluse riikide tööealise elanikkonna vaesuse põhjuseid, ning rõhutab seetõttu, et mis tahes asjakohane poliitika peaks keskenduma peamiselt jätkusuutlikule töökohtade loomisele; rõhutab vajadust pakkuda inimestele piisavalt haridust, koolitust ja oskusi, et võimaldada neil saada konkurentsivõimeline töökoht; |
| --- | --- |

22.

on arvamusel, et töötus on üks peamisi idapartnerluse riikide tööealise elanikkonna vaesuse põhjuseid, ning rõhutab seetõttu, et mis tahes asjakohane poliitika peaks keskenduma peamiselt jätkusuutlikule töökohtade loomisele; rõhutab vajadust pakkuda inimestele piisavalt haridust, koolitust ja oskusi, et võimaldada neil saada konkurentsivõimeline töökoht;

| 23. | rõhutab, et lapsevanemate tööhõive edendamine on laste vaesusega tegelemisel otsustav tegur, kuna vaesus on sageli „päritud”; julgustab võtma vastu meetmeid, millega antakse vanematele parem juurdepääs koolitusele ja erikvalifikatsioonidele, toetatakse lapsevanemate sisenemist tööturule või uuesti sisenemist pärast katkestust tööelus ja võimaldatakse neile paindlikke tööaja ning puhkusetingimusi; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et lapsevanemate tööhõive edendamine on laste vaesusega tegelemisel otsustav tegur, kuna vaesus on sageli „päritud”; julgustab võtma vastu meetmeid, millega antakse vanematele parem juurdepääs koolitusele ja erikvalifikatsioonidele, toetatakse lapsevanemate sisenemist tööturule või uuesti sisenemist pärast katkestust tööelus ja võimaldatakse neile paindlikke tööaja ning puhkusetingimusi;

| 24. | kutsub valitsusi üles toetama lastega leibkondade sissetulekut erivajadustega perede puhul (mitu last, puuetega lapsed, üksikvanemad, kasupered) maksusoodustuste, lapsetoetuste, rahaliste hüvitiste, hariduse, lastehoiu- ning eluasemekulude hüvitiste abil; kutsub ELi üles suhetes oma partneritega edendama töö- ja sotsiaalseid standardeid; |
| --- | --- |

24.

kutsub valitsusi üles toetama lastega leibkondade sissetulekut erivajadustega perede puhul (mitu last, puuetega lapsed, üksikvanemad, kasupered) maksusoodustuste, lapsetoetuste, rahaliste hüvitiste, hariduse, lastehoiu- ning eluasemekulude hüvitiste abil; kutsub ELi üles suhetes oma partneritega edendama töö- ja sotsiaalseid standardeid;

| 25. | nõuab, et noorte vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võideldaks haridusteenuse täiustamise abil, eelkõige mahajäänumates piirkondades, ning koolieelse ja koolihariduse infrastruktuuri moderniseerimise, aga ka vabaõppe ja osalusmeetodite abil; |
| --- | --- |

25.

nõuab, et noorte vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võideldaks haridusteenuse täiustamise abil, eelkõige mahajäänumates piirkondades, ning koolieelse ja koolihariduse infrastruktuuri moderniseerimise, aga ka vabaõppe ja osalusmeetodite abil;

| 26. | kutsub ELi üles alustama ja arendama edasi üliõpilaste, aga ka õpetajaskonna vahetus- ja tööalase koolituse programme, suurendades koostoimet ülikoolide, koolitusasutuste, noorteorganisatsioonide ja ettevõtete vahel; rõhutab, kui oluline on kohandada oskusi vastavalt tööturule, mis võimaldaks üleminekut arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majandusele; rõhutab vajadust suurendada noorte suutlikkust leida oma huvidele vastav töö ning ka tõsta nende teadlikkust inimõigustest, soolise võrdõiguslikkuse poliitikast ning laste ja puuetega inimeste kaitsmisest; |
| --- | --- |

26.

kutsub ELi üles alustama ja arendama edasi üliõpilaste, aga ka õpetajaskonna vahetus- ja tööalase koolituse programme, suurendades koostoimet ülikoolide, koolitusasutuste, noorteorganisatsioonide ja ettevõtete vahel; rõhutab, kui oluline on kohandada oskusi vastavalt tööturule, mis võimaldaks üleminekut arukale, jätkusuutlikule ja kaasavale majandusele; rõhutab vajadust suurendada noorte suutlikkust leida oma huvidele vastav töö ning ka tõsta nende teadlikkust inimõigustest, soolise võrdõiguslikkuse poliitikast ning laste ja puuetega inimeste kaitsmisest;

| 27. | juhib tähelepanu asjaolule, et edumeelsel noorte tööpuudusega tegelemisel peavad kesksel kohal olema konkreetsed takistused, mida noored naised tööotsingutel kogevad; kutsub idapartnerluse riike üles keskenduma strateegiatele, milles haridus- ja koolituspoliitikat kombineeritakse noortele naistele suunatud tööhõivepoliitikaga; |
| --- | --- |

27.

juhib tähelepanu asjaolule, et edumeelsel noorte tööpuudusega tegelemisel peavad kesksel kohal olema konkreetsed takistused, mida noored naised tööotsingutel kogevad; kutsub idapartnerluse riike üles keskenduma strateegiatele, milles haridus- ja koolituspoliitikat kombineeritakse noortele naistele suunatud tööhõivepoliitikaga;

| 28. | rõhutab, et viisakorra edasine lihtsustamine ja liikuvusprogrammid annavad idapartnerluse riikide noortele parema võimaluse omandada haridus välismaal ja vahetada kogemusi; kutsub komisjoni üles idapartnerluse riike tehniliselt ja rahaliselt aitama kõrghariduse kraadide ja standardite lähendamisel Euroopa kõrgharidusruumile; |
| --- | --- |

28.

rõhutab, et viisakorra edasine lihtsustamine ja liikuvusprogrammid annavad idapartnerluse riikide noortele parema võimaluse omandada haridus välismaal ja vahetada kogemusi; kutsub komisjoni üles idapartnerluse riike tehniliselt ja rahaliselt aitama kõrghariduse kraadide ja standardite lähendamisel Euroopa kõrgharidusruumile;

| 29. | kutsub Euroopa Liitu üles julgustama idapartnerluse riike andma noortele nende hariduskarjääri ajal võimalust osaleda koolitustel, väljaõppel ja praktikal, mis tänu töökogemuse andmisele parandab nende võimalusi leida tööd; kutsub idapartnerluse riikide valitsusi üles seadusandlikul tasandil tugevdama majandusmehhanisme, mille eesmärk on julgustada tööandjaid pakkuma ülikoolilõpetajatele esimesi töökohti ning ka koolitus- ja praktikavõimalusi kutsekoolide ja kõrgharidusasutuste õpilastele ja üliõpilastele; |
| --- | --- |

29.

kutsub Euroopa Liitu üles julgustama idapartnerluse riike andma noortele nende hariduskarjääri ajal võimalust osaleda koolitustel, väljaõppel ja praktikal, mis tänu töökogemuse andmisele parandab nende võimalusi leida tööd; kutsub idapartnerluse riikide valitsusi üles seadusandlikul tasandil tugevdama majandusmehhanisme, mille eesmärk on julgustada tööandjaid pakkuma ülikoolilõpetajatele esimesi töökohti ning ka koolitus- ja praktikavõimalusi kutsekoolide ja kõrgharidusasutuste õpilastele ja üliõpilastele;

Vaesuse vastu võitlemine VKEde arengu hõlbustamise abil

| 30. | rõhutab, et põhilisim meede noorte vaesuse vähendamiseks on noorte tööhõive hoogustamine ja uute töökohtade loomine, parandades VKEde ettevõtluskeskkonna kvaliteeti; on arvamusel, et ettevõtlusalaste teadmiste ja oskuste arendamine on hästi kujundatud ja hästi rakendatud riiklike strateegiate nurgakiviks; |
| --- | --- |

30.

rõhutab, et põhilisim meede noorte vaesuse vähendamiseks on noorte tööhõive hoogustamine ja uute töökohtade loomine, parandades VKEde ettevõtluskeskkonna kvaliteeti; on arvamusel, et ettevõtlusalaste teadmiste ja oskuste arendamine on hästi kujundatud ja hästi rakendatud riiklike strateegiate nurgakiviks;

| 31. | juhib tähelepanu, et naiste ettevõtlus kujutab endast väärtuslikku majanduskasvu ja töökohtade loomise allikat; kutsub idapartnerluse riike seetõttu üles edendama naiste seas ettevõtlust, aga ka juurdepääsu rahastamisele ja mentorluskavade ning koolitus- ja haridusprogrammide paremat kättesaadavust; |
| --- | --- |

31.

juhib tähelepanu, et naiste ettevõtlus kujutab endast väärtuslikku majanduskasvu ja töökohtade loomise allikat; kutsub idapartnerluse riike seetõttu üles edendama naiste seas ettevõtlust, aga ka juurdepääsu rahastamisele ja mentorluskavade ning koolitus- ja haridusprogrammide paremat kättesaadavust;

| 32. | kutsub idapartnerluse riike üles kaotama VKEde arengu takistusi, sealhulgas moonutatud ja ebaõiglane konkurents ning monopolid, võitlema korruptsiooniga ametkondades, mis vastutavad VKEde registreerimise, maksustamise ja saneerimise eest, ning kinnistus- ja tolliametis ning muudes kontrolliorganites, ja hõlbustama pangalaenu saamise protsessi, mida sageli takistavad eriti kõrged intressimäärad ja keerukad menetlused; |
| --- | --- |

32.

kutsub idapartnerluse riike üles kaotama VKEde arengu takistusi, sealhulgas moonutatud ja ebaõiglane konkurents ning monopolid, võitlema korruptsiooniga ametkondades, mis vastutavad VKEde registreerimise, maksustamise ja saneerimise eest, ning kinnistus- ja tolliametis ning muudes kontrolliorganites, ja hõlbustama pangalaenu saamise protsessi, mida sageli takistavad eriti kõrged intressimäärad ja keerukad menetlused;

| 33. | rõhutab asjaolu, et piirkondlik integratsioon, mis on üks peamisi kaubanduse hoogustamise viise, pakub ka stiimuleid usaldusväärse poliitika tegemiseks sellistes valdkondades nagu standardid, intellektuaalomandi kaitse ja sotsiaalkaitse; rõhutab, et kaubandusalast suutlikkust peab tugevdama kaubandusega seotud muu arenguabiga, sealhulgas valdkondliku ja maksupoliitikaga, mis parandavad investeerimiskliimat, ning ka asjakohase toetusega erasektori arenguks, eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; väljendab toetust piirkondlike turgude ja institutsioonide arendamisele idapartnerluse riikide vahel, eelkõige seeläbi, et nad peavad ELiga läbirääkimisi kahepoolsete ja piirkondlike lepingute üle ning sõlmivad ja rakendavad neid lepinguid; |
| --- | --- |

33.

rõhutab asjaolu, et piirkondlik integratsioon, mis on üks peamisi kaubanduse hoogustamise viise, pakub ka stiimuleid usaldusväärse poliitika tegemiseks sellistes valdkondades nagu standardid, intellektuaalomandi kaitse ja sotsiaalkaitse; rõhutab, et kaubandusalast suutlikkust peab tugevdama kaubandusega seotud muu arenguabiga, sealhulgas valdkondliku ja maksupoliitikaga, mis parandavad investeerimiskliimat, ning ka asjakohase toetusega erasektori arenguks, eeskätt väikestele ja keskmise suurusega ettevõtjatele; väljendab toetust piirkondlike turgude ja institutsioonide arendamisele idapartnerluse riikide vahel, eelkõige seeläbi, et nad peavad ELiga läbirääkimisi kahepoolsete ja piirkondlike lepingute üle ning sõlmivad ja rakendavad neid lepinguid;

Pensionisüsteemid

| 34. | on arvamusel, et pensionisüsteemide ajakohastamine peaks idapartnerluse riikide vaesuse vähendamise tegevuskavades olema kõrgel kohal; rõhutab vajadust tagada, et pensionidega suudetakse pakkuda pensionäridele turvalist ja piisavat sissetulekut; rõhutab, et pensionisüsteemide moderniseerimine peaks vastama ühiskonna ja tööturu muutuvatele vajadustele; |
| --- | --- |

34.

on arvamusel, et pensionisüsteemide ajakohastamine peaks idapartnerluse riikide vaesuse vähendamise tegevuskavades olema kõrgel kohal; rõhutab vajadust tagada, et pensionidega suudetakse pakkuda pensionäridele turvalist ja piisavat sissetulekut; rõhutab, et pensionisüsteemide moderniseerimine peaks vastama ühiskonna ja tööturu muutuvatele vajadustele;

| 35. | osutab, et idapartnerluse riikide poliitikakujundajad peaksid olema jätkuvalt vastutavad pensionisüsteemide eest; on arvamusel, et pensionisüsteemid peaksid tulemuslikult ennetama pensionäride vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, võimaldades pensionieas inimväärset elustandardit; |
| --- | --- |

35.

osutab, et idapartnerluse riikide poliitikakujundajad peaksid olema jätkuvalt vastutavad pensionisüsteemide eest; on arvamusel, et pensionisüsteemid peaksid tulemuslikult ennetama pensionäride vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, võimaldades pensionieas inimväärset elustandardit;

| 36. | on arvamusel, et pensionisüsteemid tuleks läbi vaadata, et need oleksid rahaliselt jätkusuutlikud ja kooskõlas pensioniskeemide ja maksusoodustustega; |
| --- | --- |

36.

on arvamusel, et pensionisüsteemid tuleks läbi vaadata, et need oleksid rahaliselt jätkusuutlikud ja kooskõlas pensioniskeemide ja maksusoodustustega;

Tervishoid

| 37. | tunnistab, et tervishoiusüsteemide arendamine mängib otsustavat rolli vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

37.

tunnistab, et tervishoiusüsteemide arendamine mängib otsustavat rolli vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisel;

| 38. | soovitab tungivalt vähendada tervisega seotud vaesuse riski kvaliteetse tervishoiusüsteemi abil, mis on nii juurdepääsetav kui ka rahaliselt jätkusuutlik, võttes arvesse ebasoodsaimas olukorras olevate rühmade ja inimeste vajadusi ja probleeme; |
| --- | --- |

38.

soovitab tungivalt vähendada tervisega seotud vaesuse riski kvaliteetse tervishoiusüsteemi abil, mis on nii juurdepääsetav kui ka rahaliselt jätkusuutlik, võttes arvesse ebasoodsaimas olukorras olevate rühmade ja inimeste vajadusi ja probleeme;

| 39. | väljendab muret, et üldsus ei mõista alatoitumust kui märkimisväärset ohtu rahvatervisele; rõhutab tõsiasja, et alatoitumusega tuleb tegeleda kõigil tasanditel, sellega peavad tegelema valitsused, tervishoiu- ja sotsiaalhoolduse pakkujad, spetsialistid ja ka inimesed ise; |
| --- | --- |

39.

väljendab muret, et üldsus ei mõista alatoitumust kui märkimisväärset ohtu rahvatervisele; rõhutab tõsiasja, et alatoitumusega tuleb tegeleda kõigil tasanditel, sellega peavad tegelema valitsused, tervishoiu- ja sotsiaalhoolduse pakkujad, spetsialistid ja ka inimesed ise;

| 40. | kutsub idapartnerluse riike üles looma vajalikke mehhanisme, poliitikat ja programme, millega tagatakse, et alatoitumuse ennetamine ja sellega tegelemine on kõigis tervishoiu- ja hooldusolukordades täielikult hõlmatud; |
| --- | --- |

40.

kutsub idapartnerluse riike üles looma vajalikke mehhanisme, poliitikat ja programme, millega tagatakse, et alatoitumuse ennetamine ja sellega tegelemine on kõigis tervishoiu- ja hooldusolukordades täielikult hõlmatud;

| 41. | kutsub idapartnerluse riike üles suurendama jõupingutusi sugulisel teel levivate haiguste ennetamiseks ja ennetusprogrammide edendamiseks; tuletab meelde, et B-hepatiidi vastu vaktsineerimine on osutunud väga edukaks ning on vähendanud kroonilist nakkust, nii et kogu maailmas on see vaktsineeritud laste seas alla 1 %; juhib tähelepanu, et nakatumine HIVga põhjustab sageli sotsiaalset tõrjutust tõttu; nõuab seetõttu tungivalt, et asjaomaste riikide valitsused töötaksid välja aktiivse poliitika HIVi ennetamiseks ja ravimiks, aga ka nakatumis- ja ennetuskäitumise teavituskampaaniad; |
| --- | --- |

41.

kutsub idapartnerluse riike üles suurendama jõupingutusi sugulisel teel levivate haiguste ennetamiseks ja ennetusprogrammide edendamiseks; tuletab meelde, et B-hepatiidi vastu vaktsineerimine on osutunud väga edukaks ning on vähendanud kroonilist nakkust, nii et kogu maailmas on see vaktsineeritud laste seas alla 1 %; juhib tähelepanu, et nakatumine HIVga põhjustab sageli sotsiaalset tõrjutust tõttu; nõuab seetõttu tungivalt, et asjaomaste riikide valitsused töötaksid välja aktiivse poliitika HIVi ennetamiseks ja ravimiks, aga ka nakatumis- ja ennetuskäitumise teavituskampaaniad;

| 42. | teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

42.

teeb kaaspresidentidele ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Parlamendi presidendile, nõukogule, komisjonile, liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale ja komisjoni asepresidendile, Euroopa välisteenistusele ning liikmesriikide ja idapartnerluse riikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Vastu võetud Brüsselis 28. mail 2013. aastal.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0153.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2011)0576.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2012)0276.

(5)  Eurofound – elukvaliteedi uuringud http://www.eurofound.europa.eu/publications/htmlfiles/ef09108.htm

---