# Uradni list C 353E/2013

| | ISSN 1977-1045
  doi:10.3000/19771045.CE2013.353.slv |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 353E |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Zvezek 563. december 2013 |

ISSN 1977-1045

doi:10.3000/19771045.CE2013.353.slv

Uradni list

Evropske unije

C 353E

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Zvezek 563. december 2013

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 11.–13. septembra 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 370 E, 30.11.2012.SPREJETA BESEDILA |
| | Torek, 11. september 2012 |
| 2013/C 353E/01 | Domnevna uporaba evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIAResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta (2012/2033(INI)) | 1 |
| 2013/C 353E/02 | Okrepljena solidarnost znotraj EU na področju azilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila (2012/2032(INI)) | 16 |
| 2013/C 353E/03 | Priprava delovnega programa Komisije za leto 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnem programu Komisije za leto 2013 (2012/2688(RSP)) | 25 |
| 2013/C 353E/04 | Prostovoljno in neplačano darovanje tkiv in celicResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic (2011/2193(INI)) | 31 |
| 2013/C 353E/05 | Vloga žensk v zelenem gospodarstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o vlogi žensk v zelenem gospodarstvu (2012/2035(INI)) | 38 |
| 2013/C 353E/06 | Delovni pogoji žensk v sektorju storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnih pogojih žensk v sektorju storitev (2012/2046(INI)) | 47 |
| 2013/C 353E/07 | Izobraževanje, usposabljanje in Evropa 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o izobraževanju, usposabljanju in Evropi 2020 (2012/2045(INI)) | 56 |
| 2013/C 353E/08 | Spletna distribucija avdiovizualnih del v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o spletni distribuciji avdiovizualnih del v EU (2011/2313(INI)) | 64 |
| | Sreda, 12. september 2012 |
| 2013/C 353E/09 | Sklep o nenasprotovanju izvedbenemu ukrepu: sistem za izogibanje trčenj v zraku pri določenih novih zrakoplovihSklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku sklepa Komisije, ki Francoski republiki dovoljuje odstopanje od določb Uredbe Komisije (EU) št. 1332/2011 glede uporabe nove programske različice sistema za izogibanje trčenj v zraku (ACAS II) pri določenih novih zrakoplovih (D020967/02 – 2012/2745(RPS)) | 75 |
| 2013/C 353E/10 | Sklep o nenasprotovanju delegiranemu aktu: nadnacionalno sodelovanje in pogajanje v sektorju mleka in mlečnih proizvodovSklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 28. junija 2012 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede nadnacionalnega sodelovanja in pogodbenih pogajanj organizacij proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780(RPS)) | 76 |
| 2013/C 353E/11 | Letno poročilo Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12562/2011 – 2012/2050(INI)) | 77 |
| 2013/C 353E/12 | Ohranjevanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virovResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2011/2291(INI)) | 99 |
| 2013/C 353E/13 | Reforma skupne ribiške politike - glavno sporočiloResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o reformi skupne ribiške politike – glavno sporočilo (2011/2290(INI)) | 104 |
| | Četrtek, 13. september 2012 |
| 2013/C 353E/14 | Osemnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osemnajstem poročilu o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010) (2011/2276(INI)) | 117 |
| 2013/C 353E/15 | Strategija kohezijske politike EU za območje AtlantikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o strategiji kohezijske politike EU za območje Atlantika (2011/2310(INI)) | 122 |
| 2013/C 353E/16 | Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Siriji (2012/2788(RSP)) | 129 |
| 2013/C 353E/17 | Politična uporaba sodstva v RusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o politični uporabi sodstva v Rusiji (2012/2789(RSP)) | 134 |
| 2013/C 353E/18 | Predlogi za Evropsko bančno unijo (EBU)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012: Bančni uniji naproti (2012/2729(RSP)) | 138 |
| 2013/C 353E/19 | Južna Afrika: pokol stavkajočih rudarjevResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Južni Afriki: pokol stavkajočih rudarjev (2012/2783(RSP)) | 141 |
| 2013/C 353E/20 | Preganjanje muslimanov Rohingja v BurmiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o preganjanju muslimanskega ljudstva Rohingja v Burmi/Mjanmaru (2012/2784(RSP)) | 145 |
| 2013/C 353E/21 | Azerbajdžan: primer Ramila SafarovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Azerbajdžanu: primer Ramila Safarova (2012/2785(RSP)) | 148 |
| 2013/C 353E/22 | Boj proti multipli sklerozi v EvropiIzjava Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o boju proti multipli sklerozi v Evropi | 151 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlamentZASEDANJE 2012–2013Seje: 11.–13. septembra 2012Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 370 E, 30.11.2012.SPREJETA BESEDILA

Torek, 11. september 2012

2013/C 353E/01

Domnevna uporaba evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIAResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta (2012/2033(INI))

1

2013/C 353E/02

Okrepljena solidarnost znotraj EU na področju azilaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila (2012/2032(INI))

16

2013/C 353E/03

Priprava delovnega programa Komisije za leto 2013Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnem programu Komisije za leto 2013 (2012/2688(RSP))

25

2013/C 353E/04

Prostovoljno in neplačano darovanje tkiv in celicResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic (2011/2193(INI))

31

2013/C 353E/05

Vloga žensk v zelenem gospodarstvuResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o vlogi žensk v zelenem gospodarstvu (2012/2035(INI))

38

2013/C 353E/06

Delovni pogoji žensk v sektorju storitevResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnih pogojih žensk v sektorju storitev (2012/2046(INI))

47

2013/C 353E/07

Izobraževanje, usposabljanje in Evropa 2020Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o izobraževanju, usposabljanju in Evropi 2020 (2012/2045(INI))

56

2013/C 353E/08

Spletna distribucija avdiovizualnih del v EUResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o spletni distribuciji avdiovizualnih del v EU (2011/2313(INI))

64

Sreda, 12. september 2012

2013/C 353E/09

Sklep o nenasprotovanju izvedbenemu ukrepu: sistem za izogibanje trčenj v zraku pri določenih novih zrakoplovihSklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku sklepa Komisije, ki Francoski republiki dovoljuje odstopanje od določb Uredbe Komisije (EU) št. 1332/2011 glede uporabe nove programske različice sistema za izogibanje trčenj v zraku (ACAS II) pri določenih novih zrakoplovih (D020967/02 – 2012/2745(RPS))

75

2013/C 353E/10

Sklep o nenasprotovanju delegiranemu aktu: nadnacionalno sodelovanje in pogajanje v sektorju mleka in mlečnih proizvodovSklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 28. junija 2012 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede nadnacionalnega sodelovanja in pogodbenih pogajanj organizacij proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780(RPS))

76

2013/C 353E/11

Letno poročilo Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politikiResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12562/2011 – 2012/2050(INI))

77

2013/C 353E/12

Ohranjevanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virovResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2011/2291(INI))

99

2013/C 353E/13

Reforma skupne ribiške politike - glavno sporočiloResolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o reformi skupne ribiške politike – glavno sporočilo (2011/2290(INI))

104

Četrtek, 13. september 2012

2013/C 353E/14

Osemnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osemnajstem poročilu o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010) (2011/2276(INI))

117

2013/C 353E/15

Strategija kohezijske politike EU za območje AtlantikaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o strategiji kohezijske politike EU za območje Atlantika (2011/2310(INI))

122

2013/C 353E/16

Razmere v SirijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Siriji (2012/2788(RSP))

129

2013/C 353E/17

Politična uporaba sodstva v RusijiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o politični uporabi sodstva v Rusiji (2012/2789(RSP))

134

2013/C 353E/18

Predlogi za Evropsko bančno unijo (EBU)Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012: Bančni uniji naproti (2012/2729(RSP))

138

2013/C 353E/19

Južna Afrika: pokol stavkajočih rudarjevResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Južni Afriki: pokol stavkajočih rudarjev (2012/2783(RSP))

141

2013/C 353E/20

Preganjanje muslimanov Rohingja v BurmiResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o preganjanju muslimanskega ljudstva Rohingja v Burmi/Mjanmaru (2012/2784(RSP))

145

2013/C 353E/21

Azerbajdžan: primer Ramila SafarovaResolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Azerbajdžanu: primer Ramila Safarova (2012/2785(RSP))

148

2013/C 353E/22

Boj proti multipli sklerozi v EvropiIzjava Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o boju proti multipli sklerozi v Evropi

151

| | II   Sporočila |
| --- | --- |
| | SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 11. september 2012 |
| 2013/C 353E/23 | Odvzem poslanske imunitete Jaroslawu Leszeku WalesiSklep Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o zahtevi za odvzem imunitete Jarosławu Leszeku Wałęsi (2012/2112(IMM)) | 152 |
| 2013/C 353E/24 | Odvzem poslanske imunitete Birgit Collin-LangenSklep Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o zahtevi za odvzem imunitete Birgit Collin-Langen (2012/2128(IMM)) | 153 |
| | Četrtek, 13. september 2012 |
| 2013/C 353E/25 | Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamentaSklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta (2012/2069(ACI)) | 156 |
| PRILOGA | 159 |

II   Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 11. september 2012

2013/C 353E/23

Odvzem poslanske imunitete Jaroslawu Leszeku WalesiSklep Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o zahtevi za odvzem imunitete Jarosławu Leszeku Wałęsi (2012/2112(IMM))

152

2013/C 353E/24

Odvzem poslanske imunitete Birgit Collin-LangenSklep Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o zahtevi za odvzem imunitete Birgit Collin-Langen (2012/2128(IMM))

153

Četrtek, 13. september 2012

2013/C 353E/25

Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamentaSklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta (2012/2069(ACI))

156

PRILOGA

159

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 11. september 2012 |
| 2013/C 353E/26 | Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Danska) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD)) | 168 |
| PRILOGA | 172 |
| 2013/C 353E/27 | Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/017 ES/Aragón Construction, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/017 ES/Aragon Construction, Španija) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD)) | 172 |
| PRILOGA | 175 |
| 2013/C 353E/28 | Energetska učinkovitost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD)) | 176 |
| P7_TC1-COD(2011)0172Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES | 177 |
| Priloga k zakonodajni resolucij | 177 |
| 2013/C 353E/29 | Evropska standardizacija ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES in 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD)) | 178 |
| P7_TC1-COD(2011)0150Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta | 179 |
| 2013/C 353E/30 | Elektronska identifikacija govedi ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 11. septembra 2012, k spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1760/2000 glede elektronske identifikacije govedi in črtanja določb o prostovoljnem označevanju govejega mesa (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD)) | 179 |
| 2013/C 353E/31 | Farmakovigilanca (sprememba Direktive 2001/83/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES glede farmakovigilance (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD)) | 191 |
| P7_TC1-COD(2012)0025Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco | 192 |
| 2013/C 353E/32 | Farmakovigilanca (sprememba Uredbe (ES) št. 726/2004) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede farmakovigilance (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD)) | 192 |
| P7_TC1-COD(2012)0023Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva farmakovigilanco | 193 |
| 2013/C 353E/33 | Vsebnost žvepla v ladijskih gorivih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v ladijskih gorivih (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD)) | 193 |
| P7_TC1-COD(2011)0190Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila | 194 |
| 2013/C 353E/34 | Shema enotnih plačil in podpore vinogradnikom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD)) | 194 |
| P7_TC1-COD(2011)0285Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom | 195 |
| 2013/C 353E/35 | Upravno sodelovanje prek informacijskega sistema za notranji trg ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD)) | 195 |
| P7_TC1-COD(2011)0226Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št.../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI) | 196 |
| 2013/C 353E/36 | Skupni sistem obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (prenovitev) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS)) | 196 |
| | Sreda, 12. september 2012 |
| 2013/C 353E/37 | Mminimalni standardi na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD)) | 201 |
| P7_TC1-COD(2011)0129Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ | 202 |
| 2013/C 353E/38 | Upravljanje določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD)) | 202 |
| 2013/C 353E/39 | Uvoz oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD)) | 204 |
| 2013/C 353E/40 | Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o spremembi Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE)) | 210 |
| 2013/C 353E/41 | Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o spremembi sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE)) | 210 |
| 2013/C 353E/42 | Ukrepi za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD)) | 211 |
| P7_TC1-COD(2011)0434Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova | 212 |
| 2013/C 353E/43 | Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD)) | 212 |
| P7_TC1-COD(2011)0194Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000 | 213 |
| PRILOGA I | 241 |
| PRILOGA II | 242 |
| PRILOGA III | 245 |
| | Četrtek, 13. september 2012 |
| 2013/C 353E/44 | Podaljšanje veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE)) | 247 |
| 2013/C 353E/45 | Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE)) | 247 |
| 2013/C 353E/46 | Izločitev držav s seznama držav, upravičenih do trgovinskih preferencialov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD)) | 248 |
| P7_TC1-COD(2011)0260Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja | 249 |
| PRILOGA | 252 |
| 2013/C 353E/47 | Mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD)) | 252 |
| P7_TC1-COD(2011)0238Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije | 253 |
| 2013/C 353E/48 | Sheme kakovosti, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD)) | 254 |
| P7_TC1-COD(2010)0353Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil | 255 |
| Priloga k zakonodajni resoluciji | 255 |
| 2013/C 353E/49 | Evropski skladi za socialno podjetništvo ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD)) | 255 |
| 2013/C 353E/50 | Evropski skladi tveganega kapitala ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD)) | 280 |
| 2013/C 353E/51 | Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med EU ter Kolumbijo in Perujem ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD)) | 304 |
| 2013/C 353E/52 | Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Srednjo Ameriko na drugi strani (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD)) | 312 |
| 2013/C 353E/53 | Dovoljene uporabe osirotelih del ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD)) | 322 |
| P7_TC1-COD(2011)0136Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del | 323 |
| 2013/C 353E/54 | Nujni avtonomni trgovinski preferenciali za Pakistan ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD)) | 323 |
| P7_TC1-COD(2010)0289Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan | 324 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. september 2012

2013/C 353E/26

Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, DanskaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Danska) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD))

168

PRILOGA

172

2013/C 353E/27

Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/017 ES/Aragón Construction, ŠpanijaResolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/017 ES/Aragon Construction, Španija) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD))

172

PRILOGA

175

2013/C 353E/28

Energetska učinkovitost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD))

176

P7_TC1-COD(2011)0172Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES

177

Priloga k zakonodajni resolucij

177

2013/C 353E/29

Evropska standardizacija ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES in 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD))

178

P7_TC1-COD(2011)0150Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta

179

2013/C 353E/30

Elektronska identifikacija govedi ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 11. septembra 2012, k spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1760/2000 glede elektronske identifikacije govedi in črtanja določb o prostovoljnem označevanju govejega mesa (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD))

179

2013/C 353E/31

Farmakovigilanca (sprememba Direktive 2001/83/ES) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES glede farmakovigilance (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD))

191

P7_TC1-COD(2012)0025Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco

192

2013/C 353E/32

Farmakovigilanca (sprememba Uredbe (ES) št. 726/2004) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede farmakovigilance (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD))

192

P7_TC1-COD(2012)0023Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva farmakovigilanco

193

2013/C 353E/33

Vsebnost žvepla v ladijskih gorivih ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v ladijskih gorivih (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD))

193

P7_TC1-COD(2011)0190Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila

194

2013/C 353E/34

Shema enotnih plačil in podpore vinogradnikom ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD))

194

P7_TC1-COD(2011)0285Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom

195

2013/C 353E/35

Upravno sodelovanje prek informacijskega sistema za notranji trg ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD))

195

P7_TC1-COD(2011)0226Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št.../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI)

196

2013/C 353E/36

Skupni sistem obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic *Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (prenovitev) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS))

196

Sreda, 12. september 2012

2013/C 353E/37

Mminimalni standardi na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD))

201

P7_TC1-COD(2011)0129Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ

202

2013/C 353E/38

Upravljanje določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD))

202

2013/C 353E/39

Uvoz oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD))

204

2013/C 353E/40

Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o spremembi Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE))

210

2013/C 353E/41

Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o spremembi sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE))

210

2013/C 353E/42

Ukrepi za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD))

211

P7_TC1-COD(2011)0434Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova

212

2013/C 353E/43

Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD))

212

P7_TC1-COD(2011)0194Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000

213

PRILOGA I

241

PRILOGA II

242

PRILOGA III

245

Četrtek, 13. september 2012

2013/C 353E/44

Podaljšanje veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE))

247

2013/C 353E/45

Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo ***Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE))

247

2013/C 353E/46

Izločitev držav s seznama držav, upravičenih do trgovinskih preferencialov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD))

248

P7_TC1-COD(2011)0260Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja

249

PRILOGA

252

2013/C 353E/47

Mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD))

252

P7_TC1-COD(2011)0238Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije

253

2013/C 353E/48

Sheme kakovosti, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD))

254

P7_TC1-COD(2010)0353Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

255

Priloga k zakonodajni resoluciji

255

2013/C 353E/49

Evropski skladi za socialno podjetništvo ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD))

255

2013/C 353E/50

Evropski skladi tveganega kapitala ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD))

280

2013/C 353E/51

Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med EU ter Kolumbijo in Perujem ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD))

304

2013/C 353E/52

Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko ***ISpremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Srednjo Ameriko na drugi strani (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD))

312

2013/C 353E/53

Dovoljene uporabe osirotelih del ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD))

322

P7_TC1-COD(2011)0136Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del

323

2013/C 353E/54

Nujni avtonomni trgovinski preferenciali za Pakistan ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

323

P7_TC1-COD(2010)0289Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan

324

| Uporabljeni znaki






  - | Posvetovalni postopek |
| --- | --- |
| **I | Postopek sodelovanja: prva obravnava |
| **II | Postopek sodelovanja: druga obravnava |
| *** | Postopek privolitve |
| ***I | Postopek soodločanja: prva obravnava |
| ***II | Postopek soodločanja: druga obravnava |
| ***III | Postopek soodločanja: tretja obravnava |

Uporabljeni znaki

*

Posvetovalni postopek

**I

Postopek sodelovanja: prva obravnava

**II

Postopek sodelovanja: druga obravnava

***

Postopek privolitve

***I

Postopek soodločanja: prva obravnava

***II

Postopek soodločanja: druga obravnava

***III

Postopek soodločanja: tretja obravnava

(Vrsto postopka določa pravna podlaga, ki jo predlaga Komisija)

Politične spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

Popravki in prilagoditve tehničnih služb: navadni ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ║ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament ZASEDANJE 2012–2013 Seje: 11.–13. septembra 2012 Zapisnik seje je bil objavljen v Uradnem listu C 370 E, 30.11.2012. SPREJETA BESEDILA

Torek, 11. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/1 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/1

---

Torek, 11. september 2012Domnevna uporaba evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA

P7_TA(2012)0309

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA: nadaljnje ukrepanje po poročilu odbora TDIP Evropskega parlamenta (2012/2033(INI))

2013/C 353 E/01

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 3, 4, 6, 7 in 21, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 3, 4, 6, 7 in 21,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 18 in 19, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 2, 3, 4, 18 in 19,

| — | ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropske konvencije o človekovih pravicah in njenih protokolov,

| — | ob upoštevanju ustreznih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984 in njenih ustreznih protokolov ter Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 20. decembra 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustreznih instrumentov OZN na področju človekovih pravic, zlasti Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah z dne 16. decembra 1966, Konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju z dne 10. decembra 1984 in njenih ustreznih protokolov ter Mednarodne konvencije o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem z dne 20. decembra 2006,

| — | ob upoštevanju člena 5 Severnoatlantske pogodbe iz leta 1949, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5 Severnoatlantske pogodbe iz leta 1949,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 z dne 27. junija 2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (1),

| — | ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (2), in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. aprila 2010 z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa" (COM(2010)0171), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stockholmskega programa – odprta in varna Evropa, ki služi državljanom in jih varuje (2), in sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 20. aprila 2010 z naslovom "Zagotavljanje območja svobode, varnosti in pravice za državljane Evrope: Akcijski načrt izvajanja stockholmskega programa" (COM(2010)0171),

| — | ob upoštevanju smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja ter smernic EU glede smrtne kazni, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za politiko EU do tretjih držav glede mučenja in drugih krutih, nečloveških ali poniževalnih kazni ali ravnanja ter smernic EU glede smrtne kazni,

| — | ob upoštevanju bruseljske deklaracije s 6. konference parlamentarnih odborov za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb držav članic Evropske unije z dne 1. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju bruseljske deklaracije s 6. konference parlamentarnih odborov za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb držav članic Evropske unije z dne 1. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju skupne študije OZN o svetovnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu, ki so jo pripravili posebni poročevalec za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu Martin Scheinin, posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali poniževalnem ravnanju ali kaznovanju Manfred Nowak, delovna skupina za samovoljna pridržanja, ki jo je zastopala podpredsednica Šahin Sardar Ali, in delovna skupina o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih, ki jo je zastopal njen predsednik Jeremy Sarkin (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne študije OZN o svetovnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu, ki so jo pripravili posebni poročevalec za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu Martin Scheinin, posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali poniževalnem ravnanju ali kaznovanju Manfred Nowak, delovna skupina za samovoljna pridržanja, ki jo je zastopala podpredsednica Šahin Sardar Ali, in delovna skupina o prisilnih ali neprostovoljnih izginotjih, ki jo je zastopal njen predsednik Jeremy Sarkin (3),

| — | ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice, ki ga je pripravil posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, v katerem se osredotoča na preiskovalne komisije, ustanovljene v odziv na vzorce ali prakse mučenja ali druge oblike grdega ravnanja (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Sveta OZN za človekove pravice, ki ga je pripravil posebni poročevalec o mučenju in drugem okrutnem, nečloveškem ali ponižujočem ravnanju ali kaznovanju, v katerem se osredotoča na preiskovalne komisije, ustanovljene v odziv na vzorce ali prakse mučenja ali druge oblike grdega ravnanja (4),

| — | ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov Martina Scheinina za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z naslovom "Zbirka dobrih praks glede pravnih in institucionalnih okvirov in ukrepov, ki zagotavljajo spoštovanje človekovih pravic s strani obveščevalnih agencij v boju proti terorizmu, vključno z nadzorom nad njimi" (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila posebnega poročevalca Združenih narodov Martina Scheinina za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu z naslovom "Zbirka dobrih praks glede pravnih in institucionalnih okvirov in ukrepov, ki zagotavljajo spoštovanje človekovih pravic s strani obveščevalnih agencij v boju proti terorizmu, vključno z nadzorom nad njimi" (5),

| — | ob upoštevanju prispevkov Sveta Evrope, zlasti dela nekdanjega komisarja za človekove pravice Thomasa Hammarberga in evropskega odbora za preprečevanje mučenja, kot tudi ustreznih resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope, zlasti tistih o domnevnih skrivnih pridržanjih in nezakonitem meddržavnem prevozu pripornikov v državah članicah Sveta Evrope (6) ter o skrivnih pridržanjih in nezakonitem prevozu pripornikov v državah članicah Sveta Evrope – drugo poročilo (7), ter ob upoštevanju poročila odbora parlamentarne skupščine za pravne zadeve in človekove pravice o zlorabi državne tajnosti in državne varnosti: oviranje parlamentarnega in sodnega nadzora kršitev človekovih pravic (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prispevkov Sveta Evrope, zlasti dela nekdanjega komisarja za človekove pravice Thomasa Hammarberga in evropskega odbora za preprečevanje mučenja, kot tudi ustreznih resolucij parlamentarne skupščine Sveta Evrope, zlasti tistih o domnevnih skrivnih pridržanjih in nezakonitem meddržavnem prevozu pripornikov v državah članicah Sveta Evrope (6) ter o skrivnih pridržanjih in nezakonitem prevozu pripornikov v državah članicah Sveta Evrope – drugo poročilo (7), ter ob upoštevanju poročila odbora parlamentarne skupščine za pravne zadeve in človekove pravice o zlorabi državne tajnosti in državne varnosti: oviranje parlamentarnega in sodnega nadzora kršitev človekovih pravic (8),

| — | ob upoštevanju primerov Al Naširi proti Poljski, Abu Zubajdah proti Litvi, Abu Zubajdah proti Poljski in El Masri proti Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji pri Evropskem sodišču za človekove pravice – ki jih je obravnaval veliki senat dne 16. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju primerov Al Naširi proti Poljski, Abu Zubajdah proti Litvi, Abu Zubajdah proti Poljski in El Masri proti Nekdanji jugoslovanski republiki Makedoniji pri Evropskem sodišču za človekove pravice – ki jih je obravnaval veliki senat dne 16. maja 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – stockholmski program (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – stockholmski program (9),

| — | ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. februarja 2007 (10) in z dne 19. februarja 2009 (11) o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij z dne 14. februarja 2007 (10) in z dne 19. februarja 2009 (11) o domnevni uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o Guantánamu, zlasti tistih z dne 9. junija 2011 o Guantánamu: skorajšnja odločitev o smrtni kazni (12), z dne 4. februarja 2009 o vračanju in preselitvi zapornikov iz centra za pridržanje v Guantánamu (13) in z dne 13. junija 2006 o položaju zapornikov v Guantánamu (14) ter svojih priporočil Svetu z dne 10. marca 2004 o pravici ujetnikov v Guantánamu do pravičnega sojenja (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o Guantánamu, zlasti tistih z dne 9. junija 2011 o Guantánamu: skorajšnja odločitev o smrtni kazni (12), z dne 4. februarja 2009 o vračanju in preselitvi zapornikov iz centra za pridržanje v Guantánamu (13) in z dne 13. junija 2006 o položaju zapornikov v Guantánamu (14) ter svojih priporočil Svetu z dne 10. marca 2004 o pravici ujetnikov v Guantánamu do pravičnega sojenja (15),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 15. decembra 2010 o razmerah na področju temeljnih pravic v Evropski uniji (2009–2010) – učinkovito izvajanje po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe (16),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (17), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. decembra 2011 o politiki EU za boj proti terorizmu: glavni dosežki in izzivi za prihodnost (17),

| — | ob upoštevanju govora podpredsednika Komisije Jacquesa Barrota v Strasbourgu 17. septembra 2008 (18), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora podpredsednika Komisije Jacquesa Barrota v Strasbourgu 17. septembra 2008 (18),

| — | ob upoštevanju izjav Komisije, da morajo zadevne države članice izvesti preiskave obtožb o vpletenosti v program izročitev in skrivnih pridržanj ameriške obveščevalne agencije CIA, ter dokumentov, ki jih je Komisija posredovala poročevalki, vključno s štirimi pismi, poslanimi Poljski, štirimi pismi, poslanimi Romuniji, in dvema pismoma, poslanima Litvi, vsa v letih od 2007 do 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav Komisije, da morajo zadevne države članice izvesti preiskave obtožb o vpletenosti v program izročitev in skrivnih pridržanj ameriške obveščevalne agencije CIA, ter dokumentov, ki jih je Komisija posredovala poročevalki, vključno s štirimi pismi, poslanimi Poljski, štirimi pismi, poslanimi Romuniji, in dvema pismoma, poslanima Litvi, vsa v letih od 2007 do 2010,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Parlamentu z dne 15. oktobra 2003 o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji: spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (COM(2003)0606), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Parlamentu z dne 15. oktobra 2003 o členu 7 Pogodbe o Evropski uniji: spoštovanje in spodbujanje vrednot, na katerih temelji Unija (COM(2003)0606),

| — | ob upoštevanju pisma z dne 29. novembra 2005, ki ga je predsedstvo EU poslalo zunanji ministrici ZDA Condoleezzi Rice, v katerem zahteva, naj ZDA pojasnijo ta poročila [o domnevnem pridržanju ali prevozu osumljencev terorističnih dejanj v nekaterih državah članicah EU ali prek njih], v upanju, da bo to pomirilo zaskrbljenost Parlamenta in javnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 29. novembra 2005, ki ga je predsedstvo EU poslalo zunanji ministrici ZDA Condoleezzi Rice, v katerem zahteva, naj ZDA pojasnijo ta poročila [o domnevnem pridržanju ali prevozu osumljencev terorističnih dejanj v nekaterih državah članicah EU ali prek njih], v upanju, da bo to pomirilo zaskrbljenost Parlamenta in javnosti,

| — | ob upoštevanju 2748. in 2749. seje Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 15. septembra 2006, na katerih se je razpravljalo o boju proti terorizmu in tajnih zaporih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 2748. in 2749. seje Sveta za splošne zadeve in zunanje odnose z dne 15. septembra 2006, na katerih se je razpravljalo o boju proti terorizmu in tajnih zaporih,

| — | ob upoštevanju izjave EU s 16. seje Sveta za človekove pravice z dne 7. marca 2011 o prej omenjeni skupni študiji OZN o skrivnem pridržanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave EU s 16. seje Sveta za človekove pravice z dne 7. marca 2011 o prej omenjeni skupni študiji OZN o skrivnem pridržanju,

| — | ob upoštevanju članka z naslovom "Boj proti terorizmu in človekove pravice", ki so ga napisali Villy Sovndal, Gilles de Kerchove in Ben Emmerson in ki je bil objavljen 19. marca 2012 v časopisu European Voice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju članka z naslovom "Boj proti terorizmu in človekove pravice", ki so ga napisali Villy Sovndal, Gilles de Kerchove in Ben Emmerson in ki je bil objavljen 19. marca 2012 v časopisu European Voice,

| — | ob upoštevanju odgovora državne sekretarke ZDA Condoleezze Rice z dne 5. decembra 2005 na pismo predsedstva EU z dne 29. novembra 2005, v katerem navaja, da je izročitev ključno orodje v boju proti terorizmu in da Združene države Amerike ali njena trenutna administracija niso edine, ki ga uporabljajo, zanika obtožbe o neposredni vpletenosti ZDA v mučenje ter poudarja, da "namen" izročitve ni mučenje izročene osebe, ter izjav države sekretarke ZDA Condoleezze Rice, v katerih potrjuje, da Združene države spoštujejo suverenost svojih partneric (19), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odgovora državne sekretarke ZDA Condoleezze Rice z dne 5. decembra 2005 na pismo predsedstva EU z dne 29. novembra 2005, v katerem navaja, da je izročitev ključno orodje v boju proti terorizmu in da Združene države Amerike ali njena trenutna administracija niso edine, ki ga uporabljajo, zanika obtožbe o neposredni vpletenosti ZDA v mučenje ter poudarja, da "namen" izročitve ni mučenje izročene osebe, ter izjav države sekretarke ZDA Condoleezze Rice, v katerih potrjuje, da Združene države spoštujejo suverenost svojih partneric (19),

| — | ob upoštevanju govora nekdanjega predsednika ZDA Georgea W. Busha dne 6. septembra 2006 v vzhodni sobi Bele hiše, v katerem je priznal obstoj programa za izročanje in skrivno pridržanje pod vodstvom obveščevalne agencije CIA, ki je vključeval čezmorske operacije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju govora nekdanjega predsednika ZDA Georgea W. Busha dne 6. septembra 2006 v vzhodni sobi Bele hiše, v katerem je priznal obstoj programa za izročanje in skrivno pridržanje pod vodstvom obveščevalne agencije CIA, ki je vključeval čezmorske operacije,

| — | ob upoštevanju spominov Georgea W. Busha, objavljenih 9. novembra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju spominov Georgea W. Busha, objavljenih 9. novembra 2010,

| — | ob upoštevanju nezaupne različice poročila generalnega inšpektorja agencije CIA Johna Helgersona iz leta 2004 o zaslišanjih v času Busheve administracije, objavljene avgusta 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nezaupne različice poročila generalnega inšpektorja agencije CIA Johna Helgersona iz leta 2004 o zaslišanjih v času Busheve administracije, objavljene avgusta 2009,

| — | ob upoštevanju poročila Mednarodnega odbora Rdečega križa iz leta 2007 o ravnanju s 14 dragocenimi priporniki, ki jih je pridržala CIA, ki je od leta 2009 javno dostopno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Mednarodnega odbora Rdečega križa iz leta 2007 o ravnanju s 14 dragocenimi priporniki, ki jih je pridržala CIA, ki je od leta 2009 javno dostopno,

| — | ob upoštevanju raznih pobud na nacionalni ravni, s katerimi bi pojasnili vpletenost držav članic v program izročitev in skrivnih pridržanj ameriške obveščevalne agencije CIA, vključno s tekočo preiskavo na Danskem in končanimi preiskavami na Švedskem, tekočimi kazenskimi preiskavami, opravljenimi na Poljskem in v Združenem kraljestvu, predhodnimi kazenskimi postopki v Italiji, Nemčiji, Litvi, na Portugalskem in v Španiji, parlamentarno preiskavo medstrankarske parlamentarne skupine o izrednih izročitvah v Združenem kraljestvu in prejšnjimi parlamentarnimi preiskavami v Nemčiji, Litvi, na Poljskem in v Romuniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raznih pobud na nacionalni ravni, s katerimi bi pojasnili vpletenost držav članic v program izročitev in skrivnih pridržanj ameriške obveščevalne agencije CIA, vključno s tekočo preiskavo na Danskem in končanimi preiskavami na Švedskem, tekočimi kazenskimi preiskavami, opravljenimi na Poljskem in v Združenem kraljestvu, predhodnimi kazenskimi postopki v Italiji, Nemčiji, Litvi, na Portugalskem in v Španiji, parlamentarno preiskavo medstrankarske parlamentarne skupine o izrednih izročitvah v Združenem kraljestvu in prejšnjimi parlamentarnimi preiskavami v Nemčiji, Litvi, na Poljskem in v Romuniji,

| — | ob upoštevanju dveletne sodne preiskave na Portugalskem, ki se je leta 2009 nenadoma zaključila, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dveletne sodne preiskave na Portugalskem, ki se je leta 2009 nenadoma zaključila,

| — | ob upoštevanju sklepov nacionalnih preiskav, ki so jih nekatere države članice že izvedle, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov nacionalnih preiskav, ki so jih nekatere države članice že izvedle,

| — | ob upoštevanju številnih poročil medijev in raziskovalnega novinarstva, zlasti, a ne samo, poročil ABC News leta 2005 (20) in 2009 (21) ter poročil Washington Posta leta 2005 (22), brez katerih bi izročitve in pridržanja ostali dejansko skrivnost, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju številnih poročil medijev in raziskovalnega novinarstva, zlasti, a ne samo, poročil ABC News leta 2005 (20) in 2009 (21) ter poročil Washington Posta leta 2005 (22), brez katerih bi izročitve in pridržanja ostali dejansko skrivnost,

| — | ob upoštevanju raziskav in preiskav ter poročil, ki so jih od leta 2005 opravili in sestavili neodvisni preiskovalci, organizacije civilne družbe ter nacionalne in mednarodne nevladne organizacije, še posebej Human Rights Watch (23), Amnesty International in Reprieve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju raziskav in preiskav ter poročil, ki so jih od leta 2005 opravili in sestavili neodvisni preiskovalci, organizacije civilne družbe ter nacionalne in mednarodne nevladne organizacije, še posebej Human Rights Watch (23), Amnesty International in Reprieve,

| — | ob upoštevanju obravnav Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) z dne 27. marca 2012 in pododbora za človekove pravice z dne 12. aprila 2012, obiska delegacije odbora LIBE v Litvi od 25. do 27. aprila 2012, obiska poročevalke na Poljskem 16. maja 2012 in vseh pisnih in ustnih prispevkov, ki jih je prejela poročevalka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obravnav Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (LIBE) z dne 27. marca 2012 in pododbora za človekove pravice z dne 12. aprila 2012, obiska delegacije odbora LIBE v Litvi od 25. do 27. aprila 2012, obiska poročevalke na Poljskem 16. maja 2012 in vseh pisnih in ustnih prispevkov, ki jih je prejela poročevalka,

| — | ob upoštevanju skupne zahteve po informacijah o letih, ki sta jo predsedujoči Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter poročevalec dne 16. aprila 2012 predložila direktorju agencije Eurocontrol, in izčrpnega odgovora, ki ga je agencija Eurocontrol predložila dne 26. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne zahteve po informacijah o letih, ki sta jo predsedujoči Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter poročevalec dne 16. aprila 2012 predložila direktorju agencije Eurocontrol, in izčrpnega odgovora, ki ga je agencija Eurocontrol predložila dne 26. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju obvestila DG IPOL z naslovom "Rezultati preiskav programa izrednih izročitev in tajnih zaporov ameriške obveščevalne agencije CIA v evropskih državah ob upoštevanju novega pravnega okvira po Lizbonski pogodbi", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obvestila DG IPOL z naslovom "Rezultati preiskav programa izrednih izročitev in tajnih zaporov ameriške obveščevalne agencije CIA v evropskih državah ob upoštevanju novega pravnega okvira po Lizbonski pogodbi",

| — | ob upoštevanju členov 48 in 50 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 48 in 50 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0266/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0266/2012),

| A. | ker je Parlament obsodil program ameriške obveščevalne agencije CIA za izročanje in skrivno pridržanje pod vodstvom ZDA, ki vključuje večkratne kršitve človekovih pravic, med katere spadajo nezakonito in samovoljno pridržanje, mučenje in druge oblike grdega ravnanja, kršitve načela nevračanja ter prisilno izginotje; ker je njegov začasni odbor za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (v nadaljevanju "začasni odbor") zbral dokaze o tem, da je CIA uporabljala evropski zračni prostor in ozemlje, in ker Parlament od tedaj ponavlja svojo zahtevo po temeljitih preiskavah v zvezi s sodelovanjem nacionalnih vlad in agencij v programu ameriške obveščevalne agencije CIA; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament obsodil program ameriške obveščevalne agencije CIA za izročanje in skrivno pridržanje pod vodstvom ZDA, ki vključuje večkratne kršitve človekovih pravic, med katere spadajo nezakonito in samovoljno pridržanje, mučenje in druge oblike grdega ravnanja, kršitve načela nevračanja ter prisilno izginotje; ker je njegov začasni odbor za preučitev domnev o uporabi evropskih držav za prevoz in nezakonito pridržanje ujetnikov s strani ameriške obveščevalne agencije CIA (v nadaljevanju "začasni odbor") zbral dokaze o tem, da je CIA uporabljala evropski zračni prostor in ozemlje, in ker Parlament od tedaj ponavlja svojo zahtevo po temeljitih preiskavah v zvezi s sodelovanjem nacionalnih vlad in agencij v programu ameriške obveščevalne agencije CIA;

| B. | ker je Parlament že večkrat pozval, naj se v boju proti terorizmu v celoti spoštujejo človekovo dostojanstvo, človekove pravice in temeljne svoboščine, tudi v zvezi z mednarodnim sodelovanjem na tem področju, in sicer na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah, Listine EU o temeljnih pravicah ter nacionalnih ustav in zakonodaje o spoštovanju temeljnih pravic, in je ta poziv pred kratkim ponovil v svojem poročilu o protiteroristični politiki EU, kjer je tudi izjavil, da je spoštovanje človekovih pravic eden od predpogojev, ki zagotavljajo učinkovitost same politike; |
| --- | --- |

B.

ker je Parlament že večkrat pozval, naj se v boju proti terorizmu v celoti spoštujejo človekovo dostojanstvo, človekove pravice in temeljne svoboščine, tudi v zvezi z mednarodnim sodelovanjem na tem področju, in sicer na podlagi Evropske konvencije o človekovih pravicah, Listine EU o temeljnih pravicah ter nacionalnih ustav in zakonodaje o spoštovanju temeljnih pravic, in je ta poziv pred kratkim ponovil v svojem poročilu o protiteroristični politiki EU, kjer je tudi izjavil, da je spoštovanje človekovih pravic eden od predpogojev, ki zagotavljajo učinkovitost same politike;

| C. | ker je Parlament večkrat strogo obsodil nezakonite prakse, kot so "izjemna izročitev", vključuje pa lahko ugrabitev, pridržanje brez sojenja, izginotje, tajne zapore in mučenje, ter je zahteval temeljito preiskavo domnevne stopnje vpletenosti nekaterih držav članic v sodelovanju z organi ZDA, predvsem z obveščevalno agencijo CIA, vključno z dejavnostmi na ozemlju EU; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament večkrat strogo obsodil nezakonite prakse, kot so "izjemna izročitev", vključuje pa lahko ugrabitev, pridržanje brez sojenja, izginotje, tajne zapore in mučenje, ter je zahteval temeljito preiskavo domnevne stopnje vpletenosti nekaterih držav članic v sodelovanju z organi ZDA, predvsem z obveščevalno agencijo CIA, vključno z dejavnostmi na ozemlju EU;

| D. | ker je namen te resolucije, da "politično spremlja postopke začasnega odbora in razvoj dogodkov, zlasti v primeru, če Svet in/ali Komisija ne sprejmeta ustreznih ukrepov, da se ugotovi, ali obstaja jasno tveganje resne kršitve načel in vrednot, na kateri Evropska unija temelji, ter da mu priporoči kakršnokoli resolucijo, utemeljeno na členih 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, ki bi bila v tem kontekstu potrebna" (24); |
| --- | --- |

D.

ker je namen te resolucije, da "politično spremlja postopke začasnega odbora in razvoj dogodkov, zlasti v primeru, če Svet in/ali Komisija ne sprejmeta ustreznih ukrepov, da se ugotovi, ali obstaja jasno tveganje resne kršitve načel in vrednot, na kateri Evropska unija temelji, ter da mu priporoči kakršnokoli resolucijo, utemeljeno na členih 6 in 7 Pogodbe o Evropski uniji, ki bi bila v tem kontekstu potrebna" (24);

| E. | ker EU temelji na zavezanosti demokraciji, načelu pravne države, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, človekovega dostojanstva in mednarodnega prava tudi v svoji zunanji razsežnosti in ne le v svojih notranjih politikah; ker se mora zavezanost EU spoštovanju človekovih pravic, ki sta jo še okrepila uveljavitev Listine EU o temeljnih pravicah in postopek pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, odražati na vseh področjih politike, da bo politika EU o človekovih pravicah učinkovita in verodostojna; |
| --- | --- |

E.

ker EU temelji na zavezanosti demokraciji, načelu pravne države, spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, človekovega dostojanstva in mednarodnega prava tudi v svoji zunanji razsežnosti in ne le v svojih notranjih politikah; ker se mora zavezanost EU spoštovanju človekovih pravic, ki sta jo še okrepila uveljavitev Listine EU o temeljnih pravicah in postopek pristopa k Evropski konvenciji o človekovih pravicah, odražati na vseh področjih politike, da bo politika EU o človekovih pravicah učinkovita in verodostojna;

| F. | ker je ustrezen postopek odgovornosti nujen, da bi ohranili zaupanje državljanov v demokratične institucije EU, učinkovito varovali in spodbujali človekove pravice v notranjih in zunanjih politikah EU ter zagotovili legitimne in učinkovite varnostne ukrepe, ki temeljijo na načelu pravne države; |
| --- | --- |

F.

ker je ustrezen postopek odgovornosti nujen, da bi ohranili zaupanje državljanov v demokratične institucije EU, učinkovito varovali in spodbujali človekove pravice v notranjih in zunanjih politikah EU ter zagotovili legitimne in učinkovite varnostne ukrepe, ki temeljijo na načelu pravne države;

| G. | ker nobena država članica še ni v celoti izpolnila svojih obveznosti, da bo zaščitila, ohranjala in spoštovala mednarodne človekove pravice ter preprečevala njihovo kršitev; |
| --- | --- |

G.

ker nobena država članica še ni v celoti izpolnila svojih obveznosti, da bo zaščitila, ohranjala in spoštovala mednarodne človekove pravice ter preprečevala njihovo kršitev;

| H. | ker so med instrumenti, ki urejajo skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) EU, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah (ICCPR) in dva njegova izbirna protokola, Konvencija proti mučenju (CAT) in njen izbirni protokol ter evropska konvencija o varstvu človekovih pravic, Listina EU o temeljnih pravicah in Evropska konvencija o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kazni ali ravnanj, ki ne nalagajo le absolutne prepovedi mučenja, temveč tudi dolžnost preiskave domnevnih mučenj; ker smernice politiki EU o mučenju predstavljajo okvir za prizadevanja EU na področju "preprečevanja in izkoreninjenja mučenja in grdega ravnanja v vseh predelih sveta"; |
| --- | --- |

H.

ker so med instrumenti, ki urejajo skupno zunanjo in varnostno politiko (SZVP) EU, Splošna deklaracija o človekovih pravicah, Mednarodni pakt o državljanskih in političnih pravicah (ICCPR) in dva njegova izbirna protokola, Konvencija proti mučenju (CAT) in njen izbirni protokol ter evropska konvencija o varstvu človekovih pravic, Listina EU o temeljnih pravicah in Evropska konvencija o preprečevanju mučenja in drugih krutih, nečloveških in ponižujočih kazni ali ravnanj, ki ne nalagajo le absolutne prepovedi mučenja, temveč tudi dolžnost preiskave domnevnih mučenj; ker smernice politiki EU o mučenju predstavljajo okvir za prizadevanja EU na področju "preprečevanja in izkoreninjenja mučenja in grdega ravnanja v vseh predelih sveta";

| I. | ker vsi pridružitveni in trgovinski sporazumi ter sporazumi o sodelovanju z namenom, da bi zagotovili upoštevanje mednarodnega prava in spoštovanje človekovih pravic, vsebujejo klavzule o človekovih pravicah in ker EU vodi tudi politični dialog s tretjimi državami na podlagi smernic o človekovih pravicah, med katere spada tudi boj proti smrtni kazni in mučenju; ker EU v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) podpira organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za odpravo mučenja in nudijo podporo pri rehabilitaciji žrtev mučenja; |
| --- | --- |

I.

ker vsi pridružitveni in trgovinski sporazumi ter sporazumi o sodelovanju z namenom, da bi zagotovili upoštevanje mednarodnega prava in spoštovanje človekovih pravic, vsebujejo klavzule o človekovih pravicah in ker EU vodi tudi politični dialog s tretjimi državami na podlagi smernic o človekovih pravicah, med katere spada tudi boj proti smrtni kazni in mučenju; ker EU v okviru evropskega instrumenta za demokracijo in človekove pravice (EIDHR) podpira organizacije civilne družbe, ki si prizadevajo za odpravo mučenja in nudijo podporo pri rehabilitaciji žrtev mučenja;

| J. | ker lahko skrivno pridržanje, ki je oblika prisiljenega izginotja, preraste v kaznivo dejanje zoper človečnost, če bi se izvajalo v širokem obsegu in sistematično; ker izredna stanja in boj proti terorizmu predstavljajo spodbudno okolje za skrivno pridržanje; |
| --- | --- |

J.

ker lahko skrivno pridržanje, ki je oblika prisiljenega izginotja, preraste v kaznivo dejanje zoper človečnost, če bi se izvajalo v širokem obsegu in sistematično; ker izredna stanja in boj proti terorizmu predstavljajo spodbudno okolje za skrivno pridržanje;

| K. | ker je treba, čeprav je EU dokazala svojo zavezanost, da se bo izogibala tajnemu dogovarjanju glede mučenja z Uredbo Sveta (ES) št. 1236/2005 (25), nazadnje spremenjeno decembra 2011 (26), ki prepoveduje izvoz ali uvoz opreme, ki je praktično uporabna zgolj za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, narediti še več, da se zagotovi popolno pokritje; |
| --- | --- |

K.

ker je treba, čeprav je EU dokazala svojo zavezanost, da se bo izogibala tajnemu dogovarjanju glede mučenja z Uredbo Sveta (ES) št. 1236/2005 (25), nazadnje spremenjeno decembra 2011 (26), ki prepoveduje izvoz ali uvoz opreme, ki je praktično uporabna zgolj za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, narediti še več, da se zagotovi popolno pokritje;

| L. | ker je zanašanje samo na diplomatska zagotovila pri odobritvi izročitve ali izgona osebe v državo, za katero lahko na podlagi utemeljenih razlogov verjamemo, da bodo posamezniki tam v nevarnosti, da jih bodo mučili ali z njimi slabo ravnali, nezdružljivo z absolutno prepovedjo mučenja po mednarodnem pravu, pravu EU ter nacionalnih ustavah in zakonih držav članic (27); |
| --- | --- |

L.

ker je zanašanje samo na diplomatska zagotovila pri odobritvi izročitve ali izgona osebe v državo, za katero lahko na podlagi utemeljenih razlogov verjamemo, da bodo posamezniki tam v nevarnosti, da jih bodo mučili ali z njimi slabo ravnali, nezdružljivo z absolutno prepovedjo mučenja po mednarodnem pravu, pravu EU ter nacionalnih ustavah in zakonih držav članic (27);

| M. | ker je Svet dne 15. septembra 2006 priznal, da "obstoj tajnih zaporov, kjer se priprte osebe znajdejo v pravni praznini, ni skladen z mednarodnim humanitarnim pravom in mednarodnim kazenskim pravom", vendar do zdaj ni priznal in obsodil vpletenosti držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA, čeprav so politični in pravosodni organi držav članic potrdili, da je CIA uporabljala evropski zračni prostor in ozemlje; |
| --- | --- |

M.

ker je Svet dne 15. septembra 2006 priznal, da "obstoj tajnih zaporov, kjer se priprte osebe znajdejo v pravni praznini, ni skladen z mednarodnim humanitarnim pravom in mednarodnim kazenskim pravom", vendar do zdaj ni priznal in obsodil vpletenosti držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA, čeprav so politični in pravosodni organi držav članic potrdili, da je CIA uporabljala evropski zračni prostor in ozemlje;

| N. | ker prihaja zaradi programa ameriške obveščevalne agencije CIA do vztrajnih kršitev človekovih pravic, kar dokazuje predvsem tekoče upravno pridržanje Abuja Zubajdaha in Abd Al Rahima Al Naširija v zalivu Guantanamo, ki sta v poljski kazenski preiskavi v zvezi s tajnimi zapori ameriške obveščevalne agencije CIA pridobila status žrtve; |
| --- | --- |

N.

ker prihaja zaradi programa ameriške obveščevalne agencije CIA do vztrajnih kršitev človekovih pravic, kar dokazuje predvsem tekoče upravno pridržanje Abuja Zubajdaha in Abd Al Rahima Al Naširija v zalivu Guantanamo, ki sta v poljski kazenski preiskavi v zvezi s tajnimi zapori ameriške obveščevalne agencije CIA pridobila status žrtve;

| O. | ker je raziskava OZN, Sveta Evrope, nacionalnih in mednarodnih medijev, raziskovalnih novinarjev in civilne družbe razkrila nove konkretne informacije o lokaciji tajnih zaporov ameriške obveščevalne agencije CIA v Evropi, letih za izredne izročitve skozi evropski zračni prostor ter prepeljanih ali pridržanih osebah; |
| --- | --- |

O.

ker je raziskava OZN, Sveta Evrope, nacionalnih in mednarodnih medijev, raziskovalnih novinarjev in civilne družbe razkrila nove konkretne informacije o lokaciji tajnih zaporov ameriške obveščevalne agencije CIA v Evropi, letih za izredne izročitve skozi evropski zračni prostor ter prepeljanih ali pridržanih osebah;

| P. | ker se je naročilo za nezakonita dejanja na ozemlju EU morda oblikovalo v okviru Natovih večstranskih ali dvostranskih dogovorov; |
| --- | --- |

P.

ker se je naročilo za nezakonita dejanja na ozemlju EU morda oblikovalo v okviru Natovih večstranskih ali dvostranskih dogovorov;

| Q. | ker nacionalne preiskave in mednarodne raziskave dokazujejo, da so se članice Organizacije severnoatlantske pogodbe (Nato) zavezale, da bodo ukrepale v protiteroristični kampanji, ki je omogočila skriven zračni promet in uporabo ozemlja držav članic EU v programu izročitev, ki ga je vodila ameriška obveščevalna agencija CIA, kar priča, da so bile države članice, ki so tudi članice zveze Nato, kolektivno seznanjene s programom; |
| --- | --- |

Q.

ker nacionalne preiskave in mednarodne raziskave dokazujejo, da so se članice Organizacije severnoatlantske pogodbe (Nato) zavezale, da bodo ukrepale v protiteroristični kampanji, ki je omogočila skriven zračni promet in uporabo ozemlja držav članic EU v programu izročitev, ki ga je vodila ameriška obveščevalna agencija CIA, kar priča, da so bile države članice, ki so tudi članice zveze Nato, kolektivno seznanjene s programom;

| R. | ker je skupna študija ZN o globalnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu (A/HRC/13/42), ki so jo pripravili posebni poročevalec za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, posebni poročevalec za problematiko mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, delovna skupina o samovoljnih priporih in delovna skupina za vprašanja prisilnih in neprostovoljnih izginotij, podrobno opisala uporabo tajnih zaporov na ozemlju držav članic EU kot del programa ameriške obveščevalne agencije CIA, in so v nadaljnjih ukrepih državam članicam poslali pisma z zahtevo po dodatnih informacijah, kot je podrobneje opisano v poročilih o poslanih in prejetih sporočilih v okviru posebnih postopkov, vključno s tistim z dne 23. februarja 2012 (28); |
| --- | --- |

R.

ker je skupna študija ZN o globalnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu (A/HRC/13/42), ki so jo pripravili posebni poročevalec za spodbujanje in varstvo človekovih pravic in temeljnih svoboščin v boju proti terorizmu, posebni poročevalec za problematiko mučenja in drugega krutega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja, delovna skupina o samovoljnih priporih in delovna skupina za vprašanja prisilnih in neprostovoljnih izginotij, podrobno opisala uporabo tajnih zaporov na ozemlju držav članic EU kot del programa ameriške obveščevalne agencije CIA, in so v nadaljnjih ukrepih državam članicam poslali pisma z zahtevo po dodatnih informacijah, kot je podrobneje opisano v poročilih o poslanih in prejetih sporočilih v okviru posebnih postopkov, vključno s tistim z dne 23. februarja 2012 (28);

| S. | ker v poročilu Sveta Evrope za leto 2011 piše, da podatki, ki so jih leta 2009 in 2010 posredovale poljske agencije, "predstavljajo dokončen dokaz", da je na Poljskem pristalo sedem letal, ki so bila povezana z ameriško obveščevalno agencijo CIA, in ker so poljski mediji poročali o tem, da je bila vložena obtožnica proti nekdanjim vodjem poljske obveščevalne službe, in razkrili morebitno tajno dogovarjanje med pripadniki obveščevalnih služb ter poljsko vlado o uporabi pripora ameriške obveščevalne agencije CIA na poljskem ozemlju; ker so si leta 2011 romunski raziskovalni novinarji prizadevali dokazati obstoj "črne baze" v romunskem nacionalnem uradu za zaupne informacije (29), in sicer na podlagi informacij nekdanjih zaposlenih ameriške obveščevalne agencije CIA; ker so romunske oblasti zanikale obstoj "črne baze", preiskava romunskega parlamenta pa ni dokazala njenega obstoja; ker so nekdanji libijski disidenti sprožili sodne postopke proti Veliki Britaniji zaradi neposredne vpletenosti tajne obveščevalne službe MI6 v izročitev, tajno pridržanje in mučenje omenjenih libijskih disidentov in članov njihovih družin; |
| --- | --- |

S.

ker v poročilu Sveta Evrope za leto 2011 piše, da podatki, ki so jih leta 2009 in 2010 posredovale poljske agencije, "predstavljajo dokončen dokaz", da je na Poljskem pristalo sedem letal, ki so bila povezana z ameriško obveščevalno agencijo CIA, in ker so poljski mediji poročali o tem, da je bila vložena obtožnica proti nekdanjim vodjem poljske obveščevalne službe, in razkrili morebitno tajno dogovarjanje med pripadniki obveščevalnih služb ter poljsko vlado o uporabi pripora ameriške obveščevalne agencije CIA na poljskem ozemlju; ker so si leta 2011 romunski raziskovalni novinarji prizadevali dokazati obstoj "črne baze" v romunskem nacionalnem uradu za zaupne informacije (29), in sicer na podlagi informacij nekdanjih zaposlenih ameriške obveščevalne agencije CIA; ker so romunske oblasti zanikale obstoj "črne baze", preiskava romunskega parlamenta pa ni dokazala njenega obstoja; ker so nekdanji libijski disidenti sprožili sodne postopke proti Veliki Britaniji zaradi neposredne vpletenosti tajne obveščevalne službe MI6 v izročitev, tajno pridržanje in mučenje omenjenih libijskih disidentov in članov njihovih družin;

| T. | ker si litovske oblasti s parlamentarnimi in sodnimi preiskavami prizadevajo za razjasnitev vpletenosti Litve v program ameriške obveščevalne agencije CIA; ker je parlamentarna preiskava, ki jo je izvedel odbor litovskega parlamenta za nacionalno varnost in obrambo, o domnevnem prevozu in odvzemu svobode osebam, ki jih je na litovskem ozemlju pridrževala ameriška obveščevalna agencija CIA, razkrila, da je v Litvi med letoma 2003 in 2005 pristalo pet zrakoplovov, povezanih z agencijo CIA, in da je Litva na zahtevo iste agencije pripravila dva objekta, prilagojena tako, da sta primerna za pridržanje pripornikov v državi (projekta št. 1 in 2); ker se delegacija odbora LIBE zahvaljuje litovskim oblastem, ker so aprila 2012 sprejele člane Evropskega parlamenta v Vilniusu in delegaciji odbora LIBE omogočile dostop do projekta št. 2; ker je zasnova poslopij in notranje opreme takšna, da je videti primerna za pridržanje zapornikov; ker kljub naknadni sodni preiskavi, izvedeni leta 2010 in zaključeni januarja 2011, veliko vprašanj v zvezi z operacijami ameriške obveščevalne agencije CIA v Litvi ostaja odprtih; ker so litovske oblasti izrazile pripravljenost, da uvedejo ponovne preiskave, če bi prišle na dan nove informacije, in ker je tožilstvo ponudilo, da v odgovor na pisno zahtevo Parlamenta zagotovi dodatne informacije o kazenski preiskavi; |
| --- | --- |

T.

ker si litovske oblasti s parlamentarnimi in sodnimi preiskavami prizadevajo za razjasnitev vpletenosti Litve v program ameriške obveščevalne agencije CIA; ker je parlamentarna preiskava, ki jo je izvedel odbor litovskega parlamenta za nacionalno varnost in obrambo, o domnevnem prevozu in odvzemu svobode osebam, ki jih je na litovskem ozemlju pridrževala ameriška obveščevalna agencija CIA, razkrila, da je v Litvi med letoma 2003 in 2005 pristalo pet zrakoplovov, povezanih z agencijo CIA, in da je Litva na zahtevo iste agencije pripravila dva objekta, prilagojena tako, da sta primerna za pridržanje pripornikov v državi (projekta št. 1 in 2); ker se delegacija odbora LIBE zahvaljuje litovskim oblastem, ker so aprila 2012 sprejele člane Evropskega parlamenta v Vilniusu in delegaciji odbora LIBE omogočile dostop do projekta št. 2; ker je zasnova poslopij in notranje opreme takšna, da je videti primerna za pridržanje zapornikov; ker kljub naknadni sodni preiskavi, izvedeni leta 2010 in zaključeni januarja 2011, veliko vprašanj v zvezi z operacijami ameriške obveščevalne agencije CIA v Litvi ostaja odprtih; ker so litovske oblasti izrazile pripravljenost, da uvedejo ponovne preiskave, če bi prišle na dan nove informacije, in ker je tožilstvo ponudilo, da v odgovor na pisno zahtevo Parlamenta zagotovi dodatne informacije o kazenski preiskavi;

| U. | ker morajo portugalske oblasti še pojasniti veliko število dejavnikov, ki kažejo na to, da so številni leti, ki jih je med drugim odkril začasni odbor, služili premestitvi zapornikov med Bagramom, krajem Diego Garcia, tajnimi zapori in Guantánamom; |
| --- | --- |

U.

ker morajo portugalske oblasti še pojasniti veliko število dejavnikov, ki kažejo na to, da so številni leti, ki jih je med drugim odkril začasni odbor, služili premestitvi zapornikov med Bagramom, krajem Diego Garcia, tajnimi zapori in Guantánamom;

| V. | ker so izsledki raziskav in sodne ugotovitve o logistiki, ki je bila vključena v prikrivanje tega nezakonitega delovanja, vključno z navideznimi načrti letenja, civilnimi in vojaškimi letali, prijavljenimi za državne lete, ter uporabo zasebnih letalskih družb, ki jih je ameriška obveščevalna agencija CIA uporabila za izvajanje izročitev, še dodatno razkrili sistematičnost in obseg vpletenosti Evrope v program ameriške obveščevalne agencije CIA; ker analiza novih podatkov, ki jih je zagotovila agencija Eurocontrol, zlasti potrjuje trditev, da so izvajalci, ki so izvrševali izročitve, da bi prikrili izhodišče in cilj prevozov zapornikov, sredi poti presedali z enega letala na drugega; |
| --- | --- |

V.

ker so izsledki raziskav in sodne ugotovitve o logistiki, ki je bila vključena v prikrivanje tega nezakonitega delovanja, vključno z navideznimi načrti letenja, civilnimi in vojaškimi letali, prijavljenimi za državne lete, ter uporabo zasebnih letalskih družb, ki jih je ameriška obveščevalna agencija CIA uporabila za izvajanje izročitev, še dodatno razkrili sistematičnost in obseg vpletenosti Evrope v program ameriške obveščevalne agencije CIA; ker analiza novih podatkov, ki jih je zagotovila agencija Eurocontrol, zlasti potrjuje trditev, da so izvajalci, ki so izvrševali izročitve, da bi prikrili izhodišče in cilj prevozov zapornikov, sredi poti presedali z enega letala na drugega;

| W. | ker je EU razvila politike notranje varnosti in protiteroristične politike, ki temeljijo na policijskem in pravosodnem sodelovanju ter spodbujanju izmenjave obveščevalnih podatkov; ker bi morale te politike temeljiti na spoštovanju temeljnih pravic in načelu pravne države ter učinkovitem demokratičnem parlamentarnem nadzoru obveščevalnih služb; |
| --- | --- |

W.

ker je EU razvila politike notranje varnosti in protiteroristične politike, ki temeljijo na policijskem in pravosodnem sodelovanju ter spodbujanju izmenjave obveščevalnih podatkov; ker bi morale te politike temeljiti na spoštovanju temeljnih pravic in načelu pravne države ter učinkovitem demokratičnem parlamentarnem nadzoru obveščevalnih služb;

| X. | ker so po mnenju evropskega odbora za preprečevanje mučenja "metode zasliševanja, ki so jih uporabljali v čezmorskih zaporih pod vodstvom ameriške obveščevalne agencije CIA, zagotovo pripeljale do kršitev prepovedi mučenja ter nečloveškega in poniževalnega ravnanja" (30); |
| --- | --- |

X.

ker so po mnenju evropskega odbora za preprečevanje mučenja "metode zasliševanja, ki so jih uporabljali v čezmorskih zaporih pod vodstvom ameriške obveščevalne agencije CIA, zagotovo pripeljale do kršitev prepovedi mučenja ter nečloveškega in poniževalnega ravnanja" (30);

| Y. | ker odnosi med EU in ZDA temeljijo na trdnem partnerstvu in sodelovanju na številnih področjih na podlagi skupnih vrednot demokracije, pravne države in temeljnih pravic; ker so EU in ZDA od terorističnih napadov 11. septembra 2001 okrepile svoja prizadevanja v boju proti terorizmu, predvsem s skupno deklaracijo o boju proti terorizmu z dne 3. junija 2010, in ker je nujno, da se v praksi zagotovi spoštovanje sprejetih obveznosti in premaga razkorak med politiko EU in politiko ZDA v zvezi z bojem proti terorizmu; |
| --- | --- |

Y.

ker odnosi med EU in ZDA temeljijo na trdnem partnerstvu in sodelovanju na številnih področjih na podlagi skupnih vrednot demokracije, pravne države in temeljnih pravic; ker so EU in ZDA od terorističnih napadov 11. septembra 2001 okrepile svoja prizadevanja v boju proti terorizmu, predvsem s skupno deklaracijo o boju proti terorizmu z dne 3. junija 2010, in ker je nujno, da se v praksi zagotovi spoštovanje sprejetih obveznosti in premaga razkorak med politiko EU in politiko ZDA v zvezi z bojem proti terorizmu;

| Z. | ker je oblast v ZDA decembra 2011 sprejela zakon o izvrševanju obrambnega proračuna, ki uzakonja priprtje za nedoločen čas za osebe, osumljene sodelovanja v terorističnih dejanjih v ZDA, in spodkopava pravico do primernega in poštenega sojenja; ker je v teku postopek izpodbijanja področje uporabe tega zakona; |
| --- | --- |

Z.

ker je oblast v ZDA decembra 2011 sprejela zakon o izvrševanju obrambnega proračuna, ki uzakonja priprtje za nedoločen čas za osebe, osumljene sodelovanja v terorističnih dejanjih v ZDA, in spodkopava pravico do primernega in poštenega sojenja; ker je v teku postopek izpodbijanja področje uporabe tega zakona;

| AA. | ker je predsednik Obama 22. januarja 2009 podpisal tri izvršne odloke, za prepoved mučenja med zasliševanji, ustanovitev medagencijske delovne skupine, ki bi sistematično preverila politike in postopke pridržanja in preučila vsak primer posebej ter za zaprtje zapora v zalivu Guantánamo; |
| --- | --- |

AA.

ker je predsednik Obama 22. januarja 2009 podpisal tri izvršne odloke, za prepoved mučenja med zasliševanji, ustanovitev medagencijske delovne skupine, ki bi sistematično preverila politike in postopke pridržanja in preučila vsak primer posebej ter za zaprtje zapora v zalivu Guantánamo;

| AB. | ker pa je treba zapor v zalivu Guantánamo še zapreti zaradi močnega nasprotovanja Kongresa ZDA; ker so ZDA, da bi pospešile zaprtje, pozvale države članice EU, naj sprejmejo zapornike iz Guantánama; ker je visoki komisar ZN za človekove pravice izrazil globoko razočaranje, ker zapor v zalivu Guantánamo še ni zaprt, in zaradi utrditve sistema samovoljnega pridržanja; |
| --- | --- |

AB.

ker pa je treba zapor v zalivu Guantánamo še zapreti zaradi močnega nasprotovanja Kongresa ZDA; ker so ZDA, da bi pospešile zaprtje, pozvale države članice EU, naj sprejmejo zapornike iz Guantánama; ker je visoki komisar ZN za človekove pravice izrazil globoko razočaranje, ker zapor v zalivu Guantánamo še ni zaprt, in zaradi utrditve sistema samovoljnega pridržanja;

| AC. | ker o zapornikih iz Guantánama še vedno odločajo vojaška sodišča, zlasti po odločitvi predsednika ZDA z dne 7. marca 2011, da podpiše izvršni odlok, ki je odpravil dveletno zamrznitev novih vojaških sojenj, in zakonu z dne 7. januarja 2012, ki prepoveduje premestitve zapornikov iz Guantanama na sojenje v ZDA; |
| --- | --- |

AC.

ker o zapornikih iz Guantánama še vedno odločajo vojaška sodišča, zlasti po odločitvi predsednika ZDA z dne 7. marca 2011, da podpiše izvršni odlok, ki je odpravil dveletno zamrznitev novih vojaških sojenj, in zakonu z dne 7. januarja 2012, ki prepoveduje premestitve zapornikov iz Guantanama na sojenje v ZDA;

Splošno

| 1. | opozarja, da so protiteroristične strategije lahko učinkovite samo, če se pri njihovem izvajanju strogo upoštevajo obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic in zlasti pravice do pravičnega sojenja; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da so protiteroristične strategije lahko učinkovite samo, če se pri njihovem izvajanju strogo upoštevajo obveznosti glede spoštovanja človekovih pravic in zlasti pravice do pravičnega sojenja;

| 2. | ponovno poudarja, da si učinkoviti protiteroristični ukrepi in spoštovanje človekovih pravic niso v nasprotju, temveč se dopolnjujejo in vzajemno podpirajo cilje; poudarja, da je spoštovanje temeljnih pravic bistvena sestavina uspešnih protiterorističnih politik; |
| --- | --- |

2.

ponovno poudarja, da si učinkoviti protiteroristični ukrepi in spoštovanje človekovih pravic niso v nasprotju, temveč se dopolnjujejo in vzajemno podpirajo cilje; poudarja, da je spoštovanje temeljnih pravic bistvena sestavina uspešnih protiterorističnih politik;

| 3. | poudarja izjemno občutljivost protiterorističnih politik; meni, da so lahko samo pristni razlogi državne varnosti opravičilo za tajnost; vendar poudarja, da v nobenem primeru državna tajnost nima prednosti nad neodtuljivimi temeljnimi pravicami in da torej argumenti, ki temeljijo na državni skrivnosti, se nikoli ne morejo uporabiti za omejitev pravne obveznosti držav, da raziščejo hude kršitve človekovih pravic; meni, da opredelitve zaupnih informacij in državne tajnosti ne bi smele biti preohlapne ter da so zlorabe instituta državne tajnosti in državne varnosti resne ovire za demokratični nadzor; |
| --- | --- |

3.

poudarja izjemno občutljivost protiterorističnih politik; meni, da so lahko samo pristni razlogi državne varnosti opravičilo za tajnost; vendar poudarja, da v nobenem primeru državna tajnost nima prednosti nad neodtuljivimi temeljnimi pravicami in da torej argumenti, ki temeljijo na državni skrivnosti, se nikoli ne morejo uporabiti za omejitev pravne obveznosti držav, da raziščejo hude kršitve človekovih pravic; meni, da opredelitve zaupnih informacij in državne tajnosti ne bi smele biti preohlapne ter da so zlorabe instituta državne tajnosti in državne varnosti resne ovire za demokratični nadzor;

| 4. | poudarja, da se za osebe, osumljene terorizma, ne smejo uporabljati posebni postopki; poudarja, da mora vsaka oseba uživati vsa zagotovila, ki so sestavni del načela poštenega sojenja, kot je določeno v členu 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da se za osebe, osumljene terorizma, ne smejo uporabljati posebni postopki; poudarja, da mora vsaka oseba uživati vsa zagotovila, ki so sestavni del načela poštenega sojenja, kot je določeno v členu 6 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic;

| 5. | znova potrjuje svojo obsodbo praks izjemne izročitve, tajnih zaporov in mučenja, ki jih nacionalno in mednarodno pravo, ki določata spoštovanje človekovih pravic, prepovedujeta in ki med drugim kršijo pravico do svobode, varnosti, humane obravnave, svobode pred mučenjem, nevračanja, domneve nedolžnosti, pravičnega sojenja, pravnega svetovanja in enakovredne zaščite, ki so zagotovljene po zakonu; |
| --- | --- |

5.

znova potrjuje svojo obsodbo praks izjemne izročitve, tajnih zaporov in mučenja, ki jih nacionalno in mednarodno pravo, ki določata spoštovanje človekovih pravic, prepovedujeta in ki med drugim kršijo pravico do svobode, varnosti, humane obravnave, svobode pred mučenjem, nevračanja, domneve nedolžnosti, pravičnega sojenja, pravnega svetovanja in enakovredne zaščite, ki so zagotovljene po zakonu;

| 6. | poudarja potrebo po zagotovilih, da bi v prihodnje preprečili vsakršne kršitve temeljnih pravic pri izvajanju protiterorističnih politik; |
| --- | --- |

6.

poudarja potrebo po zagotovilih, da bi v prihodnje preprečili vsakršne kršitve temeljnih pravic pri izvajanju protiterorističnih politik;

| 7. | meni, da so države članice izrazile pripravljenost, da ravnajo v skadu z mednarodnim pravom, vendar še niso ustrezno izpolnile svoje pozitivne obveznosti, ki velja za vse države članice, da raziščejo hude kršitve človekovih pravic, ki so povezane s programom ameriške obveščevalne agencije CIA, in obžaluje zamude pri popolni razjasnitvi tega primera, da bi se žrtvam čim prej zagotovila popolna odškodnina, vključno z opravičilom in nadomestilom, kjer je primerno; |
| --- | --- |

7.

meni, da so države članice izrazile pripravljenost, da ravnajo v skadu z mednarodnim pravom, vendar še niso ustrezno izpolnile svoje pozitivne obveznosti, ki velja za vse države članice, da raziščejo hude kršitve človekovih pravic, ki so povezane s programom ameriške obveščevalne agencije CIA, in obžaluje zamude pri popolni razjasnitvi tega primera, da bi se žrtvam čim prej zagotovila popolna odškodnina, vključno z opravičilom in nadomestilom, kjer je primerno;

| 8. | meni, da težave, s katerimi se soočajo države članice pri izvajanju preiskav, povzročijo, da države ne izpolnijo v celoti svojih mednarodnih obveznosti, kar lahko ogrozi vzajemno zaupanje v varstvo temeljnih pravic, s čimer se odgovornost prenaša na EU kot celoto; |
| --- | --- |

8.

meni, da težave, s katerimi se soočajo države članice pri izvajanju preiskav, povzročijo, da države ne izpolnijo v celoti svojih mednarodnih obveznosti, kar lahko ogrozi vzajemno zaupanje v varstvo temeljnih pravic, s čimer se odgovornost prenaša na EU kot celoto;

| 9. | ponavlja, da je zavezanost držav članic in EU k preiskovanju vpletenosti Evrope v program ameriške obveščevalne agencije CIA v skladu z načelom resničnega in lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU; |
| --- | --- |

9.

ponavlja, da je zavezanost držav članic in EU k preiskovanju vpletenosti Evrope v program ameriške obveščevalne agencije CIA v skladu z načelom resničnega in lojalnega sodelovanja iz člena 4(3) PEU;

Postopek odgovornosti v državah članicah

| 10. | izraža zaskrbljenost glede ovir, s katerimi se soočajo nacionalne parlamentarne in sodne preiskave o vpletenosti nekaterih držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA, kot je podrobneje dokumentirano v poročilu Sveta Evrope iz leta 2011 o zlorabi institutov državne tajnosti in nacionalne varnosti, vključno s pomanjkanjem preglednosti, zaupnostjo dokumentov, prevlado nacionalnih in političnih interesov, ozkim dometom preiskav, omejevanjem pravic žrtev do učinkovitega sodelovanja in obrambe ter pomanjkanjem strogih preiskovalnih metod in sodelovanja med preiskovalnimi organi v EU; poziva države članice, naj se izognejo temu, da bi svoje nacionalne kazenske postopke osnovale na pravni podlagi, ki s sklicevanjem na klavzule o zastaranju omogoča zaključek kazenskih postopkov in pripelje do njega ter vodi do nekaznovanja, ter naj spoštujejo načelo mednarodnega običajnega prava, ki priznava, da se zastaralni roki ne morejo in se ne bi smeli uporabljati v primerih hudih kršitev človekovih pravic; |
| --- | --- |

10.

izraža zaskrbljenost glede ovir, s katerimi se soočajo nacionalne parlamentarne in sodne preiskave o vpletenosti nekaterih držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA, kot je podrobneje dokumentirano v poročilu Sveta Evrope iz leta 2011 o zlorabi institutov državne tajnosti in nacionalne varnosti, vključno s pomanjkanjem preglednosti, zaupnostjo dokumentov, prevlado nacionalnih in političnih interesov, ozkim dometom preiskav, omejevanjem pravic žrtev do učinkovitega sodelovanja in obrambe ter pomanjkanjem strogih preiskovalnih metod in sodelovanja med preiskovalnimi organi v EU; poziva države članice, naj se izognejo temu, da bi svoje nacionalne kazenske postopke osnovale na pravni podlagi, ki s sklicevanjem na klavzule o zastaranju omogoča zaključek kazenskih postopkov in pripelje do njega ter vodi do nekaznovanja, ter naj spoštujejo načelo mednarodnega običajnega prava, ki priznava, da se zastaralni roki ne morejo in se ne bi smeli uporabljati v primerih hudih kršitev človekovih pravic;

| 11. | poziva države članice, ki še niso izpolnile te obveznosti, naj opravijo neodvisne in učinkovite preiskave kršitev človekovih pravic ob upoštevanju vseh novih dokazov, ki so prišli na dan; države članice zlasti poziva, naj raziščejo, ali so na njihovem ozemlju tajni zapori ter ali so bili ljudje zaprti v okviru programa ameriške obveščevalne agencije CIA v prostorih na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

11.

poziva države članice, ki še niso izpolnile te obveznosti, naj opravijo neodvisne in učinkovite preiskave kršitev človekovih pravic ob upoštevanju vseh novih dokazov, ki so prišli na dan; države članice zlasti poziva, naj raziščejo, ali so na njihovem ozemlju tajni zapori ter ali so bili ljudje zaprti v okviru programa ameriške obveščevalne agencije CIA v prostorih na njihovem ozemlju;

| 12. | ugotavlja, da se je parlamentarna preiskava, opravljena v Romuniji, zaključila z ugotovitvijo, da niso bili najdeni nobeni dokazi o obstoju tajnega zapora ameriške obveščevalne agencije CIA na romunskem ozemlju; poziva sodne oblasti, naj začnejo neodvisno preiskavo o domnevnih lokacijah tajnih zaporov ameriške obveščevalne agencije CIA v Romuniji, zlasti ob upoštevanju novih dokazov o letalskih povezavah med Romunijo in Litvo; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da se je parlamentarna preiskava, opravljena v Romuniji, zaključila z ugotovitvijo, da niso bili najdeni nobeni dokazi o obstoju tajnega zapora ameriške obveščevalne agencije CIA na romunskem ozemlju; poziva sodne oblasti, naj začnejo neodvisno preiskavo o domnevnih lokacijah tajnih zaporov ameriške obveščevalne agencije CIA v Romuniji, zlasti ob upoštevanju novih dokazov o letalskih povezavah med Romunijo in Litvo;

| 13. | spodbuja Poljsko, naj vztraja pri tekoči kazenski preiskavi v zvezi s tajnim pridržanjem, vendar obžaluje pomanjkanje uradne komunikacije o področju uporabe, poteku in stanju preiskave; poziva poljske oblasti, naj z vso potrebno preglednostjo opravijo temeljito preiskavo ter omogočijo učinkovito sodelovanje žrtev in njihovih odvetnikov; |
| --- | --- |

13.

spodbuja Poljsko, naj vztraja pri tekoči kazenski preiskavi v zvezi s tajnim pridržanjem, vendar obžaluje pomanjkanje uradne komunikacije o področju uporabe, poteku in stanju preiskave; poziva poljske oblasti, naj z vso potrebno preglednostjo opravijo temeljito preiskavo ter omogočijo učinkovito sodelovanje žrtev in njihovih odvetnikov;

| 14. | ugotavlja, da parlamentarne in sodne preiskave v Litvi med letoma 2009 in 2011 niso mogle dokazati, da so bili zaporniki tajno zaprti v Litvi; poziva litovske oblasti, naj izpolnijo svojo obveznost, da ponovno odprejo kazensko preiskavo o vpletenosti Litve v program ameriške obveščevalne agencije CIA, če pride do razkritja novih informacij, glede na nove dokaze, ki izhajajo iz podatkov agencije Eurocontrol in kažejo, da se letalo N787WH, ki naj bi prevažalo Abuja Zubajdaha, dne 18. februarja 2005 na svoji poti v Romunijo in Litvo ni ustavilo v Maroku; ugotavlja, da analiza podatkov agencije Eurocontrol razkriva tudi nove informacije iz načrtov letov, ki povezujejo Romunijo z Litvo, s transferjem na drugo letalo v Tirani v Albaniji dne 5. oktobra 2005, in Litvo z Afganistanom prek Kaira v Egiptu dne 26. marca 2006; meni, da je bistvenega pomena, da nove preiskave poleg zlorab položaja s strani državnih uradnikov obravnavajo tudi morebitna nezakonita pridržanja in grdo ravnanje z osebami na litovskem ozemlju; spodbuja državno tožilstvo, naj z listinami utemelji trditve, ki so bile podane v času obiska delegacije odbora LIBE, o kategoričnih zaključkih sodne preiskave, da v Litvi v objektih projektov št. 1 in 2 ni bil pridržan noben pripornik; |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da parlamentarne in sodne preiskave v Litvi med letoma 2009 in 2011 niso mogle dokazati, da so bili zaporniki tajno zaprti v Litvi; poziva litovske oblasti, naj izpolnijo svojo obveznost, da ponovno odprejo kazensko preiskavo o vpletenosti Litve v program ameriške obveščevalne agencije CIA, če pride do razkritja novih informacij, glede na nove dokaze, ki izhajajo iz podatkov agencije Eurocontrol in kažejo, da se letalo N787WH, ki naj bi prevažalo Abuja Zubajdaha, dne 18. februarja 2005 na svoji poti v Romunijo in Litvo ni ustavilo v Maroku; ugotavlja, da analiza podatkov agencije Eurocontrol razkriva tudi nove informacije iz načrtov letov, ki povezujejo Romunijo z Litvo, s transferjem na drugo letalo v Tirani v Albaniji dne 5. oktobra 2005, in Litvo z Afganistanom prek Kaira v Egiptu dne 26. marca 2006; meni, da je bistvenega pomena, da nove preiskave poleg zlorab položaja s strani državnih uradnikov obravnavajo tudi morebitna nezakonita pridržanja in grdo ravnanje z osebami na litovskem ozemlju; spodbuja državno tožilstvo, naj z listinami utemelji trditve, ki so bile podane v času obiska delegacije odbora LIBE, o kategoričnih zaključkih sodne preiskave, da v Litvi v objektih projektov št. 1 in 2 ni bil pridržan noben pripornik;

| 15. | ugotavlja, da so v Veliki Britaniji sprožili kazensko preiskavo v zvezi z izročitvami v Libijo, in pozdravlja odločitev, da bo sledila širša preiskava v zvezi z odgovornostjo Velike Britanije v programu ameriške obveščevalne agencije CIA, ko bo kazenska preiskava zaključena; poziva Veliko Britanijo, naj opravi to preiskavo z vso potrebno preglednostjo ter omogoči učinkovito sodelovanje žrtev in civilne družbe; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da so v Veliki Britaniji sprožili kazensko preiskavo v zvezi z izročitvami v Libijo, in pozdravlja odločitev, da bo sledila širša preiskava v zvezi z odgovornostjo Velike Britanije v programu ameriške obveščevalne agencije CIA, ko bo kazenska preiskava zaključena; poziva Veliko Britanijo, naj opravi to preiskavo z vso potrebno preglednostjo ter omogoči učinkovito sodelovanje žrtev in civilne družbe;

| 16. | se strinja, da morajo preiskave držav članic temeljiti na trdnih sodnih dokazih ter na spoštovanju nacionalnih sodnih sistemov in prava EU, ne le na domnevah medijev in javnem mnenju; |
| --- | --- |

16.

se strinja, da morajo preiskave držav članic temeljiti na trdnih sodnih dokazih ter na spoštovanju nacionalnih sodnih sistemov in prava EU, ne le na domnevah medijev in javnem mnenju;

| 17. | poziva države članice, kot so Finska, Danska, Portugalska, Italija, Združeno kraljestvo, Nemčija, Španija, Irska, Grčija, Ciper, Romunija in Poljska, ki so navedene v poročilu začasnega odbora, naj razkrijejo vse potrebne informacije o vseh osumljenih letalih, povezanih z ameriško obveščevalno agencijo CIA in njihovim ozemljem; poziva države članice, naj spoštujejo pravico do informacij in naj se ustrezno odzovejo na zahteve po dostopu do informacij; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost, ker se večina držav članic z izjemo Danske, Finske, Nemčije, Irske in Litve, ni primerno odzvala na zahteve organizacij Reprieve in Access Info Europe po dostopu do informacij za preiskovanje primerov izrednih izročitev; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, kot so Finska, Danska, Portugalska, Italija, Združeno kraljestvo, Nemčija, Španija, Irska, Grčija, Ciper, Romunija in Poljska, ki so navedene v poročilu začasnega odbora, naj razkrijejo vse potrebne informacije o vseh osumljenih letalih, povezanih z ameriško obveščevalno agencijo CIA in njihovim ozemljem; poziva države članice, naj spoštujejo pravico do informacij in naj se ustrezno odzovejo na zahteve po dostopu do informacij; v zvezi s tem izraža zaskrbljenost, ker se večina držav članic z izjemo Danske, Finske, Nemčije, Irske in Litve, ni primerno odzvala na zahteve organizacij Reprieve in Access Info Europe po dostopu do informacij za preiskovanje primerov izrednih izročitev;

| 18. | poziva države članice, naj revidirajo vse določbe ali razlage, ki so naklonjene mučenju, kakršno je pravno mnenje Michaela Wooda (nanj se nanaša omenjen resolucija Parlamenta z dne 14. februarja 2007), ki v nasprotju z mednarodno sodno prakso zatrjuje, da je legitimno prejeti in uporabiti informacije, pridobljene z mučenjem, če ne obstaja neposredna odgovornost zanj (kar spodbuja in upravičuje mučenje s strani tretjih oseb); |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj revidirajo vse določbe ali razlage, ki so naklonjene mučenju, kakršno je pravno mnenje Michaela Wooda (nanj se nanaša omenjen resolucija Parlamenta z dne 14. februarja 2007), ki v nasprotju z mednarodno sodno prakso zatrjuje, da je legitimno prejeti in uporabiti informacije, pridobljene z mučenjem, če ne obstaja neposredna odgovornost zanj (kar spodbuja in upravičuje mučenje s strani tretjih oseb);

| 19. | poziva vse države članice EU, naj podpišejo in ratificirajo mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; |
| --- | --- |

19.

poziva vse države članice EU, naj podpišejo in ratificirajo mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem;

| 20. | glede na vse večje sodelovanje in izmenjavo informacij med obveščevalnimi in varnostnimi službami poziva države članice, naj zagotovijo popoln demokratični nadzor nad temi službami in njihovimi dejavnostmi z ustreznim internim, izvršnim, sodnim in neodvisnim parlamentarnim nadzorom, po možnosti prek posebnih parlamentarnih odborov s širokim dometom in pooblastili, vključno s pooblastili za zahtevanje informacij, in z zadostnimi preiskovalnimi in raziskovalnimi sredstvi, da bi lahko preučili ne le zadeve, kot so politika, upravljanje in finance, temveč tudi poslovanje teh služb; |
| --- | --- |

20.

glede na vse večje sodelovanje in izmenjavo informacij med obveščevalnimi in varnostnimi službami poziva države članice, naj zagotovijo popoln demokratični nadzor nad temi službami in njihovimi dejavnostmi z ustreznim internim, izvršnim, sodnim in neodvisnim parlamentarnim nadzorom, po možnosti prek posebnih parlamentarnih odborov s širokim dometom in pooblastili, vključno s pooblastili za zahtevanje informacij, in z zadostnimi preiskovalnimi in raziskovalnimi sredstvi, da bi lahko preučili ne le zadeve, kot so politika, upravljanje in finance, temveč tudi poslovanje teh služb;

Odgovor institucij EU

| 21. | meni, da mora EU nujno obsoditi vse zlorabe v boju proti terorizmu, vključno s tistimi, ki so se dogajale na njenem ozemlju, da bo EU lahko delovala skladno s svojimi vrednotami, pa tudi zato, da jih bo lahko verodostojno zagovarjala v svojih zunanjih partnerstvih; |
| --- | --- |

21.

meni, da mora EU nujno obsoditi vse zlorabe v boju proti terorizmu, vključno s tistimi, ki so se dogajale na njenem ozemlju, da bo EU lahko delovala skladno s svojimi vrednotami, pa tudi zato, da jih bo lahko verodostojno zagovarjala v svojih zunanjih partnerstvih;

| 22. | opozarja, da se Svet nikoli ni uradno opravičil, ker je kršil načela, zapisana v Pogodbah, o lojalnem sodelovanju med institucijami Unije, ko je na neprimeren način poskušal prepričati Parlament, naj zagotovi namerno skrajšane različice zapisnikov za zasedanja Delovne skupine Sveta za mednarodno javno pravo COJUR in Delovne skupine Sveta za čezatlantske odnose COTRA) z visokimi severnoameriškimi uradniki; pričakuje opravičilo Sveta; |
| --- | --- |

22.

opozarja, da se Svet nikoli ni uradno opravičil, ker je kršil načela, zapisana v Pogodbah, o lojalnem sodelovanju med institucijami Unije, ko je na neprimeren način poskušal prepričati Parlament, naj zagotovi namerno skrajšane različice zapisnikov za zasedanja Delovne skupine Sveta za mednarodno javno pravo COJUR in Delovne skupine Sveta za čezatlantske odnose COTRA) z visokimi severnoameriškimi uradniki; pričakuje opravičilo Sveta;

| 23. | pričakuje, da bo Svet končno podal izjavo, s katero bo priznal vpletenost držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA in težave, s katerimi se soočajo države članice v okviru preiskav; |
| --- | --- |

23.

pričakuje, da bo Svet končno podal izjavo, s katero bo priznal vpletenost držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA in težave, s katerimi se soočajo države članice v okviru preiskav;

| 24. | poziva Svet, naj v celoti podpre postopke iskanja resnice in odgovornosti v državah članicah, tako da uradno obravnava zadevo na zasedanjih PNZ, deli vse informacije, ponudi pomoč pri preiskavah in predvsem odobri zahteve po dostopu do dokumentov; |
| --- | --- |

24.

poziva Svet, naj v celoti podpre postopke iskanja resnice in odgovornosti v državah članicah, tako da uradno obravnava zadevo na zasedanjih PNZ, deli vse informacije, ponudi pomoč pri preiskavah in predvsem odobri zahteve po dostopu do dokumentov;

| 25. | poziva Svet, naj opravi predstavitve z ustreznimi agencijami EU za varnost, predvsem Europolom, Eurojustom in koordinatorjem EU za boj proti terorizmu, da pojasnijo svojo seznanjenost z vpletenostjo držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA in z odzivom EU; nadalje poziva Svet, naj predlaga varovalne mehanizme, ki bodo zagotavljali spoštovanje človekovih pravic pri izmenjavi obveščevalnih podatkov ter strogo ločevanje med vlogami, ki jih imajo obveščevalne dejavnosti in dejavnosti kazenskega pregona, tako da obveščevalne agencije ne bodo imele pooblastil za aretacijo in pridržanje, in naj v enem letu poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

25.

poziva Svet, naj opravi predstavitve z ustreznimi agencijami EU za varnost, predvsem Europolom, Eurojustom in koordinatorjem EU za boj proti terorizmu, da pojasnijo svojo seznanjenost z vpletenostjo držav članic v program ameriške obveščevalne agencije CIA in z odzivom EU; nadalje poziva Svet, naj predlaga varovalne mehanizme, ki bodo zagotavljali spoštovanje človekovih pravic pri izmenjavi obveščevalnih podatkov ter strogo ločevanje med vlogami, ki jih imajo obveščevalne dejavnosti in dejavnosti kazenskega pregona, tako da obveščevalne agencije ne bodo imele pooblastil za aretacijo in pridržanje, in naj v enem letu poroča Parlamentu;

| 26. | poziva Svet, naj spodbuja države članice k izmenjavi najboljših praks v zvezi s parlamentarnim in sodnim nadzorom nad obveščevalnimi službami z vključevanjem nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta v ta prizadevanja; |
| --- | --- |

26.

poziva Svet, naj spodbuja države članice k izmenjavi najboljših praks v zvezi s parlamentarnim in sodnim nadzorom nad obveščevalnimi službami z vključevanjem nacionalnih parlamentov in Evropskega parlamenta v ta prizadevanja;

| 27. | ponovno poziva Svet in države članice, naj zanašanje zgolj na diplomatska zagotovila iz tretjih držav izključijo kot podlago za izročitev ali izgon, kadar obstaja nevarnost, da bodo posamezniki mučeni, da se bo z njimi grdo ravnalo ali da se jim bo sodilo na podlagi tako pridobljenih dokazov; |
| --- | --- |

27.

ponovno poziva Svet in države članice, naj zanašanje zgolj na diplomatska zagotovila iz tretjih držav izključijo kot podlago za izročitev ali izgon, kadar obstaja nevarnost, da bodo posamezniki mučeni, da se bo z njimi grdo ravnalo ali da se jim bo sodilo na podlagi tako pridobljenih dokazov;

| 28. | poziva ustrezne organe, naj se ne sklicujejo na državno tajnost v zvezi z mednarodnim sodelovanjem med obveščevalnimi službami, da bi tako preprečili uveljavljanje odgovornosti in plačilo odškodnin, ter vztraja, da tajnost lahko utemeljijo samo dejansko obstoječi razlogi nacionalne varnosti, to tajnost pa v vsakem primeru razveljavijo brezpogojne obveznosti v zvezi s temeljnimi pravicami, kot je absolutna prepoved mučenja; |
| --- | --- |

28.

poziva ustrezne organe, naj se ne sklicujejo na državno tajnost v zvezi z mednarodnim sodelovanjem med obveščevalnimi službami, da bi tako preprečili uveljavljanje odgovornosti in plačilo odškodnin, ter vztraja, da tajnost lahko utemeljijo samo dejansko obstoječi razlogi nacionalne varnosti, to tajnost pa v vsakem primeru razveljavijo brezpogojne obveznosti v zvezi s temeljnimi pravicami, kot je absolutna prepoved mučenja;

| 29. | poziva ustrezne organe, naj poskrbijo za jasno ločevanje med obveščevalnimi dejavnostmi in dejavnostmi varnostnih služb na eni strani ter organi kazenskega pregona na drugi strani, da bi tako zagotovili izvrševanje splošnega načela "nemo iudex in sua causa"; |
| --- | --- |

29.

poziva ustrezne organe, naj poskrbijo za jasno ločevanje med obveščevalnimi dejavnostmi in dejavnostmi varnostnih služb na eni strani ter organi kazenskega pregona na drugi strani, da bi tako zagotovili izvrševanje splošnega načela "nemo iudex in sua causa";

| 30. | poudarja, da je začasni odbor, ki je opravil preiskavo, na katero sta se oprli njegovi resoluciji z dne 14. februarja 2007 in 19. februarja 2009, razkril, da so bili postopki za izdajo dovoljenja in nadzor civilnih letal, ki so letela čez ozemlje držav članic ali na njem pristala, nadvse pomanjkljivi, kar ni omogočilo le tega, da so jih zlorabili za "izredne izročitve" v programu ameriške obveščevalne agencije CIA, ampak tudi to, da so jih zlahka obšle združbe organiziranega kriminala, vključno s terorističnimi mrežami; opozarja tudi na pristojnost Unije na področju varovanja in varnosti v prometu ter na priporočilo Parlamenta Komisiji, naj uredi in spremlja upravljanje zračnega prostora EU, letališč in nekomercialnega letalstva; zato poziva EU in njene države članice, naj ne odlašajo več s temeljito revizijo izvajanja Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (čikaška konvencija) v zvezi z dovoljenji in pregledi civilnih letal, ki letijo skozi zračni prostor držav članic ali pristajajo na njihovem ozemlju, da bi zagotovili večjo varnost in sistematično izvajanje kontrol, kar zahteva predčasno identifikacijo potnikov in posadk in zagotavlja, da vsi leti, uvrščeni med "državne lete" (ki so izvzeti iz področja uporabe čikaške konvencije), dobijo predhodno in ustrezno dovoljenje; opozarja tudi na priporočilo Parlamenta, da morajo države članice učinkovito uveljaviti tokijsko konvencijo o kaznivih in drugih določenih dejanjih, storjenih na krovu letal; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je začasni odbor, ki je opravil preiskavo, na katero sta se oprli njegovi resoluciji z dne 14. februarja 2007 in 19. februarja 2009, razkril, da so bili postopki za izdajo dovoljenja in nadzor civilnih letal, ki so letela čez ozemlje držav članic ali na njem pristala, nadvse pomanjkljivi, kar ni omogočilo le tega, da so jih zlorabili za "izredne izročitve" v programu ameriške obveščevalne agencije CIA, ampak tudi to, da so jih zlahka obšle združbe organiziranega kriminala, vključno s terorističnimi mrežami; opozarja tudi na pristojnost Unije na področju varovanja in varnosti v prometu ter na priporočilo Parlamenta Komisiji, naj uredi in spremlja upravljanje zračnega prostora EU, letališč in nekomercialnega letalstva; zato poziva EU in njene države članice, naj ne odlašajo več s temeljito revizijo izvajanja Konvencije o mednarodnem civilnem letalstvu (čikaška konvencija) v zvezi z dovoljenji in pregledi civilnih letal, ki letijo skozi zračni prostor držav članic ali pristajajo na njihovem ozemlju, da bi zagotovili večjo varnost in sistematično izvajanje kontrol, kar zahteva predčasno identifikacijo potnikov in posadk in zagotavlja, da vsi leti, uvrščeni med "državne lete" (ki so izvzeti iz področja uporabe čikaške konvencije), dobijo predhodno in ustrezno dovoljenje; opozarja tudi na priporočilo Parlamenta, da morajo države članice učinkovito uveljaviti tokijsko konvencijo o kaznivih in drugih določenih dejanjih, storjenih na krovu letal;

| 31. | je seznanjen s pobudami Komisije v odgovor na priporočila Parlamenta; obžaluje pa, da niso del širšega programa in strategije, ki bi zagotavljala prevzem odgovornosti zaradi kršitev človekovih pravic, storjenih v okviru programa ameriške obveščevalne agencije CIA, ter potrebno odškodnino in nadomestilo žrtvam; |
| --- | --- |

31.

je seznanjen s pobudami Komisije v odgovor na priporočila Parlamenta; obžaluje pa, da niso del širšega programa in strategije, ki bi zagotavljala prevzem odgovornosti zaradi kršitev človekovih pravic, storjenih v okviru programa ameriške obveščevalne agencije CIA, ter potrebno odškodnino in nadomestilo žrtvam;

| 32. | poziva Komisijo, naj razišče, ali so bile s sodelovanjem v programu ameriške obveščevalne agencije CIA kršene določbe EU, predvsem tiste o azilu in pravosodnem sodelovanju; |
| --- | --- |

32.

poziva Komisijo, naj razišče, ali so bile s sodelovanjem v programu ameriške obveščevalne agencije CIA kršene določbe EU, predvsem tiste o azilu in pravosodnem sodelovanju;

| 33. | poziva Komisijo, naj olajša in podpre pravno pomoč in pravosodno sodelovanje, ki bo temeljilo na spoštovanju človekovih pravic, med preiskovalnimi organi in odvetniki, ki sodelujejo pri iskanju odgovornih v državah članicah, ter naj zlasti zagotovi, da se izmenjajo pomembne informacije, in naj spodbudi učinkovito uporabo vseh razpoložljivih instrumentov in virov EU; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj olajša in podpre pravno pomoč in pravosodno sodelovanje, ki bo temeljilo na spoštovanju človekovih pravic, med preiskovalnimi organi in odvetniki, ki sodelujejo pri iskanju odgovornih v državah članicah, ter naj zlasti zagotovi, da se izmenjajo pomembne informacije, in naj spodbudi učinkovito uporabo vseh razpoložljivih instrumentov in virov EU;

| 34. | poziva Komisijo, naj v enem letu sprejme okvir, ki bo vključeval obveznosti poročanja za države članice, na podlagi katerih bi spremljali in podpirali nacionalne postopke za ugotavljanje odgovornosti, vključno s smernicami o preiskavah, skladnih z zahtevami na področju človekovih pravic, na podlagi standardov, ki jih oblikujeta Svet Evrope in OZN; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj v enem letu sprejme okvir, ki bo vključeval obveznosti poročanja za države članice, na podlagi katerih bi spremljali in podpirali nacionalne postopke za ugotavljanje odgovornosti, vključno s smernicami o preiskavah, skladnih z zahtevami na področju človekovih pravic, na podlagi standardov, ki jih oblikujeta Svet Evrope in OZN;

| 35. | poziva Komisijo, naj ob upoštevanju institucionalnih pomanjkljivosti, ki so se pokazale v kontekstu programa ameriške obveščevalne agencije CIA, sprejme ukrepe, namenjene večji zmožnosti EU za preprečevanje in obravnavanje kršitev človekovih pravic na ravni EU, ter zagotovi večjo vlogo Parlamenta; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj ob upoštevanju institucionalnih pomanjkljivosti, ki so se pokazale v kontekstu programa ameriške obveščevalne agencije CIA, sprejme ukrepe, namenjene večji zmožnosti EU za preprečevanje in obravnavanje kršitev človekovih pravic na ravni EU, ter zagotovi večjo vlogo Parlamenta;

| 36. | poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi predlagala ukrepe za stalno sodelovanje in izmenjavo informacij med Evropskim parlamentom in parlamentarnimi odbori za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb držav članic v primerih, ki kažejo, da so se na ozemlju Evropske unije izvajali skupni ukrepi obveščevalnih in varnostnih služb držav članic; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj razmisli o tem, da bi predlagala ukrepe za stalno sodelovanje in izmenjavo informacij med Evropskim parlamentom in parlamentarnimi odbori za nadzor obveščevalnih in varnostnih služb držav članic v primerih, ki kažejo, da so se na ozemlju Evropske unije izvajali skupni ukrepi obveščevalnih in varnostnih služb držav članic;

| 37. | poziva Komisijo, naj predloži predloge za pripravo ureditev za demokratični nadzor nad čezmejnimi obveščevalnimi dejavnostmi v okviru protiterorističnih politik EU; namerava v celoti izkoristiti svoje parlamentarne pristojnosti za temeljit pregled protiterorističnih politik, skladno s priporočili, ki jih je pripravil študijski oddelek Parlamenta (PE 453.207); |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj predloži predloge za pripravo ureditev za demokratični nadzor nad čezmejnimi obveščevalnimi dejavnostmi v okviru protiterorističnih politik EU; namerava v celoti izkoristiti svoje parlamentarne pristojnosti za temeljit pregled protiterorističnih politik, skladno s priporočili, ki jih je pripravil študijski oddelek Parlamenta (PE 453.207);

| 38. | poziva evropskega varuha človekovih pravic, naj razišče pomanjkljivosti Komisije in Sveta ter agencij EU za varnost, zlasti Europola in Eurojusta, v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic ter načel dobrega upravljanja in lojalnega sodelovanja glede na njihov odziv na priporočila začasnega odbora TDIP; |
| --- | --- |

38.

poziva evropskega varuha človekovih pravic, naj razišče pomanjkljivosti Komisije in Sveta ter agencij EU za varnost, zlasti Europola in Eurojusta, v zvezi s spoštovanjem temeljnih pravic ter načel dobrega upravljanja in lojalnega sodelovanja glede na njihov odziv na priporočila začasnega odbora TDIP;

| 39. | poziva EU, naj zagotovi, da bo popolnoma spoštovala svoje mednarodne obveznosti ter da se bodo politika EU in instrumenti zunanje politike, kot so smernice o mučenju in dialogi o človekovih pravicah, v celoti izvajali, s čimer si bo zagotovila močnejši položaj in bo lahko zahtevala strogo izvajanje klavzul o človekovih pravicah iz vseh mednarodnih sporazumov, ki jih podpiše, ter od svojih največjih zaveznic, na primer ZDA, terjala, da spoštujejo svoje nacionalno in mednarodno pravo; |
| --- | --- |

39.

poziva EU, naj zagotovi, da bo popolnoma spoštovala svoje mednarodne obveznosti ter da se bodo politika EU in instrumenti zunanje politike, kot so smernice o mučenju in dialogi o človekovih pravicah, v celoti izvajali, s čimer si bo zagotovila močnejši položaj in bo lahko zahtevala strogo izvajanje klavzul o človekovih pravicah iz vseh mednarodnih sporazumov, ki jih podpiše, ter od svojih največjih zaveznic, na primer ZDA, terjala, da spoštujejo svoje nacionalno in mednarodno pravo;

| 40. | ponovno potrjuje, da se smeta mednarodni boj proti terorizmu in dvostransko ali večstransko mednarodno sodelovanje na tem področju, tudi v okviru Nata ali med obveščevalnimi in varnostnimi službami, izvajati samo ob popolnem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v okviru ustreznega demokratičnega in sodnega nadzora; poziva države članice, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (EEAS) in Svet, naj zagotovijo, da se bodo ta načela uporabljala v njihovih zunanjih odnosih, in vztraja, da bi morali vsi temeljito oceniti rezultate svojih sopogodbenic na področju človekovih pravic, preden sklenejo kakršen koli nov sporazum, predvsem o sodelovanju obveščevalnih služb in izmenjavi informacij, opraviti revizijo obstoječih sporazumov, pri katerih sopogodbenice ne spoštujejo človekove pravice, ter o sklepih takšnih ocen in revizij obvestiti Evropski parlament; |
| --- | --- |

40.

ponovno potrjuje, da se smeta mednarodni boj proti terorizmu in dvostransko ali večstransko mednarodno sodelovanje na tem področju, tudi v okviru Nata ali med obveščevalnimi in varnostnimi službami, izvajati samo ob popolnem spoštovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter v okviru ustreznega demokratičnega in sodnega nadzora; poziva države članice, Komisijo, Evropsko službo za zunanje delovanje (EEAS) in Svet, naj zagotovijo, da se bodo ta načela uporabljala v njihovih zunanjih odnosih, in vztraja, da bi morali vsi temeljito oceniti rezultate svojih sopogodbenic na področju človekovih pravic, preden sklenejo kakršen koli nov sporazum, predvsem o sodelovanju obveščevalnih služb in izmenjavi informacij, opraviti revizijo obstoječih sporazumov, pri katerih sopogodbenice ne spoštujejo človekove pravice, ter o sklepih takšnih ocen in revizij obvestiti Evropski parlament;

| 41. | opozarja, da se poseganje tujih specialnih služb v zadeve suverenih držav članic EU v prihodnje ne sme ponoviti in da se mora boj proti terorizmu izvajati s popolnim spoštovanjem človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države; |
| --- | --- |

41.

opozarja, da se poseganje tujih specialnih služb v zadeve suverenih držav članic EU v prihodnje ne sme ponoviti in da se mora boj proti terorizmu izvajati s popolnim spoštovanjem človekovih pravic, temeljnih svoboščin, demokracije in pravne države;

| 42. | opozarja, da izbirni protokol h konvenciji proti mučenju zahteva vzpostavitev sistemov spremljanja, ki pokrivajo vse primere odvzema prostosti, in poudarja, da upoštevanje tega mednarodnega instrumenta zagotavlja dodatno zaščito; močno spodbuja partnerske države EU, naj ratificirajo izbirni protokol in oblikujejo neodvisne nacionalne preventivne mehanizme, ki bodo v skladu s pariškimi načeli, in naj ratificirajo mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da izbirni protokol h konvenciji proti mučenju zahteva vzpostavitev sistemov spremljanja, ki pokrivajo vse primere odvzema prostosti, in poudarja, da upoštevanje tega mednarodnega instrumenta zagotavlja dodatno zaščito; močno spodbuja partnerske države EU, naj ratificirajo izbirni protokol in oblikujejo neodvisne nacionalne preventivne mehanizme, ki bodo v skladu s pariškimi načeli, in naj ratificirajo mednarodno konvencijo o zaščiti vseh oseb pred prisilnim izginotjem;

| 43. | ponavlja svoj poziv v skladu z mednarodnim pravom in predvsem členom 12 konvencije proti mučenju, naj vse države, ki se soočajo z verodostojnimi obtožbami, storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo potrebna pojasnila, ter, če se obtožbe nadaljujejo, opravijo temeljite preiskave in poizvedbe v zvezi z vsemi domnevnimi dejanji izjemne izročitve, tajnih zaporov, mučenja in drugih večjih kršitev človekovih pravic, tako da se odkrije resnica in po potrebi ugotovi odgovornost, zagotovi prevzem odgovornosti ter prepreči nekaznovanost, tudi s tem, da se posameznikom sodi, kadar obstajajo dokazi o kazenski odgovornosti; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile ustrezno izvajanje ukrepov iz skupne študije ZN o globalnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu, zlasti v zvezi z naknadnim pismom, ki so ga imetniki mandatov za posebne postopke dne 21. oktobra 2011 poslali 59 državam in v njem prosili njihove vlade, naj jih seznanijo z izvajanjem priporočil iz te študije; |
| --- | --- |

43.

ponavlja svoj poziv v skladu z mednarodnim pravom in predvsem členom 12 konvencije proti mučenju, naj vse države, ki se soočajo z verodostojnimi obtožbami, storijo vse, kar je v njihovi moči, da zagotovijo potrebna pojasnila, ter, če se obtožbe nadaljujejo, opravijo temeljite preiskave in poizvedbe v zvezi z vsemi domnevnimi dejanji izjemne izročitve, tajnih zaporov, mučenja in drugih večjih kršitev človekovih pravic, tako da se odkrije resnica in po potrebi ugotovi odgovornost, zagotovi prevzem odgovornosti ter prepreči nekaznovanost, tudi s tem, da se posameznikom sodi, kadar obstajajo dokazi o kazenski odgovornosti; v zvezi s tem poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice, naj sprejmejo vse potrebne ukrepe, da bi zagotovile ustrezno izvajanje ukrepov iz skupne študije ZN o globalnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu, zlasti v zvezi z naknadnim pismom, ki so ga imetniki mandatov za posebne postopke dne 21. oktobra 2011 poslali 59 državam in v njem prosili njihove vlade, naj jih seznanijo z izvajanjem priporočil iz te študije;

| 44. | poziva EU, naj zagotovi, da države članice, pridružene države in države partnerice (zlasti tiste iz sporazuma iz Cotonouja), ki so potrdile, da bodo sprejele bivše zapornike iz Guantánama, tem osebam dejansko zagotovijo popolno podporo, kar zadeva življenjske pogoje, olajševanje njihovega vključevanja v družbo, zdravstveno oskrbo, vključno s psihičnim okrevanjem, dostop do osebnih dokumentov in potnih listin, uveljavljanje pravice do združitve družine in vse druge temeljne pravice, ki so dane osebam s statusom političnih azilantov; |
| --- | --- |

44.

poziva EU, naj zagotovi, da države članice, pridružene države in države partnerice (zlasti tiste iz sporazuma iz Cotonouja), ki so potrdile, da bodo sprejele bivše zapornike iz Guantánama, tem osebam dejansko zagotovijo popolno podporo, kar zadeva življenjske pogoje, olajševanje njihovega vključevanja v družbo, zdravstveno oskrbo, vključno s psihičnim okrevanjem, dostop do osebnih dokumentov in potnih listin, uveljavljanje pravice do združitve družine in vse druge temeljne pravice, ki so dane osebam s statusom političnih azilantov;

| 45. | je zlasti zaskrbljen zaradi postopka, ki ga je izvedla ameriška vojaška komisija v zvezi z Abdom Al Rahimom Al Naširijem, ki bi mu lahko izrekli smrtno kazen, če bi ga obsodili; poziva oblasti ZDA, naj izključijo možnost izreka smrtne kazni Abdu Al Rahimu Al Naširiju in ponavlja svoje dolgotrajno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in vsakršnih okoliščinah; ugotavlja, da Evropsko sodišče za človekove pravice obravnava Al Naširijev primer od 6. maja 2011; poziva oblasti vseh držav, v katerih je bil Abd Al Rahim Al Naširi zaprt, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, da bi zagotovile, da Al Naširija ne bo doletela smrtna kazen; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj o Al Naširijevem primeru z ZDA prednostno razpravlja in tako izvaja smernice EU o smrtni kazni; |
| --- | --- |

45.

je zlasti zaskrbljen zaradi postopka, ki ga je izvedla ameriška vojaška komisija v zvezi z Abdom Al Rahimom Al Naširijem, ki bi mu lahko izrekli smrtno kazen, če bi ga obsodili; poziva oblasti ZDA, naj izključijo možnost izreka smrtne kazni Abdu Al Rahimu Al Naširiju in ponavlja svoje dolgotrajno nasprotovanje smrtni kazni v vseh primerih in vsakršnih okoliščinah; ugotavlja, da Evropsko sodišče za človekove pravice obravnava Al Naširijev primer od 6. maja 2011; poziva oblasti vseh držav, v katerih je bil Abd Al Rahim Al Naširi zaprt, naj uporabijo vsa razpoložljiva sredstva, da bi zagotovile, da Al Naširija ne bo doletela smrtna kazen; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj o Al Naširijevem primeru z ZDA prednostno razpravlja in tako izvaja smernice EU o smrtni kazni;

| 46. | ponovno poudarja, da je dosledna uporaba klavzule o človekovih pravicah v sporazumih z državami nečlanicami EU ključnega pomena v odnosih med EU in njenimi državami članicami ter temi državami, in meni, da je zdaj pravi zagon, da se razišče, kako so evropske vlade sodelovale z represivnim aparatom diktature v imenu boja proti terorizmu; v zvezi s tem meni, da mora na novo revidirana evropska sosedska politika močno podpreti reformo varnostnega sektorja, ki mora zagotoviti predvsem jasno ločitev obveščevalnih funkcij od kazenskega pregona; poziva Evropsko službo za zunanje zadeve, Svet in Komisijo, naj okrepijo svoje sodelovanje z odborom za preprečevanje mučenja in drugimi ustreznimi mehanizmi Sveta Evrope pri načrtovanju in izvajanju projektov pomoči v boju proti terorizmu s tretjimi državami in v vseh oblikah dialoga s tretjimi državami v okviru boja proti terorizmu; |
| --- | --- |

46.

ponovno poudarja, da je dosledna uporaba klavzule o človekovih pravicah v sporazumih z državami nečlanicami EU ključnega pomena v odnosih med EU in njenimi državami članicami ter temi državami, in meni, da je zdaj pravi zagon, da se razišče, kako so evropske vlade sodelovale z represivnim aparatom diktature v imenu boja proti terorizmu; v zvezi s tem meni, da mora na novo revidirana evropska sosedska politika močno podpreti reformo varnostnega sektorja, ki mora zagotoviti predvsem jasno ločitev obveščevalnih funkcij od kazenskega pregona; poziva Evropsko službo za zunanje zadeve, Svet in Komisijo, naj okrepijo svoje sodelovanje z odborom za preprečevanje mučenja in drugimi ustreznimi mehanizmi Sveta Evrope pri načrtovanju in izvajanju projektov pomoči v boju proti terorizmu s tretjimi državami in v vseh oblikah dialoga s tretjimi državami v okviru boja proti terorizmu;

| 47. | poziva oblasti Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, naj ugotovijo, kdo so odgovorni, in zagotovijo, da bodo odgovarjali za ugrabitev, domnevno zaradi napačne identifikacije, Kaleda El Masrija, ki je vodilo k njegovemu nezakonitemu zaprtju in domnevnemu mučenju; obsoja nedejavnost tožilstva v Skopju pri kazenski preiskavi pritožbe Kaleda El Masrija; ugotavlja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice prevzelo ta primer in da je imel veliki senat 16. maja 2012 svoje prvo zaslišanje; meni, da ravnanje vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ni v skladu s temeljnimi načeli EU o temeljih pravicah in pravni državi ter da mora Komisija odpreti to vprašanje v zvezi s kandidaturo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za pristop k EU; |
| --- | --- |

47.

poziva oblasti Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije, naj ugotovijo, kdo so odgovorni, in zagotovijo, da bodo odgovarjali za ugrabitev, domnevno zaradi napačne identifikacije, Kaleda El Masrija, ki je vodilo k njegovemu nezakonitemu zaprtju in domnevnemu mučenju; obsoja nedejavnost tožilstva v Skopju pri kazenski preiskavi pritožbe Kaleda El Masrija; ugotavlja, da je Evropsko sodišče za človekove pravice prevzelo ta primer in da je imel veliki senat 16. maja 2012 svoje prvo zaslišanje; meni, da ravnanje vlade Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije ni v skladu s temeljnimi načeli EU o temeljih pravicah in pravni državi ter da mora Komisija odpreti to vprašanje v zvezi s kandidaturo Nekdanje jugoslovanske republike Makedonije za pristop k EU;

| 48. | poziva organe Nata in ZDA, naj opravijo lastne preiskave, tesno sodelujejo v parlamentarnih ali sodnih preiskavah EU in držav članic o teh zadevah (31), tudi tako, da se po potrebi nemudoma odzovejo na prošnje po vzajemni pravni pomoči, razkrijejo podatke o programih izrednih izročitev in drugih praksah, ki kršijo človekove pravice in temeljne svoboščine, ter pooblaščencem osumljencev dajo vse potrebne podatke, da lahko zagovarjajo svoje stranke; poziva, da se potrdi, da vsi Natovi sporazumi ter sporazumi med Natom in EU ter drugi čezatlantski sporazumi spoštujejo temeljne pravice; |
| --- | --- |

48.

poziva organe Nata in ZDA, naj opravijo lastne preiskave, tesno sodelujejo v parlamentarnih ali sodnih preiskavah EU in držav članic o teh zadevah (31), tudi tako, da se po potrebi nemudoma odzovejo na prošnje po vzajemni pravni pomoči, razkrijejo podatke o programih izrednih izročitev in drugih praksah, ki kršijo človekove pravice in temeljne svoboščine, ter pooblaščencem osumljencev dajo vse potrebne podatke, da lahko zagovarjajo svoje stranke; poziva, da se potrdi, da vsi Natovi sporazumi ter sporazumi med Natom in EU ter drugi čezatlantski sporazumi spoštujejo temeljne pravice;

| 49. | izraža spoštovanje do pobud civilne družbe ZDA, da leta 2010 ustanovi neodvisno dvostrankarsko delovno skupino za preučitev politike in ukrepov vlade ZDA v zvezi s prijetjem, pridržanjem in pregonom "osumljenih teroristov" ter ameriškega nadzora med Clintonovo, Bushevo in Obamovo administracijo; |
| --- | --- |

49.

izraža spoštovanje do pobud civilne družbe ZDA, da leta 2010 ustanovi neodvisno dvostrankarsko delovno skupino za preučitev politike in ukrepov vlade ZDA v zvezi s prijetjem, pridržanjem in pregonom "osumljenih teroristov" ter ameriškega nadzora med Clintonovo, Bushevo in Obamovo administracijo;

| 50. | poziva ZDA, glede na osrednjo vlogo čezatlantskega partnerstva in vodilni položaj ZDA na tem področju, naj opravijo temeljito preiskavo in zagotovijo prevzem odgovornosti za vsak primer zlorabe, ki so ga storile, zagotovijo, da se izvaja ustrezno nacionalno in mednarodno pravo, da se tako zapolnijo pravne vrzeli, naj odpravijo vojaška sodišča, v celoti uporabljajo kazensko pravo za osumljene terorizma ter spet vzpostavijo pregled nad pridržanji in spoštovanje načela habeas corpus, pravično sojenje, svobodo pred mučenjem in nediskriminacijo med tujci in državljani ZDA; |
| --- | --- |

50.

poziva ZDA, glede na osrednjo vlogo čezatlantskega partnerstva in vodilni položaj ZDA na tem področju, naj opravijo temeljito preiskavo in zagotovijo prevzem odgovornosti za vsak primer zlorabe, ki so ga storile, zagotovijo, da se izvaja ustrezno nacionalno in mednarodno pravo, da se tako zapolnijo pravne vrzeli, naj odpravijo vojaška sodišča, v celoti uporabljajo kazensko pravo za osumljene terorizma ter spet vzpostavijo pregled nad pridržanji in spoštovanje načela habeas corpus, pravično sojenje, svobodo pred mučenjem in nediskriminacijo med tujci in državljani ZDA;

| 51. | poziva predsednika Obamo, naj izpolni svojo obljubo iz januarja 2009, da bo zaprl zapor v zalivu Guantánamo, da bo vsakemu zaporniku, ki ne bo obtožen, omogočena čimprejšnja vrnitev v domovino ali v drugo varno državo in da se bo zapornikom v Guantánamu, proti katerim obstaja dovolj dopustnih dokazov, nemudoma sodilo na pravičnem in javnem sojenju pred neodvisnim, nepristranskim sodiščem in da bodo v primeru obsodbe prestajali zaporno kazen v ZDA v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi in načeli; na podoben način poziva k preiskavi kršitev človekovih pravic v Guantánamu in pojasnitvi odgovornosti; |
| --- | --- |

51.

poziva predsednika Obamo, naj izpolni svojo obljubo iz januarja 2009, da bo zaprl zapor v zalivu Guantánamo, da bo vsakemu zaporniku, ki ne bo obtožen, omogočena čimprejšnja vrnitev v domovino ali v drugo varno državo in da se bo zapornikom v Guantánamu, proti katerim obstaja dovolj dopustnih dokazov, nemudoma sodilo na pravičnem in javnem sojenju pred neodvisnim, nepristranskim sodiščem in da bodo v primeru obsodbe prestajali zaporno kazen v ZDA v skladu z veljavnimi mednarodnimi standardi in načeli; na podoben način poziva k preiskavi kršitev človekovih pravic v Guantánamu in pojasnitvi odgovornosti;

| 52. | poziva, naj vsi zaporniki, ki ne bodo obtoženi, vendar se ne morejo vrniti v domovino, ker obstaja dejansko tveganje, da jih bodo tam mučili ali preganjali, dobijo priložnost, da se naselijo v ZDA z zagotovljeno humanitarno zaščito in naj jim bo zdodeljena odškodnina (32), ter spodbuja tudi države članice EU, naj bodo pripravljene sprejeti te nekdanje zapornike iz Guantánama; |
| --- | --- |

52.

poziva, naj vsi zaporniki, ki ne bodo obtoženi, vendar se ne morejo vrniti v domovino, ker obstaja dejansko tveganje, da jih bodo tam mučili ali preganjali, dobijo priložnost, da se naselijo v ZDA z zagotovljeno humanitarno zaščito in naj jim bo zdodeljena odškodnina (32), ter spodbuja tudi države članice EU, naj bodo pripravljene sprejeti te nekdanje zapornike iz Guantánama;

| 53. | poziva oblasti ZDA, naj razveljavijo pooblastilo priprtja za nedoločen čas brez obtožbe ali sojenja v okviru zakona o izvrševanju obrambnega proračuna; |
| --- | --- |

53.

poziva oblasti ZDA, naj razveljavijo pooblastilo priprtja za nedoločen čas brez obtožbe ali sojenja v okviru zakona o izvrševanju obrambnega proračuna;

| 54. | poziva konferenco predsednikov delegacij, naj zagotovi, da se začnejo parlamentarni dialogi o varstvu temeljnih pravic v okviru boja proti terorizmu na podlagi ugotovitev skupne študije ZN o globalnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu in nadaljnjih ukrepov v zvezi s tem ter na podlagi primerov dobrih praks ZN o pravnih in institucionalnih okvirih in ukrepih, ki zagotavljajo, da obveščevalne agencije v boju proti terorizmu spoštujejo človekove pravice, vključno z njihovim nadzorom; |
| --- | --- |

54.

poziva konferenco predsednikov delegacij, naj zagotovi, da se začnejo parlamentarni dialogi o varstvu temeljnih pravic v okviru boja proti terorizmu na podlagi ugotovitev skupne študije ZN o globalnih praksah v zvezi s skrivnim pridržanjem v okviru boja proti terorizmu in nadaljnjih ukrepov v zvezi s tem ter na podlagi primerov dobrih praks ZN o pravnih in institucionalnih okvirih in ukrepih, ki zagotavljajo, da obveščevalne agencije v boju proti terorizmu spoštujejo človekove pravice, vključno z njihovim nadzorom;

| 55. | se zavezuje, da bo svojo naslednjo skupno parlamentarno sejo z nacionalnimi parlamenti namenil preučitvi vloge parlamentov pri zagotavljanju prevzema odgovornosti ob kršitvah človekovih pravic v okviru programa ameriške obveščevalne agencije CIA ter spodbujanju obsežnejšega sodelovanja in redne izmenjave med nacionalnimi nadzornimi organi, ki so zadolženi za nadzor obveščevalnih služb, pri čemer bo seja potekala v navzočnosti ustreznih nacionalnih organov, institucij in agencij EU; |
| --- | --- |

55.

se zavezuje, da bo svojo naslednjo skupno parlamentarno sejo z nacionalnimi parlamenti namenil preučitvi vloge parlamentov pri zagotavljanju prevzema odgovornosti ob kršitvah človekovih pravic v okviru programa ameriške obveščevalne agencije CIA ter spodbujanju obsežnejšega sodelovanja in redne izmenjave med nacionalnimi nadzornimi organi, ki so zadolženi za nadzor obveščevalnih služb, pri čemer bo seja potekala v navzočnosti ustreznih nacionalnih organov, institucij in agencij EU;

| 56. | izraža odločenost, da bo skladno s členi 2, 6 in 7 PEU še naprej izpolnjeval svojo nalogo, ki mu jo je dodelil začasni odbor; naroča svojemu odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, skupaj s pododborom za človekove pravice, naj eno leto po sprejetju te resolucije zadevo ponovno predstavi na plenarnem zasedanju Parlamenta; meni, da je treba takoj oceniti, v kakšnem obsegu so se upoštevala priporočila, ki jih je sprejel Parlament, in kadar se niso, analizirati, zakaj se niso upoštevala; |
| --- | --- |

56.

izraža odločenost, da bo skladno s členi 2, 6 in 7 PEU še naprej izpolnjeval svojo nalogo, ki mu jo je dodelil začasni odbor; naroča svojemu odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, skupaj s pododborom za človekove pravice, naj eno leto po sprejetju te resolucije zadevo ponovno predstavi na plenarnem zasedanju Parlamenta; meni, da je treba takoj oceniti, v kakšnem obsegu so se upoštevala priporočila, ki jih je sprejel Parlament, in kadar se niso, analizirati, zakaj se niso upoštevala;

| 57. | zahteva, da Svet, Komisija, evropski varuh človekovih pravic, vlade in parlamenti držav članic, držav kandidatk in pridruženih držav ter Svet Evrope, Nato, Združeni narodi ter vlada in oba domova ameriškega kongresa Parlament redno obveščajo o vsakem napredku na področjih, ki sodijo na področje tega poročila; |
| --- | --- |

57.

zahteva, da Svet, Komisija, evropski varuh človekovih pravic, vlade in parlamenti držav članic, držav kandidatk in pridruženih držav ter Svet Evrope, Nato, Združeni narodi ter vlada in oba domova ameriškega kongresa Parlament redno obveščajo o vsakem napredku na področjih, ki sodijo na področje tega poročila;

*

* *

| 58. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic, držav kandidatk in pridruženih držav ter Svetu Evrope, Natu, Združenim narodom ter vladi in obema domovoma ameriškega kongresa. |
| --- | --- |

58.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, evropskemu varuhu človekovih pravic, vladam in parlamentom držav članic, držav kandidatk in pridruženih držav ter Svetu Evrope, Natu, Združenim narodom ter vladi in obema domovoma ameriškega kongresa.

---

(1)  UL L 200, 30.7.2005, str. 1.

(2)  UL C 115, 4.5.2010, str. 1

(3)  A/HRC/13/42, 19.2.2010.

(4)  A/HRC/19/61, 18.1.2012.

(5)  A/HRC/14/46, 17.5.2010.

(6)  Resolucija 1507 (2006).

(7)  Resolucija 1562 (2007).

(8)  Dok. 12714, 16.9.2011.

(9)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12.

(10)  UL C 287 E, 29.11.2007, str. 309.

(11)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 51.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0271.

(13)  UL C 67 E, 18.3.2010, str. 91.

(14)  UL C 300 E, 9.12.2006. str. 136.

(15)  UL C 102 E, 28.4.2004, str. 640.

(16)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 49.

(17)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0577.

(18)  GOVOR/08/716, "Une politique visant ŕ assurer l’effectivité des droits fondamentaux sur le terrain" (Politika, ki zagotavlja učinkovitost temeljnih pravic na terenu)

(19)  Izjave na poti v Nemčijo, pogovori Condoleezze Rice s predstavniki tiska 5. decembra 2005, in čas s predstavniki tiska na srečanju severnoatlantskega sveta, Bruselj, 8. decembra 2005.

(20)  Sources Tell ABC News Top Al Qaeda Figures Held in Secret CIA Prisons (Viri obvestili ABC News o pridržanju glavnih članov Al Kajde v tajnih zaporih ameriške obveščevalne agencije CIA), ABC News, 5.12.2005.

(21)  Lithuania Hosted Secret CIA Prison To Get "Our Ear" (Litva gosti tajni zapor ameriške obveščevalne agencije CIA, da bi jo upoštevali), ABC News, 20.8.2009.

(22)  CIA Holds Terror Suspects in Secret Prisons (CIA zadržuje teroristične osumljence v tajnih zaporih), 2.11.2005, in Europeans Probe Secret CIA Flights (Evropejci preiskujejo tajne polete ameriške obveščevalne agencije CIA), Washington Post, 17.11.2005.

(23)  Med drugimi: Human Rights Watch Statement on U.S. Secret Detention Facilities in Europe (izjava Human Rights Watch o tajnih zaporih ZDA v Evropi), 6.11.2005, poročilo Amnesty International Europe: Mounting evidence of Europe's complicity in rendition and secret detention (Javna skrivnost: očitni dokazi o vpletenosti Evrope v izročitvah in tajnih pridržanjih), 15.11.2010, poročilo organizacije Reprieve Rendition on Record: Using the Right of Access to Information to Unveil the Paths of Illegal Prisoner Transfer Flights (Dokumentirane izročitve: Pravica dostopa do informacij razkrila poti nezakonitih prevozov zapornikov z letali), 15.12.2011.

(24)  Odstavek 232 zgoraj navedene resolucije Parlamenta z dne 14. februarja 2007.

(25)  UL L 200, 30.7.2005, str. 1.

(26)  UL L 338, 21.12.11, str. 31.

(27)  Člen 5 Splošne deklaracije človekovih pravic, člen 7 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, člen 3 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic (EKČP) in s tem povezana sodna praksa, člen 4 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah.

(28)  A/HRC/19/44.

(29)  Inside Romania’s secret CIA prison (V romunskem tajnem zaporu ameriške obveščevalne agencije CIA), The Independent, 9.12.2011.

(30)  Poročilo evropskega odbora za preprečevanje mučenja z dne 19. maja 2011 o obisku odbora v Litvi med 14. in 18. junijem 2010.

(31)  Med drugim glej zgoraj navedeno resolucije Parlamenta z dne 9. junija 2011.

(32)  Glej odstavek 3 zgoraj navedene resolucije Parlamenta z dne 4. februarja 2009.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/16 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/16

---

Torek, 11. september 2012Okrepljena solidarnost znotraj EU na področju azila

P7_TA(2012)0310

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila (2012/2032(INI))

2013/C 353 E/02

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 67(2), 78 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 67(2), 78 in 80 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 2. decembra 2011 o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila – Agenda EU za boljšo delitev odgovornosti in več medsebojnega sodelovanja (COM(2011)0835), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z dne 2. decembra 2011 o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila – Agenda EU za boljšo delitev odgovornosti in več medsebojnega sodelovanja (COM(2011)0835),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. novembra 2009 o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu: območje svobode, varnosti in pravice za državljane – Stockholmski program (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 6. aprila 2005 o pripravi okvirnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov za obdobje 2007–2013 (COM(2005)0123), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 6. aprila 2005 o pripravi okvirnega programa Solidarnost in upravljanje migracijskih tokov za obdobje 2007–2013 (COM(2005)0123),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 8. marca 2012 o skupnem okviru za pristno in dejansko solidarnost z državami članicami, katerih azilni sistemi so pod posebnim pritiskom, med drugim zaradi mešanih migracijskih tokov, sprejetih med 3151. sejo Sveta za pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za pravosodje in notranje zadeve z dne 8. marca 2012 o skupnem okviru za pristno in dejansko solidarnost z državami članicami, katerih azilni sistemi so pod posebnim pritiskom, med drugim zaradi mešanih migracijskih tokov, sprejetih med 3151. sejo Sveta za pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju mednarodnih in evropskih instrumentov na področju človekovih pravic, vključno zlasti s Konvencijo ZN o statusu beguncev, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnih in evropskih instrumentov na področju človekovih pravic, vključno zlasti s Konvencijo ZN o statusu beguncev, Evropsko konvencijo o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin ter Listino Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 6. junija 2007 o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu (COM(2007)0301), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 6. junija 2007 o prihodnjem skupnem evropskem azilnem sistemu (COM(2007)0301),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2008 z naslovom „Načrt politike azila – Celostni pristop k zaščiti v EU“ (COM(2008)0360), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 17. junija 2008 z naslovom „Načrt politike azila – Celostni pristop k zaščiti v EU“ (COM(2008)0360),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2001/55/ES z dne 20. julija 2001 o najnižjih standardih za dodelitev začasne zaščite v primeru množičnega prihoda razseljenih oseb in o ukrepih za uravnoteženje prizadevanj in posledic za države članice pri sprejemanju takšnih oseb (2),

| — | ob upoštevanju 18-mesečnega programa Sveta z dne 17. junija 2011, ki so ga pripravila poljsko, dansko in ciprsko predsedstvo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 18-mesečnega programa Sveta z dne 17. junija 2011, ki so ga pripravila poljsko, dansko in ciprsko predsedstvo,

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Komisije z dne 15. novembra 2011 o ustanovitvi Sklada za migracije in azil (COM(2011)0751), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Komisije z dne 15. novembra 2011 o ustanovitvi Sklada za migracije in azil (COM(2011)0751),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0248/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A7-0248/2012),

| A. | ker se je Evropska unija zavezala, da bo leta 2012 dokončno vzpostavila skupni evropski azilni sistem; |
| --- | --- |

A.

ker se je Evropska unija zavezala, da bo leta 2012 dokončno vzpostavila skupni evropski azilni sistem;

| B. | ker se solidarnost od samega začetka šteje za bistveni sestavni del in vodilno načelo skupnega evropskega azilnega sistema ter je ključno načelo zakonodaje EU, v skladu s katerim si morajo države članice enako in pravično deliti koristi in bremena; |
| --- | --- |

B.

ker se solidarnost od samega začetka šteje za bistveni sestavni del in vodilno načelo skupnega evropskega azilnega sistema ter je ključno načelo zakonodaje EU, v skladu s katerim si morajo države članice enako in pravično deliti koristi in bremena;

| C. | ker mora solidarnost spremljati odgovornost, države članice pa morajo zagotoviti, da so njihovi azilni sistemi sposobni izpolnjevati standarde, ki so določeni v mednarodnem in evropskem pravu, zlasti v Ženevski konvenciji o statusu beguncev iz leta 1951 in dodatnem protokolu k njej iz leta 1967, Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

C.

ker mora solidarnost spremljati odgovornost, države članice pa morajo zagotoviti, da so njihovi azilni sistemi sposobni izpolnjevati standarde, ki so določeni v mednarodnem in evropskem pravu, zlasti v Ženevski konvenciji o statusu beguncev iz leta 1951 in dodatnem protokolu k njej iz leta 1967, Evropski konvenciji o človekovih pravicah in Listini Evropske unije o temeljnih pravicah;

| D. | ker je treba obravnavati zagotavljanje podpore pri izvajanju azilnih postopkov v obliki učinkovite solidarnosti in pravične delitve odgovornosti kot sredstvo pomoči državam članicam pri izpolnjevanju njihove obveznosti zagotavljanja zaščite tistim, ki potrebujejo mednarodno zaščito in pomoči tretjim državam, ki gostijo največje število beguncev, s ciljem, da se okrepi celotno skupno območje zaščite; |
| --- | --- |

D.

ker je treba obravnavati zagotavljanje podpore pri izvajanju azilnih postopkov v obliki učinkovite solidarnosti in pravične delitve odgovornosti kot sredstvo pomoči državam članicam pri izpolnjevanju njihove obveznosti zagotavljanja zaščite tistim, ki potrebujejo mednarodno zaščito in pomoči tretjim državam, ki gostijo največje število beguncev, s ciljem, da se okrepi celotno skupno območje zaščite;

| E. | ker je treba, kadar skupna obravnava pripelje do skupnih odločitev, ne glede na obveznost obravnave vsake posamezne prošnje za azil posebej, ustrezno spoštovati skupna koncepta Evropske unije o varni državi izvora in varni tretji državi, ob spoštovanju pogojev in zaščitnih ukrepov iz stališča s prve obravnave predloga Komisije za revidirano direktivo o azilnem postopku v Parlamentu dne 6. aprila 2011; |
| --- | --- |

E.

ker je treba, kadar skupna obravnava pripelje do skupnih odločitev, ne glede na obveznost obravnave vsake posamezne prošnje za azil posebej, ustrezno spoštovati skupna koncepta Evropske unije o varni državi izvora in varni tretji državi, ob spoštovanju pogojev in zaščitnih ukrepov iz stališča s prve obravnave predloga Komisije za revidirano direktivo o azilnem postopku v Parlamentu dne 6. aprila 2011;

Uvod

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila, ki poziva, naj se solidarnost in delitev odgovornosti preoblikujeta v konkretne ukrepe ter naj države članice izpolnjujejo svojo odgovornost za zagotavljanje, da so njihovi lastni azilni sistemi v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila, ki poziva, naj se solidarnost in delitev odgovornosti preoblikujeta v konkretne ukrepe ter naj države članice izpolnjujejo svojo odgovornost za zagotavljanje, da so njihovi lastni azilni sistemi v skladu z mednarodnimi in evropskimi standardi;

| 2. | poudarja osrednjo vlogo in horizontalni učinek solidarnosti in delitve odgovornosti pri vzpostavitvi skupnega evropskega azilnega sistema; ponavlja, da je treba zagotoviti učinkovito in enotno uporabo pravnega reda Unije na področju azila ter izvajanje zakonodaje za zagotavljanje visokih ravni zaščite; |
| --- | --- |

2.

poudarja osrednjo vlogo in horizontalni učinek solidarnosti in delitve odgovornosti pri vzpostavitvi skupnega evropskega azilnega sistema; ponavlja, da je treba zagotoviti učinkovito in enotno uporabo pravnega reda Unije na področju azila ter izvajanje zakonodaje za zagotavljanje visokih ravni zaščite;

| 3. | opozarja, da je pravica do mednarodne zaščite temeljna pravica v mednarodnem pravu in pravu Unije, ki jo dopolnjuje vrsta dodatnih pravic in načel, kot so načelo nevračanja, pravica do dostojanstva, prepoved mučenja, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, zaščita žensk pred nasiljem in vsemi oblikami diskriminacije, pravica do učinkovitega pravnega sredstva ter pravica do zasebnega in družinskega življenja; |
| --- | --- |

3.

opozarja, da je pravica do mednarodne zaščite temeljna pravica v mednarodnem pravu in pravu Unije, ki jo dopolnjuje vrsta dodatnih pravic in načel, kot so načelo nevračanja, pravica do dostojanstva, prepoved mučenja, nečloveškega ali ponižujočega ravnanja, zaščita žensk pred nasiljem in vsemi oblikami diskriminacije, pravica do učinkovitega pravnega sredstva ter pravica do zasebnega in družinskega življenja;

| 4. | poudarja, da je načelo solidarnosti in delitve odgovornosti zapisano v Pogodbah ter da učinkovit okvir solidarnosti vključuje vsaj dolžnost institucij in agencij ter držav članic EU, da sodelujejo pri iskanju načinov za uveljavitev tega načela; vztraja, da solidarnost ni omejena le na odnose med državami članicami, temveč zadeva tudi prosilce za azil in upravičence do mednarodne zaščite; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je načelo solidarnosti in delitve odgovornosti zapisano v Pogodbah ter da učinkovit okvir solidarnosti vključuje vsaj dolžnost institucij in agencij ter držav članic EU, da sodelujejo pri iskanju načinov za uveljavitev tega načela; vztraja, da solidarnost ni omejena le na odnose med državami članicami, temveč zadeva tudi prosilce za azil in upravičence do mednarodne zaščite;

| 5. | poudarja, da je bilo v zadnjem desetletju mogoče opaziti znatno zmanjšanje števila prošenj za azil v EU, čeprav je število prosilcev za azil v letu 2011 naraslo; poudarja, da se nekatere države članice zaradi različnih dejavnikov, vključno njihovih geografskih značilnosti, soočajo z nesorazmernim številom prošenj za azil v primerjavi z drugimi, ter da so prošnje za azil neenakomerno razporejene po Evropski uniji opozarja, da je bilo v letu 2011 v desetih državah članicah evidentiranih več kot 90 % prošenj za azil, da je bilo do poletja 2011 znotraj EU le 227 upravičencev do mednarodne zaščite premeščenih z Malte v šest drugih držav članic in da je bilo leta 2011 v celotni EU le 4 125 beguncev preseljenih v le deset držav članic EU, kar pomeni približno 6,6 % vseh oseb, preseljenih v navedenem letu; poudarja, da je treba opredeliti te neenakosti, med drugim s primerjavo absolutnih številk s kazalniki zmogljivosti in da morajo države članice, ki so jih najbolj prizadele prošnje za azil, prejeti večjo upravno kot tudi finančno pomoč Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je bilo v zadnjem desetletju mogoče opaziti znatno zmanjšanje števila prošenj za azil v EU, čeprav je število prosilcev za azil v letu 2011 naraslo; poudarja, da se nekatere države članice zaradi različnih dejavnikov, vključno njihovih geografskih značilnosti, soočajo z nesorazmernim številom prošenj za azil v primerjavi z drugimi, ter da so prošnje za azil neenakomerno razporejene po Evropski uniji opozarja, da je bilo v letu 2011 v desetih državah članicah evidentiranih več kot 90 % prošenj za azil, da je bilo do poletja 2011 znotraj EU le 227 upravičencev do mednarodne zaščite premeščenih z Malte v šest drugih držav članic in da je bilo leta 2011 v celotni EU le 4 125 beguncev preseljenih v le deset držav članic EU, kar pomeni približno 6,6 % vseh oseb, preseljenih v navedenem letu; poudarja, da je treba opredeliti te neenakosti, med drugim s primerjavo absolutnih številk s kazalniki zmogljivosti in da morajo države članice, ki so jih najbolj prizadele prošnje za azil, prejeti večjo upravno kot tudi finančno pomoč Evropske unije;

| 6. | poudarja, da ni mogoče doseči visoke ravni zaščite prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite ter sprejeti trdnih odločitev, če se ne odpravi neskladje med deležem prošenj za azil ter tehnično in upravno absorpcijsko sposobnostjo posameznih držav članic in če podporni ukrepi v državah članicah niso prilagojeni odzivanju na spremenljive azilne tokove; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da ni mogoče doseči visoke ravni zaščite prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite ter sprejeti trdnih odločitev, če se ne odpravi neskladje med deležem prošenj za azil ter tehnično in upravno absorpcijsko sposobnostjo posameznih držav članic in če podporni ukrepi v državah članicah niso prilagojeni odzivanju na spremenljive azilne tokove;

| 7. | ponovno opozarja, da bi morale države članice zagotoviti pravične in učinkovite azilne sisteme za odzivanje na spremenljive azilne tokove; meni, da kljub temu, da število prošenj za azil ni stalno, obstajajo dokazi, da so določene vstopne točke na zunanjih mejah EU pereče in se lahko za njih razumno predvideva, da bo tam morda vloženo veliko prošenj za azil; poziva k sprejetju ukrepov za izboljšanje pripravljenosti azilnih sistemov držav članic na glavnih vstopnih točkah v EU kot znak praktične solidarnosti; |
| --- | --- |

7.

ponovno opozarja, da bi morale države članice zagotoviti pravične in učinkovite azilne sisteme za odzivanje na spremenljive azilne tokove; meni, da kljub temu, da število prošenj za azil ni stalno, obstajajo dokazi, da so določene vstopne točke na zunanjih mejah EU pereče in se lahko za njih razumno predvideva, da bo tam morda vloženo veliko prošenj za azil; poziva k sprejetju ukrepov za izboljšanje pripravljenosti azilnih sistemov držav članic na glavnih vstopnih točkah v EU kot znak praktične solidarnosti;

| 8. | poudarja, da morajo vse države članice v celoti izvajati in uporabljati pravo Unije in mednarodne obveznosti na področju azila; ugotavlja, da se države članice na zunanjih mejah Unije srečujejo z drugačnimi izzivi v okviru skupnega evropskega azilnega sistema kot tiste brez zunanjih meja in zato potrebujejo tudi različne oblike podpore za ustrezno izvajanje svojih nalog; poudarja, da je treba v skladu s členom 80 Pogodbe o delovanju EU aktivirati obstoječe ukrepe in razviti nove, da bi po potrebi pomagali tem državam članicam; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da morajo vse države članice v celoti izvajati in uporabljati pravo Unije in mednarodne obveznosti na področju azila; ugotavlja, da se države članice na zunanjih mejah Unije srečujejo z drugačnimi izzivi v okviru skupnega evropskega azilnega sistema kot tiste brez zunanjih meja in zato potrebujejo tudi različne oblike podpore za ustrezno izvajanje svojih nalog; poudarja, da je treba v skladu s členom 80 Pogodbe o delovanju EU aktivirati obstoječe ukrepe in razviti nove, da bi po potrebi pomagali tem državam članicam;

| 9. | poziva k optimizaciji uporabe sedanjih ukrepov ter razvoju novih ciljno usmerjenih ukrepov in orodij za prožno, a učinkovito odzivanje na nenehno spreminjajoče se izzive; taka optimizacija je še zlasti ustrezna glede na hudo finančno krizo, s katero se spopada EU in ki še dodatno otežuje prizadevanja držav članic za učinkovito obvladovanje azilnih postopkov, zlasti tistih držav, ki sprejemajo nesorazmerno veliko število prosilcev za azil; |
| --- | --- |

9.

poziva k optimizaciji uporabe sedanjih ukrepov ter razvoju novih ciljno usmerjenih ukrepov in orodij za prožno, a učinkovito odzivanje na nenehno spreminjajoče se izzive; taka optimizacija je še zlasti ustrezna glede na hudo finančno krizo, s katero se spopada EU in ki še dodatno otežuje prizadevanja držav članic za učinkovito obvladovanje azilnih postopkov, zlasti tistih držav, ki sprejemajo nesorazmerno veliko število prosilcev za azil;

| 10. | ugotavlja, da ima lahko sodelovanje s tretjimi državami v okviru okoljskih in razvojnih politik zaradi vse večjih potreb v zvezi z begunci na svetovni ravni bistveno vlogo pri vzpostavljanju odnosov, ki temeljijo na solidarnosti; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da ima lahko sodelovanje s tretjimi državami v okviru okoljskih in razvojnih politik zaradi vse večjih potreb v zvezi z begunci na svetovni ravni bistveno vlogo pri vzpostavljanju odnosov, ki temeljijo na solidarnosti;

| 11. | poudarja pomen zbiranja, analiziranja in razlaganja zanesljivih, natančnih, celovitih, primerljivih in osveženih kvantitativnih in kvalitativnih podatkov, da bi tako omogočili spremljanje in ocenjevanje ukrepov ter dobro razumevanje vprašanj na področju azila; zato spodbuja države članice, naj Evropskemu azilnemu podpornemu organu in Komisiji pošljejo ustrezne podatke o azilnih vprašanjih poleg podatkov, predvidenih v uredbi o statistikah o selitvah in uredbi o EASO; vse statistične podatke je treba razčleniti po spolu, kjer je to mogoče; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen zbiranja, analiziranja in razlaganja zanesljivih, natančnih, celovitih, primerljivih in osveženih kvantitativnih in kvalitativnih podatkov, da bi tako omogočili spremljanje in ocenjevanje ukrepov ter dobro razumevanje vprašanj na področju azila; zato spodbuja države članice, naj Evropskemu azilnemu podpornemu organu in Komisiji pošljejo ustrezne podatke o azilnih vprašanjih poleg podatkov, predvidenih v uredbi o statistikah o selitvah in uredbi o EASO; vse statistične podatke je treba razčleniti po spolu, kjer je to mogoče;

| 12. | obžaluje krepitev ksenofobije in rasizma ter negativnih in zgrešenih domnev o prosilcih za azil in beguncih, kar je povezano s socialno in gospodarsko negotovostjo v EU; priporoča, da države članice organizirajo kampanje za ozaveščanje o dejanski situaciji prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite; |
| --- | --- |

12.

obžaluje krepitev ksenofobije in rasizma ter negativnih in zgrešenih domnev o prosilcih za azil in beguncih, kar je povezano s socialno in gospodarsko negotovostjo v EU; priporoča, da države članice organizirajo kampanje za ozaveščanje o dejanski situaciji prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite;

Praktično sodelovanje in tehnična pomoč

| 13. | poudarja, da bi ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu (EASO) lahko spodbudila tesnejše praktično sodelovanje med državami članicami, da se zmanjšajo pomembne razlike med njihovimi azilnimi praksami, s čimer bi oblikovali boljše in pravičnejše azilne sisteme v EU; meni, da mora biti takšno dejavno in praktično sodelovanje povezano z zakonodajnim usklajevanjem evropskih azilnih politik; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da bi ustanovitev Evropskega urada za podporo azilu (EASO) lahko spodbudila tesnejše praktično sodelovanje med državami članicami, da se zmanjšajo pomembne razlike med njihovimi azilnimi praksami, s čimer bi oblikovali boljše in pravičnejše azilne sisteme v EU; meni, da mora biti takšno dejavno in praktično sodelovanje povezano z zakonodajnim usklajevanjem evropskih azilnih politik;

| 14. | opozarja, da mora EASO v sodelovanju s civilno družbo in UNHCR državam članicam nuditi tehnično podporo in posebno strokovno znanje pri izvajanju azilne zakonodaje, poudarja, da bi morala Komisija uporabljati podatke, ki je zbere EASO za opredelitev morebitnih pomanjkljivosti v azilnih sistemih držav članic; podatki, ki jih urad zbira v skladu z Uredbo (EU) št. 439/2010, so relevantni tudi sklopu mehanizma za zgodnje opozarjanje, pripravljenost in krizno upravljanje, ki bo del spremenjene dublinske uredbe; poudarja, da je treba zagotavljati redna poročila in oblikovati akcijske načrte za spodbujanje ciljno usmerjenih rešitev in priporočil za izboljšanje skupnega evropskega azilnega sistema in odpravo morebitnih pomanjkljivosti; je zlasti seznanjen z vlogo urada pri usklajevanju in podpiranju skupnih ukrepov za pomoč državam članicam, kateri azilni sistemi in sprejemne zmogljivosti so pod posebnim pritiskom, s pomočjo ukrepov, ki vključujejo dodelitev uradnikov zadevnim državam članicam in uporabo skupin strokovnjakov na področju azila ter socialnih delavcev in tolmačev, ki se jih lahko hitro mobilizira v kriznih razmerah; opozarja, da bo učinek Evropskega azilnega podpornega urada odvisen od pripravljenosti držav članic, da popolnoma izkoristijo njegove možnosti; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da mora EASO v sodelovanju s civilno družbo in UNHCR državam članicam nuditi tehnično podporo in posebno strokovno znanje pri izvajanju azilne zakonodaje, poudarja, da bi morala Komisija uporabljati podatke, ki je zbere EASO za opredelitev morebitnih pomanjkljivosti v azilnih sistemih držav članic; podatki, ki jih urad zbira v skladu z Uredbo (EU) št. 439/2010, so relevantni tudi sklopu mehanizma za zgodnje opozarjanje, pripravljenost in krizno upravljanje, ki bo del spremenjene dublinske uredbe; poudarja, da je treba zagotavljati redna poročila in oblikovati akcijske načrte za spodbujanje ciljno usmerjenih rešitev in priporočil za izboljšanje skupnega evropskega azilnega sistema in odpravo morebitnih pomanjkljivosti; je zlasti seznanjen z vlogo urada pri usklajevanju in podpiranju skupnih ukrepov za pomoč državam članicam, kateri azilni sistemi in sprejemne zmogljivosti so pod posebnim pritiskom, s pomočjo ukrepov, ki vključujejo dodelitev uradnikov zadevnim državam članicam in uporabo skupin strokovnjakov na področju azila ter socialnih delavcev in tolmačev, ki se jih lahko hitro mobilizira v kriznih razmerah; opozarja, da bo učinek Evropskega azilnega podpornega urada odvisen od pripravljenosti držav članic, da popolnoma izkoristijo njegove možnosti;

| 15. | ob upoštevanju dolžnosti in omejenega proračuna, sredstev in izkušenj poziva Evropski podporni azilni urad, naj optimalno uporabi sredstva, ki jih ima na voljo, pri čemer naj vzpostavi tesen dialog in sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in civilno družbo za namene izmenjave informacij in znanja na področju azila, zbiranja podatkov, izmenjave najboljših praks, oblikovanja celovitih smernic o vprašanjih na področju azila, povezanih s spolom, razvoja usposabljanja in oblikovanja skupin strokovnjakov, uradnikov, ki obravnavajo primere, in tolmačev, ki bi lahko v najkrajšem možnem času zagotovili pomoč; poleg tega priporoča, naj EASO zagotavlja široko zastopanost organizacij, ki sodelujejo v posvetovalnem forumu; |
| --- | --- |

15.

ob upoštevanju dolžnosti in omejenega proračuna, sredstev in izkušenj poziva Evropski podporni azilni urad, naj optimalno uporabi sredstva, ki jih ima na voljo, pri čemer naj vzpostavi tesen dialog in sodelovanje z mednarodnimi organizacijami in civilno družbo za namene izmenjave informacij in znanja na področju azila, zbiranja podatkov, izmenjave najboljših praks, oblikovanja celovitih smernic o vprašanjih na področju azila, povezanih s spolom, razvoja usposabljanja in oblikovanja skupin strokovnjakov, uradnikov, ki obravnavajo primere, in tolmačev, ki bi lahko v najkrajšem možnem času zagotovili pomoč; poleg tega priporoča, naj EASO zagotavlja široko zastopanost organizacij, ki sodelujejo v posvetovalnem forumu;

| 16. | poudarja, da morajo biti dejavnosti urada EASO osredotočene na dolgoročne preventivne cilje in kratkoročne reaktivne ukrepe za ustrezno odzivanje na različne okoliščine; zato meni, da mora EASO dajati prednost izrednim razmeram in državam članicam, ki so izpostavljene posebnim ali nesorazmernim pritiskom, čeprav mora podpirati tudi ukrepe za krepitev zmogljivosti premalo razvitim ali slabo delujočim azilnim sistemom; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo, ki jo imajo skupine strokovnjakov za azil pri zagotavljanju pomoči pri velikem številu primerov in zaostankih, zagotavljanju usposabljanja, projektnem vodenju, svetovanju in priporočanju konkretnih ukrepov ter spremljanju in izvajanju nadaljnjih ukrepov; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo biti dejavnosti urada EASO osredotočene na dolgoročne preventivne cilje in kratkoročne reaktivne ukrepe za ustrezno odzivanje na različne okoliščine; zato meni, da mora EASO dajati prednost izrednim razmeram in državam članicam, ki so izpostavljene posebnim ali nesorazmernim pritiskom, čeprav mora podpirati tudi ukrepe za krepitev zmogljivosti premalo razvitim ali slabo delujočim azilnim sistemom; v zvezi s tem poudarja ključno vlogo, ki jo imajo skupine strokovnjakov za azil pri zagotavljanju pomoči pri velikem številu primerov in zaostankih, zagotavljanju usposabljanja, projektnem vodenju, svetovanju in priporočanju konkretnih ukrepov ter spremljanju in izvajanju nadaljnjih ukrepov;

| 17. | je seznanjen z operativnim načrtom, vzpostavljenim za podporo grškemu azilnemu sistemu ter izboljšanje položaja prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite v Grčiji; poudarja, da so kljub določenemu napredku potrebna dodatna prizadevanja organov EU in grških organov za izboljšanje azilnega sistema in zagotavljanje, da se pravice prosilcev za azil v celoti spoštujejo; opozarja, da ukrepi za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja onemogočajo dodelitev nacionalnih sredstev za zaposlitev večjega števila uradnikov, in priporoča, naj se to težavo reši, saj je potreben dobro delujoč organ, pristojen za azil, da se Grčiji omogoči izvajanje njenih obveznosti iz mednarodnega prava in prava EU; |
| --- | --- |

17.

je seznanjen z operativnim načrtom, vzpostavljenim za podporo grškemu azilnemu sistemu ter izboljšanje položaja prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite v Grčiji; poudarja, da so kljub določenemu napredku potrebna dodatna prizadevanja organov EU in grških organov za izboljšanje azilnega sistema in zagotavljanje, da se pravice prosilcev za azil v celoti spoštujejo; opozarja, da ukrepi za zmanjšanje proračunskega primanjkljaja onemogočajo dodelitev nacionalnih sredstev za zaposlitev večjega števila uradnikov, in priporoča, naj se to težavo reši, saj je potreben dobro delujoč organ, pristojen za azil, da se Grčiji omogoči izvajanje njenih obveznosti iz mednarodnega prava in prava EU;

| 18. | je seznanjen s priporočilom Komisije in Sveta glede sodelovanja med uradom EASO in agencijo Frontex ter poudarja, da je popolno in hitro izvajanje strategije agencije Frontex o temeljnih pravicah nujni pogoj za vsako tovrstno sodelovanje v zvezi z mednarodno zaščito, vključno z imenovanjem uradnika za človekove pravice, vzpostavitvijo posvetovalnega foruma s civilno družbo in povabilom mednarodnim organizacijam, naj sodelujejo v njegovih dejavnostih kot opazovalca človekovih pravic; poudarja, da je treba vsako sodelovanje obravnavati v sklopu ohranjanja standardov, ki jih določajo evropski in mednarodni normativi in s tem v praksi izboljšati kakovost zaščite, ki se jo nudi prosilcem za azil; zato poziva EASO, naj podpira agencijo Frontex pri njenih obveznostih, povezanih z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti z načelom nevračanja; poudarja, da je treba ukrepe na meji uporabljati na način, ki upošteva zaščito; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen s priporočilom Komisije in Sveta glede sodelovanja med uradom EASO in agencijo Frontex ter poudarja, da je popolno in hitro izvajanje strategije agencije Frontex o temeljnih pravicah nujni pogoj za vsako tovrstno sodelovanje v zvezi z mednarodno zaščito, vključno z imenovanjem uradnika za človekove pravice, vzpostavitvijo posvetovalnega foruma s civilno družbo in povabilom mednarodnim organizacijam, naj sodelujejo v njegovih dejavnostih kot opazovalca človekovih pravic; poudarja, da je treba vsako sodelovanje obravnavati v sklopu ohranjanja standardov, ki jih določajo evropski in mednarodni normativi in s tem v praksi izboljšati kakovost zaščite, ki se jo nudi prosilcem za azil; zato poziva EASO, naj podpira agencijo Frontex pri njenih obveznostih, povezanih z dostopom do mednarodne zaščite, zlasti z načelom nevračanja; poudarja, da je treba ukrepe na meji uporabljati na način, ki upošteva zaščito;

| 19. | priznava potrebo po rednem pregledovanju pristojnosti urada EASO za zagotavljanje ustrezne odzivnosti na različne izzive, s katerimi se srečujejo azilni sistemi; ob upoštevanju, da so vsi ukrepi, ki jih sprejme urad EASO, odvisni od dobre volje držav članic, predlaga, naj se obravnava možnost uvedbe strukturnih jamstev v pristojnosti urada EASO za zagotovitev, da se po potrebi zagotavljata praktično sodelovanje in tehnična pomoč; |
| --- | --- |

19.

priznava potrebo po rednem pregledovanju pristojnosti urada EASO za zagotavljanje ustrezne odzivnosti na različne izzive, s katerimi se srečujejo azilni sistemi; ob upoštevanju, da so vsi ukrepi, ki jih sprejme urad EASO, odvisni od dobre volje držav članic, predlaga, naj se obravnava možnost uvedbe strukturnih jamstev v pristojnosti urada EASO za zagotovitev, da se po potrebi zagotavljata praktično sodelovanje in tehnična pomoč;

Finančna solidarnost

| 20. | spodbuja države članice, naj v celoti izkoriščajo možnosti, ki so na voljo v okviru Evropskega sklada za begunce v smislu izvajanja ciljno usmerjenih ukrepov za izboljšanje azilnih sistemov; priporoča, naj države članice sprejmejo ukrepe za obravnavo vprašanj, kot so zapleteni in zamudni birokratski postopki, zamude pri absorpciji in težave z likvidnostjo, za zagotavljanje učinkovite in hitre porazdelitve sredstev; |
| --- | --- |

20.

spodbuja države članice, naj v celoti izkoriščajo možnosti, ki so na voljo v okviru Evropskega sklada za begunce v smislu izvajanja ciljno usmerjenih ukrepov za izboljšanje azilnih sistemov; priporoča, naj države članice sprejmejo ukrepe za obravnavo vprašanj, kot so zapleteni in zamudni birokratski postopki, zamude pri absorpciji in težave z likvidnostjo, za zagotavljanje učinkovite in hitre porazdelitve sredstev;

| 21. | opozarja, da morajo države članice poskrbeti, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponuja Evropski sklad za begunce, in zagotoviti, da se lahko porabijo vsa dodeljena sredstva, da se nosilci projektov ne bi znašli v težavah pri izvajanju financiranih projektov; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da morajo države članice poskrbeti, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih ponuja Evropski sklad za begunce, in zagotoviti, da se lahko porabijo vsa dodeljena sredstva, da se nosilci projektov ne bi znašli v težavah pri izvajanju financiranih projektov;

| 22. | pozdravlja ustanovitev preprostejšega in bolj prilagodljivega sklada za azil in migracije, ki bo, po letu 2014 nadomestil Evropski sklad za begunce, Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav in Evropski sklad za vračanje ter poudarja, da je treba zaščiti upravičencev do mednarodne zaščite in prosilcev za azil nameniti zadostna sredstva; v zvezi s tem poudarja, da je treba vključiti jamstva v okviru sklada za azil in migracije, da bi preprečili dodeljevanje preveč sredstev za samo eno področje politik na račun skupnega evropskega azilnega sistema kot celote; meni, da je treba v sklopu reforme dodeljevanja sredstev na področju notranjih zadev za večletni finančni okvir 2014–2020 dodeliti tudi zadostna sredstva za zaščito meja, da se tudi na tem področju omogoči doseganje večje solidarnosti; opozarja, da bi moralo biti vedno dovolj sredstev za financiranje ukrepov mednarodne zaščite in solidarnosti držav članic; |
| --- | --- |

22.

pozdravlja ustanovitev preprostejšega in bolj prilagodljivega sklada za azil in migracije, ki bo, po letu 2014 nadomestil Evropski sklad za begunce, Evropski sklad za vključevanje državljanov tretjih držav in Evropski sklad za vračanje ter poudarja, da je treba zaščiti upravičencev do mednarodne zaščite in prosilcev za azil nameniti zadostna sredstva; v zvezi s tem poudarja, da je treba vključiti jamstva v okviru sklada za azil in migracije, da bi preprečili dodeljevanje preveč sredstev za samo eno področje politik na račun skupnega evropskega azilnega sistema kot celote; meni, da je treba v sklopu reforme dodeljevanja sredstev na področju notranjih zadev za večletni finančni okvir 2014–2020 dodeliti tudi zadostna sredstva za zaščito meja, da se tudi na tem področju omogoči doseganje večje solidarnosti; opozarja, da bi moralo biti vedno dovolj sredstev za financiranje ukrepov mednarodne zaščite in solidarnosti držav članic;

| 23. | poudarja, da mora biti Sklad za azil in migracije dovolj prožen, da ga mora biti preprosto mobilizirati ter mora nuditi hiter dostop, da se bo mogoče hitro in ustrezno odzvati na nepredvidene pritiske in krize, ki prizadenejo eno ali več držav članic; v zvezi s tem predlaga, naj se po potrebi rezervira določen delež sklada za azil in migracije do vmesne revizije za ukrepe, namenjene pomoči državam članicam, da v celoti izvajajo in uporabljajo veljavni pravni red Unije na področju azila ter spoštujejo vse mednarodne obveznosti na tem področju; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da mora biti Sklad za azil in migracije dovolj prožen, da ga mora biti preprosto mobilizirati ter mora nuditi hiter dostop, da se bo mogoče hitro in ustrezno odzvati na nepredvidene pritiske in krize, ki prizadenejo eno ali več držav članic; v zvezi s tem predlaga, naj se po potrebi rezervira določen delež sklada za azil in migracije do vmesne revizije za ukrepe, namenjene pomoči državam članicam, da v celoti izvajajo in uporabljajo veljavni pravni red Unije na področju azila ter spoštujejo vse mednarodne obveznosti na tem področju;

| 24. | pozdravlja dialoge na področju notranje politike s posameznimi državami članicami, ki zadevajo njihovo porabo sredstev, pred večletnim načrtovanjem; poudarja, da je za doseganje optimalnih rezultatov pomembno sodelovanje pri ukrepih in priporoča okrepitev partnerskega načela z vključevanjem civilne družbe, mednarodnih organizacij ter lokalnih in regionalnih organov, pa tudi ustreznih zainteresiranih strani, saj so njihove dejanske izkušnje bistvene za določanje uresničljivih prednostnih nalog in razvoj trajnostnih programov; njihov prispevek k razvoju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju ciljev in programov je torej pomemben in bi ga morale države članice upoštevati; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja dialoge na področju notranje politike s posameznimi državami članicami, ki zadevajo njihovo porabo sredstev, pred večletnim načrtovanjem; poudarja, da je za doseganje optimalnih rezultatov pomembno sodelovanje pri ukrepih in priporoča okrepitev partnerskega načela z vključevanjem civilne družbe, mednarodnih organizacij ter lokalnih in regionalnih organov, pa tudi ustreznih zainteresiranih strani, saj so njihove dejanske izkušnje bistvene za določanje uresničljivih prednostnih nalog in razvoj trajnostnih programov; njihov prispevek k razvoju, izvajanju, spremljanju in ocenjevanju ciljev in programov je torej pomemben in bi ga morale države članice upoštevati;

| 25. | poudarja pomen delitve finančne odgovornosti na področju azila in priporoča uvedbo dobro financiranega mehanizma za sprejemanje (absolutno ali sorazmerno) večjega števila prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite, in za pomoč tistim državam članicam, ki imajo slabše razvite azilne sisteme; meni, da je treba dodatno raziskati, opredeliti in številčno ovrednotiti dejanske stroške obravnavanja prošenj za azil; zato poziva Komisijo, naj opravi študijo za oceno sredstev, ki jih je treba dodeliti v skladu z odgovornostjo posamezne države članice in na podlagi kazalnikov, kot so: število prvih prošenj za azil, število ugoditvenih odločb, s katerimi se podeljuje status begunca ali subsidiarne zaščite, število preseljenih in premeščenih beguncev, število odločb o vrnitvi in postopkov vračanja ter število prijetih nezakonitih priseljencev; |
| --- | --- |

25.

poudarja pomen delitve finančne odgovornosti na področju azila in priporoča uvedbo dobro financiranega mehanizma za sprejemanje (absolutno ali sorazmerno) večjega števila prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite, in za pomoč tistim državam članicam, ki imajo slabše razvite azilne sisteme; meni, da je treba dodatno raziskati, opredeliti in številčno ovrednotiti dejanske stroške obravnavanja prošenj za azil; zato poziva Komisijo, naj opravi študijo za oceno sredstev, ki jih je treba dodeliti v skladu z odgovornostjo posamezne države članice in na podlagi kazalnikov, kot so: število prvih prošenj za azil, število ugoditvenih odločb, s katerimi se podeljuje status begunca ali subsidiarne zaščite, število preseljenih in premeščenih beguncev, število odločb o vrnitvi in postopkov vračanja ter število prijetih nezakonitih priseljencev;

| 26. | priporoča, naj države članice izkoristijo finančne spodbude, ki so na voljo za ukrepe premeščanja preko sklada za azil in migracije, ob priznavanju pomena finančne pomoči v okviru sklada in tehnične pomoči v okviru urada EASO; predlaga uvedbo prednostnih območij za obravnavo nujnih primerov in zagotavljanje večje finančne pomoči državam članicam, ki želijo sodelovati pri pobudah glede premeščanja, da se ublaži povezane finančne stroške; |
| --- | --- |

26.

priporoča, naj države članice izkoristijo finančne spodbude, ki so na voljo za ukrepe premeščanja preko sklada za azil in migracije, ob priznavanju pomena finančne pomoči v okviru sklada in tehnične pomoči v okviru urada EASO; predlaga uvedbo prednostnih območij za obravnavo nujnih primerov in zagotavljanje večje finančne pomoči državam članicam, ki želijo sodelovati pri pobudah glede premeščanja, da se ublaži povezane finančne stroške;

| 27. | meni, da bo oblikovanje jasnejšega in učinkovitejšega sistema finančnih spodbud za države članice, ki sodelujejo pri dejavnostih v zvezi s premeščanjem in pri proaktivnih strategijah za izboljšanje infrastruktur nacionalnih azilnih sistemov, dolgoročno pozitivno vplivalo na zbliževanje standardov v EU in na kakovost skupnega evropskega azilnega sistema; |
| --- | --- |

27.

meni, da bo oblikovanje jasnejšega in učinkovitejšega sistema finančnih spodbud za države članice, ki sodelujejo pri dejavnostih v zvezi s premeščanjem in pri proaktivnih strategijah za izboljšanje infrastruktur nacionalnih azilnih sistemov, dolgoročno pozitivno vplivalo na zbliževanje standardov v EU in na kakovost skupnega evropskega azilnega sistema;

| 28. | pozdravlja možnost, da bo prispevek Komisije za projekte, ki se jih drugače ne bi izvajalo, povečan na 90 % skupnih upravičenih izdatkov; meni, da mora nastati jasna dodana vrednost iz projektov, ki jih financira Komisija; poudarja, da evropsko financiranje nikakor ne sme nadomestiti državnih proračunov za azilne politike; |
| --- | --- |

28.

pozdravlja možnost, da bo prispevek Komisije za projekte, ki se jih drugače ne bi izvajalo, povečan na 90 % skupnih upravičenih izdatkov; meni, da mora nastati jasna dodana vrednost iz projektov, ki jih financira Komisija; poudarja, da evropsko financiranje nikakor ne sme nadomestiti državnih proračunov za azilne politike;

| 29. | poudarja, da trenutno obstajajo težave v zvezi s financiranjem dejavnosti, kot so ovire pri dostopanju do natančnih informacij in financiranja, oblikovanju realističnih in ustreznih ciljev ter izvajanju učinkovitih nadaljnjih ukrepov; predlaga uvedbo jamstev za preprečevanje podvajanja, jasno dodeljevanje sredstev ter temeljito preučitev dodane vrednosti dejavnosti in doseženih rezultatov; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da trenutno obstajajo težave v zvezi s financiranjem dejavnosti, kot so ovire pri dostopanju do natančnih informacij in financiranja, oblikovanju realističnih in ustreznih ciljev ter izvajanju učinkovitih nadaljnjih ukrepov; predlaga uvedbo jamstev za preprečevanje podvajanja, jasno dodeljevanje sredstev ter temeljito preučitev dodane vrednosti dejavnosti in doseženih rezultatov;

| 30. | poudarja, da je treba strogo nadzirati porabo in upravljanje sredstev na podlagi specifičnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov in meril, da bi se izognili neustreznemu dodeljevanju človeških in finančnih virov in zagotovili upoštevanje določenih ciljev; v zvezi s tem pozdravlja oblikovanje skupnega sistema ocenjevanja in spremljanja; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je treba strogo nadzirati porabo in upravljanje sredstev na podlagi specifičnih kvantitativnih in kvalitativnih kazalnikov in meril, da bi se izognili neustreznemu dodeljevanju človeških in finančnih virov in zagotovili upoštevanje določenih ciljev; v zvezi s tem pozdravlja oblikovanje skupnega sistema ocenjevanja in spremljanja;

| 31. | poziva države članice, naj s pomočjo Komisije zagotovijo polno izkoriščanje obstoječih komplementarnosti med drugimi razpoložljivimi finančnimi instrumenti, kot so Evropski socialni sklad in drugi strukturni skladi, da se doseže pristop celostnega financiranja za politike v zvezi z azilom; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj s pomočjo Komisije zagotovijo polno izkoriščanje obstoječih komplementarnosti med drugimi razpoložljivimi finančnimi instrumenti, kot so Evropski socialni sklad in drugi strukturni skladi, da se doseže pristop celostnega financiranja za politike v zvezi z azilom;

Dodelitev odgovornosti

| 32. | pozdravlja dejstvo, da se je Komisija zavezala izvedbi celovite ocene dublinskega sistema v letu 2014, pri čemer bo pregledala učinke sistema na pravnem, ekonomskem in socialnem področju in na področju človekovih pravic, tudi učinek na položaj prosilk za azil; meni, da je treba dodatno razmisliti o oblikovanju pravičnega mehanizma za delitev odgovornosti za odločanje, katera država članic naj bo odgovorna za obravnavanje prošenj za azil, kar bi omogočilo hitro in učinkovito praktično podporo državam članicam v kriznih razmerah, ki se soočajo z nesorazmernimi bremeni; |
| --- | --- |

32.

pozdravlja dejstvo, da se je Komisija zavezala izvedbi celovite ocene dublinskega sistema v letu 2014, pri čemer bo pregledala učinke sistema na pravnem, ekonomskem in socialnem področju in na področju človekovih pravic, tudi učinek na položaj prosilk za azil; meni, da je treba dodatno razmisliti o oblikovanju pravičnega mehanizma za delitev odgovornosti za odločanje, katera država članic naj bo odgovorna za obravnavanje prošenj za azil, kar bi omogočilo hitro in učinkovito praktično podporo državam članicam v kriznih razmerah, ki se soočajo z nesorazmernimi bremeni;

| 33. | meni, da dublinska uredba, ki ureja dodelitev odgovornosti glede prošenj za azil, nalaga nesorazmerno breme državam članicam, ki so vstopne točke v EU, pri tem pa ne predvideva pravične porazdelitve odgovornosti za azil med države članice; je seznanjen, da je dublinski sistem, kot se ga je izvajalo doslej v zelo različnih azilnih sistemih in ob nezadostni ravni izvajanja azilnega pravnega reda, pripeljal k neenaki obravnavi prosilcev za azil, hkrati pa škodljivo vplival na združitev in vključevanje družin; poleg tega opozarja na pomanjkljivosti sistema z vidika učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti, saj se več kot polovica dogovorjenih premestitev nikoli ne zgodi in je še vedno veliko število večkratnih prošenj; poziva Komisijo in države članice naj zagotovijo, da se ne diskriminira prosilcev za azil, ki so jih vrnili v državo članico na podlagi dublinske uredbe zgolj zato, ker so bili premeščeni v skladu z dublinskim sistemom; |
| --- | --- |

33.

meni, da dublinska uredba, ki ureja dodelitev odgovornosti glede prošenj za azil, nalaga nesorazmerno breme državam članicam, ki so vstopne točke v EU, pri tem pa ne predvideva pravične porazdelitve odgovornosti za azil med države članice; je seznanjen, da je dublinski sistem, kot se ga je izvajalo doslej v zelo različnih azilnih sistemih in ob nezadostni ravni izvajanja azilnega pravnega reda, pripeljal k neenaki obravnavi prosilcev za azil, hkrati pa škodljivo vplival na združitev in vključevanje družin; poleg tega opozarja na pomanjkljivosti sistema z vidika učinkovitosti in stroškovne učinkovitosti, saj se več kot polovica dogovorjenih premestitev nikoli ne zgodi in je še vedno veliko število večkratnih prošenj; poziva Komisijo in države članice naj zagotovijo, da se ne diskriminira prosilcev za azil, ki so jih vrnili v državo članico na podlagi dublinske uredbe zgolj zato, ker so bili premeščeni v skladu z dublinskim sistemom;

| 34. | poudarja, da ustrezna sodna praksa že spodkopava podlago, na kateri temelji dublinski sistem; meni, da sodna praksa sicer nudi odgovor v posamezni zadevi, ne premaguje pa pomanjkljivosti, ki obstajajo pri izvajanju azilnega pravnega reda; priznava, da morajo države članice zagotoviti, da njihovi azilni sistemi izpolnjujejo normative Evropske unije in mednarodne normative, obenem pa pozdravlja prizadevanja, da se v dublinsko uredbo vključi dodatno merilo za blažitev neželenih škodljivih učinkov sistema; verjame, da je treba v razpravah za opredelitev pristojne države članice upoštevati dejstvo, da so nekatere države članice že izpostavljene nesorazmernim pritiskom in da so nekateri azilni sistemi deloma ali v celoti slabo delujoči; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da ustrezna sodna praksa že spodkopava podlago, na kateri temelji dublinski sistem; meni, da sodna praksa sicer nudi odgovor v posamezni zadevi, ne premaguje pa pomanjkljivosti, ki obstajajo pri izvajanju azilnega pravnega reda; priznava, da morajo države članice zagotoviti, da njihovi azilni sistemi izpolnjujejo normative Evropske unije in mednarodne normative, obenem pa pozdravlja prizadevanja, da se v dublinsko uredbo vključi dodatno merilo za blažitev neželenih škodljivih učinkov sistema; verjame, da je treba v razpravah za opredelitev pristojne države članice upoštevati dejstvo, da so nekatere države članice že izpostavljene nesorazmernim pritiskom in da so nekateri azilni sistemi deloma ali v celoti slabo delujoči;

Skupna obravnava prošenj za azil

| 35. | meni, da je nujno potreben nadaljnji dialog o delitvi odgovornosti glede prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite, med drugim o uporabi orodij, kot so skupna obravnava prošenj za azil (v nadaljevanju: skupna obravnava) in programi premestitve; |
| --- | --- |

35.

meni, da je nujno potreben nadaljnji dialog o delitvi odgovornosti glede prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite, med drugim o uporabi orodij, kot so skupna obravnava prošenj za azil (v nadaljevanju: skupna obravnava) in programi premestitve;

| 36. | meni, da bi skupna obravnava lahko bila koristno orodje za solidarnost in delitev odgovornosti v različnih primerih, zlasti če se države članice srečujejo z velikimi ali nenadnimi navali prosilcev za azil ali če je prišlo do velikega zaostanka pri obravnavi vlog, ki upočasnjuje in ogroža azilni postopek v škodo prosilcev za azil; skupna obravnava bi lahko preprečila ali odpravila težave z zmogljivostmi, zmanjšala breme in stroške, povezane z azilnim postopkom, pospešila obravnavo prošenj ter zagotovila bolj pravično delitev odgovornosti za obravnavo prošenj za azil; poudarja, da je za skupno obravnavo potrebna jasna razdelitev odgovornosti med udeleženimi državami članicami, da se prepreči prenašanje odgovornosti, odločanje pa ostane v odgovornosti držav članic; ugotavlja, da bi bilo to treba dopolniti s sistemom za zagotavljanje pravičnejše delitve odgovornosti po končani obravnavi prošenj; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi skupna obravnava lahko bila koristno orodje za solidarnost in delitev odgovornosti v različnih primerih, zlasti če se države članice srečujejo z velikimi ali nenadnimi navali prosilcev za azil ali če je prišlo do velikega zaostanka pri obravnavi vlog, ki upočasnjuje in ogroža azilni postopek v škodo prosilcev za azil; skupna obravnava bi lahko preprečila ali odpravila težave z zmogljivostmi, zmanjšala breme in stroške, povezane z azilnim postopkom, pospešila obravnavo prošenj ter zagotovila bolj pravično delitev odgovornosti za obravnavo prošenj za azil; poudarja, da je za skupno obravnavo potrebna jasna razdelitev odgovornosti med udeleženimi državami članicami, da se prepreči prenašanje odgovornosti, odločanje pa ostane v odgovornosti držav članic; ugotavlja, da bi bilo to treba dopolniti s sistemom za zagotavljanje pravičnejše delitve odgovornosti po končani obravnavi prošenj;

| 37. | pozdravlja študijo izvedljivosti, ki jo je začela Komisija, da bi preučila pravne in praktične posledice skupne obravnave na ozemlju Unije, saj je treba pojasniti niz vprašanj; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja študijo izvedljivosti, ki jo je začela Komisija, da bi preučila pravne in praktične posledice skupne obravnave na ozemlju Unije, saj je treba pojasniti niz vprašanj;

| 38. | ugotavlja, da skupna obravnava ne pomeni nujno tudi enotne odločitve, lahko pa bi vključevala podporo in enotno obravnavo pri drugih vidikih azilnega postopka, kot so identifikacija, priprava postopkov na prvi stopnji, razgovori ali ocena političnih razmer v matični državi; |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da skupna obravnava ne pomeni nujno tudi enotne odločitve, lahko pa bi vključevala podporo in enotno obravnavo pri drugih vidikih azilnega postopka, kot so identifikacija, priprava postopkov na prvi stopnji, razgovori ali ocena političnih razmer v matični državi;

| 39. | poudarja, da bi morala skupna obravnava zagotavljati dodano vrednost v zvezi s kakovostjo postopka odločanja ter zagotavljati in spodbujati pravične, učinkovite in hitre postopke; poudarja dejstvo, da lahko izboljšanje azilnih postopkov že od vsega začetka (izboljšanje kakovosti odločitev) skrajša dolžino in zmanjša stroške postopka, kar koristi prosilcem za azil in državam članicam; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da bi morala skupna obravnava zagotavljati dodano vrednost v zvezi s kakovostjo postopka odločanja ter zagotavljati in spodbujati pravične, učinkovite in hitre postopke; poudarja dejstvo, da lahko izboljšanje azilnih postopkov že od vsega začetka (izboljšanje kakovosti odločitev) skrajša dolžino in zmanjša stroške postopka, kar koristi prosilcem za azil in državam članicam;

| 40. | poudarja, da mora program skupne obravnave v celoti spoštovati pravice prosilcev in vsebovati stroga jamstva v ta namen; vztraja, da se skupna obravnava v nobenem primeru ne sme uporabljati za pospešitev azilnega postopka na račun njegove kakovosti; meni, da bi skupna obravnava lahko privedla do učinkovitejših azilnih postopkov tudi v korist posameznih prosilcev za azil, ker bi se zaradi večjih upravnih zmogljivosti lahko hitreje priznale njihove potrebe po zaščiti; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da mora program skupne obravnave v celoti spoštovati pravice prosilcev in vsebovati stroga jamstva v ta namen; vztraja, da se skupna obravnava v nobenem primeru ne sme uporabljati za pospešitev azilnega postopka na račun njegove kakovosti; meni, da bi skupna obravnava lahko privedla do učinkovitejših azilnih postopkov tudi v korist posameznih prosilcev za azil, ker bi se zaradi večjih upravnih zmogljivosti lahko hitreje priznale njihove potrebe po zaščiti;

| 41. | meni, da bi lahko EASO koristno prispeval k oblikovanju, usposabljanju in usklajevanju azilnih podpornih skupin, ki bi zagotavljale pomoč, nasvete in priporočila za postopke na prvi stopnji; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi lahko EASO koristno prispeval k oblikovanju, usposabljanju in usklajevanju azilnih podpornih skupin, ki bi zagotavljale pomoč, nasvete in priporočila za postopke na prvi stopnji;

| 42. | priporoča, da morajo predvideni programi v zvezi s skupno obravnavo prednostno razvrstiti možnosti, ki vključujejo prej uporabo in sodelovanje ustreznih organov kot pa premestitev prosilcev za azil; |
| --- | --- |

42.

priporoča, da morajo predvideni programi v zvezi s skupno obravnavo prednostno razvrstiti možnosti, ki vključujejo prej uporabo in sodelovanje ustreznih organov kot pa premestitev prosilcev za azil;

| 43. | priporoča, naj EASO spodbuja, olajšuje in usklajuje izmenjave informacij in druge dejavnosti v zvezi s skupno obravnavo; |
| --- | --- |

43.

priporoča, naj EASO spodbuja, olajšuje in usklajuje izmenjave informacij in druge dejavnosti v zvezi s skupno obravnavo;

Premestitve upravičencev do mednarodne zaščite in prosilcev za azil

| 44. | poudarja, da sta programa EU za ponovno naselitev in premestitve znotraj EU dopolnilna ukrepa, namenjena krepitvi zaščite prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite ob hkratnem izražanju solidarnosti znotraj in zunaj EU; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da sta programa EU za ponovno naselitev in premestitve znotraj EU dopolnilna ukrepa, namenjena krepitvi zaščite prosilcev za azil in upravičencev do mednarodne zaščite ob hkratnem izražanju solidarnosti znotraj in zunaj EU;

| 45. | poudarja, da je fizična premestitev upravičencev do mednarodne zaščite in prosilcev za azil pod nekaterimi pogoji ena najbolj konkretnih oblik solidarnosti in lahko veliko prispeva k pravičnejšemu skupnemu evropskemu azilnemu sistemu; poudarja, da je do zdaj le malo držav članic sodelovalo v pobudah za premestitev, čeprav je tudi to jasen izraz zavezanosti mednarodni zaščiti in spodbujanju človekovih pravic; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da je fizična premestitev upravičencev do mednarodne zaščite in prosilcev za azil pod nekaterimi pogoji ena najbolj konkretnih oblik solidarnosti in lahko veliko prispeva k pravičnejšemu skupnemu evropskemu azilnemu sistemu; poudarja, da je do zdaj le malo držav članic sodelovalo v pobudah za premestitev, čeprav je tudi to jasen izraz zavezanosti mednarodni zaščiti in spodbujanju človekovih pravic;

| 46. | poudarja pomen projektov, kot je projekt EU za premestitev za Malto (Eurema) in njegova razširitev, v okviru katerega so bili in so upravičenci do mednarodne zaščite premeščeni z Malte v druge države članice, in se zavzema za več takšnih pobud; obžaluje, da ta projekt ni bil tako uspešen, kot je bilo pričakovano, ker države članice niso bile naklonjene sodelovanju; poziva države članice, naj dejavneje in v duhu solidarnosti in delitve odgovornosti sodelujejo v projektu Eurema; pozdravlja zavezo Komisije, da bo opravila temeljito oceno projekta Euremain pripravila predlog za stalni mehanizem EU za premestitve; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen projektov, kot je projekt EU za premestitev za Malto (Eurema) in njegova razširitev, v okviru katerega so bili in so upravičenci do mednarodne zaščite premeščeni z Malte v druge države članice, in se zavzema za več takšnih pobud; obžaluje, da ta projekt ni bil tako uspešen, kot je bilo pričakovano, ker države članice niso bile naklonjene sodelovanju; poziva države članice, naj dejavneje in v duhu solidarnosti in delitve odgovornosti sodelujejo v projektu Eurema; pozdravlja zavezo Komisije, da bo opravila temeljito oceno projekta Euremain pripravila predlog za stalni mehanizem EU za premestitve;

| 47. | poziva Komisijo, naj v svojem zakonodajnem predlogu za trajen in učinkovit mehanizem za premestitve znotraj EU upošteva uporabo delitvenega ključa EU za preselitev upravičencev do mednarodne zaščite na podlagi ustreznih kazalnikov, ki so povezani zmogljivostjo držav članic za sprejem in vključevanje, kot so BDP, prebivalstvo in površina držav članice ter najboljši interes upravičencev in obeti za njihovo vključevanje; delitveni ključ EU bi bilo treba upoštevati pri državah članicah, ki se soočajo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski na nacionalne azilne sisteme ali v kriznih razmerah; poudarja, da bo preselitev vedno odvisna od soglasja upravičencev do mednarodne zaščite in da uvedba delitvenega ključa EU ne bi posegala v obveznost držav članic, da izvajajo in uporabljajo veljavno azilni pravni red pri opredelitvi zaščite, sprejemnih pogojev in postopkovnih jamstev ter da spoštujejo vse mednarodne obveznosti na tem področju; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj v svojem zakonodajnem predlogu za trajen in učinkovit mehanizem za premestitve znotraj EU upošteva uporabo delitvenega ključa EU za preselitev upravičencev do mednarodne zaščite na podlagi ustreznih kazalnikov, ki so povezani zmogljivostjo držav članic za sprejem in vključevanje, kot so BDP, prebivalstvo in površina držav članice ter najboljši interes upravičencev in obeti za njihovo vključevanje; delitveni ključ EU bi bilo treba upoštevati pri državah članicah, ki se soočajo s posebnimi in nesorazmernimi pritiski na nacionalne azilne sisteme ali v kriznih razmerah; poudarja, da bo preselitev vedno odvisna od soglasja upravičencev do mednarodne zaščite in da uvedba delitvenega ključa EU ne bi posegala v obveznost držav članic, da izvajajo in uporabljajo veljavno azilni pravni red pri opredelitvi zaščite, sprejemnih pogojev in postopkovnih jamstev ter da spoštujejo vse mednarodne obveznosti na tem področju;

| 48. | poziva Komisijo, naj v predlog za stalni program EU za premestitve vključi stroga postopkovna jamstva in jasna merila, da bo zagotovila spoštovanje interesov morebitnih upravičencev in tudi ublažila migracijski pritisk na države članice, ki so še posebej izpostavljene migracijskim tokovom. priporoča udeležbo skupnosti gostiteljice, civilne družbe in lokalnih oblasti v pobudah za premestitev že od vsega začetka; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj v predlog za stalni program EU za premestitve vključi stroga postopkovna jamstva in jasna merila, da bo zagotovila spoštovanje interesov morebitnih upravičencev in tudi ublažila migracijski pritisk na države članice, ki so še posebej izpostavljene migracijskim tokovom. priporoča udeležbo skupnosti gostiteljice, civilne družbe in lokalnih oblasti v pobudah za premestitev že od vsega začetka;

| 49. | poudarja, da lahko premestitev sicer ponudi trajne rešitve za upravičence do mednarodne zaščite in razbremeni azilne sisteme držav članic, vendar ne sme voditi k prelaganju odgovornosti; vztraja, da se morajo države članice, ki imajo koristi od premestitve, odločno zavezati, da bodo učinkovito odpravile pomanjkljivosti pri zaščiti v svojem azilnem sistemu in zagotovile visoko raven zaščite za tiste, ki so ostali v državah članicah pošiljateljicah v smislu pogojev sprejema, azilnih postopkov in vključevanja; |
| --- | --- |

49.

poudarja, da lahko premestitev sicer ponudi trajne rešitve za upravičence do mednarodne zaščite in razbremeni azilne sisteme držav članic, vendar ne sme voditi k prelaganju odgovornosti; vztraja, da se morajo države članice, ki imajo koristi od premestitve, odločno zavezati, da bodo učinkovito odpravile pomanjkljivosti pri zaščiti v svojem azilnem sistemu in zagotovile visoko raven zaščite za tiste, ki so ostali v državah članicah pošiljateljicah v smislu pogojev sprejema, azilnih postopkov in vključevanja;

| 50. | pozdravlja možnosti financiranja, ki jih ponuja sklad za azil in migracije za premeščanje prosilcev za azil, in spodbuja države članice, naj se vključijo v prostovoljne pobude, ob tem pa v celoti spoštujejo pravice prosilcev za azil in dejstvo, da morajo s premestitvijo soglašati; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče vzpostaviti sistem EU za premeščanje prosilcev za azil, ter pripravi predlog za izvedljiv in trajnosten program za notranje premestitve prosilcev za azil, ter med drugim preuči tudi možnost, da bi temeljil na delitvenem ključu EU, ki bi upošteval objektivno preverljiva merila, kot so BDP, prebivalstvo in površina držav članic ter najboljši interes prosilcev za azil in obete za njihovo vključevanje; takšen program bi bilo mogoče uporabljati kot solidarnostni ukrep v primerih, v katerih je število prosilcev za azil nesorazmerno veliko glede na zmogljivost azilnega sistema države članice, ali v nujnih primerih; |
| --- | --- |

50.

pozdravlja možnosti financiranja, ki jih ponuja sklad za azil in migracije za premeščanje prosilcev za azil, in spodbuja države članice, naj se vključijo v prostovoljne pobude, ob tem pa v celoti spoštujejo pravice prosilcev za azil in dejstvo, da morajo s premestitvijo soglašati; poziva Komisijo, naj preuči, ali bi bilo mogoče vzpostaviti sistem EU za premeščanje prosilcev za azil, ter pripravi predlog za izvedljiv in trajnosten program za notranje premestitve prosilcev za azil, ter med drugim preuči tudi možnost, da bi temeljil na delitvenem ključu EU, ki bi upošteval objektivno preverljiva merila, kot so BDP, prebivalstvo in površina držav članic ter najboljši interes prosilcev za azil in obete za njihovo vključevanje; takšen program bi bilo mogoče uporabljati kot solidarnostni ukrep v primerih, v katerih je število prosilcev za azil nesorazmerno veliko glede na zmogljivost azilnega sistema države članice, ali v nujnih primerih;

| 51. | opozarja na pristojnosti urada EASO v zvezi s spodbujanjem premestitve upravičencev do mednarodne zaščite med državami članicami in poziva agencijo, naj vzpostavi zmogljivosti za dejavno podpiranje programov in dejavnosti premestitve v tesnem sodelovanju z uradom UNHCR na podlagi izmenjave informacij in najboljše prakse ter dejavnosti usklajevanja in sodelovanja; |
| --- | --- |

51.

opozarja na pristojnosti urada EASO v zvezi s spodbujanjem premestitve upravičencev do mednarodne zaščite med državami članicami in poziva agencijo, naj vzpostavi zmogljivosti za dejavno podpiranje programov in dejavnosti premestitve v tesnem sodelovanju z uradom UNHCR na podlagi izmenjave informacij in najboljše prakse ter dejavnosti usklajevanja in sodelovanja;

| 52. | ugotavlja, da je Komisija navedla, da bo vedno razmislila tudi o uporabi mehanizma iz direktive o začasni zaščiti, kadar bodo izpolnjeni ustrezni pogoji, zlasti v primeru množičnega prihoda ali neizbežnega množičnega prihoda razseljenih oseb, ki se ne morejo vrniti v svojo matično državo na varen in trajen način; poziva Komisijo, naj omogoči uporabo te direktive tudi v primerih, v katerih zadevni prihod pomeni množični prihod za vsaj eno državo članico in ne le, kadar pomeni množični prihod za EU kot celoto; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja, da je Komisija navedla, da bo vedno razmislila tudi o uporabi mehanizma iz direktive o začasni zaščiti, kadar bodo izpolnjeni ustrezni pogoji, zlasti v primeru množičnega prihoda ali neizbežnega množičnega prihoda razseljenih oseb, ki se ne morejo vrniti v svojo matično državo na varen in trajen način; poziva Komisijo, naj omogoči uporabo te direktive tudi v primerih, v katerih zadevni prihod pomeni množični prihod za vsaj eno državo članico in ne le, kadar pomeni množični prihod za EU kot celoto;

Medsebojno zaupanje v središču prenovljenega sistema upravljanja

| 53. | vztraja, da vzajemno zaupanje temelji na skupnem razumevanju odgovornosti; poudarja, da je skladnost z zakonodajo EU nepogrešljiv element za zaupanje med državami članicami; |
| --- | --- |

53.

vztraja, da vzajemno zaupanje temelji na skupnem razumevanju odgovornosti; poudarja, da je skladnost z zakonodajo EU nepogrešljiv element za zaupanje med državami članicami;

| 54. | poudarja, da izpolnjevanje pravnih obveznosti in obveznosti glede temeljnih pravic s strani držav članic krepi zaupanje in solidarnost; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da izpolnjevanje pravnih obveznosti in obveznosti glede temeljnih pravic s strani držav članic krepi zaupanje in solidarnost;

| 55. | opozarja na pomen trdnih temeljev za medsebojno zaupanje med državami članicami, saj je to neločljivo povezano z razvojem skupnega evropskega azilnega sistema ter resnično in dejansko solidarnostjo; |
| --- | --- |

55.

opozarja na pomen trdnih temeljev za medsebojno zaupanje med državami članicami, saj je to neločljivo povezano z razvojem skupnega evropskega azilnega sistema ter resnično in dejansko solidarnostjo;

| 56. | priznava, da spoštovanje obveznosti mednarodne zaščite krepi medsebojno zaupanje, vendar to še ne pomeni nujno enotne uporabe predpisov, glede na to, da se razlage in uporaba mednarodnega azilnega prava in azilnega prava EU med državami članicami še vedno zelo razlikujejo, kar kaže nedavna pravna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije v povezavi z dublinsko uredbo; poudarja, da morajo Komisija in sodišča spremljati in ocenjevati uporabo predpisov o azilu v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU; |
| --- | --- |

56.

priznava, da spoštovanje obveznosti mednarodne zaščite krepi medsebojno zaupanje, vendar to še ne pomeni nujno enotne uporabe predpisov, glede na to, da se razlage in uporaba mednarodnega azilnega prava in azilnega prava EU med državami članicami še vedno zelo razlikujejo, kar kaže nedavna pravna praksa Evropskega sodišča za človekove pravice in Sodišča Evropske unije v povezavi z dublinsko uredbo; poudarja, da morajo Komisija in sodišča spremljati in ocenjevati uporabo predpisov o azilu v skladu z mednarodnim pravom in pravom EU;

| 57. | verjame, da so lahko mehanizmi za zgodnje opozarjanje, ki so bili uvedeni za odkrivanje in odpravljanje nastajajočih težav, preden te povzročijo krize, koristno orodje; kljub temu meni, da je treba predvideti tudi dopolnilne rešitve, da se prepreči kršenje temeljnih pravic in zagotovi ustrezno delovanje azilnih sistemov; |
| --- | --- |

57.

verjame, da so lahko mehanizmi za zgodnje opozarjanje, ki so bili uvedeni za odkrivanje in odpravljanje nastajajočih težav, preden te povzročijo krize, koristno orodje; kljub temu meni, da je treba predvideti tudi dopolnilne rešitve, da se prepreči kršenje temeljnih pravic in zagotovi ustrezno delovanje azilnih sistemov;

| 58. | poudarja, da bi bilo treba postopke za ugotavljanje kršitev pogosteje uporabljati za opozarjanje na obveznosti držav članic in njihovo nespoštovanje veljavnega pravnega reda na področju azila, prav tako pa morajo biti pospremljeni s preventivnimi ukrepi, operativnimi načrti in nadzornimi mehanizmi, da bodo prinesli rezultate; poudarja pomen rednih ocen, konstruktivnega dialoga in izmenjave najboljše prakse kot ključnih elementov, ki bodo verjetneje omogočili pozitiven potek dogodkov v azilnih sistemih, v katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti; meni, da je tako mogoče vnesti različne oblike finančne in pravne pomoči, da bi dosegli polno in pravilno izvajanje evropske azilne zakonodaje; |
| --- | --- |

58.

poudarja, da bi bilo treba postopke za ugotavljanje kršitev pogosteje uporabljati za opozarjanje na obveznosti držav članic in njihovo nespoštovanje veljavnega pravnega reda na področju azila, prav tako pa morajo biti pospremljeni s preventivnimi ukrepi, operativnimi načrti in nadzornimi mehanizmi, da bodo prinesli rezultate; poudarja pomen rednih ocen, konstruktivnega dialoga in izmenjave najboljše prakse kot ključnih elementov, ki bodo verjetneje omogočili pozitiven potek dogodkov v azilnih sistemih, v katerih so bile ugotovljene pomanjkljivosti; meni, da je tako mogoče vnesti različne oblike finančne in pravne pomoči, da bi dosegli polno in pravilno izvajanje evropske azilne zakonodaje;

| 59. | ugotavlja, da dublinski sistem temelji na medsebojnem zaupanju in da njegovo izvajanje pomeni vzajemno priznavanje sklepov o zavrnitvi azila med državami članicami, glede na to, da je prošnjo za azil v EU mogoče obravnavati samo enkrat; poziva Komisijo, naj do leta 2014 predloži sporočilo o okviru za prenos zaščite upravičencev do mednarodne zaščite in vzajemnem priznavanju odločitev na področju azila, v skladu z akcijskim načrtom za izvajanje stockholmskega programa; |
| --- | --- |

59.

ugotavlja, da dublinski sistem temelji na medsebojnem zaupanju in da njegovo izvajanje pomeni vzajemno priznavanje sklepov o zavrnitvi azila med državami članicami, glede na to, da je prošnjo za azil v EU mogoče obravnavati samo enkrat; poziva Komisijo, naj do leta 2014 predloži sporočilo o okviru za prenos zaščite upravičencev do mednarodne zaščite in vzajemnem priznavanju odločitev na področju azila, v skladu z akcijskim načrtom za izvajanje stockholmskega programa;

| 60. | poudarja, da lahko upravljanje migracij okrepi medsebojno zaupanje in solidarnostne ukrepe samo, če je pospremljeno s pristopom, ki upošteva zaščito in v okviru katerega se mejni ukrepi izvajajo brez poseganja v pravice beguncev in oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da lahko upravljanje migracij okrepi medsebojno zaupanje in solidarnostne ukrepe samo, če je pospremljeno s pristopom, ki upošteva zaščito in v okviru katerega se mejni ukrepi izvajajo brez poseganja v pravice beguncev in oseb, ki prosijo za mednarodno zaščito;

| 61. | poudarja, da vizumske ureditve urejajo številna dovoljenja za vstop in izstop ter da ti predpisi o vstopu in izstopu ne omejujejo pravne obveznosti zagotavljanja dostopa do azila; |
| --- | --- |

61.

poudarja, da vizumske ureditve urejajo številna dovoljenja za vstop in izstop ter da ti predpisi o vstopu in izstopu ne omejujejo pravne obveznosti zagotavljanja dostopa do azila;

| 62. | opozarja na zavezo Komisije, da bo olajšala urejen prihod oseb, ki potrebujejo zaščito v EU in jo poziva, naj razišče nove pristope k dostopu od azilnih postopkov; s tem v zvezi pozdravlja zavezo Komisije, da do leta 2013 sprejme sporočilo o novih pristopih glede dostopa do azilnih postopkov v glavnih tranzitnih državah; |
| --- | --- |

62.

opozarja na zavezo Komisije, da bo olajšala urejen prihod oseb, ki potrebujejo zaščito v EU in jo poziva, naj razišče nove pristope k dostopu od azilnih postopkov; s tem v zvezi pozdravlja zavezo Komisije, da do leta 2013 sprejme sporočilo o novih pristopih glede dostopa do azilnih postopkov v glavnih tranzitnih državah;

*

* *

| 63. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic in Svetu Evrope. |
| --- | --- |

63.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, parlamentom držav članic in Svetu Evrope.

---

(1)  UL C 285 E, 21.10.2010, str. 12.

(2)  UL L 212, 7.8.2001, str. 12.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/25 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/25

---

Torek, 11. september 2012Priprava delovnega programa Komisije za leto 2013

P7_TA(2012)0319

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnem programu Komisije za leto 2013 (2012/2688(RSP))

2013/C 353 E/03

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju naslednjega sporočila o delovnem programu Komisije za leto 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju naslednjega sporočila o delovnem programu Komisije za leto 2013,

| — | ob upoštevanju sedanjega Okvirnega sporazuma o odnosih med Parlamentom in Komisijo, zlasti njegove priloge 4, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sedanjega Okvirnega sporazuma o odnosih med Parlamentom in Komisijo, zlasti njegove priloge 4,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2012 o Evropskem svetu junija 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 4. julija 2012 o Evropskem svetu junija 2012 (1),

| — | ob upoštevanju člena 35(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 35(3) Poslovnika,

| A. | ker velikost in narava dolga držav ter finančna in gospodarska kriza postavljajo upravljanje Evropske unije na preizkušnjo, na kakršni še ni bila; |
| --- | --- |

A.

ker velikost in narava dolga držav ter finančna in gospodarska kriza postavljajo upravljanje Evropske unije na preizkušnjo, na kakršni še ni bila;

| B. | ker je EU na kritični točki in krize ne bo mogoče premagati brez občutnega poglabljanja evropskega povezovanja, zlasti na evroobmočju, z ustrezno krepitvijo demokratičnega nadzora in odgovornosti; |
| --- | --- |

B.

ker je EU na kritični točki in krize ne bo mogoče premagati brez občutnega poglabljanja evropskega povezovanja, zlasti na evroobmočju, z ustrezno krepitvijo demokratičnega nadzora in odgovornosti;

| C. | ker je vloga Komisije spodbujati splošni interes Unije, sprejemati ustrezne pobude za njegovo uresničevanje, zagotoviti izvajanje pogodb, nadzorovati izvrševanje prava Unije, izvajati usklajevalne, izvršilne in upravljavske funkcije ter začenjati zakonodajne postopke; |
| --- | --- |

C.

ker je vloga Komisije spodbujati splošni interes Unije, sprejemati ustrezne pobude za njegovo uresničevanje, zagotoviti izvajanje pogodb, nadzorovati izvrševanje prava Unije, izvajati usklajevalne, izvršilne in upravljavske funkcije ter začenjati zakonodajne postopke;

DEL 1

| 1. | poziva Komisijo, naj v celoti uporabi vse svoje pristojnosti in zagotovi politično vodstvo, potrebno za soočanje s številnimi izzivi, ki so posledica nadaljevanja krize, ter naj istočasno poskuša doseči finančno stabilnost in gospodarsko okrevanje na temelju večje konkurenčnosti ter trajnostnega, učinkovitega in socialno pravičnega protikriznega programa; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj v celoti uporabi vse svoje pristojnosti in zagotovi politično vodstvo, potrebno za soočanje s številnimi izzivi, ki so posledica nadaljevanja krize, ter naj istočasno poskuša doseči finančno stabilnost in gospodarsko okrevanje na temelju večje konkurenčnosti ter trajnostnega, učinkovitega in socialno pravičnega protikriznega programa;

| 2. | opozarja na svojo zahtevo z dne 4. julija 2012, da Komisija v skladu z metodo Skupnosti do septembra predloži sveženj zakonodajnih predlogov na podlagi štirih temeljnih sestavin, opredeljenih v poročilu z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji; |
| --- | --- |

2.

opozarja na svojo zahtevo z dne 4. julija 2012, da Komisija v skladu z metodo Skupnosti do septembra predloži sveženj zakonodajnih predlogov na podlagi štirih temeljnih sestavin, opredeljenih v poročilu z naslovom Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji;

| 3. | vztraja, naj Komisija odigra celovito vlogo pri oblikovanju poročil za srečanji Evropskega sveta oktobra in decembra 2012, ki morata določiti jasen načrt in urnik za utrditev gospodarske in monetarne unije, vključno z integriranim okvirjem finančne, fiskalne in gospodarske politike, ter sčasoma privesti do močnejše politične unije in zlasti do večje demokratične odgovornosti in legitimnosti na podlagi spremembe pogodbe; |
| --- | --- |

3.

vztraja, naj Komisija odigra celovito vlogo pri oblikovanju poročil za srečanji Evropskega sveta oktobra in decembra 2012, ki morata določiti jasen načrt in urnik za utrditev gospodarske in monetarne unije, vključno z integriranim okvirjem finančne, fiskalne in gospodarske politike, ter sčasoma privesti do močnejše politične unije in zlasti do večje demokratične odgovornosti in legitimnosti na podlagi spremembe pogodbe;

| 4. | opozarja na stališče Parlamenta o zakonodajnem "dvojčku", ki bo okrepil proračunski nadzor in izboljšal proračunsko politiko v evroobmočju ter vključeval določbe, ki bodo dopuščale različne poti do proračunske konsolidacije v primeru resnega upada gospodarske rasti; |
| --- | --- |

4.

opozarja na stališče Parlamenta o zakonodajnem "dvojčku", ki bo okrepil proračunski nadzor in izboljšal proračunsko politiko v evroobmočju ter vključeval določbe, ki bodo dopuščale različne poti do proračunske konsolidacije v primeru resnega upada gospodarske rasti;

| 5. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge za izvajanje zavez, izpostavljenih v Paktu za rast in delovna mesta, zlasti z namenom spodbujanja trajnostnih naložb, usmerjenih v rast, izboljšanja konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ki bo usmerjeno v cilje strategije Evropa 2020, zlasti cilja učinkovite rabe virov in trajnosti, ter poglabljanja enotnega trga; poziva Komisijo, naj uporabi svoj delovni program za leto 2013, da bi določila podroben načrt za rast, ki bo osredotočen na spodbujanje podjetij in podjetnikov k razvoju industrijskih in storitvenih panog, ki bodo zagotavljale dolgotrajna delovna mesta in blaginjo; v zvezi s tem poudarja pomen občutnega povečanja obsega evropskih projektnih obveznic na podlagi sodelovanja med proračunom EU in Evropsko investicijsko banko; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pripravi predloge za izvajanje zavez, izpostavljenih v Paktu za rast in delovna mesta, zlasti z namenom spodbujanja trajnostnih naložb, usmerjenih v rast, izboljšanja konkurenčnosti evropskega gospodarstva, ki bo usmerjeno v cilje strategije Evropa 2020, zlasti cilja učinkovite rabe virov in trajnosti, ter poglabljanja enotnega trga; poziva Komisijo, naj uporabi svoj delovni program za leto 2013, da bi določila podroben načrt za rast, ki bo osredotočen na spodbujanje podjetij in podjetnikov k razvoju industrijskih in storitvenih panog, ki bodo zagotavljale dolgotrajna delovna mesta in blaginjo; v zvezi s tem poudarja pomen občutnega povečanja obsega evropskih projektnih obveznic na podlagi sodelovanja med proračunom EU in Evropsko investicijsko banko;

| 6. | nadalje opozarja na potrebo po trajnostnem in simetričnem zmanjšanju prevelikih makroekonomskih neravnotežij in poziva po konkretnih spremembah davčnega prava EU za spopadanje z vsemi vidiki davčnih oaz in utaje davkov; |
| --- | --- |

6.

nadalje opozarja na potrebo po trajnostnem in simetričnem zmanjšanju prevelikih makroekonomskih neravnotežij in poziva po konkretnih spremembah davčnega prava EU za spopadanje z vsemi vidiki davčnih oaz in utaje davkov;

| 7. | poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi spodbudila hitro sprejetje večletnega finančnega okvira in z njim povezanih večletnih zakonodajnih programov ob celovitem sodelovanju Parlamenta in ustreznem spoštovanju njegovih pravic soodločanja; odločno podpira zavezo, da proračun EU postane katalizator za rast in delovna mesta po Evropi; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem brani svoj predlog zagotavljanja, da proračun Unije bolj neposredno odraža njene potrebe in politične cilje; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj stori vse, kar je v njeni moči, da bi spodbudila hitro sprejetje večletnega finančnega okvira in z njim povezanih večletnih zakonodajnih programov ob celovitem sodelovanju Parlamenta in ustreznem spoštovanju njegovih pravic soodločanja; odločno podpira zavezo, da proračun EU postane katalizator za rast in delovna mesta po Evropi; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem brani svoj predlog zagotavljanja, da proračun Unije bolj neposredno odraža njene potrebe in politične cilje;

| 8. | vseeno vztraja, da je reforma sistema lastnih sredstev, vključno z oblikovanjem novih lastnih sredstev, bistven element, brez katerega so zgledi, da bi dosegli dogovor o novem večletnem finančnem okviru, slabi; prosi Komisijo, naj podpre zahtevo več držav članic po okrepljenem sodelovanju na tem področju; vseeno poudarja, da je zaželeno do konca tega leta doseči splošen dogovor; |
| --- | --- |

8.

vseeno vztraja, da je reforma sistema lastnih sredstev, vključno z oblikovanjem novih lastnih sredstev, bistven element, brez katerega so zgledi, da bi dosegli dogovor o novem večletnem finančnem okviru, slabi; prosi Komisijo, naj podpre zahtevo več držav članic po okrepljenem sodelovanju na tem področju; vseeno poudarja, da je zaželeno do konca tega leta doseči splošen dogovor;

| 9. | poziva Komisijo, naj izboljša skladnost svojega zakonodajnega programa, izboljša kakovost svojih zakonodajnih predlogov, okrepi presojo vplivov osnutkov zakonov, naj vedno, ko je to ustrezno, predlaga uporabo korelacijskih tabel za boljši prenos zakonodaje EU ter naj podpre Parlament pri njegovih pogajanjih s Svetom o uporabi delegiranih izvedbenih aktov; ponavlja svoje večkratne pozive k ponovnim pogajanjem o medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj izboljša skladnost svojega zakonodajnega programa, izboljša kakovost svojih zakonodajnih predlogov, okrepi presojo vplivov osnutkov zakonov, naj vedno, ko je to ustrezno, predlaga uporabo korelacijskih tabel za boljši prenos zakonodaje EU ter naj podpre Parlament pri njegovih pogajanjih s Svetom o uporabi delegiranih izvedbenih aktov; ponavlja svoje večkratne pozive k ponovnim pogajanjem o medinstitucionalnem sporazumu o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003;

| 10. | poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva stališča Parlamenta glede različnih sektorjev, kot so navedena v delu 2 v nadaljevanju; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj ustrezno upošteva stališča Parlamenta glede različnih sektorjev, kot so navedena v delu 2 v nadaljevanju;

DEL 2

Izvajanje

| 11. | poudarja pomen ustreznega in pravočasnega izvajanja prava EU prek nacionalne zakonodaje in poziva Komisijo, naj po potrebi sproži postopke za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila pravilen prenos in učinkovito izvajanje zakonodaje; |
| --- | --- |

11.

poudarja pomen ustreznega in pravočasnega izvajanja prava EU prek nacionalne zakonodaje in poziva Komisijo, naj po potrebi sproži postopke za ugotavljanje kršitev, da bi zagotovila pravilen prenos in učinkovito izvajanje zakonodaje;

| 12. | poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo obveznih izjav o državnem upravljanju, podpisanih na ustrezni politični ravni, ki bo zajemalo sklade EU v skupnem upravljanju; poziva k nadaljnjim ukrepom za poenostavitev programov EU, zlasti na področju raziskav in inovacij; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja uporabo instrumentov finančnega inženiringa; poziva k izvedbi sistematičnih, rednih in neodvisnih ocen, da se zagotovi, da vsa poraba dosega želene rezultate na stroškovno učinkovit način; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo obveznih izjav o državnem upravljanju, podpisanih na ustrezni politični ravni, ki bo zajemalo sklade EU v skupnem upravljanju; poziva k nadaljnjim ukrepom za poenostavitev programov EU, zlasti na področju raziskav in inovacij; poziva Komisijo, naj skrbno spremlja uporabo instrumentov finančnega inženiringa; poziva k izvedbi sistematičnih, rednih in neodvisnih ocen, da se zagotovi, da vsa poraba dosega želene rezultate na stroškovno učinkovit način;

| 13. | pričakuje, da bo Komisija pravočasno predložila osnutke sprememb proračunov, ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti ravni plačil z ukrepi, o katerih je Evropski svet junija 2012 dosegel dogovor, in sicer, da bi ti spodbujali rast ter bili zadostni za kritje neporavnanih obveznosti; |
| --- | --- |

13.

pričakuje, da bo Komisija pravočasno predložila osnutke sprememb proračunov, ki so potrebni za zagotavljanje skladnosti ravni plačil z ukrepi, o katerih je Evropski svet junija 2012 dosegel dogovor, in sicer, da bi ti spodbujali rast ter bili zadostni za kritje neporavnanih obveznosti;

Enotni trg

| 14. | poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na izboljšanje upravljanja enotnega trga, naj obnovi svoj zagon za doseganje upravne poenostavitve, naj ustrezno razmisli o tem, da po potrebi predlaga uredbe, raje kot direktive, da se zagotovi sorazmernost predlaganih ukrepov, in naj spremlja napredek z namenom popolnega izvajanja pravnega reda enotnega trga, zlasti v sektorju storitev, vključno z možnostjo pospešenih postopkov za ugotavljanje kršitev; poudarja, da je treba ustrezno upoštevati gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost enotnega trga; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj se še naprej osredotoča na izboljšanje upravljanja enotnega trga, naj obnovi svoj zagon za doseganje upravne poenostavitve, naj ustrezno razmisli o tem, da po potrebi predlaga uredbe, raje kot direktive, da se zagotovi sorazmernost predlaganih ukrepov, in naj spremlja napredek z namenom popolnega izvajanja pravnega reda enotnega trga, zlasti v sektorju storitev, vključno z možnostjo pospešenih postopkov za ugotavljanje kršitev; poudarja, da je treba ustrezno upoštevati gospodarsko, socialno in okoljsko razsežnost enotnega trga;

| 15. | z veseljem pričakuje objavo Akta za enotni trg II s prednostnimi ukrepi za spodbujanje rasti, ustvarjanje delovnih mest in zaupanje v enotni trg; spodbuja uporabo okrepljenega sodelovanja, kjer je to primerno in potrebno; |
| --- | --- |

15.

z veseljem pričakuje objavo Akta za enotni trg II s prednostnimi ukrepi za spodbujanje rasti, ustvarjanje delovnih mest in zaupanje v enotni trg; spodbuja uporabo okrepljenega sodelovanja, kjer je to primerno in potrebno;

| 16. | poziva Komisijo, naj bo bolj sistematična pri ocenjevanju učinkov svojih predlogov na mala in srednja podjetja, na katera se Evropa opira za številna nova delovna mesta; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem dejavno odvrača od dodajanja nacionalnih pravil k zakonodaji EU, kar izkrivlja konkurenčne pogoje na notranjem trgu; poziva k dodatnemu zmanjšanju upravnega bremena; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj bo bolj sistematična pri ocenjevanju učinkov svojih predlogov na mala in srednja podjetja, na katera se Evropa opira za številna nova delovna mesta; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem dejavno odvrača od dodajanja nacionalnih pravil k zakonodaji EU, kar izkrivlja konkurenčne pogoje na notranjem trgu; poziva k dodatnemu zmanjšanju upravnega bremena;

| 17. | potrjuje svojo podporo poudarku, ki ga Komisija posveča digitalni agendi; poziva k oblikovanju predlogov za zagotavljanja več čezmejnih storitev za potrošnike v vsej EU; |
| --- | --- |

17.

potrjuje svojo podporo poudarku, ki ga Komisija posveča digitalni agendi; poziva k oblikovanju predlogov za zagotavljanja več čezmejnih storitev za potrošnike v vsej EU;

| 18. | poudarja potrebo po temeljiti reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov (Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2)), ki zagotavlja zdravje in varnost potrošnikov, obenem pa omogoča lažje trgovanje z blagom, predvsem za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj predlaga horizontalno uredbo o nadzoru trga za vse proizvode; nadalje poziva k zagotovitvi učinkovitih odškodnin pri maloprodajnih finančnih storitvah ter skupen horizontalen in usklajen pristop za zaščito potrošnikov; |
| --- | --- |

18.

poudarja potrebo po temeljiti reviziji direktive o splošni varnosti proizvodov (Direktiva 2001/95/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2)), ki zagotavlja zdravje in varnost potrošnikov, obenem pa omogoča lažje trgovanje z blagom, predvsem za mala in srednja podjetja; poziva Komisijo, naj predlaga horizontalno uredbo o nadzoru trga za vse proizvode; nadalje poziva k zagotovitvi učinkovitih odškodnin pri maloprodajnih finančnih storitvah ter skupen horizontalen in usklajen pristop za zaščito potrošnikov;

| 19. | poziva Komisijo, naj izboljša svoj regulativni odnos do MSP in mikropodjetij, tako da zakonodajo prilagodi potrebam MSP in pa z nadaljnjim uvajanjem primernih izvzetij; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj izboljša svoj regulativni odnos do MSP in mikropodjetij, tako da zakonodajo prilagodi potrebam MSP in pa z nadaljnjim uvajanjem primernih izvzetij;

| 20. | poziva Komisijo, naj nadaljuje s svojo reformo avtorskih pravic, ki bi morale biti primerne za internetno okolje in imeti podlago v družbeni legitimnosti, ob primernem upoštevanju temeljnih pravic, vključno z dokončanjem reforme pravic industrijske lastnine, da se spodbudita rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; poziva Komisijo, naj pri predstavitvi svojega predloga revizije prava EU na področju blagovnih znamk ustrezno upošteva pravne probleme, ki so nastopili v povezavi s polemiko glede trgovinskega sporazuma o preprečevanju ponarejanja (ACTA); |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj nadaljuje s svojo reformo avtorskih pravic, ki bi morale biti primerne za internetno okolje in imeti podlago v družbeni legitimnosti, ob primernem upoštevanju temeljnih pravic, vključno z dokončanjem reforme pravic industrijske lastnine, da se spodbudita rast in ustvarjanje delovnih mest v Evropi; poziva Komisijo, naj pri predstavitvi svojega predloga revizije prava EU na področju blagovnih znamk ustrezno upošteva pravne probleme, ki so nastopili v povezavi s polemiko glede trgovinskega sporazuma o preprečevanju ponarejanja (ACTA);

Podnebne spremembe, okolje, energetika in promet

| 21. | vztraja, da je treba izvajati časovni načrt za Evropo, gospodarno z viri, da se ustvarijo spodbude za razvoj okolju prijaznega gospodarstva, vzgajanje biotske raznolikosti in za boj proti podnebnim spremembam, vključno z integracijo ukrepov za učinkovito rabo virov, kot je predvideno v strategiji Evropa 2020; |
| --- | --- |

21.

vztraja, da je treba izvajati časovni načrt za Evropo, gospodarno z viri, da se ustvarijo spodbude za razvoj okolju prijaznega gospodarstva, vzgajanje biotske raznolikosti in za boj proti podnebnim spremembam, vključno z integracijo ukrepov za učinkovito rabo virov, kot je predvideno v strategiji Evropa 2020;

| 22. | je prepričan, da mora evropski semester zagotoviti priložnost, da vsaka država članica upošteva lastne zaveze glede strategije EU2020, Pakta "evro plus", Akta za enotni trg in drugih pomembnejših ciljev EU; |
| --- | --- |

22.

je prepričan, da mora evropski semester zagotoviti priložnost, da vsaka država članica upošteva lastne zaveze glede strategije EU2020, Pakta "evro plus", Akta za enotni trg in drugih pomembnejših ciljev EU;

| 23. | poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje predlog za obravnavanje pomanjkljivosti sedanjega sistema trgovanja z emisijami, da se prepreči njegov propad; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj nemudoma oblikuje predlog za obravnavanje pomanjkljivosti sedanjega sistema trgovanja z emisijami, da se prepreči njegov propad;

| 24. | poziva Komisijo, naj predstavi podroben akcijski načrt z ukrepi, oblikovanimi za uresničitev popolnoma integriranega in povezanega enotnega evropskega trga za energijo, in poudarja pomen zagotavljanja sodobne omrežne infrastrukture za EU; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj predstavi podroben akcijski načrt z ukrepi, oblikovanimi za uresničitev popolnoma integriranega in povezanega enotnega evropskega trga za energijo, in poudarja pomen zagotavljanja sodobne omrežne infrastrukture za EU;

| 25. | poziva Komisijo, naj izvaja časovni načrt za prehod v konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo leta 2050,vključno z vmesnimi mejniki; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj izvaja časovni načrt za prehod v konkurenčno nizkoogljično gospodarstvo leta 2050,vključno z vmesnimi mejniki;

| 26. | zahteva, da Komisija pripravi strategijo za spoprijemanje s posledicami rastočih cen energije, s katerimi se soočajo člani družbe; |
| --- | --- |

26.

zahteva, da Komisija pripravi strategijo za spoprijemanje s posledicami rastočih cen energije, s katerimi se soočajo člani družbe;

| 27. | meni, da bi bilo treba krizo izrabiti kot priložnost za preoblikovanje našega modela razvoja družbe z namenom oblikovanja visoko učinkovitega, na obnovljivih virih energije temelječega in na podnebne spremembe odpornega gospodarstva; poudarja, da mora Komisija pripraviti predloge za energetski in podnebni sveženj za leto 2030 na podlagi sedanjih treh stebrov, t.j. toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi bilo treba krizo izrabiti kot priložnost za preoblikovanje našega modela razvoja družbe z namenom oblikovanja visoko učinkovitega, na obnovljivih virih energije temelječega in na podnebne spremembe odpornega gospodarstva; poudarja, da mora Komisija pripraviti predloge za energetski in podnebni sveženj za leto 2030 na podlagi sedanjih treh stebrov, t.j. toplogrednih plinov, obnovljivih virov energije in energetske učinkovitosti;

| 28. | podpira poudarek, ki ga Komisija polaga na potrebo po posodobitvi evropskega večmodalnega prometnega omrežja, ki je bistvenega pomena za uspeš notranjega trga; poziva Komisijo, naj se drži svojih zavez o železniškem sektorju in o razširitvi pristojnosti Evropske železniške agencije na področju podeljevanja varnostni spričeval in usklajevanja voznega parka; |
| --- | --- |

28.

podpira poudarek, ki ga Komisija polaga na potrebo po posodobitvi evropskega večmodalnega prometnega omrežja, ki je bistvenega pomena za uspeš notranjega trga; poziva Komisijo, naj se drži svojih zavez o železniškem sektorju in o razširitvi pristojnosti Evropske železniške agencije na področju podeljevanja varnostni spričeval in usklajevanja voznega parka;

| 29. | obžaluje, da ni prišlo do celovitega izvajanja pobude o enotnem evropskem nebu, in poziva Komisijo, naj glede tega obnovi svoja prizadevanja; |
| --- | --- |

29.

obžaluje, da ni prišlo do celovitega izvajanja pobude o enotnem evropskem nebu, in poziva Komisijo, naj glede tega obnovi svoja prizadevanja;

Kohezivne in vključujoče družbe – Evropa državljanov

| 30. | odločno pozdravlja osredotočanje Komisije na zaposlovanje mladih in njene predloge za razširitev zmogljivosti Unije za spodbujanje izobraževanja in usposabljanja; pričakuje, da bodo kot del krovnega sporočila o svežnju o zaposlovanju predloženi jasni cilji in časovni načrti ter konkretni predlogi na področjih mobilnosti mladih, jamstva za mlade, okvira za kakovost pripravništev, jezikovnih znanj in podjetništva mladih, in sicer zaradi boja proti visoki brezposelnosti mladih; pričakuje tudi oprijemljive ukrepe za zmanjšanje revščine, reformo trga dela in določitev družbenih standardov, da bodo države članice, ki to želijo, lahko izvajala uravnotežen pristop prožne varnosti, ter poziva, naj se večji poudarek nameni zaposlovanju invalidov kontekstu starajoče se družbe; |
| --- | --- |

30.

odločno pozdravlja osredotočanje Komisije na zaposlovanje mladih in njene predloge za razširitev zmogljivosti Unije za spodbujanje izobraževanja in usposabljanja; pričakuje, da bodo kot del krovnega sporočila o svežnju o zaposlovanju predloženi jasni cilji in časovni načrti ter konkretni predlogi na področjih mobilnosti mladih, jamstva za mlade, okvira za kakovost pripravništev, jezikovnih znanj in podjetništva mladih, in sicer zaradi boja proti visoki brezposelnosti mladih; pričakuje tudi oprijemljive ukrepe za zmanjšanje revščine, reformo trga dela in določitev družbenih standardov, da bodo države članice, ki to želijo, lahko izvajala uravnotežen pristop prožne varnosti, ter poziva, naj se večji poudarek nameni zaposlovanju invalidov kontekstu starajoče se družbe;

| 31. | poudarja pomen naložb v človeški kapital ter raziskave in razvoj, pa tudi primerne izobrazbe in usposabljanja za spodbujanje poklicne mobilnosti; poziva tudi k nadaljevanju dela glede vprašanj nasilja nad ženskami in trgovine z ljudmi; |
| --- | --- |

31.

poudarja pomen naložb v človeški kapital ter raziskave in razvoj, pa tudi primerne izobrazbe in usposabljanja za spodbujanje poklicne mobilnosti; poziva tudi k nadaljevanju dela glede vprašanj nasilja nad ženskami in trgovine z ljudmi;

| 32. | ponovno poziva k močni vseevropski kohezijski politiki po letu 2013, ki mora racionalizirati obstoječe sklade in programe, zagotoviti ustrezna finančna sredstva, temeljiti na upravljanju na več ravneh ter biti tesno usklajena s cilji strategije EU2020; vztraja, da je treba izboljšati učinkovitost in odzivnost solidarnostnega sklada ter pričakuje predloge v to smer; je prepričan, da je s primernimi sredstvi mogoče najti skupna podlaga za kohezijsko ter raziskovalno in razvojno politiko EU, ki bi morale biti usmerjene v rast in konkurenčnost, sočasno pa temeljiti na načelih gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije ter izvrstnosti; |
| --- | --- |

32.

ponovno poziva k močni vseevropski kohezijski politiki po letu 2013, ki mora racionalizirati obstoječe sklade in programe, zagotoviti ustrezna finančna sredstva, temeljiti na upravljanju na več ravneh ter biti tesno usklajena s cilji strategije EU2020; vztraja, da je treba izboljšati učinkovitost in odzivnost solidarnostnega sklada ter pričakuje predloge v to smer; je prepričan, da je s primernimi sredstvi mogoče najti skupna podlaga za kohezijsko ter raziskovalno in razvojno politiko EU, ki bi morale biti usmerjene v rast in konkurenčnost, sočasno pa temeljiti na načelih gospodarske, socialne in ozemeljske kohezije ter izvrstnosti;

| 33. | podpira pobude na ravni Unije za dopolnitev nacionalnih prizadevanj pri povečevanju mikrokreditov in spodbujanju socialnega podjetništva, ki zagotavlja storitve, ki jih javni in zasebni sektor ne zagotavljata v zadostni meri; |
| --- | --- |

33.

podpira pobude na ravni Unije za dopolnitev nacionalnih prizadevanj pri povečevanju mikrokreditov in spodbujanju socialnega podjetništva, ki zagotavlja storitve, ki jih javni in zasebni sektor ne zagotavljata v zadostni meri;

| 34. | pozdravlja odločnejši pristop Komisije k zaščiti pravne države in temeljnih pravic po vsej Uniji; poziva k reviziji Agenciji za temeljne pravice, da se zagotovi učinkovito spremljanje in izvajanje Listine o človekovih pravicah ter njena uskladitev z Lizbonsko pogodbo; podpira Komisijo pri pogajanjih o pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja odločnejši pristop Komisije k zaščiti pravne države in temeljnih pravic po vsej Uniji; poziva k reviziji Agenciji za temeljne pravice, da se zagotovi učinkovito spremljanje in izvajanje Listine o človekovih pravicah ter njena uskladitev z Lizbonsko pogodbo; podpira Komisijo pri pogajanjih o pristopu EU k Evropski konvenciji o človekovih pravicah;

| 35. | poziva Komisijo, naj preuči izvajanje direktive o rasni enakosti (Direktiva 2000/43/ES (3)) in prenos okvirnega sklepa o boju proti rasizmu in ksenofobiji (Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ (4)), in meni, da je obžalovanja vredno, da okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov ni pravno zavezujoč; |
| --- | --- |

35.

poziva Komisijo, naj preuči izvajanje direktive o rasni enakosti (Direktiva 2000/43/ES (3)) in prenos okvirnega sklepa o boju proti rasizmu in ksenofobiji (Okvirni sklep Sveta 2008/913/PNZ (4)), in meni, da je obžalovanja vredno, da okvir EU za nacionalne strategije vključevanja Romov ni pravno zavezujoč;

| 36. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo svoboda gibanja oseb zajamčena in da se bo schengenski pravni red v celoti spoštoval; poudarja potrebo po nadomestitvi neustreznih strokovnih pregledov, ki jih izvajajo države članice, in poziva Komisijo, naj prevzame celovito odgovornost za nadzor schengenskih predpisov; pozdravlja podporo, ki jo Komisija namenja njegovemu stališču o pravni podlagi schengenskih predpisov; |
| --- | --- |

36.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo svoboda gibanja oseb zajamčena in da se bo schengenski pravni red v celoti spoštoval; poudarja potrebo po nadomestitvi neustreznih strokovnih pregledov, ki jih izvajajo države članice, in poziva Komisijo, naj prevzame celovito odgovornost za nadzor schengenskih predpisov; pozdravlja podporo, ki jo Komisija namenja njegovemu stališču o pravni podlagi schengenskih predpisov;

| 37. | meni, da je odsotnost zakonodajnega predloga o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila obžalovanja vredna; poziva k oblikovanju zakonodajnega predloga za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema, ki bi združeval odgovornost in solidarnost; |
| --- | --- |

37.

meni, da je odsotnost zakonodajnega predloga o okrepljeni solidarnosti znotraj EU na področju azila obžalovanja vredna; poziva k oblikovanju zakonodajnega predloga za vzpostavitev skupnega evropskega azilnega sistema, ki bi združeval odgovornost in solidarnost;

| 38. | poudarja pomen sprejetja uredbe o splošnem okviru za varstvo podatkov in direktive o varstvu podatkov na področju preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona kaznivih dejanj, da se zagotovi, da bodo vsi morebitni nadaljnji protiteroristični ukrepi izpolnjevali visoke standarde zasebnosti in varstva podatkov; poziva Komisijo, naj objavi pregled direktive o hrambi podatkov (Direktiva 2006/24/EC Evropskega parlamenta in Sveta (5)); |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen sprejetja uredbe o splošnem okviru za varstvo podatkov in direktive o varstvu podatkov na področju preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja ali pregona kaznivih dejanj, da se zagotovi, da bodo vsi morebitni nadaljnji protiteroristični ukrepi izpolnjevali visoke standarde zasebnosti in varstva podatkov; poziva Komisijo, naj objavi pregled direktive o hrambi podatkov (Direktiva 2006/24/EC Evropskega parlamenta in Sveta (5));

| 39. | odločno podpira poudarek, ki ga Komisija polaga na izvajanje državljanom prijaznih pobud v povezavi s predlogom sklepa o evropskem letu državljanov (2013) (COM(2011)0489), da se dodatno okrepi ozaveščenost državljanov o koristih, ki izhajajo iz evropskega državljanstva; |
| --- | --- |

39.

odločno podpira poudarek, ki ga Komisija polaga na izvajanje državljanom prijaznih pobud v povezavi s predlogom sklepa o evropskem letu državljanov (2013) (COM(2011)0489), da se dodatno okrepi ozaveščenost državljanov o koristih, ki izhajajo iz evropskega državljanstva;

Kmetijstvo in ribištvo

| 40. | je seznanjen z reformo skupne kmetijske politike, ki je v teku; pozdravlja zavezo Komisije k spodbujanju uravnoteženega in integriranega pristopa, ki varuje trajnostno in učinkovito proizvodnjo visokokakovostne in cenovno dostopne hrane ter spoštovanje okoljske vrednosti in vrednosti dediščine podeželja; poziva, naj bo skupna kmetijska politika tesno usklajena s strategijo Evropa 2020, da se spodbujajo inovacije v kmetovanju ter izboljša trajnost, pravičnost in konkurenčnost evropskega kmetijstva na lokalni in regionalni ravni; |
| --- | --- |

40.

je seznanjen z reformo skupne kmetijske politike, ki je v teku; pozdravlja zavezo Komisije k spodbujanju uravnoteženega in integriranega pristopa, ki varuje trajnostno in učinkovito proizvodnjo visokokakovostne in cenovno dostopne hrane ter spoštovanje okoljske vrednosti in vrednosti dediščine podeželja; poziva, naj bo skupna kmetijska politika tesno usklajena s strategijo Evropa 2020, da se spodbujajo inovacije v kmetovanju ter izboljša trajnost, pravičnost in konkurenčnost evropskega kmetijstva na lokalni in regionalni ravni;

| 41. | poudarja, da mora biti reforma skupne ribiške politike ambiciozna, da se dosežejo trajnostni in zdravi dolgoročni staleži rib; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pravna podlaga za njene predloge člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in naj omeji uporabo člena 43(3) na predloge, ki so izključno povezani z določanjem in dodeljevanjem ribolovnih možnosti; opozarja na svoje nasprotovanje praksi zavržkov ter nepremišljenim in dragim ukrepom, namenjenim zmanjšanju zmogljivosti ladjevja; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da mora biti reforma skupne ribiške politike ambiciozna, da se dosežejo trajnostni in zdravi dolgoročni staleži rib; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo pravna podlaga za njene predloge člen 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in naj omeji uporabo člena 43(3) na predloge, ki so izključno povezani z določanjem in dodeljevanjem ribolovnih možnosti; opozarja na svoje nasprotovanje praksi zavržkov ter nepremišljenim in dragim ukrepom, namenjenim zmanjšanju zmogljivosti ladjevja;

Zunanja in razvojna politika

| 42. | poziva Komisijo in evropsko službo za zunanje delovanje naj sodelujeta pri predlaganju dobro usklajenih pobud Svetu na področju skupne zunanje in varnostne politike; poziva Komisijo, naj združi vse svoje ustrezne dejavnosti in službe, tudi razvojno politiko, da bi dosegla mednarodne cilje Lizbonske pogodbe in zlasti člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki zadeva skladnost politike za razvoj, istočasno pa naj ostane zvesta vrednotam, na katerih je zgrajena sama Unija; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo in evropsko službo za zunanje delovanje naj sodelujeta pri predlaganju dobro usklajenih pobud Svetu na področju skupne zunanje in varnostne politike; poziva Komisijo, naj združi vse svoje ustrezne dejavnosti in službe, tudi razvojno politiko, da bi dosegla mednarodne cilje Lizbonske pogodbe in zlasti člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, ki zadeva skladnost politike za razvoj, istočasno pa naj ostane zvesta vrednotam, na katerih je zgrajena sama Unija;

| 43. | pričakuje, da bo v zakonodajnih pobudah revidirana pravna podlaga za naslednjo generacijo instrumentov zunanje finančne pomoči, in sicer s celovito uporabo sistema delegiranih aktov; poziva k večji prožnosti pri zagotavljanju finančne pomoči v kriznih razmerah; |
| --- | --- |

43.

pričakuje, da bo v zakonodajnih pobudah revidirana pravna podlaga za naslednjo generacijo instrumentov zunanje finančne pomoči, in sicer s celovito uporabo sistema delegiranih aktov; poziva k večji prožnosti pri zagotavljanju finančne pomoči v kriznih razmerah;

| 44. | pričakuje, da bo Komisija podpirala širitev Unije na vse evropske države, ki spoštujejo vrednote Unije in njene zaveze k spodbujanju teh vrednot, pri čemer naj upošteva, da morajo države članice izpolnjevati zahteve københavnskih meril, in sposobnost Unije za njihovo integracijo; meni, da bi Unija izgubila moralno avtoriteto in politično verodostojnost po svetu, če bi zaprla vrata svojim sosedam; pričakuje, da bo Komisija nadaljevala svoje delo pri odprtih pristopnih pogajanjih; |
| --- | --- |

44.

pričakuje, da bo Komisija podpirala širitev Unije na vse evropske države, ki spoštujejo vrednote Unije in njene zaveze k spodbujanju teh vrednot, pri čemer naj upošteva, da morajo države članice izpolnjevati zahteve københavnskih meril, in sposobnost Unije za njihovo integracijo; meni, da bi Unija izgubila moralno avtoriteto in politično verodostojnost po svetu, če bi zaprla vrata svojim sosedam; pričakuje, da bo Komisija nadaljevala svoje delo pri odprtih pristopnih pogajanjih;

| 45. | poziva Komisijo, naj uporablja okrepljeno in v rezultate usmerjeno razvojno politiko, s katero se zagotavlja večja učinkovitost pomoči in čvrstejša skladnost politik ter večje usklajevanje donatorjev na ravni držav, EU in na svetovni ravni, ter vedno bolj tudi z novimi globalnimi razvojnimi akterji; vztraja, da je treba oblikovati namenski sklad, ki bo obravnaval težave, povezane s podhranjenostjo v državah v razvoju, ter začeti s procesom posvetovanja o pojavu prilaščanja zemlje; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo učinkovitost pomoči EU glede na morebitni razvojni okvir razvojnih ciljev tisočletja po letu 2015; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj uporablja okrepljeno in v rezultate usmerjeno razvojno politiko, s katero se zagotavlja večja učinkovitost pomoči in čvrstejša skladnost politik ter večje usklajevanje donatorjev na ravni držav, EU in na svetovni ravni, ter vedno bolj tudi z novimi globalnimi razvojnimi akterji; vztraja, da je treba oblikovati namenski sklad, ki bo obravnaval težave, povezane s podhranjenostjo v državah v razvoju, ter začeti s procesom posvetovanja o pojavu prilaščanja zemlje; poziva Komisijo, naj zagotovi večjo učinkovitost pomoči EU glede na morebitni razvojni okvir razvojnih ciljev tisočletja po letu 2015;

Trgovina

| 46. | meni, da je vzajemna in uravnotežena odprtost trgov strateški instrument politike za notranjo rast in zaposlovanje EU; poudarja pomen vključitve Parlamenta v vse faze pogajanj in ostaja zavezan multilateralnemu pristopu k mednarodni trgovini; poudarja pomen boja proti protekcionizmu na multilateralni ravni in z vsemi trgovinskimi sporazumi; |
| --- | --- |

46.

meni, da je vzajemna in uravnotežena odprtost trgov strateški instrument politike za notranjo rast in zaposlovanje EU; poudarja pomen vključitve Parlamenta v vse faze pogajanj in ostaja zavezan multilateralnemu pristopu k mednarodni trgovini; poudarja pomen boja proti protekcionizmu na multilateralni ravni in z vsemi trgovinskimi sporazumi;

| 47. | podpira prizadevanja Komisije v vseh odprtih dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih; priznava potrebo po nadaljnjem napredku pri doseganju dvostranskih trgovinskih sporazumov s pomembnimi partnerji; |
| --- | --- |

47.

podpira prizadevanja Komisije v vseh odprtih dvostranskih in regionalnih trgovinskih pogajanjih; priznava potrebo po nadaljnjem napredku pri doseganju dvostranskih trgovinskih sporazumov s pomembnimi partnerji;

| 48. | poudarja pomen, ki ga pripisuje vključevanju človekovih pravic, socialnih in okoljskih standardov ter družbene odgovornosti gospodarskih družb v vse mednarodne politike, z jasnimi pravili, ki opredeljujejo odgovorno ravnanje evropskih podjetij; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen, ki ga pripisuje vključevanju človekovih pravic, socialnih in okoljskih standardov ter družbene odgovornosti gospodarskih družb v vse mednarodne politike, z jasnimi pravili, ki opredeljujejo odgovorno ravnanje evropskih podjetij;

*

* *

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0292.

(2)  UL L 11, 15.1.2002, str. 4.

(3)  UL L 180, 19.7.2000, str. 22.

(4)  UL L 328, 6.12.2008, str. 55.

(5)  UL L 105, 13.4.2006, str. 54.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/31 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/31

---

Torek, 11. september 2012Prostovoljno in neplačano darovanje tkiv in celic

P7_TA(2012)0320

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic (2011/2193(INI))

2013/C 353 E/04

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 184 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem člena 1 o človekovem dostojanstvu in člena 3 o pravici do osebne celovitosti, ki govori o "prepovedi uporabe človeškega telesa in njegovih delov za pridobivanje premoženjske koristi", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, predvsem člena 1 o človekovem dostojanstvu in člena 3 o pravici do osebne celovitosti, ki govori o "prepovedi uporabe človeškega telesa in njegovih delov za pridobivanje premoženjske koristi",

| — | ob upoštevanju drugega poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic (COM(2011)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic (COM(2011)0352),

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/53/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 7. julija 2010 o standardih kakovosti in varnosti človeških organov, namenjenih za presaditev (1),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o sporočilu Komisije: Akcijski načrt o darovanju in presajanju organov (2009–2015): krepitev sodelovanja med državami članicami (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. maja 2010 o sporočilu Komisije: Akcijski načrt o darovanju in presajanju organov (2009–2015): krepitev sodelovanja med državami članicami (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje (3) ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1394/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. novembra 2007 o zdravilih za napredno zdravljenje (3) ter o spremembi Direktive 2001/83/ES in Uredbe (ES) št. 726/2004,

| — | ob upoštevanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. marca 2004 o določitvi standardov kakovosti in varnosti, darovanja, pridobivanja, testiranja, predelave, konzerviranja, shranjevanja in razdeljevanja človeških tkiv in celic (4),

| — | ob upoštevanju Direktive Komisije 2006/17/ES z dne 8. februarja 2006 (5) o izvajanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih zahtevah za darovanje, pridobivanje in testiranje človeških tkiv in celic, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Komisije 2006/17/ES z dne 8. februarja 2006 (5) o izvajanju Direktive 2004/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih tehničnih zahtevah za darovanje, pridobivanje in testiranje človeških tkiv in celic,

| — | ob upoštevanju vodilnih načel Svetovne zdravstvene organizacije o presajanju človeških organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vodilnih načel Svetovne zdravstvene organizacije o presajanju človeških organov,

| — | ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o človekovih pravicah v zvezi z biomedicino in njenega dodatnega protokola o presaditvi človeških organov in tkiv, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Sveta Evrope o človekovih pravicah v zvezi z biomedicino in njenega dodatnega protokola o presaditvi človeških organov in tkiv,

| — | ob upoštevanju Oviedske konvencije o človekovih pravicah v zvezi z biomedicino in njenega dodatnega protokola o presaditvi človeških organov in tkiv, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Oviedske konvencije o človekovih pravicah v zvezi z biomedicino in njenega dodatnega protokola o presaditvi človeških organov in tkiv,

| — | ob upoštevanju evropskih podatkov o tkivih, darovanju hematopoetskih in reproduktivnih celic ter presajanju iz poročila Evropskega registra za organe, tkiva in celice iz leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju evropskih podatkov o tkivih, darovanju hematopoetskih in reproduktivnih celic ter presajanju iz poročila Evropskega registra za organe, tkiva in celice iz leta 2010,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije o trgovini s človeškimi jajčnimi celicami (6) z dne 10. marca 2005, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije o trgovini s človeškimi jajčnimi celicami (6) z dne 10. marca 2005,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0223/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0223/2012),

| A. | ker se darovana tkiva in celice, kot so koža, kosti, tetive, roženice in hematopoetske matične celice, vse pogosteje uporabljajo pri medicinskem zdravljenju in kot izhodiščne snovi za zdravila za napredno zdravljenje; ker Direktiva 2004/23/ES določa, da si države članice prizadevajo za prostovoljno in brezplačno darovanje ter za pridobivanje tkiv in celic na nepridobitni osnovi; ker je to jasna pravna dolžnost; če države članice tega načela ne spoštujejo, se lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitev; |
| --- | --- |

A.

ker se darovana tkiva in celice, kot so koža, kosti, tetive, roženice in hematopoetske matične celice, vse pogosteje uporabljajo pri medicinskem zdravljenju in kot izhodiščne snovi za zdravila za napredno zdravljenje; ker Direktiva 2004/23/ES določa, da si države članice prizadevajo za prostovoljno in brezplačno darovanje ter za pridobivanje tkiv in celic na nepridobitni osnovi; ker je to jasna pravna dolžnost; če države članice tega načela ne spoštujejo, se lahko sproži postopek za ugotavljanje kršitev;

| B. | ker države članice v skladu s členom 12(1) Direktive 2004/23/ES vsaka tri leta poročajo Komisiji o izvajanju prostovoljnega in neplačanega darovanja krvi; |
| --- | --- |

B.

ker države članice v skladu s členom 12(1) Direktive 2004/23/ES vsaka tri leta poročajo Komisiji o izvajanju prostovoljnega in neplačanega darovanja krvi;

| C. | ker ima 27 od 29 držav poročevalk na neki način urejeno načelo prostovoljnega in neplačanega darovanja tkiv in celic (zavezujoče ali nezavezujoče); |
| --- | --- |

C.

ker ima 27 od 29 držav poročevalk na neki način urejeno načelo prostovoljnega in neplačanega darovanja tkiv in celic (zavezujoče ali nezavezujoče);

| D. | ker ima 13 držav usmeritvena načela glede možnosti nadomestil ali spodbud za darovalce tkiv in celic; |
| --- | --- |

D.

ker ima 13 držav usmeritvena načela glede možnosti nadomestil ali spodbud za darovalce tkiv in celic;

| E. | ker 19 držav poroča o nadomestilih ali spodbudah živim darovalcem tkiv in celic (razen reproduktivnih celic); |
| --- | --- |

E.

ker 19 držav poroča o nadomestilih ali spodbudah živim darovalcem tkiv in celic (razen reproduktivnih celic);

| F. | ker v 14 državah obstajajo nadomestila ali spodbude za darovanje reproduktivnih celic; |
| --- | --- |

F.

ker v 14 državah obstajajo nadomestila ali spodbude za darovanje reproduktivnih celic;

| G. | ker štiri države zagotavljajo nadomestila ali spodbude za svojce mrtvih darovalcev; |
| --- | --- |

G.

ker štiri države zagotavljajo nadomestila ali spodbude za svojce mrtvih darovalcev;

| H. | ker imata ozaveščanje ciljne javnosti in razširjanje jasnih, korektnih, znanstveno utemeljenih in zanesljivih medicinskih podatkov zelo pomembno vlogo pri pridobivanju podpore javnega mnenja in povečevanju števila darovalcev tkiv in celic; |
| --- | --- |

H.

ker imata ozaveščanje ciljne javnosti in razširjanje jasnih, korektnih, znanstveno utemeljenih in zanesljivih medicinskih podatkov zelo pomembno vlogo pri pridobivanju podpore javnega mnenja in povečevanju števila darovalcev tkiv in celic;

| I. | ker bi bilo treba prepovedati oglaševanje potrebe po človeških tkivih ali celicah ali njihove razpoložljivosti, pri katerem se nudi ali išče dobiček ali primerljive koristi; |
| --- | --- |

I.

ker bi bilo treba prepovedati oglaševanje potrebe po človeških tkivih ali celicah ali njihove razpoložljivosti, pri katerem se nudi ali išče dobiček ali primerljive koristi;

| J. | ker ima 11 držav uradno vzpostavljene politike za spodbujanje samozadostnosti s tkivi in celicami, 17 drugih držav pa ima dvostranske sporazume z istim ciljem nacionalne preskrbe s tkivi in celicami; |
| --- | --- |

J.

ker ima 11 držav uradno vzpostavljene politike za spodbujanje samozadostnosti s tkivi in celicami, 17 drugih držav pa ima dvostranske sporazume z istim ciljem nacionalne preskrbe s tkivi in celicami;

| K. | ker je hkrati bistvenega etičnega pomena preskrbeti dovolj tkiv in celic za zdravstvene namene, kolikor je to mogoče; ker je treba to preskrbo upravljati v interesu državljanov in bi jo morali zato nadzirati javni organi; |
| --- | --- |

K.

ker je hkrati bistvenega etičnega pomena preskrbeti dovolj tkiv in celic za zdravstvene namene, kolikor je to mogoče; ker je treba to preskrbo upravljati v interesu državljanov in bi jo morali zato nadzirati javni organi;

| L. | ker ima večina držav poročevalk javne ustanove za zbiranje tkiv in celic ter preskrbo z njimi ali zasebne in javne ustanove za zbiranje in preskrbo; |
| --- | --- |

L.

ker ima večina držav poročevalk javne ustanove za zbiranje tkiv in celic ter preskrbo z njimi ali zasebne in javne ustanove za zbiranje in preskrbo;

| M. | ker pridobivanje človeških tkiv in celic opravljajo osebe, ki so uspešno zaključile program usposabljanja, ki ga oblikuje klinična skupina, specializirana za tkiva in celice, ki jih je treba pridobiti, ali ustanova za zbiranje tkiv, ki ima odobritev za pridobivanje; |
| --- | --- |

M.

ker pridobivanje človeških tkiv in celic opravljajo osebe, ki so uspešno zaključile program usposabljanja, ki ga oblikuje klinična skupina, specializirana za tkiva in celice, ki jih je treba pridobiti, ali ustanova za zbiranje tkiv, ki ima odobritev za pridobivanje;

| N. | ker je odvzem tkiv in celic v korist prejemnikov dovoljen samo, če sta izpolnjena dva pogoja: odvzem se mora izvajati v medicinske ali znanstvene in terapevtske namene in vsi odvzeti elementi morajo biti podarjeni brezplačno; |
| --- | --- |

N.

ker je odvzem tkiv in celic v korist prejemnikov dovoljen samo, če sta izpolnjena dva pogoja: odvzem se mora izvajati v medicinske ali znanstvene in terapevtske namene in vsi odvzeti elementi morajo biti podarjeni brezplačno;

| O. | ker mora biti odvzem tkiva in celic v skladu z naslednjimi načeli: anonimnost (razen v primeru, ko gre za odvzem živi osebi za sorodnika), brezplačnost, privolitev, obveznost, da se odvzeti organi za presaditev pravično razdelijo med bolnike, in varovanje zdravja darovalcev in prejemnikov; |
| --- | --- |

O.

ker mora biti odvzem tkiva in celic v skladu z naslednjimi načeli: anonimnost (razen v primeru, ko gre za odvzem živi osebi za sorodnika), brezplačnost, privolitev, obveznost, da se odvzeti organi za presaditev pravično razdelijo med bolnike, in varovanje zdravja darovalcev in prejemnikov;

| P. | ker se sme odvzem tkiva in celic opraviti samo, če je darovalec dal pisno svobodno privolitev po predhodni seznanitvi, privolitev pa lahko prekliče v vsakem trenutku in v kakršni koli obliki; |
| --- | --- |

P.

ker se sme odvzem tkiva in celic opraviti samo, če je darovalec dal pisno svobodno privolitev po predhodni seznanitvi, privolitev pa lahko prekliče v vsakem trenutku in v kakršni koli obliki;

| Q. | ker uporaba tkiv in celic za vnos v človeško telo s seboj prinaša tveganje prenosa bolezni na prejemnika. To tveganje se lahko zmanjša s pazljivo izbiro in oceno morebitnih darovalcev pred odvzemom, ki temelji na analizi razmerja med tveganjem in koristmi, testiranjem in opazovanjem vsakega darovanja ter uporabo postopkov za pridobivanje tkiv in celic v skladu s pravili in procesi, ki so vzpostavljeni in posodobljeni ob upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih priporočil; |
| --- | --- |

Q.

ker uporaba tkiv in celic za vnos v človeško telo s seboj prinaša tveganje prenosa bolezni na prejemnika. To tveganje se lahko zmanjša s pazljivo izbiro in oceno morebitnih darovalcev pred odvzemom, ki temelji na analizi razmerja med tveganjem in koristmi, testiranjem in opazovanjem vsakega darovanja ter uporabo postopkov za pridobivanje tkiv in celic v skladu s pravili in procesi, ki so vzpostavljeni in posodobljeni ob upoštevanju najboljših razpoložljivih znanstvenih priporočil;

| R. | ker darovanje nekaterih tkiv in celic prinaša visoko tveganje za darovalca; ker je to tveganje posebno visoko pri darovanju jajčnih celic zaradi hormonske terapije, ki je potrebna pred darovanjem; |
| --- | --- |

R.

ker darovanje nekaterih tkiv in celic prinaša visoko tveganje za darovalca; ker je to tveganje posebno visoko pri darovanju jajčnih celic zaradi hormonske terapije, ki je potrebna pred darovanjem;

| S. | ker Listina o temeljnih pravicah, ki je vodilno načelo Evropske unije in je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe pravno zavezujoča, prepoveduje uporabo človeškega telesa in njegovih delov za pridobivanje premoženjske koristi; |
| --- | --- |

S.

ker Listina o temeljnih pravicah, ki je vodilno načelo Evropske unije in je po začetku veljavnosti Lizbonske pogodbe pravno zavezujoča, prepoveduje uporabo človeškega telesa in njegovih delov za pridobivanje premoženjske koristi;

| T. | ker bi bilo zaželeno, da bi imele vse države članice zavezujoča pravila za uveljavljanje tega etičnega načela, tudi s kazensko zakonodajo; |
| --- | --- |

T.

ker bi bilo zaželeno, da bi imele vse države članice zavezujoča pravila za uveljavljanje tega etičnega načela, tudi s kazensko zakonodajo;

| U. | ker kljub temu ostaja dvom, ali so določene vrste nadomestil, povezane z darovanjem, skladne s tem etičnim načelom, zlasti kadar nadomestilo prejmejo svojci umrlih darovalcev; |
| --- | --- |

U.

ker kljub temu ostaja dvom, ali so določene vrste nadomestil, povezane z darovanjem, skladne s tem etičnim načelom, zlasti kadar nadomestilo prejmejo svojci umrlih darovalcev;

| V. | ker neplačano darovanje ni le etično načelo, temveč je tudi nujno za varstvo zdravja darovalca in prejemnika, saj lahko vključevanje velikih vsot denarja v postopek darovanja spodbudi darovalca k tveganju in oteži razkritje tveganj v njegovi zdravstveni anamnezi; |
| --- | --- |

V.

ker neplačano darovanje ni le etično načelo, temveč je tudi nujno za varstvo zdravja darovalca in prejemnika, saj lahko vključevanje velikih vsot denarja v postopek darovanja spodbudi darovalca k tveganju in oteži razkritje tveganj v njegovi zdravstveni anamnezi;

| W. | ker je veliko dokazov, da je presaditev alogenske popkovnične krvi za številne bolnike že uspešna in ker obstajajo verodostojna poročila o tem, da je v nekaterih primerih avtologna terapija s tovrstnimi celicami lahko uspešna; |
| --- | --- |

W.

ker je veliko dokazov, da je presaditev alogenske popkovnične krvi za številne bolnike že uspešna in ker obstajajo verodostojna poročila o tem, da je v nekaterih primerih avtologna terapija s tovrstnimi celicami lahko uspešna;

| X. | ker poročila iz uglednih medijskih virov kažejo, da je na področju tkiv in celic vedno znova kršeno načelo neplačanega darovanja; |
| --- | --- |

X.

ker poročila iz uglednih medijskih virov kažejo, da je na področju tkiv in celic vedno znova kršeno načelo neplačanega darovanja;

| Y. | ker sta zmožnost sledenja celicam in tkivom od darovalca do prejemnikov in obratno ter dolgoročno spremljanje živih darovalcev in prejemnikov celic in tkiv bistvena elementa zagotavljanja varnosti in kakovosti; |
| --- | --- |

Y.

ker sta zmožnost sledenja celicam in tkivom od darovalca do prejemnikov in obratno ter dolgoročno spremljanje živih darovalcev in prejemnikov celic in tkiv bistvena elementa zagotavljanja varnosti in kakovosti;

| 1. | pozdravlja predstavitev drugega poročila o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic, iz katerega je razvidno, da si v državah članicah močno prizadevajo izvajati načelo neplačanega darovanja, da pa je treba na tem področju še veliko narediti; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja predstavitev drugega poročila o prostovoljnem in neplačanem darovanju tkiv in celic, iz katerega je razvidno, da si v državah članicah močno prizadevajo izvajati načelo neplačanega darovanja, da pa je treba na tem področju še veliko narediti;

| 2. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da polovica držav članic poroča o stalnem pomanjkanju človeških tkiv in celic, predvsem hrbteničnega mozga, spolnih celic in tkiv roženice in kože, in meni, da bi bilo treba zato ponovno proučiti uveljavljene politike in veljavno zakonodajo, saj te niso ustrezne za doseganje samozadostnosti v Evropski Uniji; |
| --- | --- |

2.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da polovica držav članic poroča o stalnem pomanjkanju človeških tkiv in celic, predvsem hrbteničnega mozga, spolnih celic in tkiv roženice in kože, in meni, da bi bilo treba zato ponovno proučiti uveljavljene politike in veljavno zakonodajo, saj te niso ustrezne za doseganje samozadostnosti v Evropski Uniji;

Brezplačnost, privolitev in zdravstveno varstvo

| 3. | poudarja, da bi moralo biti darovanje prostovoljno, anonimno (razen v primeru, ko gre za odvzem živi osebi za sorodnika) in neplačano ter bi ga morali urejati pravni in etični varstveni predpisi, ki spoštujejo osebno celovitost; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi moralo biti darovanje prostovoljno, anonimno (razen v primeru, ko gre za odvzem živi osebi za sorodnika) in neplačano ter bi ga morali urejati pravni in etični varstveni predpisi, ki spoštujejo osebno celovitost;

| 4. | poziva države članice, naj sprejmejo varstvene ukrepe za žive darovalce in zagotovijo, da je darovanje anonimno (razen v primeru odvzema živi osebi za sorodnika), prostovoljno, da darovalci v darovanje svobodno privolijo po predhodni seznanitvi, in neplačano; |
| --- | --- |

4.

poziva države članice, naj sprejmejo varstvene ukrepe za žive darovalce in zagotovijo, da je darovanje anonimno (razen v primeru odvzema živi osebi za sorodnika), prostovoljno, da darovalci v darovanje svobodno privolijo po predhodni seznanitvi, in neplačano;

| 5. | poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razvoj dogodkov v državah članicah, skrbno preuči poročanje civilne družbe ali medijev o kršitvah načela neplačanega darovanja in sprejme ustrezne ukrepe, vključno z izvajanjem postopka za ugotavljanje kršitev, če je to potrebno; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj pozorno spremlja razvoj dogodkov v državah članicah, skrbno preuči poročanje civilne družbe ali medijev o kršitvah načela neplačanega darovanja in sprejme ustrezne ukrepe, vključno z izvajanjem postopka za ugotavljanje kršitev, če je to potrebno;

| 6. | meni, da je ključno, da države članice jasno opredelijo pogoje za dodelitev pravičnega in sorazmernega nadomestila ter pri tem upoštevajo, da je nadomestilo strogo omejeno na poravnavo stroškov, nastalih pri darovanju tkiv in celic, kot so potni stroški, izguba dohodka ali stroški zdravstvenega postopka in morebitnih stranskih učinkov, ter tako prepovejo finančne spodbude in preprečijo negativne učinke za morebitnega darovalca; takšna nadomestila morajo biti pregledna in treba jih je redno preverjati; |
| --- | --- |

6.

meni, da je ključno, da države članice jasno opredelijo pogoje za dodelitev pravičnega in sorazmernega nadomestila ter pri tem upoštevajo, da je nadomestilo strogo omejeno na poravnavo stroškov, nastalih pri darovanju tkiv in celic, kot so potni stroški, izguba dohodka ali stroški zdravstvenega postopka in morebitnih stranskih učinkov, ter tako prepovejo finančne spodbude in preprečijo negativne učinke za morebitnega darovalca; takšna nadomestila morajo biti pregledna in treba jih je redno preverjati;

| 7. | poziva Komisijo, naj poroča o aktualnih praksah v državah članicah in merilih za nadomestila živim darovalcem, predvsem v primerih darovanja jajčnih celic; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj poroča o aktualnih praksah v državah članicah in merilih za nadomestila živim darovalcem, predvsem v primerih darovanja jajčnih celic;

| 8. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsa nadomestila darovalcem skladna z etičnimi načeli; priporoča, da se temu nameni posebna pozornost, kadar nadomestilo ni dano darovalcu, temveč svojcem po njegovi smrti; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo vsa nadomestila darovalcem skladna z etičnimi načeli; priporoča, da se temu nameni posebna pozornost, kadar nadomestilo ni dano darovalcu, temveč svojcem po njegovi smrti;

| 9. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo žive darovalce izbirali kvalificirani in usposobljeni zdravstveni delavci na podlagi ocene njihovega zdravja in zdravstvene anamneze, ki temelji na analizi razmerja med tveganjem in koristmi, vključno s psihološko oceno, če je po njihovem mnenju potrebna; |
| --- | --- |

9.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo žive darovalce izbirali kvalificirani in usposobljeni zdravstveni delavci na podlagi ocene njihovega zdravja in zdravstvene anamneze, ki temelji na analizi razmerja med tveganjem in koristmi, vključno s psihološko oceno, če je po njihovem mnenju potrebna;

| 10. | poziva države članice, naj glede odvzema tkiv in celic sprejmejo varstvene ukrepe za mladoletne in polnoletne, ki so v skrbništvu; |
| --- | --- |

10.

poziva države članice, naj glede odvzema tkiv in celic sprejmejo varstvene ukrepe za mladoletne in polnoletne, ki so v skrbništvu;

Anonimnost, sledljivost, preglednost in obveščanje

| 11. | poudarja, da sta načeli preglednosti in varnosti bistveni za doseganje visoke javne podpore darovanju; spodbuja države članice, naj si prizadevajo izdelati pregleden sistem darovanja, ki bo varen tako za darovalca kot za prejemnika; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da sta načeli preglednosti in varnosti bistveni za doseganje visoke javne podpore darovanju; spodbuja države članice, naj si prizadevajo izdelati pregleden sistem darovanja, ki bo varen tako za darovalca kot za prejemnika;

| 12. | poziva države članice, naj določijo pravila za zagotavljanje sledljivosti tkiv in celic človeškega izvora od darovalca do bolnika in obratno ter sistem za ureditev uvoza človeških tkiv in celic iz tretjih držav ter tako zagotovijo, da se bodo uporabljali enaki standardi kakovosti in varnosti; |
| --- | --- |

12.

poziva države članice, naj določijo pravila za zagotavljanje sledljivosti tkiv in celic človeškega izvora od darovalca do bolnika in obratno ter sistem za ureditev uvoza človeških tkiv in celic iz tretjih držav ter tako zagotovijo, da se bodo uporabljali enaki standardi kakovosti in varnosti;

| 13. | poziva države članice, naj okrepijo informacijske kampanje in kampanje ozaveščanja javnosti za spodbujanje darovanja tkiv in celic ter zagotovijo razpoložljivost jasnih, korektnih, znanstveno utemeljenih in zanesljivih zdravstvenih informacij ter podatkov, na podlagi katerih se javnost lahko osveščeno odloča; poudarja, da bi morali biti darovalci v celoti seznanjeni o postopkih v tem procesu in njihovih moralnih, psiholoških, medicinskih in družbenih posledicah; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj okrepijo informacijske kampanje in kampanje ozaveščanja javnosti za spodbujanje darovanja tkiv in celic ter zagotovijo razpoložljivost jasnih, korektnih, znanstveno utemeljenih in zanesljivih zdravstvenih informacij ter podatkov, na podlagi katerih se javnost lahko osveščeno odloča; poudarja, da bi morali biti darovalci v celoti seznanjeni o postopkih v tem procesu in njihovih moralnih, psiholoških, medicinskih in družbenih posledicah;

| 14. | poziva države članice, naj usklajeno ukrepajo, da bi preprečile pojav črnega trga spolnih celih na spletu, saj tak trg ogroža kakovost in varnost tkiv in celic ter sproža pravne in etične probleme ter probleme v zvezi z javnim zdravjem; |
| --- | --- |

14.

poziva države članice, naj usklajeno ukrepajo, da bi preprečile pojav črnega trga spolnih celih na spletu, saj tak trg ogroža kakovost in varnost tkiv in celic ter sproža pravne in etične probleme ter probleme v zvezi z javnim zdravjem;

Izmenjava najboljših praks in okrepitev evropskega in mednarodnega sodelovanja

| 15. | poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo dobre prakse, predvsem na področju preskrbe s tkivi in celicami, ohranjanja kakovosti tkiv in celic med prevozom, ozaveščanja o darovanju in usposabljanja zdravstvenega osebja; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, naj okrepijo izmenjavo dobre prakse, predvsem na področju preskrbe s tkivi in celicami, ohranjanja kakovosti tkiv in celic med prevozom, ozaveščanja o darovanju in usposabljanja zdravstvenega osebja;

| 16. | pričakuje, da vse države članice vzpostavijo javne banke tkiv in celic; |
| --- | --- |

16.

pričakuje, da vse države članice vzpostavijo javne banke tkiv in celic;

| 17. | poziva k sprejetju evropskih standardov in zahtev za zasebne banke tkiv in celic; |
| --- | --- |

17.

poziva k sprejetju evropskih standardov in zahtev za zasebne banke tkiv in celic;

| 18. | meni, da bi morale Komisija in države članice pri izpolnjevanju etičnega imperativa glede zadostne preskrbe premisliti o vzpostavitvi vseevropske zbirke podatkov o darovalcih in morebitnih prejemnikih, da bi preskrbo upravljale v splošnem interesu in, kadar je mogoče, preprečile pomanjkanje; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi morale Komisija in države članice pri izpolnjevanju etičnega imperativa glede zadostne preskrbe premisliti o vzpostavitvi vseevropske zbirke podatkov o darovalcih in morebitnih prejemnikih, da bi preskrbo upravljale v splošnem interesu in, kadar je mogoče, preprečile pomanjkanje;

| 19. | meni, da imajo dvostranski sporazumi izredno pomembno vlogo pri podpiranju držav, ki se srečujejo s pomanjkanjem tkiv in celic ali nimajo ustreznih domačih darovalcev, ter pri zagotavljanju svobodnejšega pretoka informacij o tkivih in celicah med državami; |
| --- | --- |

19.

meni, da imajo dvostranski sporazumi izredno pomembno vlogo pri podpiranju držav, ki se srečujejo s pomanjkanjem tkiv in celic ali nimajo ustreznih domačih darovalcev, ter pri zagotavljanju svobodnejšega pretoka informacij o tkivih in celicah med državami;

| 20. | posebej pozdravlja vlogo Euroceta na tem področju, ki ima na evropski ravni pomembno vlogo kot osrednja evropska podatkovna zbirka za zbiranje podatkov o dejavnostih darovanja in presajanja tkiv in celic; poziva države članice, naj okrepijo svoje sodelovanje z Eurocetom, da bi se dogovorile o nadaljnjih skupnih standardih na področju darovanja celic in tkiv ter tako zdravstvenim strokovnjakom omogočijo, da izboljšajo razpoložljivost ustreznih tkiv in celic za evropske državljane; |
| --- | --- |

20.

posebej pozdravlja vlogo Euroceta na tem področju, ki ima na evropski ravni pomembno vlogo kot osrednja evropska podatkovna zbirka za zbiranje podatkov o dejavnostih darovanja in presajanja tkiv in celic; poziva države članice, naj okrepijo svoje sodelovanje z Eurocetom, da bi se dogovorile o nadaljnjih skupnih standardih na področju darovanja celic in tkiv ter tako zdravstvenim strokovnjakom omogočijo, da izboljšajo razpoložljivost ustreznih tkiv in celic za evropske državljane;

| 21. | poziva države članice, naj raziščejo vse možne priložnosti za širše mednarodno sodelovanje na tem področju, zlasti v zvezi s potencialno uporabo hematopoetskih matičnih celic; |
| --- | --- |

21.

poziva države članice, naj raziščejo vse možne priložnosti za širše mednarodno sodelovanje na tem področju, zlasti v zvezi s potencialno uporabo hematopoetskih matičnih celic;

Matične celice, pridobljene iz popkovnične krvi

| 22. | se zaveda znatnega znanstvenega napredka na področju popkovnične krvi, ki predstavlja zelo obetavno terapevtsko alternativo pri zdravljenju številnih bolezni, vključno z otroškimi; |
| --- | --- |

22.

se zaveda znatnega znanstvenega napredka na področju popkovnične krvi, ki predstavlja zelo obetavno terapevtsko alternativo pri zdravljenju številnih bolezni, vključno z otroškimi;

| 23. | poudarja, da se klinični preskusi, pri katerih se uporabljajo matične celice iz popkovnične krvi in ki so namenjeni zdravljenju v zvezi z nehematopoetskimi boleznimi, trenutno izvajajo pretežno zunaj Evropske unije, in poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev regulativnega okvira, ki bi lahko spodbujal večjo razpoložljivost matičnih celic iz popkovnične krvi; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da se klinični preskusi, pri katerih se uporabljajo matične celice iz popkovnične krvi in ki so namenjeni zdravljenju v zvezi z nehematopoetskimi boleznimi, trenutno izvajajo pretežno zunaj Evropske unije, in poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo ustrezne ukrepe za vzpostavitev regulativnega okvira, ki bi lahko spodbujal večjo razpoložljivost matičnih celic iz popkovnične krvi;

| 24. | obžaluje, da se matične celice iz popkovnične krvi shranijo le pri 1 % vseh rojstev v Evropski uniji; zato poudarja, da je pomembno, da matere ob porodu darujejo popkovnično kri in tkiva bankam, ki spoštujejo skupne operativne in etične standarde, in s tem pomagajo pri zdravljenju bolezni ali nadaljnjih raziskavah na tem področju; poudarja tudi, da mora biti sledljivost eden od pogojev za izdajo dovoljenj tem bankam na nacionalni ali evropski ravni; poudarja, da mora biti postopek dodelitve prek teh bank pošten, pravičen, nepristranski in pregleden; |
| --- | --- |

24.

obžaluje, da se matične celice iz popkovnične krvi shranijo le pri 1 % vseh rojstev v Evropski uniji; zato poudarja, da je pomembno, da matere ob porodu darujejo popkovnično kri in tkiva bankam, ki spoštujejo skupne operativne in etične standarde, in s tem pomagajo pri zdravljenju bolezni ali nadaljnjih raziskavah na tem področju; poudarja tudi, da mora biti sledljivost eden od pogojev za izdajo dovoljenj tem bankam na nacionalni ali evropski ravni; poudarja, da mora biti postopek dodelitve prek teh bank pošten, pravičen, nepristranski in pregleden;

| 25. | poudarja, da morajo javne celične banke sprejeti potrebne ukrepe za varstvo zaupnosti podatkov, da bi zahtevo po sledljivosti uskladile s potrebo po varstvu pravic darovalca, kot sta zaupnost medicinskih podatkov in varstvo zasebnosti; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da morajo javne celične banke sprejeti potrebne ukrepe za varstvo zaupnosti podatkov, da bi zahtevo po sledljivosti uskladile s potrebo po varstvu pravic darovalca, kot sta zaupnost medicinskih podatkov in varstvo zasebnosti;

| 26. | meni, da je treba darovanje nedružinske alogenske popkovnične krvi – ne glede na to, ali je banka javna ali zasebna – dalje razvijati, da bi bile shranjene enote popkovnične krvi registrirane v svetovnem registru darovalcev kostnega mozga in bile na voljo vsem kompatibilnim bolnikom, ki jih potrebujejo; |
| --- | --- |

26.

meni, da je treba darovanje nedružinske alogenske popkovnične krvi – ne glede na to, ali je banka javna ali zasebna – dalje razvijati, da bi bile shranjene enote popkovnične krvi registrirane v svetovnem registru darovalcev kostnega mozga in bile na voljo vsem kompatibilnim bolnikom, ki jih potrebujejo;

| 27. | opozarja, da mora biti darovanje predmet materine svobodne privolitve po predhodni seznanitvi, da mora biti ta privolitev v pisni obliki in da jo je pred darovanjem mogoče kadar koli in v kakršni koli obliki preklicati; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da mora biti darovanje predmet materine svobodne privolitve po predhodni seznanitvi, da mora biti ta privolitev v pisni obliki in da jo je pred darovanjem mogoče kadar koli in v kakršni koli obliki preklicati;

| 28. | poziva države članice, naj z informacijskimi kampanjami, ki na primer lahko potekajo med predporodnimi tečaji, povečajo ozaveščenost o shranjevanju popkovnične krvi v javnih bankah; pri tem predlogu pa upošteva določbe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj z informacijskimi kampanjami, ki na primer lahko potekajo med predporodnimi tečaji, povečajo ozaveščenost o shranjevanju popkovnične krvi v javnih bankah; pri tem predlogu pa upošteva določbe Listine Evropske unije o temeljnih pravicah;

| 29. | meni, da bi morali biti moški in ženske seznanjeni z vsemi obstoječimi možnostmi v zvezi z darovanjem popkovnične krvi ob rojstvu, med katerimi so na primer shranjevanje v javnih ali zasebnih bankah, darovanje za avtologne ali heterologne namene ali za raziskave; meni, da je treba zagotoviti celovite, objektivne in točne informacije o prednostih in pomanjkljivostih bank popkovnične krvi; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi morali biti moški in ženske seznanjeni z vsemi obstoječimi možnostmi v zvezi z darovanjem popkovnične krvi ob rojstvu, med katerimi so na primer shranjevanje v javnih ali zasebnih bankah, darovanje za avtologne ali heterologne namene ali za raziskave; meni, da je treba zagotoviti celovite, objektivne in točne informacije o prednostih in pomanjkljivostih bank popkovnične krvi;

| 30. | poziva države članice, naj istočasno zagotovijo večje varstvo pravic staršev do privolitev po predhodni seznanitvi in svobodne izbire v zvezi s praksami shranjevanja matičnih celic iz popkovnične krvi; |
| --- | --- |

30.

poziva države članice, naj istočasno zagotovijo večje varstvo pravic staršev do privolitev po predhodni seznanitvi in svobodne izbire v zvezi s praksami shranjevanja matičnih celic iz popkovnične krvi;

| 31. | predlaga, naj države članice razmislijo o sprejetju in uveljavljanju operativnih in etičnih standardov za javne in zasebne banke popkovnične krvi, ki bodo na primer podpirali spoštovanje načela prepovedi trženja človeškega telesa in njegovih delov, ter zagotavljali sledljivost; |
| --- | --- |

31.

predlaga, naj države članice razmislijo o sprejetju in uveljavljanju operativnih in etičnih standardov za javne in zasebne banke popkovnične krvi, ki bodo na primer podpirali spoštovanje načela prepovedi trženja človeškega telesa in njegovih delov, ter zagotavljali sledljivost;

| 32. | pričakuje, da vse države članice vzpostavijo vsaj eno javno banko matičnih celic; |
| --- | --- |

32.

pričakuje, da vse države članice vzpostavijo vsaj eno javno banko matičnih celic;

| 33. | poziva, naj se mnenje o etičnih vidikih shranjevanja popkovnične krvi v bankah (mnenje št. 19), ki ga je leta 2004 pripravila evropska skupina za etiko v znanosti in novih tehnologijah, posodobi glede na razvoj na področju shranjevanja matičnih celic iz popkovnične krvi in potekajoče klinične preskuse o uporabi matičnih celic iz popkovnične krvi; |
| --- | --- |

33.

poziva, naj se mnenje o etičnih vidikih shranjevanja popkovnične krvi v bankah (mnenje št. 19), ki ga je leta 2004 pripravila evropska skupina za etiko v znanosti in novih tehnologijah, posodobi glede na razvoj na področju shranjevanja matičnih celic iz popkovnične krvi in potekajoče klinične preskuse o uporabi matičnih celic iz popkovnične krvi;

| 34. | poziva države članice, naj zagotovijo pokritost ozemlja s porodnišnicami z dovoljenjem za odvzeme, da bi bila preskrba s popkovnično krvjo zagotovljena v vseh naseljenih središčih; |
| --- | --- |

34.

poziva države članice, naj zagotovijo pokritost ozemlja s porodnišnicami z dovoljenjem za odvzeme, da bi bila preskrba s popkovnično krvjo zagotovljena v vseh naseljenih središčih;

| 35. | poziva vse banke, ki spoštujejo operativne standarde EU za zbiranje in shranjevanje popkovnične krvi, naj se pri pripravi in izvajanju strategije za informacijske kampanje za starše posvetujejo z nacionalnimi organi; |
| --- | --- |

35.

poziva vse banke, ki spoštujejo operativne standarde EU za zbiranje in shranjevanje popkovnične krvi, naj se pri pripravi in izvajanju strategije za informacijske kampanje za starše posvetujejo z nacionalnimi organi;

| 36. | poziva k sprejetju evropskih standardov in zahtev za zasebne banke matičnih celic; |
| --- | --- |

36.

poziva k sprejetju evropskih standardov in zahtev za zasebne banke matičnih celic;

| 37. | opaža, da modeli in priložnosti za sodelovanje med javnimi in zasebnimi sektorji v nekaterih državah članicah že obstajajo, in spodbuja javne in zasebne banke popkovnične krvi, naj tesno sodelujejo, da bi se povečala razpoložljivost in izmenjava nacionalnih, evropskih in mednarodnih vzorcev popkovnične krvi in tkiva; poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezno ureditev za javne in zasebne banke, da bi se zagotovila največja možna preglednost ter varnost popkovnične krvi, in pri tem poudarja, da morajo banke izvajati delovne prakse, ki so pri dajanju informacij odprte in zanesljive, da se bi zagotovila največja možna korist za bolnika; |
| --- | --- |

37.

opaža, da modeli in priložnosti za sodelovanje med javnimi in zasebnimi sektorji v nekaterih državah članicah že obstajajo, in spodbuja javne in zasebne banke popkovnične krvi, naj tesno sodelujejo, da bi se povečala razpoložljivost in izmenjava nacionalnih, evropskih in mednarodnih vzorcev popkovnične krvi in tkiva; poziva države članice, naj vzpostavijo ustrezno ureditev za javne in zasebne banke, da bi se zagotovila največja možna preglednost ter varnost popkovnične krvi, in pri tem poudarja, da morajo banke izvajati delovne prakse, ki so pri dajanju informacij odprte in zanesljive, da se bi zagotovila največja možna korist za bolnika;

| 38. | opozarja na razvoj neinvazivnih postopkov za pridobivanje matičnih celic z zbiranjem teh celic iz periferne krvi; |
| --- | --- |

38.

opozarja na razvoj neinvazivnih postopkov za pridobivanje matičnih celic z zbiranjem teh celic iz periferne krvi;

| 39. | meni, da bi morale države članice razmisliti o povečanju števila darovalcev kostnega mozga in matičnih celic iz periferne krvi ter izboljšanju registrov darovalcev kostnega mozga, tako da bi s sodelovanjem nacionalnih registrov drugih držav s pomočjo svetovnega registra darovalcev kostnega mozga vsak bolnik, ki potrebuje presaditev matičnih celic, imel najboljše možnosti, da najde kompatibilnega darovalca; |
| --- | --- |

39.

meni, da bi morale države članice razmisliti o povečanju števila darovalcev kostnega mozga in matičnih celic iz periferne krvi ter izboljšanju registrov darovalcev kostnega mozga, tako da bi s sodelovanjem nacionalnih registrov drugih držav s pomočjo svetovnega registra darovalcev kostnega mozga vsak bolnik, ki potrebuje presaditev matičnih celic, imel najboljše možnosti, da najde kompatibilnega darovalca;

| 40. | poziva države članice, naj razvijejo programe za spodbujanje etničnih manjšin k darovanju tkiv in celic javnim bankam, da bi se odpravilo pomanjkanje ustreznih darovalcev v tej skupini; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj razvijejo programe za spodbujanje etničnih manjšin k darovanju tkiv in celic javnim bankam, da bi se odpravilo pomanjkanje ustreznih darovalcev v tej skupini;

| 41. | poudarja, da se države članice same odločajo, ali naj dovolijo, prepovejo ali regulirajo raziskave z matičnimi celicami človeških zarodkov in zunajtelesno oploditev, vendar morajo pri tem spoštovati pravila Direktive 2004/23/ES, vključno s kakovostjo in varnostjo ter načelom neplačanega darovanja; izpostavlja, da ima Evropska unija omejene pristojnosti na tem področju in da mora pri uporabi teh pristojnosti upoštevati načela Listine o temeljnih pravicah ter načela, uporabljena v sodbah Sodišča Evropske unije; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da se države članice same odločajo, ali naj dovolijo, prepovejo ali regulirajo raziskave z matičnimi celicami človeških zarodkov in zunajtelesno oploditev, vendar morajo pri tem spoštovati pravila Direktive 2004/23/ES, vključno s kakovostjo in varnostjo ter načelom neplačanega darovanja; izpostavlja, da ima Evropska unija omejene pristojnosti na tem področju in da mora pri uporabi teh pristojnosti upoštevati načela Listine o temeljnih pravicah ter načela, uporabljena v sodbah Sodišča Evropske unije;

| 42. | poziva Komisijo, naj čim prej predlaga revizijo Direktive 2004/23/ES, da bi se ta uskladila z načeli darovanja organov iz Direktive 2010/45/EU, in pri tem upošteva nov pravni položaj, ki je nastopil z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, znanstveni razvoj, praktične izkušnje akterjev na tem področju in priporočila iz tega poročila; |
| --- | --- |

42.

poziva Komisijo, naj čim prej predlaga revizijo Direktive 2004/23/ES, da bi se ta uskladila z načeli darovanja organov iz Direktive 2010/45/EU, in pri tem upošteva nov pravni položaj, ki je nastopil z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe, znanstveni razvoj, praktične izkušnje akterjev na tem področju in priporočila iz tega poročila;

| 43. | poziva Komisijo, naj predlaga tudi revizijo Uredbe (ES) 1394/2007, da se vanjo vključi določba, ki zagotavlja uporabo načela neplačanega darovanja, podobno kot v Direktivi 2010/45/EU, in pri tem upošteva težave, ki so se pojavile pri izvajanju uredbe, še posebej za mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj predlaga tudi revizijo Uredbe (ES) 1394/2007, da se vanjo vključi določba, ki zagotavlja uporabo načela neplačanega darovanja, podobno kot v Direktivi 2010/45/EU, in pri tem upošteva težave, ki so se pojavile pri izvajanju uredbe, še posebej za mala in srednja podjetja;

*

* *

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

44.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 207, 6.8.2010, str. 14.

(2)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 65.

(3)  UL L 324, 10.12.07, str. 121.

(4)  UL L 102, 7.4.2004, str. 48.

(5)  UL L 38, 9.2.2006, str. 40.

(6)  UL C 320 E, 15.12.2005, str. 251.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/38 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/38

---

Torek, 11. september 2012Vloga žensk v zelenem gospodarstvu

P7_TA(2012)0321

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o vlogi žensk v zelenem gospodarstvu (2012/2035(INI))

2013/C 353 E/05

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter člena 8 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2011 z naslovom "Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju" (COM(2011)0363), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. junija 2011 z naslovom "Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju" (COM(2011)0363),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. marca 2011 z naslovom "Načrt za prehod na konkurenčno gospodarstvo z nizkimi emisijami ogljika do leta 2050" (COM(2011)0112),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. februarja 2011 z naslovom "Poročilo o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi 2010" (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta služb Komisije z dne 11. februarja 2011 z naslovom "Poročilo o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi 2010" (SEC(2011)0193),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom "Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom "Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015" (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking+5, Peking+10 in Peking+15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 oziroma 2. marca 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju četrte svetovne konference o ženskah septembra 1995 v Pekingu, izjave in izhodišč za ukrepanje, sprejetih v Pekingu, ter poznejših končnih dokumentov s posebnih zasedanj Organizacije združenih narodov Peking+5, Peking+10 in Peking+15 o nadaljnjih ukrepih in pobudah za izvajanje pekinške deklaracije in izhodišč za ukrepanje, ki so bili sprejeti 9. junija 2000, 11. marca 2005 oziroma 2. marca 2010,

| — | ob upoštevanju konvencije Združenih narodov z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije Združenih narodov z dne 18. decembra 1979 o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW),

| — | ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov iz leta 2012 z naslovom "Pregled izvajanja področja K pekinških izhodišč za ukrepanje v EU: ženske in enakost spolov na področju okolja ter podnebne spremembe", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropskega inštituta za enakost spolov iz leta 2012 z naslovom "Pregled izvajanja področja K pekinških izhodišč za ukrepanje v EU: ženske in enakost spolov na področju okolja ter podnebne spremembe",

| — | ob upoštevanju skupne objave poročila "Zakaj je zeleno gospodarstvo pomembno za najmanj razvite države", ki so ga Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) ter Urad visokega predstavnika Združenih narodov za najmanj razvite države, neobalne države v razvoju in male otoške države v razvoju (UN-OHRLLS) pripravili za četrto konferenco Združenih narodov o najmanj razvitih državah (1), ki se je odvijala maja 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne objave poročila "Zakaj je zeleno gospodarstvo pomembno za najmanj razvite države", ki so ga Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Konferenca Združenih narodov za trgovino in razvoj (UNCTAD) ter Urad visokega predstavnika Združenih narodov za najmanj razvite države, neobalne države v razvoju in male otoške države v razvoju (UN-OHRLLS) pripravili za četrto konferenco Združenih narodov o najmanj razvitih državah (1), ki se je odvijala maja 2011,

| — | ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz septembra 2008 z naslovom "Zelena delovna mesta: na poti k dostojnemu delu v trajnostnem svetu z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida" (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Programa Združenih narodov za okolje (UNEP) iz septembra 2008 z naslovom "Zelena delovna mesta: na poti k dostojnemu delu v trajnostnem svetu z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida" (2),

| — | ob upoštevanju poročila Agencije ZN za ženske z dne 1. novembra 2011 z naslovom "Osrednja vloga enakosti spolov in krepitve vloge žensk za trajnostni razvoj" (3), ki je bilo pripravljeno v pričakovanju končnega dokumenta Konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Agencije ZN za ženske z dne 1. novembra 2011 z naslovom "Osrednja vloga enakosti spolov in krepitve vloge žensk za trajnostni razvoj" (3), ki je bilo pripravljeno v pričakovanju končnega dokumenta Konference Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20),

| — | ob upoštevanju povzetka izjave o stališču skupine predstavnic žensk Women's Major Group z vrhunskega srečanja Rio+20 z dne 1. novembra 2011 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju povzetka izjave o stališču skupine predstavnic žensk Women's Major Group z vrhunskega srečanja Rio+20 z dne 1. novembra 2011 (4),

| — | ob upoštevanju dokumenta o stališču skupine predstavnic žensk iz marca 2011, ki je nastal v času priprav na konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju 2012, z naslovom "Zeleno gospodarstvo z vidika enakosti spolov" (5) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dokumenta o stališču skupine predstavnic žensk iz marca 2011, ki je nastal v času priprav na konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju 2012, z naslovom "Zeleno gospodarstvo z vidika enakosti spolov" (5)

| — | ob upoštevanju objave uradnega poročila švedske vlade (Stockholm, Švedska) iz leta 2005 z naslovom "Bilen, Biffen, Bostaden: Hållbara laster – smartare konsumtion" (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju objave uradnega poročila švedske vlade (Stockholm, Švedska) iz leta 2005 z naslovom "Bilen, Biffen, Bostaden: Hållbara laster – smartare konsumtion" (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o ženskah in podnebnih spremembah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. aprila 2012 o ženskah in podnebnih spremembah (7),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev – kakovost in enakost (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o ženskah pri sprejemanju političnih odločitev – kakovost in enakost (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. septembra 2011 o oblikovanju skupnega stališča EU pred konferenco Združenih narodov o trajnostnem razvoju (Rio+20) (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvoju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. septembra 2010 o razvoju zaposlitvenih možnosti novega trajnostnega gospodarstva (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. junija 2010 o vidikih enakosti spolov pri gospodarskem nazadovanju in finančni krizi (12),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0235/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0235/2012),

| A. | ker je zeleno gospodarstvo opredeljeno kot trajnostno gospodarstvo, kar vključuje družbeno in ekološko trajnost; ker družbena trajnost vključuje družbeni red, osredotočen na enakost spolov in družbeno pravičnost, in sicer brez razlikovanja na podlagi spola, etnične pripadnosti, barve, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, invalidnosti ali političnega prepričanja; |
| --- | --- |

A.

ker je zeleno gospodarstvo opredeljeno kot trajnostno gospodarstvo, kar vključuje družbeno in ekološko trajnost; ker družbena trajnost vključuje družbeni red, osredotočen na enakost spolov in družbeno pravičnost, in sicer brez razlikovanja na podlagi spola, etnične pripadnosti, barve, veroizpovedi, spolne usmerjenosti, invalidnosti ali političnega prepričanja;

| B. | ker so podnebne spremembe in siromašenje biotske raznovrstnosti grožnja za življenjske razmere ter blaginjo žensk in moških; ker je ohranitev našega ekosistema temelj zelenega gospodarstva; ker današnja generacija generacijam svojih potomcev ne more prepustiti odgovornosti za reševanje sedanjih okoljskih težav; ker ekološka trajnost vključuje uporabo, ohranjanje in izboljševanje virov Unije, da se ohranijo ekološki procesi, od katerih je odvisno življenje, in da se lahko zdaj in v prihodnosti izboljša splošna kakovost življenja; |
| --- | --- |

B.

ker so podnebne spremembe in siromašenje biotske raznovrstnosti grožnja za življenjske razmere ter blaginjo žensk in moških; ker je ohranitev našega ekosistema temelj zelenega gospodarstva; ker današnja generacija generacijam svojih potomcev ne more prepustiti odgovornosti za reševanje sedanjih okoljskih težav; ker ekološka trajnost vključuje uporabo, ohranjanje in izboljševanje virov Unije, da se ohranijo ekološki procesi, od katerih je odvisno življenje, in da se lahko zdaj in v prihodnosti izboljša splošna kakovost življenja;

| C. | ker ženske zaradi diskriminacije na podlagi spola ne vplivajo na okolje enako kot moški, v številnih državah pa strukturne norme in diskriminacija ovirajo dostop žensk do sredstev in možnosti za reševanje nastalega položaja in prilagajanje nanj; |
| --- | --- |

C.

ker ženske zaradi diskriminacije na podlagi spola ne vplivajo na okolje enako kot moški, v številnih državah pa strukturne norme in diskriminacija ovirajo dostop žensk do sredstev in možnosti za reševanje nastalega položaja in prilagajanje nanj;

| D. | ker okoljske politike neposredno vplivajo na zdravje in družbenoekonomski položaj posameznikov in ker neenakost spolov v povezavi s pomanjkanjem občutka za različen ekonomski in socialni položaj žensk in različne potrebe žensk pomeni, da so ženske pogosto nesorazmerno bolj prizadete zaradi poslabšanja okolja in neustreznih politik na tem področju; |
| --- | --- |

D.

ker okoljske politike neposredno vplivajo na zdravje in družbenoekonomski položaj posameznikov in ker neenakost spolov v povezavi s pomanjkanjem občutka za različen ekonomski in socialni položaj žensk in različne potrebe žensk pomeni, da so ženske pogosto nesorazmerno bolj prizadete zaradi poslabšanja okolja in neustreznih politik na tem področju;

| E. | ker je vloga ženske v zelenem gospodarstvu v nekaterih državah članicah podcenjena in nepriznana, zaradi česar so žrtve mnogih diskriminacij in ostajajo brez ugodnosti, kot so socialna varnost, zdravstveno zavarovanje, enake plače in pokojninske pravice; |
| --- | --- |

E.

ker je vloga ženske v zelenem gospodarstvu v nekaterih državah članicah podcenjena in nepriznana, zaradi česar so žrtve mnogih diskriminacij in ostajajo brez ugodnosti, kot so socialna varnost, zdravstveno zavarovanje, enake plače in pokojninske pravice;

| F. | ker bodo zaradi podnebnih sprememb in uničevanja ekosistema najbolj prizadeti najrevnejši prebivalci, med katerimi je 70 % žensk, |
| --- | --- |

F.

ker bodo zaradi podnebnih sprememb in uničevanja ekosistema najbolj prizadeti najrevnejši prebivalci, med katerimi je 70 % žensk,

| G. | ker je prehod na zeleno gospodarstvo bistven za zmanjšanje okoljskega vpliva, krepitev družbene pravičnosti in izoblikovanje družbe, v kateri imajo ženske in moški enake pravice in možnosti; |
| --- | --- |

G.

ker je prehod na zeleno gospodarstvo bistven za zmanjšanje okoljskega vpliva, krepitev družbene pravičnosti in izoblikovanje družbe, v kateri imajo ženske in moški enake pravice in možnosti;

| H. | ker prehod v zeleno gospodarstvo pogosto povzroča posebne težave pri vključevanju žensk na trg za zelena delovna mesta, saj je njihova tehnična usposobljenost pogosto pomanjkljiva in neprimerna, prav takšna usposobljenost pa je potrebna za prevzem specializiranih delovnih mest v zelenem gospodarstvu; |
| --- | --- |

H.

ker prehod v zeleno gospodarstvo pogosto povzroča posebne težave pri vključevanju žensk na trg za zelena delovna mesta, saj je njihova tehnična usposobljenost pogosto pomanjkljiva in neprimerna, prav takšna usposobljenost pa je potrebna za prevzem specializiranih delovnih mest v zelenem gospodarstvu;

| I. | ker so ženske med okoljskimi pogajanji, proračunskimi razpravami in pri odločanju o vzpostavitvi zelenega gospodarstva veliko premalo zastopane; |
| --- | --- |

I.

ker so ženske med okoljskimi pogajanji, proračunskimi razpravami in pri odločanju o vzpostavitvi zelenega gospodarstva veliko premalo zastopane;

| J. | ker potrošniške in življenjske navade zelo vplivajo na okolje in podnebje; ker potrošniške navade v bogatih državah – predvsem v zvezi s prehrano in prometom – dolgoročno niso trajnostne, še zlasti, če upoštevamo, da imajo vse ženske in vsi moški na svetu pravico do kakovostnega življenja in visoke ravni blaginje; |
| --- | --- |

J.

ker potrošniške in življenjske navade zelo vplivajo na okolje in podnebje; ker potrošniške navade v bogatih državah – predvsem v zvezi s prehrano in prometom – dolgoročno niso trajnostne, še zlasti, če upoštevamo, da imajo vse ženske in vsi moški na svetu pravico do kakovostnega življenja in visoke ravni blaginje;

| K. | ker imajo ženske in moški običajno različne potrošniške navade; ker ženske ne glede na svoj socialno-ekonomski položaj porabljajo manj kot moški, hkrati pa se zdi, da želijo storiti več za ohranjanje okolja s prevzemanjem posebnih potrošniških navad, kot so zlasti zmanjšanje uživanja mesa, manj vožnje in učinkovitejša poraba energije; |
| --- | --- |

K.

ker imajo ženske in moški običajno različne potrošniške navade; ker ženske ne glede na svoj socialno-ekonomski položaj porabljajo manj kot moški, hkrati pa se zdi, da želijo storiti več za ohranjanje okolja s prevzemanjem posebnih potrošniških navad, kot so zlasti zmanjšanje uživanja mesa, manj vožnje in učinkovitejša poraba energije;

| L. | ker zaradi sedanje razporeditve moči med spoloma ženske nimajo enake moči niti enakega dostopa do prevoznih sredstev kot moški, ker je treba za izboljšanje prevoznih možnosti za ženske izboljšati učinkovitost javnega prevoza, ustvariti še več območij za pešce in kolesarje ter zmanjšati razdaljo do prevoznih storitev, pa tudi razviti in okrepiti znanje in inovacije na področju okolju prijaznih prevoznih sredstev; |
| --- | --- |

L.

ker zaradi sedanje razporeditve moči med spoloma ženske nimajo enake moči niti enakega dostopa do prevoznih sredstev kot moški, ker je treba za izboljšanje prevoznih možnosti za ženske izboljšati učinkovitost javnega prevoza, ustvariti še več območij za pešce in kolesarje ter zmanjšati razdaljo do prevoznih storitev, pa tudi razviti in okrepiti znanje in inovacije na področju okolju prijaznih prevoznih sredstev;

| M. | ker so ženske še posebej občutljive za učinke nevarnosti za okolje in podnebnih sprememb zaradi nižjega družbenoekonomskega položaja v primerjavi z moškimi, tradicionalno nesorazmerno večjih obveznosti v družini in nevarnosti nasilja, ki so mu izpostavljene v primerih konfliktov, ki nastanejo zaradi pomanjkanja naravnih virov ali jih to zaostruje; |
| --- | --- |

M.

ker so ženske še posebej občutljive za učinke nevarnosti za okolje in podnebnih sprememb zaradi nižjega družbenoekonomskega položaja v primerjavi z moškimi, tradicionalno nesorazmerno večjih obveznosti v družini in nevarnosti nasilja, ki so mu izpostavljene v primerih konfliktov, ki nastanejo zaradi pomanjkanja naravnih virov ali jih to zaostruje;

| N. | ker morajo biti ženske v polni meri udeležene pri oblikovanju politik, sprejemanju političnih odločitev in izvajanju zelenega gospodarstva; ker je udeležba žensk prispevala k boljši odzivnosti v izrednih razmerah, večji biotski raznovrstnosti, zanesljivejši oskrbi s hrano, omejeni dezertifikaciji in boljši zaščiti gozdov; |
| --- | --- |

N.

ker morajo biti ženske v polni meri udeležene pri oblikovanju politik, sprejemanju političnih odločitev in izvajanju zelenega gospodarstva; ker je udeležba žensk prispevala k boljši odzivnosti v izrednih razmerah, večji biotski raznovrstnosti, zanesljivejši oskrbi s hrano, omejeni dezertifikaciji in boljši zaščiti gozdov;

| O. | ker ni dovolj izčrpnih in primerljivih podatkov o tem, kako prehod na zeleno gospodarstvo vpliva na trg dela; |
| --- | --- |

O.

ker ni dovolj izčrpnih in primerljivih podatkov o tem, kako prehod na zeleno gospodarstvo vpliva na trg dela;

Splošne opombe

| 1. | poudarja, da je treba vzpostaviti zeleno gospodarstvo, v katerem se okoljske zahteve skladajo z družbeno trajnostjo, kar vključuje krepitev enakosti spolov in družbene pravičnosti; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da je treba vzpostaviti zeleno gospodarstvo, v katerem se okoljske zahteve skladajo z družbeno trajnostjo, kar vključuje krepitev enakosti spolov in družbene pravičnosti;

| 2. | ugotavlja, da se nekateri pomembni vidiki zelenega gospodarstva navezujejo na ekosistem, potrošnjo, prehrano, rast, promet, energijo in socialni sektor; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da se nekateri pomembni vidiki zelenega gospodarstva navezujejo na ekosistem, potrošnjo, prehrano, rast, promet, energijo in socialni sektor;

| 3. | obžaluje, da sporočilo Komisije institucijam Evropske unije in odborom z naslovom "Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju" ne vključuje razsežnosti spolov; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da sporočilo Komisije institucijam Evropske unije in odborom z naslovom "Vrh Rio+20: na poti k okolju prijaznemu gospodarstvu in boljšemu upravljanju" ne vključuje razsežnosti spolov;

| 4. | poziva Komisijo in države članice, naj med načrtovanjem, izvajanjem in ocenjevanjem strategij, programov in osnutkov proračunov v zvezi z okoljem in podnebjem zbirajo podatke, razčlenjene po starosti in spolu; meni, da neobstoj statističnih podatkov onemogoča izvajanje ustreznih ukrepov za večjo enakost spolov; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo in države članice, naj med načrtovanjem, izvajanjem in ocenjevanjem strategij, programov in osnutkov proračunov v zvezi z okoljem in podnebjem zbirajo podatke, razčlenjene po starosti in spolu; meni, da neobstoj statističnih podatkov onemogoča izvajanje ustreznih ukrepov za večjo enakost spolov;

| 5. | obžaluje, da vprašanja in vidiki v zvezi z enakostjo spolov niso dobro vključeni v politike in programe za trajnostni razvoj; opozarja, da neobstoj vidikov enakosti spolov v okoljskih politikah neenakost spolov še povečuje, ter Komisijo in države članice poziva, naj na mednarodni, nacionalni in regionalni ravni vzpostavijo mehanizme za vključevanje načela enakosti spolov, da bi se ocenile okoljske politike; |
| --- | --- |

5.

obžaluje, da vprašanja in vidiki v zvezi z enakostjo spolov niso dobro vključeni v politike in programe za trajnostni razvoj; opozarja, da neobstoj vidikov enakosti spolov v okoljskih politikah neenakost spolov še povečuje, ter Komisijo in države članice poziva, naj na mednarodni, nacionalni in regionalni ravni vzpostavijo mehanizme za vključevanje načela enakosti spolov, da bi se ocenile okoljske politike;

| 6. | poziva Komisijo, naj se loti raziskav v zvezi s spolom in zelenim gospodarstvom ter prispevkom žensk k razvoju zelenih inovacij, storitev in proizvodov; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj se loti raziskav v zvezi s spolom in zelenim gospodarstvom ter prispevkom žensk k razvoju zelenih inovacij, storitev in proizvodov;

| 7. | poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbujajo posebne raziskave in študije o tem, kako bo prehod na zeleno gospodarstvo prizadel ženske in moške v različnih sektorjih ter kako bo vplival na osrednjo vlogo žensk pri omogočanju lažjega prehoda; poziva Komisijo in države članice, naj v študije o varstvu okolja in presoje vplivov na okolje vključijo vidik enakosti spolov; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo in države članice, naj podprejo in spodbujajo posebne raziskave in študije o tem, kako bo prehod na zeleno gospodarstvo prizadel ženske in moške v različnih sektorjih ter kako bo vplival na osrednjo vlogo žensk pri omogočanju lažjega prehoda; poziva Komisijo in države članice, naj v študije o varstvu okolja in presoje vplivov na okolje vključijo vidik enakosti spolov;

| 8. | priznava nujno potrebo po mednarodnem dogovoru glede skupne opredelitve zelenega gospodarstva, ki temelji na stebrih socialne in ekološke trajnosti; poudarja pomembno vlogo civilne družbe – zlasti socialnih gibanj, okoljskih organizacij in organizacij za pravice žensk – pri določanju ciljev in namenov zelenega gospodarstva; |
| --- | --- |

8.

priznava nujno potrebo po mednarodnem dogovoru glede skupne opredelitve zelenega gospodarstva, ki temelji na stebrih socialne in ekološke trajnosti; poudarja pomembno vlogo civilne družbe – zlasti socialnih gibanj, okoljskih organizacij in organizacij za pravice žensk – pri določanju ciljev in namenov zelenega gospodarstva;

| 9. | poziva Komisijo, naj vidik enakosti spolov sistematično vključi v opredelitev, izvajanje in spremljanje okoljskih politik na vseh ravneh, vključno z lokalnim in regionalnim razvojem ter raziskovalnimi dejavnostmi; poziva Komisijo, naj spodbujanje vključevanja načela enakosti spolov uporablja in podpira kot instrument dobrega upravljanja; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj vidik enakosti spolov sistematično vključi v opredelitev, izvajanje in spremljanje okoljskih politik na vseh ravneh, vključno z lokalnim in regionalnim razvojem ter raziskovalnimi dejavnostmi; poziva Komisijo, naj spodbujanje vključevanja načela enakosti spolov uporablja in podpira kot instrument dobrega upravljanja;

| 10. | poziva Komisijo, naj enakost spolov spodbuja kot ključni element pri pripravi in pogajanjih o prihodnjih predpisih in programih za strukturne sklade EU (Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR)) in pri skupni kmetijski politiki, zlasti v okviru ukrepov v zvezi s preoblikovanjem v smeri zelenega gospodarstva; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo, naj enakost spolov spodbuja kot ključni element pri pripravi in pogajanjih o prihodnjih predpisih in programih za strukturne sklade EU (Evropski socialni sklad (ESS) in Evropski sklad za regionalni razvoj (ESRR)) in pri skupni kmetijski politiki, zlasti v okviru ukrepov v zvezi s preoblikovanjem v smeri zelenega gospodarstva;

| 11. | ugotavlja, da se obnovljiva energija lahko izkorišča na oddaljenih in osamljenih območjih brez električne energije in da prispeva k proizvodnji čiste energije; države članice zato poziva k razvoju struktur, ki bodo ob uporabi sredstev ESRR in ESS usmerjene v izkoriščanje obnovljivih in okolju prijaznih virov energije; poleg tega spodbuja večjo inovativnost in številnejšo udeležbo tako žensk kot moških pri razvoju, denimo, obnovljivih in okolju prijaznih virov energije in arhitekture; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da se obnovljiva energija lahko izkorišča na oddaljenih in osamljenih območjih brez električne energije in da prispeva k proizvodnji čiste energije; države članice zato poziva k razvoju struktur, ki bodo ob uporabi sredstev ESRR in ESS usmerjene v izkoriščanje obnovljivih in okolju prijaznih virov energije; poleg tega spodbuja večjo inovativnost in številnejšo udeležbo tako žensk kot moških pri razvoju, denimo, obnovljivih in okolju prijaznih virov energije in arhitekture;

| 12. | poziva Komisijo, naj organizira kampanje za obveščanje, da bi ozavestila javnost o pomenu prehoda na zeleno gospodarstvo in pozitivnih učinkih okoljskih politik, pri katerih se upoštevajo razlike med spoloma; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj organizira kampanje za obveščanje, da bi ozavestila javnost o pomenu prehoda na zeleno gospodarstvo in pozitivnih učinkih okoljskih politik, pri katerih se upoštevajo razlike med spoloma;

Trajnostna potrošnja

| 13. | poziva Komisijo in države članice, naj cilje enakosti spolov vključijo v vse okoljske politike in na vse ravni gospodarskega odločanja; meni, da bi se bilo treba pri uresničevanju teh ciljev posvetovati s civilno družbo; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo in države članice, naj cilje enakosti spolov vključijo v vse okoljske politike in na vse ravni gospodarskega odločanja; meni, da bi se bilo treba pri uresničevanju teh ciljev posvetovati s civilno družbo;

| 14. | poziva Komisijo in države članice, naj začnejo uporabljati nov, socialni in podnebju prijazen kazalnik rasti, ki vključuje negospodarske vidike dobrega počutja in je osredotočen predvsem na vprašanja v zvezi s trajnostnim razvojem, kot so: enakost spolov, zmanjšanje revščine in nižje emisije toplogrednih plinov; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo in države članice, naj začnejo uporabljati nov, socialni in podnebju prijazen kazalnik rasti, ki vključuje negospodarske vidike dobrega počutja in je osredotočen predvsem na vprašanja v zvezi s trajnostnim razvojem, kot so: enakost spolov, zmanjšanje revščine in nižje emisije toplogrednih plinov;

| 15. | opozarja, da je treba ukrepe za izpolnitev legitimnih zahtev prebivalstva v zvezi s prebivališčem, hrano, preskrbo, energijo in zaposlitvijo vedno sprejemati tako, da se ohrani ekosistem in omejijo podnebne spremembe, ter da je treba zemeljske vire uporabljati ob hkratnem spoštovanju človekovih pravic in krepitvi enakosti in jih porazdeliti po načelih okoljske pravičnosti; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da je treba ukrepe za izpolnitev legitimnih zahtev prebivalstva v zvezi s prebivališčem, hrano, preskrbo, energijo in zaposlitvijo vedno sprejemati tako, da se ohrani ekosistem in omejijo podnebne spremembe, ter da je treba zemeljske vire uporabljati ob hkratnem spoštovanju človekovih pravic in krepitvi enakosti in jih porazdeliti po načelih okoljske pravičnosti;

| 16. | poudarja, da moramo svojim otrokom in vnukom zagotoviti dobre življenjske razmere, z gospodarskim razvojem pa moramo zadovoljiti sedanje potrebe, ne da bi s tem ogrozili potrebe prihodnjih generacij; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da moramo svojim otrokom in vnukom zagotoviti dobre življenjske razmere, z gospodarskim razvojem pa moramo zadovoljiti sedanje potrebe, ne da bi s tem ogrozili potrebe prihodnjih generacij;

| 17. | poudarja, da je BDP merilo proizvodnje, ne pa okoljske trajnosti, učinkovite rabe virov, socialne vključenosti ali družbenega napredka na splošno; poziva k izoblikovanju novih jasnih in merljivih kazalnikov, ki bodo upoštevali podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost, učinkovito rabo virov in družbeno pravičnost; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da je BDP merilo proizvodnje, ne pa okoljske trajnosti, učinkovite rabe virov, socialne vključenosti ali družbenega napredka na splošno; poziva k izoblikovanju novih jasnih in merljivih kazalnikov, ki bodo upoštevali podnebne spremembe, biotsko raznovrstnost, učinkovito rabo virov in družbeno pravičnost;

| 18. | poziva države članice, naj sprejmejo davčne politike, s katerimi bodo spodbudile ustvarjanje zelenega gospodarstva, in sicer delno s številsko opredelitvijo okoljskega vpliva, delno pa z naložbami za spodbuditev ekoloških inovacij in trajnostne infrastrukture; |
| --- | --- |

18.

poziva države članice, naj sprejmejo davčne politike, s katerimi bodo spodbudile ustvarjanje zelenega gospodarstva, in sicer delno s številsko opredelitvijo okoljskega vpliva, delno pa z naložbami za spodbuditev ekoloških inovacij in trajnostne infrastrukture;

| 19. | meni, da je treba še več javnih sredstev Evropske unije porabiti za financiranje trajnostnih javnih dobrin; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba še več javnih sredstev Evropske unije porabiti za financiranje trajnostnih javnih dobrin;

| 20. | poziva k določitvi pogojev za subvencije EU, ki naj se dodelijo samo dejavnostim v korist okolju in socialni trajnosti; |
| --- | --- |

20.

poziva k določitvi pogojev za subvencije EU, ki naj se dodelijo samo dejavnostim v korist okolju in socialni trajnosti;

Trajnostni promet

| 21. | poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo trajnostni prometni sistem, v katerem bodo enako upoštevane prevozne potrebe žensk in moških ter bo imel majhen vpliv na okolje; |
| --- | --- |

21.

poziva Komisijo in države članice, naj vzpostavijo trajnostni prometni sistem, v katerem bodo enako upoštevane prevozne potrebe žensk in moških ter bo imel majhen vpliv na okolje;

| 22. | poziva Komisijo, naj sredstva za raziskave, ki so nujen vzvod, namenja predvsem inovativnim trajnostnim prometnim projektom; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj sredstva za raziskave, ki so nujen vzvod, namenja predvsem inovativnim trajnostnim prometnim projektom;

| 23. | poziva države članice, naj zmanjšajo okoljske in energetske učinke prometnega sektorja ter enakost krepijo z izboljšanjem dostopa do sistemov informacijskih tehnologij in načrtovanjem učinkovitega prometa; |
| --- | --- |

23.

poziva države članice, naj zmanjšajo okoljske in energetske učinke prometnega sektorja ter enakost krepijo z izboljšanjem dostopa do sistemov informacijskih tehnologij in načrtovanjem učinkovitega prometa;

| 24. | poziva Komisijo in države članice, naj izdelajo prednostno lestvico prevoznih sredstev, pri čemer naj jasno navedejo tista, ki jim je treba dati prednost, da bi uresničili vse okoljske in prometne cilje; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo in države članice, naj izdelajo prednostno lestvico prevoznih sredstev, pri čemer naj jasno navedejo tista, ki jim je treba dati prednost, da bi uresničili vse okoljske in prometne cilje;

| 25. | poziva, naj se pred pripravo kakršne koli prednostne lestvice prevoznih sredstev zberejo statistični podatki, na podlagi katerih bo mogoče oceniti okoljski vpliv javnih in zasebnih prevoznih sredstev v najrazličnejših lokalnih razmerah, javne organe pa poziva, naj bodo zgled na tem področju; |
| --- | --- |

25.

poziva, naj se pred pripravo kakršne koli prednostne lestvice prevoznih sredstev zberejo statistični podatki, na podlagi katerih bo mogoče oceniti okoljski vpliv javnih in zasebnih prevoznih sredstev v najrazličnejših lokalnih razmerah, javne organe pa poziva, naj bodo zgled na tem področju;

| 26. | poziva države članice, naj v nadzor javnih financ, ki ga opravljajo računska sodišča, vključijo učinek uporabe prevoza s strani javnih organov; |
| --- | --- |

26.

poziva države članice, naj v nadzor javnih financ, ki ga opravljajo računska sodišča, vključijo učinek uporabe prevoza s strani javnih organov;

| 27. | zahteva, naj države razvijajo delo na daljavo s socialnimi in davčnimi spodbudami in zagotovitvijo pravnega okvira za zaščito delavca; |
| --- | --- |

27.

zahteva, naj države razvijajo delo na daljavo s socialnimi in davčnimi spodbudami in zagotovitvijo pravnega okvira za zaščito delavca;

| 28. | poziva države članice, naj občutno okrepijo javni prevoz, v ta namen pa ponudijo kakovostnejše in številnejše storitve prevoza, izboljšajo varnost, udobje in fizično dostopnost prevoznih sredstev in objektov ter zagotovijo celostne in dodatne sisteme prevoza, tudi v malih mestih in na podeželju, s čimer se bo povečala možnost potovanja za ženske, invalide in starejše, kar bo pozitivno vplivalo na njihovo socialno vključenost in življenjske pogoje; |
| --- | --- |

28.

poziva države članice, naj občutno okrepijo javni prevoz, v ta namen pa ponudijo kakovostnejše in številnejše storitve prevoza, izboljšajo varnost, udobje in fizično dostopnost prevoznih sredstev in objektov ter zagotovijo celostne in dodatne sisteme prevoza, tudi v malih mestih in na podeželju, s čimer se bo povečala možnost potovanja za ženske, invalide in starejše, kar bo pozitivno vplivalo na njihovo socialno vključenost in življenjske pogoje;

| 29. | poudarja, da morajo investicije v trajnostne prometne sisteme upoštevati dejstvo, da ženske in moški različno dojemajo javna mesta in da to dojemanje temelji na različnih ocenah tveganj, zato je treba dati v prometnem sistemu prednost varnim okoljem tako za ženske kot tudi za moške; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da morajo investicije v trajnostne prometne sisteme upoštevati dejstvo, da ženske in moški različno dojemajo javna mesta in da to dojemanje temelji na različnih ocenah tveganj, zato je treba dati v prometnem sistemu prednost varnim okoljem tako za ženske kot tudi za moške;

Blaginja in zelena delovna mesta

| 30. | ugotavlja, da so v zelenem gospodarstvu zelo pomembna zelena delovna mesta v sektorjih, kot so kmetijstvo, energetika, promet, javne službe, raziskave, IT, gradbeništvo in odpadki; |
| --- | --- |

30.

ugotavlja, da so v zelenem gospodarstvu zelo pomembna zelena delovna mesta v sektorjih, kot so kmetijstvo, energetika, promet, javne službe, raziskave, IT, gradbeništvo in odpadki;

| 31. | poziva države članice, naj spodbujajo žensko podjetništvo v zelenem gospodarstvu in naj v ta namen omogočijo lažji dostop žensk do tega sektorja, zato pa razširjajo podatke in pripravljajo delavnice za usposabljanje ter oblikujejo ukrepe, ki bodo ženskam pomagali pri vzpostavljanju ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem; poziva države članice, naj spodbujajo žensko podjetništvo pri razvoju tehnologij za varovanje okolja in okolju prijaznih tehnologij, naprimer v sektorjih obnovljivih virov energije, kmetijstva in turizma, ter pri razvoju zelenih inovacij, zlasti v storitvenem sektroju; poudarja, da obnovljiva energija lahko ustvari nove zaposlitvene priložnosti za ženske podjetnice na območjih, kjer je brezposelnost žensk še posebej visoka; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj spodbujajo žensko podjetništvo v zelenem gospodarstvu in naj v ta namen omogočijo lažji dostop žensk do tega sektorja, zato pa razširjajo podatke in pripravljajo delavnice za usposabljanje ter oblikujejo ukrepe, ki bodo ženskam pomagali pri vzpostavljanju ravnotežja med poklicnim in zasebnim življenjem; poziva države članice, naj spodbujajo žensko podjetništvo pri razvoju tehnologij za varovanje okolja in okolju prijaznih tehnologij, naprimer v sektorjih obnovljivih virov energije, kmetijstva in turizma, ter pri razvoju zelenih inovacij, zlasti v storitvenem sektroju; poudarja, da obnovljiva energija lahko ustvari nove zaposlitvene priložnosti za ženske podjetnice na območjih, kjer je brezposelnost žensk še posebej visoka;

| 32. | poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo ženske uživale ustrezne delovne pogoje, dostop do dostojnega standarda zdravstvenega varstva, izobraževanja in bivanja ter da bodo odmevno udeležene v socialnem dialogu, da bi tako olajšali prehod na nova zelena delovna mesta; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj zagotovijo, da bodo ženske uživale ustrezne delovne pogoje, dostop do dostojnega standarda zdravstvenega varstva, izobraževanja in bivanja ter da bodo odmevno udeležene v socialnem dialogu, da bi tako olajšali prehod na nova zelena delovna mesta;

| 33. | ugotavlja, da trajnostno gospodarstvo pomeni "zeleno za vse", ustvarjanje dostojnega dela in trajnostnih skupnosti ter omogočanje pravičnejše razdelitve bogastva; |
| --- | --- |

33.

ugotavlja, da trajnostno gospodarstvo pomeni "zeleno za vse", ustvarjanje dostojnega dela in trajnostnih skupnosti ter omogočanje pravičnejše razdelitve bogastva;

| 34. | ugotavlja, da so v zelenem gospodarstvu poleg zelenih delovnih mest pomembne vse dejavnosti z majhnim vplivom na okolje; ugotavlja, da takšnih dejavnosti ne najdemo zgolj v zasebnem sektorju, pač pa tudi v sektorju socialnega varstva, kot so šole in strukture za varstvo in nego; |
| --- | --- |

34.

ugotavlja, da so v zelenem gospodarstvu poleg zelenih delovnih mest pomembne vse dejavnosti z majhnim vplivom na okolje; ugotavlja, da takšnih dejavnosti ne najdemo zgolj v zasebnem sektorju, pač pa tudi v sektorju socialnega varstva, kot so šole in strukture za varstvo in nego;

| 35. | poziva države članice, naj zagotovijo enako zastopanost žensk pri sprejemanju odločitev političnih organov, organov, ki jih imenuje vlada, in institucij, ki se ukvarjajo z opredeljevanjem, načrtovanjem in izvajanjem okoljskih in energetskih politik ter politik za zelena delovna mesta, da se na ta način vključi tudi vidik spola; države članice poziva, naj na vodilne položaje ter v upravne odbore podjetij v sektorju zelenih delovnih mest imenujejo več žensk; poudarja, da je treba – če tega cilja ni mogoče uresničiti prostovoljno – za okrepitev enakosti in demokracije sprejeti posebne ukrepe, na primer določiti kvote ali druge metode; |
| --- | --- |

35.

poziva države članice, naj zagotovijo enako zastopanost žensk pri sprejemanju odločitev političnih organov, organov, ki jih imenuje vlada, in institucij, ki se ukvarjajo z opredeljevanjem, načrtovanjem in izvajanjem okoljskih in energetskih politik ter politik za zelena delovna mesta, da se na ta način vključi tudi vidik spola; države članice poziva, naj na vodilne položaje ter v upravne odbore podjetij v sektorju zelenih delovnih mest imenujejo več žensk; poudarja, da je treba – če tega cilja ni mogoče uresničiti prostovoljno – za okrepitev enakosti in demokracije sprejeti posebne ukrepe, na primer določiti kvote ali druge metode;

| 36. | poudarja, da bosta preoblikovanje gospodarstva v okolju prijazno in prehod na nizkoogljično gospodarstvo sprožila velikansko povpraševanje po kvalificiranih delavcih; opozarja, da so ženske zelo slabo zastopane v sektorju obnovljivih virov energije, zlasti pa v znanosti in na tehnološko intenzivnih delovnih mestih; zato je še zlasti pomembno, da države članice razvijejo akcijske načrte, s katerimi bi več žensk spodbudile k izbiri študija in kariere na področjih, kot so inženiring, naravoslovje, IT in druge napredne tehnologije, kjer bo v prihodnosti mnogo zelenih delovnih mest; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bosta preoblikovanje gospodarstva v okolju prijazno in prehod na nizkoogljično gospodarstvo sprožila velikansko povpraševanje po kvalificiranih delavcih; opozarja, da so ženske zelo slabo zastopane v sektorju obnovljivih virov energije, zlasti pa v znanosti in na tehnološko intenzivnih delovnih mestih; zato je še zlasti pomembno, da države članice razvijejo akcijske načrte, s katerimi bi več žensk spodbudile k izbiri študija in kariere na področjih, kot so inženiring, naravoslovje, IT in druge napredne tehnologije, kjer bo v prihodnosti mnogo zelenih delovnih mest;

| 37. | poziva države članice, naj uporabljajo in izpopolnijo metode za spodbujanje žensk k izbiri študija in kariere v sektorjih okolja, prometa in energetike, ter naj se odločno borijo proti stereotipom, ki podpirajo znanstvene poklicne poti za moške; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj uporabljajo in izpopolnijo metode za spodbujanje žensk k izbiri študija in kariere v sektorjih okolja, prometa in energetike, ter naj se odločno borijo proti stereotipom, ki podpirajo znanstvene poklicne poti za moške;

| 38. | ugotavlja, da je treba podpreti in spodbujati dostop žensk do mikro kreditov za mala podjetja, |
| --- | --- |

38.

ugotavlja, da je treba podpreti in spodbujati dostop žensk do mikro kreditov za mala podjetja,

| 39. | poziva države članice, naj uporabljajo in izpopolnijo metode za spodbujanje moških k izbiri študija in kariere z majhnim okoljskim vplivom v socialnem sektorju; |
| --- | --- |

39.

poziva države članice, naj uporabljajo in izpopolnijo metode za spodbujanje moških k izbiri študija in kariere z majhnim okoljskim vplivom v socialnem sektorju;

| 40. | poziva države članice, naj na osnovi programov EU, npr. ESRR in ESS, razvijejo izobraževalne tečaje, namenjene omogočanju lažjega dostopa žensk do novih "zelenih" delovnih mest in nastajajočih tehnologij z majhnim okoljskim vplivom v zasebnem in javnem sektorju; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo delavke bolj vključene v izobraževalne projekte in programe ekoloških sprememb, na primer v sektorju obnovljivih virov energije, v znanosti ter na tehnološko intenzivnih delovnih mestih, ter naj se osredotočijo na izobraževanje in usposabljanje za ženske, da bi te pridobile potrebna znanja in spretnosti in bi se lahko enakovredno kosale z moškimi pri zaposlovanju in razvoju osebne poklicne poti; ugotavlja, da moški lažje dostopajo do naprednih tehnologij kmetijske proizvodnje in podjetniških dejavnosti, potrebnih za zasedbo visoko kvalificiranih položajev v zelenem gospodarstvu; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice, naj na osnovi programov EU, npr. ESRR in ESS, razvijejo izobraževalne tečaje, namenjene omogočanju lažjega dostopa žensk do novih "zelenih" delovnih mest in nastajajočih tehnologij z majhnim okoljskim vplivom v zasebnem in javnem sektorju; poziva države članice, naj poskrbijo, da bodo delavke bolj vključene v izobraževalne projekte in programe ekoloških sprememb, na primer v sektorju obnovljivih virov energije, v znanosti ter na tehnološko intenzivnih delovnih mestih, ter naj se osredotočijo na izobraževanje in usposabljanje za ženske, da bi te pridobile potrebna znanja in spretnosti in bi se lahko enakovredno kosale z moškimi pri zaposlovanju in razvoju osebne poklicne poti; ugotavlja, da moški lažje dostopajo do naprednih tehnologij kmetijske proizvodnje in podjetniških dejavnosti, potrebnih za zasedbo visoko kvalificiranih položajev v zelenem gospodarstvu;

| 41. | ugotavlja, da je treba za to, da se ženskam omogoči udeležba v zelenem gospodarstvu pod enakimi pogoji kot moškim, razvijati infrastrukturo otroškega varstva in domov za starejše, poleg tega pa je treba ženskam in moškim nujno omogočiti, da uskladijo družinsko in poklicno življenje, ter ženskam zagotoviti pravico do odločanja o spolnosti in reprodukciji; poudarja, da bi si morali s politikami in predpisi prizadevati zagotoviti podporo socialni varnosti, načrtovanju družine in varstvu otrok, saj bodo ženske lahko enakovredno prispevale svoje strokovno znanje k razvoju zelenega gospodarstva samo, če bo družba izpolnila te zahteve; |
| --- | --- |

41.

ugotavlja, da je treba za to, da se ženskam omogoči udeležba v zelenem gospodarstvu pod enakimi pogoji kot moškim, razvijati infrastrukturo otroškega varstva in domov za starejše, poleg tega pa je treba ženskam in moškim nujno omogočiti, da uskladijo družinsko in poklicno življenje, ter ženskam zagotoviti pravico do odločanja o spolnosti in reprodukciji; poudarja, da bi si morali s politikami in predpisi prizadevati zagotoviti podporo socialni varnosti, načrtovanju družine in varstvu otrok, saj bodo ženske lahko enakovredno prispevale svoje strokovno znanje k razvoju zelenega gospodarstva samo, če bo družba izpolnila te zahteve;

| 42. | poudarja, da se prehod na zeleno gospodarstvo obravnava kot sredstvo za spodbujanje gospodarskega razvoja, zlasti v okviru gospodarske krize in strategije EU 2020; poziva Komisijo in države članice, naj z naložbami in programi, ki spodbujajo zelena delovna mesta in so namenjeni tistim, ki jih najbolj potrebujejo, podprejo prizadevanja za "prehod na zeleno" gospodarstvo; vztraja, da je vidik enakosti spolov bistvenega pomena, da se prepreči poglobitev neenakosti; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da se prehod na zeleno gospodarstvo obravnava kot sredstvo za spodbujanje gospodarskega razvoja, zlasti v okviru gospodarske krize in strategije EU 2020; poziva Komisijo in države članice, naj z naložbami in programi, ki spodbujajo zelena delovna mesta in so namenjeni tistim, ki jih najbolj potrebujejo, podprejo prizadevanja za "prehod na zeleno" gospodarstvo; vztraja, da je vidik enakosti spolov bistvenega pomena, da se prepreči poglobitev neenakosti;

| 43. | poziva Komisijo in države članice, naj zberejo in analizirajo podatke, razčlenjene po spolu, o porazdelitvi finančnih virov v povezavi s sektorji, razdeljenimi po spolu, in zelenimi inovacijami ter razvijejo kazalnike za oceno potencialnih razčlenjenih učinkov zelenega gospodarstva na teritorialno in socialno kohezijo; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo strateško usmeritev in razvijejo niz instrumentov, da bi se učinkovito odzvale na morebitne spremembe glede ravni zaposlovanja in strukture trga dela; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo in države članice, naj zberejo in analizirajo podatke, razčlenjene po spolu, o porazdelitvi finančnih virov v povezavi s sektorji, razdeljenimi po spolu, in zelenimi inovacijami ter razvijejo kazalnike za oceno potencialnih razčlenjenih učinkov zelenega gospodarstva na teritorialno in socialno kohezijo; poziva Komisijo in države članice, naj pripravijo strateško usmeritev in razvijejo niz instrumentov, da bi se učinkovito odzvale na morebitne spremembe glede ravni zaposlovanja in strukture trga dela;

Trajnostna politika v mednarodnih odnosih

| 44. | meni, da bo prehod na širše in bolj trajnostne gospodarske kazalnike, tudi v razvojni politiki, omogočil izpostavitev socialnih in okoljskih ciljev držav v razvoju, ter da bodo posebne politike in predpisi zagotovili lastninske pravice žensk in nadzor nad naravnimi viri; poudarja, da je treba spodbujati dostop žensk do tistih storitev in novih tehnologij, ki so potrebne za upravljanje z energijo, vodo, podjetji in kmetijsko proizvodnjo; poudarja, da je potrebno večje vključevanje žensk v vodenje podjetij in organizacij; |
| --- | --- |

44.

meni, da bo prehod na širše in bolj trajnostne gospodarske kazalnike, tudi v razvojni politiki, omogočil izpostavitev socialnih in okoljskih ciljev držav v razvoju, ter da bodo posebne politike in predpisi zagotovili lastninske pravice žensk in nadzor nad naravnimi viri; poudarja, da je treba spodbujati dostop žensk do tistih storitev in novih tehnologij, ki so potrebne za upravljanje z energijo, vodo, podjetji in kmetijsko proizvodnjo; poudarja, da je potrebno večje vključevanje žensk v vodenje podjetij in organizacij;

| 45. | poziva Komisijo, naj v celoti prizna in obravnava številne učinke poslabšanja okolja na neenakosti, zlasti med ženskami in moškimi, ter zagotovi spodbujanje enakih pravic žensk pri oblikovanju novih predlogov politike na področju podnebnih sprememb in okoljske trajnosti; |
| --- | --- |

45.

poziva Komisijo, naj v celoti prizna in obravnava številne učinke poslabšanja okolja na neenakosti, zlasti med ženskami in moškimi, ter zagotovi spodbujanje enakih pravic žensk pri oblikovanju novih predlogov politike na področju podnebnih sprememb in okoljske trajnosti;

| 46. | poziva Komisijo in države članice, naj izdelajo kazalnike za oceno vplivov projektov in programov na vsak spol ter za spodbuditev vključevanja razsežnosti spolov in enakosti v okoljske strategije, da bi tako vzpostavili zeleno gospodarstvo; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo in države članice, naj izdelajo kazalnike za oceno vplivov projektov in programov na vsak spol ter za spodbuditev vključevanja razsežnosti spolov in enakosti v okoljske strategije, da bi tako vzpostavili zeleno gospodarstvo;

| 47. | poziva Komisijo, naj posebej upošteva velik pomen dostopa do pitne vode za dekleta in ženske v številnih delih sveta, saj so prav one pogosto zadolžene za to, da hodijo po vodo in jo prinesejo domov; poudarja, da je pomembno tudi ohranjanje znanja avtohtonih ženskih skupnosti v zvezi z lokalnimi ekosistemi; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj posebej upošteva velik pomen dostopa do pitne vode za dekleta in ženske v številnih delih sveta, saj so prav one pogosto zadolžene za to, da hodijo po vodo in jo prinesejo domov; poudarja, da je pomembno tudi ohranjanje znanja avtohtonih ženskih skupnosti v zvezi z lokalnimi ekosistemi;

| 48. | poziva Komisijo, naj bo zlasti pozorna na dejstvo, da je v mnogih državah v razvoju možnost žensk, da zasedejo delovno mesto v zelenem gospodarstvu, še vedno zelo omejena zaradi socialnih dejavnikov in patriarhalnih sistemov in da ženske zato ne dobijo dostopa do informacij, izobrazbe in potrebnih tehnologij za vstop v ta sektor; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj bo zlasti pozorna na dejstvo, da je v mnogih državah v razvoju možnost žensk, da zasedejo delovno mesto v zelenem gospodarstvu, še vedno zelo omejena zaradi socialnih dejavnikov in patriarhalnih sistemov in da ženske zato ne dobijo dostopa do informacij, izobrazbe in potrebnih tehnologij za vstop v ta sektor;

| 49. | poziva Komisijo, naj se posebej posveti dejstvu, da so milijarde ljudi popolnoma odvisne od biomase, ki jo uporabljajo kot vir energije; ugotavlja, da imajo ženske in otroci zdravstvene težave, povezane z zbiranjem, obdelavo in uporabo biomase; poudarja, da je treba zato vlagati v učinkovitejšo rabo obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

49.

poziva Komisijo, naj se posebej posveti dejstvu, da so milijarde ljudi popolnoma odvisne od biomase, ki jo uporabljajo kot vir energije; ugotavlja, da imajo ženske in otroci zdravstvene težave, povezane z zbiranjem, obdelavo in uporabo biomase; poudarja, da je treba zato vlagati v učinkovitejšo rabo obnovljivih virov energije;

| 50. | poziva k natančnejši analizi, kako izid večstranskih in dvostranskih trgovinskih pogajanj med EU in tretjimi državami vpliva na podnebje, položaj med spoloma in trajnost, ter odločno poziva Komisijo, naj v okviru vseh oblik pomoči za trgovino in druge ustrezne razvojne pomoči odobri izrecno podporo reševanju podnebnih sprememb; |
| --- | --- |

50.

poziva k natančnejši analizi, kako izid večstranskih in dvostranskih trgovinskih pogajanj med EU in tretjimi državami vpliva na podnebje, položaj med spoloma in trajnost, ter odločno poziva Komisijo, naj v okviru vseh oblik pomoči za trgovino in druge ustrezne razvojne pomoči odobri izrecno podporo reševanju podnebnih sprememb;

| 51. | poziva Komisijo, naj razvije programe, s katerimi bi prenos sodobnih tehnologij in znanja pomagal skupnostim in regijam pri njihovem prilagajanju na podnebne spremembe; |
| --- | --- |

51.

poziva Komisijo, naj razvije programe, s katerimi bi prenos sodobnih tehnologij in znanja pomagal skupnostim in regijam pri njihovem prilagajanju na podnebne spremembe;

| 52. | poudarja, da je treba pri opredelitvi strategij za boj proti podnebnim spremembam upoštevati neenakosti med spoloma pri dostopu do virov, kot so mikroposojila, krediti, informacije in tehnologija; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da je treba pri opredelitvi strategij za boj proti podnebnim spremembam upoštevati neenakosti med spoloma pri dostopu do virov, kot so mikroposojila, krediti, informacije in tehnologija;

*

* *

| 53. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

53.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  http://unctad.org/en/Docs/unep_unctad_un-ohrlls_en.pdf.

(2)  http://www.unep.org/labour_environment/features/greenjobs-report.asp.

(3)  http://www.unwomen.org/wp-content/uploads/2011/11/Rio+20-UN-Women-Contribution-to-the-Outcome-Document.pdf.

(4)  http://www.womenrio20.org/Women’s_MG_Rio+20_Summary.pdf.

(5)  http://www.wecf.eu/download/2011/March/greeneconomyMARCH6docx.pdf.

(6)  http://www.regeringen.se/content/1/c6/04/59/80/4edc363a.pdf.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0145.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0070.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0069.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0430.

(11)  UL C 308 E, 20.10.2011, str. 6.

(12)  UL C 236 E, 12.8.2011, str. 79.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/47 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/47

---

Torek, 11. september 2012Delovni pogoji žensk v sektorju storitev

P7_TA(2012)0322

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o delovnih pogojih žensk v sektorju storitev (2012/2046(INI))

2013/C 353 E/06

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 153(1)(i) in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 2 in druge alinee člena 3(3) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 8, 153(1)(i) in 157 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 23 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173) in njegovega spremnega dokumenta o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev (SWD(2012)0095), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 18. aprila 2012 z naslovom „K okrevanju s številnimi novimi delovnimi mesti“ (COM(2012)0173) in njegovega spremnega dokumenta o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev (SWD(2012)0095),

| — | ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), ki ga je 6. oktobra 2011 predlagala Komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o Programu Evropske unije za socialne spremembe in inovacije (COM(2011)0609), ki ga je 6. oktobra 2011 predlagala Komisija,

| — | ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Evropskega pakta za enakost spolov (2011–2020), ki ga je Evropski svet sprejel marca 2011 (1),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2011 z naslovom „Poročilo o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi 2010“ (SEC(2011)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije iz leta 2011 z naslovom „Poročilo o napredku pri doseganju enakosti med ženskami in moškimi 2010“ (SEC(2011)0193),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 21. septembra 2010 z naslovom „Strategija za enakost žensk in moških 2010–2015“ (COM(2010)0491),

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic – Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (COM(2010)0193), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic – Del II integriranih smernic strategije Evropa 2020 (COM(2010)0193),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2009 o prožni varnosti v času krize, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 8. junija 2009 o prožni varnosti v času krize,

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/123/ES z dne 12. decembra 2006 o storitvah na notranjem trgu (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2006/54/ES z dne 5. julija 2006 o uresničevanju načela enakih možnosti ter enakega obravnavanja moških in žensk pri zaposlovanju in poklicnem delu (preoblikovano) (3),

| — | ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive Sveta 2004/113/ES z dne 13. decembra 2004 o izvajanju načela enakega obravnavanja moških in žensk pri dostopu do blaga in storitev ter oskrbi z njimi (4),

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2008 z naslovom „Delo v Evropi: razlike med spoloma“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2008 z naslovom „Delo v Evropi: razlike med spoloma“,

| — | ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2007 z naslovom „Delovne razmere v Evropski uniji: vidik spola“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Evropske fundacije za izboljšanje življenjskih in delovnih razmer iz leta 2007 z naslovom „Delovne razmere v Evropski uniji: vidik spola“,

| — | ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konvencije OZN o odpravi vseh oblik diskriminacije žensk (CEDAW) z dne 18. decembra 1979,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 13. marca 2012 o enakosti žensk in moških v Evropski uniji – 2011 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. marca 2011 o pojavni obliki revščine žensk v Evropski uniji (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 19. oktobra 2010 o negotovem položaju delavk (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0246/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0246/2012),

| A. | ker se številne države soočajo s terciarizacijo gospodarstva, kar pomeni, da sektor storitev zagotavlja večino delovnih mest in prispeva največ k BDP držav, predstavlja več kot 70 % gospodarske dejavnosti v Evropski uniji ter podoben delež celotne zaposlenosti, ki narašča, in ker so delovna mesta v sektorju storitev EU leta 2010 predstavljala skoraj 70 % vseh delovnih mest, medtem ko je ta delež v industrijskem sektorju znašal 25,4 %, v kmetijstvu pa 5,2 %; |
| --- | --- |

A.

ker se številne države soočajo s terciarizacijo gospodarstva, kar pomeni, da sektor storitev zagotavlja večino delovnih mest in prispeva največ k BDP držav, predstavlja več kot 70 % gospodarske dejavnosti v Evropski uniji ter podoben delež celotne zaposlenosti, ki narašča, in ker so delovna mesta v sektorju storitev EU leta 2010 predstavljala skoraj 70 % vseh delovnih mest, medtem ko je ta delež v industrijskem sektorju znašal 25,4 %, v kmetijstvu pa 5,2 %;

| B. | ker je trenutno devet od desetih delovnih mest ustvarjenih v sektorju storitev, pri čemer študije kažejo, da lahko nadaljnja krepitev enotnega trga za storitve pomaga sprostiti velik potencial za zaposlovanje, in sicer delovna mesta, ki jih Evropska unija nujno potrebuje v teh kriznih časih; |
| --- | --- |

B.

ker je trenutno devet od desetih delovnih mest ustvarjenih v sektorju storitev, pri čemer študije kažejo, da lahko nadaljnja krepitev enotnega trga za storitve pomaga sprostiti velik potencial za zaposlovanje, in sicer delovna mesta, ki jih Evropska unija nujno potrebuje v teh kriznih časih;

| C. | ker je stopnja zaposlenosti žensk 62,1 % v primerjavi s 75,1 % pri moških, kar pomeni, da je mogoče glavni cilj strategije Evropa 2020, tj. 75-odstotno stopnjo zaposlenosti do leta 2020, doseči le, če bo imelo dostop do trga dela več žensk; |
| --- | --- |

C.

ker je stopnja zaposlenosti žensk 62,1 % v primerjavi s 75,1 % pri moških, kar pomeni, da je mogoče glavni cilj strategije Evropa 2020, tj. 75-odstotno stopnjo zaposlenosti do leta 2020, doseči le, če bo imelo dostop do trga dela več žensk;

| D. | ker je večina delovno aktivnih žensk zaposlena v sektorju storitev in ker je v EU v letu 2010 njihov delež znašal 83,1 %, v primerjavi z 58,1 % delovno aktivnih moških; |
| --- | --- |

D.

ker je večina delovno aktivnih žensk zaposlena v sektorju storitev in ker je v EU v letu 2010 njihov delež znašal 83,1 %, v primerjavi z 58,1 % delovno aktivnih moških;

| E. | ker je delež žensk na trgu zaposlitev za gibljiv in skrajšan delovni čas nesorazmeren zaradi stereotipov o spolih, ki so v družbi še vedno živi in ki ženske prikazujejo, kot da je njihova glavna naloga skrb za družino, zato velja, da so bolj kot moški primerne za delo za določen čas, priložnostno delo, delo s skrajšanim delovnim časom in delo na domu; ker se ureditev gibljivega delovnega časa, vključno z delom na daljavo, delom s skrajšanim delovnim časom ali delom na domu, še vedno šteje predvsem za „ženski“ način ureditve delovnega časa; |
| --- | --- |

E.

ker je delež žensk na trgu zaposlitev za gibljiv in skrajšan delovni čas nesorazmeren zaradi stereotipov o spolih, ki so v družbi še vedno živi in ki ženske prikazujejo, kot da je njihova glavna naloga skrb za družino, zato velja, da so bolj kot moški primerne za delo za določen čas, priložnostno delo, delo s skrajšanim delovnim časom in delo na domu; ker se ureditev gibljivega delovnega časa, vključno z delom na daljavo, delom s skrajšanim delovnim časom ali delom na domu, še vedno šteje predvsem za „ženski“ način ureditve delovnega časa;

| F. | ker sektor storitev nudi veliko priložnosti za prožne pogodbe o zaposlitvi (gibljiv delovni čas, delo s skrajšanim delovnim časom in kratkotrajno delo), ki pomagajo tako skrbnikom kot skrbnicam, če imajo možnost izbire, združevati delo in nego; ker se ženske bolj odločajo za gibljiv in skrajšan delovni čas, da bi lahko uskladile poklicne in družinske obveznosti, čeprav se urne postavke za delo s skrajšanim in polnim delovnim časom razlikujejo; in ker ženske večkrat prekinejo poklicno pot in imajo manj delovnih ur kot moški, kar lahko vpliva na njihovo poklicno napredovanje in njihove možnosti za napredovanje v družbi, kar se kaže tudi z manj donosno poklicno potjo; |
| --- | --- |

F.

ker sektor storitev nudi veliko priložnosti za prožne pogodbe o zaposlitvi (gibljiv delovni čas, delo s skrajšanim delovnim časom in kratkotrajno delo), ki pomagajo tako skrbnikom kot skrbnicam, če imajo možnost izbire, združevati delo in nego; ker se ženske bolj odločajo za gibljiv in skrajšan delovni čas, da bi lahko uskladile poklicne in družinske obveznosti, čeprav se urne postavke za delo s skrajšanim in polnim delovnim časom razlikujejo; in ker ženske večkrat prekinejo poklicno pot in imajo manj delovnih ur kot moški, kar lahko vpliva na njihovo poklicno napredovanje in njihove možnosti za napredovanje v družbi, kar se kaže tudi z manj donosno poklicno potjo;

| G. | ker so negotove zaposlitve stalnica na trgu dela v Evropski uniji in ker so ženske bolj podvržene negotovosti, diskriminirane pri plačilu in pogosteje delajo s skrajšanim delovnim časom ter so zato plačane slabše od moških, imajo manj socialne varnosti, so bolj omejene pri poklicnem napredovanju in imajo manj možnosti za ekonomsko neodvisnost, kar jih sili nazaj v zasebno sfero in posledično še korak nazaj pri delitvi odgovornosti; ker je med delavci na črno zelo velik delež žensk, ki v glavnem opravljajo delo v gospodinjstvu in oskrbi; |
| --- | --- |

G.

ker so negotove zaposlitve stalnica na trgu dela v Evropski uniji in ker so ženske bolj podvržene negotovosti, diskriminirane pri plačilu in pogosteje delajo s skrajšanim delovnim časom ter so zato plačane slabše od moških, imajo manj socialne varnosti, so bolj omejene pri poklicnem napredovanju in imajo manj možnosti za ekonomsko neodvisnost, kar jih sili nazaj v zasebno sfero in posledično še korak nazaj pri delitvi odgovornosti; ker je med delavci na črno zelo velik delež žensk, ki v glavnem opravljajo delo v gospodinjstvu in oskrbi;

| H. | ker je na vseh izobrazbenih ravneh delež zaposlenih moških večji kot delež zaposlenih žensk, čeprav so enako ali bolj usposobljene kot moški, vendar so njihove sposobnosti pogosto slabše ovrednotene in poklicno napredujejo počasneje; |
| --- | --- |

H.

ker je na vseh izobrazbenih ravneh delež zaposlenih moških večji kot delež zaposlenih žensk, čeprav so enako ali bolj usposobljene kot moški, vendar so njihove sposobnosti pogosto slabše ovrednotene in poklicno napredujejo počasneje;

| I. | ker delež žensk med univerzitetnimi diplomanti znaša približno 60 %, njihov delež med visokimi uradniki in na vodstvenih položajih v sektorju storitev pa je kljub temu nesorazmerno nizek; |
| --- | --- |

I.

ker delež žensk med univerzitetnimi diplomanti znaša približno 60 %, njihov delež med visokimi uradniki in na vodstvenih položajih v sektorju storitev pa je kljub temu nesorazmerno nizek;

| J. | ker so ženske prekomerno zastopane na najnižjih delovnih mestih in položajih v sektorju storitev, kar zadeva usposobljenost, plačilo, nagrajevanje in ugled, zato je tudi njihova zaposlitvena negotovost precej večja kot pri moških, plačane pa so slabše od njih; |
| --- | --- |

J.

ker so ženske prekomerno zastopane na najnižjih delovnih mestih in položajih v sektorju storitev, kar zadeva usposobljenost, plačilo, nagrajevanje in ugled, zato je tudi njihova zaposlitvena negotovost precej večja kot pri moških, plačane pa so slabše od njih;

| K. | ker delodajalci običajno podcenjujejo prispevek žensk k delovni sili, ker te pogosteje prekinejo poklicno pot zaradi rojstva in vzgoje otrok; |
| --- | --- |

K.

ker delodajalci običajno podcenjujejo prispevek žensk k delovni sili, ker te pogosteje prekinejo poklicno pot zaradi rojstva in vzgoje otrok;

| L. | ker je treba zagotavljanje boljših možnosti ženskam v poklicnem življenju obravnavati kot prednost in naložbo za družbo kot celoto, zlasti v razmerah sedanjih demografskih sprememb in izzivov v Evropi; |
| --- | --- |

L.

ker je treba zagotavljanje boljših možnosti ženskam v poklicnem življenju obravnavati kot prednost in naložbo za družbo kot celoto, zlasti v razmerah sedanjih demografskih sprememb in izzivov v Evropi;

| M. | ker ženske težje usklajujejo poklicno in družinsko življenje, saj odgovornosti, povezane z družinskim življenjem, niso vedno enakovredno porazdeljene in je skrb za vzdrževane družinske člane večinoma naložena ženskam, in ker bo zato usklajevanje poklicnega in družinskega življenja pomagalo sprožiti velik potencial za zaposlovanje žensk ter olajšalo boljšo razporeditev žensk na razpoložljiva delovna mesta v storitvenem in drugih zaposlitvenih sektorjih, s tem pa spodbudilo gospodarsko rast, zaposlovanje in inovacije; ker v zvezi s tem vladne politike za zagotavljanje storitev varstva otrok in oskrbe drugih vzdrževanih oseb pomembno vplivajo na zmožnost žensk in moških, da obvladujejo različne zahteve na delovnem mestu ter pri dejavnostih vzgoje in varstva; |
| --- | --- |

M.

ker ženske težje usklajujejo poklicno in družinsko življenje, saj odgovornosti, povezane z družinskim življenjem, niso vedno enakovredno porazdeljene in je skrb za vzdrževane družinske člane večinoma naložena ženskam, in ker bo zato usklajevanje poklicnega in družinskega življenja pomagalo sprožiti velik potencial za zaposlovanje žensk ter olajšalo boljšo razporeditev žensk na razpoložljiva delovna mesta v storitvenem in drugih zaposlitvenih sektorjih, s tem pa spodbudilo gospodarsko rast, zaposlovanje in inovacije; ker v zvezi s tem vladne politike za zagotavljanje storitev varstva otrok in oskrbe drugih vzdrževanih oseb pomembno vplivajo na zmožnost žensk in moških, da obvladujejo različne zahteve na delovnem mestu ter pri dejavnostih vzgoje in varstva;

| N. | ker tradicionalne vloge spolov in stereotipi še vedno močno vplivajo na delitev vlog med moškimi in ženskami v domačem okolju, na delovnem mestu in v družbi na splošno ter še naprej ohranjajo podedovane ovire za enakost spolov, zaradi njih pa imajo ženske v sektorju storitev pogosto omejene zaposlitvene možnosti in možnosti za osebni razvoj, tako da kot posameznice in zaposlene ne morejo v celoti izkoristiti svojega potenciala; |
| --- | --- |

N.

ker tradicionalne vloge spolov in stereotipi še vedno močno vplivajo na delitev vlog med moškimi in ženskami v domačem okolju, na delovnem mestu in v družbi na splošno ter še naprej ohranjajo podedovane ovire za enakost spolov, zaradi njih pa imajo ženske v sektorju storitev pogosto omejene zaposlitvene možnosti in možnosti za osebni razvoj, tako da kot posameznice in zaposlene ne morejo v celoti izkoristiti svojega potenciala;

| O. | ker je družinsko, partnersko, ekonomsko in spolno nasilje nad ženskami kršitev človekovih pravic, ki vpliva na vse družbene, kulturne in ekonomske sloje; |
| --- | --- |

O.

ker je družinsko, partnersko, ekonomsko in spolno nasilje nad ženskami kršitev človekovih pravic, ki vpliva na vse družbene, kulturne in ekonomske sloje;

| P. | ker je ekonomska neodvisnost žensk prvi pogoj za to, da lahko usmerjajo osebno in poklicno pot ter se dejansko odločajo; |
| --- | --- |

P.

ker je ekonomska neodvisnost žensk prvi pogoj za to, da lahko usmerjajo osebno in poklicno pot ter se dejansko odločajo;

| Q. | ker še vedno obstajajo neenakosti med moškimi in ženskami pri dostopnosti in uporabi novih tehnologij in interneta, kar pogosto pripelje do razlik v znanju in celo do „digitalne nepismenosti“, čemur na splošno pravimo „digitalni razkorak med spoloma“; |
| --- | --- |

Q.

ker še vedno obstajajo neenakosti med moškimi in ženskami pri dostopnosti in uporabi novih tehnologij in interneta, kar pogosto pripelje do razlik v znanju in celo do „digitalne nepismenosti“, čemur na splošno pravimo „digitalni razkorak med spoloma“;

| R. | ker je razlika v plačilu med moškimi in ženskami za enako delo ali delo enake vrednosti med najvišjimi v sektorju storitev; |
| --- | --- |

R.

ker je razlika v plačilu med moškimi in ženskami za enako delo ali delo enake vrednosti med najvišjimi v sektorju storitev;

| 1. | opozarja, da v sektorju storitev obstaja očitna horizontalna segregacija oziroma delitev dela glede na spol; skoraj polovica zaposlenih žensk dela v 10 izmed 130 poklicev po mednarodni standardni klasifikaciji poklicev, ki jo je oblikovala Mednarodna organizacija dela: prodajalke v trgovinah in veleblagovnicah, gospodinjske pomočnice, čistilke, delavke v pralnicah in čistilnicah, negovalke in druge delavke v oskrbi, pisarniške delavke, uradnice na srednji ravni, delavke v hotelirstvu in gostinstvu, tajnice in administrativne tehničarke, poslovodje/direktorice malih podjetij, ekonomsko-komercialne tehničarke ter strokovne sodelavke za zdravstveno nego in babištvo; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da v sektorju storitev obstaja očitna horizontalna segregacija oziroma delitev dela glede na spol; skoraj polovica zaposlenih žensk dela v 10 izmed 130 poklicev po mednarodni standardni klasifikaciji poklicev, ki jo je oblikovala Mednarodna organizacija dela: prodajalke v trgovinah in veleblagovnicah, gospodinjske pomočnice, čistilke, delavke v pralnicah in čistilnicah, negovalke in druge delavke v oskrbi, pisarniške delavke, uradnice na srednji ravni, delavke v hotelirstvu in gostinstvu, tajnice in administrativne tehničarke, poslovodje/direktorice malih podjetij, ekonomsko-komercialne tehničarke ter strokovne sodelavke za zdravstveno nego in babištvo;

| 2. | poziva Komisijo, naj se proti tej razliki med spoloma bojuje s promocijskimi kampanjami za te poklice; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj se proti tej razliki med spoloma bojuje s promocijskimi kampanjami za te poklice;

| 3. | poudarja, kako pomembno je zmanjšati segregacijo pri zaposlovanju, da bi premostili razlike v plačilu med spoloma, ki jih pogosto še bolj občutijo ženske, zaposlene na delovnih mestih, na katerih prevladujejo ženske, kot pa ženske, ki so enako usposobljene, a delajo v drugih sektorjih; |
| --- | --- |

3.

poudarja, kako pomembno je zmanjšati segregacijo pri zaposlovanju, da bi premostili razlike v plačilu med spoloma, ki jih pogosto še bolj občutijo ženske, zaposlene na delovnih mestih, na katerih prevladujejo ženske, kot pa ženske, ki so enako usposobljene, a delajo v drugih sektorjih;

| 4. | poudarja, da je delež žensk večji tudi v javnem sektorju, kjer je 25 % delovno aktivnih žensk v primerjavi s 17 % delovno aktivnih moških; opozarja, da ženske v tem sektorju hitreje izgubijo zaposlitev zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev; poudarja, da si je za dosego cilja 75-odstotne zaposlenosti moških in žensk iz Evrope 2020 (strategije EU za rast) treba prizadevati za večje zaposlovanje žensk v javnem in zasebnem sektorju; ugotavlja, da je v številnih državah članicah veliko več zdravnic kot zdravnikov; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je delež žensk večji tudi v javnem sektorju, kjer je 25 % delovno aktivnih žensk v primerjavi s 17 % delovno aktivnih moških; opozarja, da ženske v tem sektorju hitreje izgubijo zaposlitev zaradi zmanjšanja proračunskih sredstev; poudarja, da si je za dosego cilja 75-odstotne zaposlenosti moških in žensk iz Evrope 2020 (strategije EU za rast) treba prizadevati za večje zaposlovanje žensk v javnem in zasebnem sektorju; ugotavlja, da je v številnih državah članicah veliko več zdravnic kot zdravnikov;

| 5. | od držav članic zahteva, naj javni sektor, za katerega so značilni pregledna in jasna pravila zaposlovanja ter pogoji napredovanja, pokaže zgleden pristop na področju enakega dostopa do zaposlitev v javnih službah, zlasti na vodilnih mestih; poudarja, da je treba uvesti pregledna pravila za izbiro in zaposlovanje v zasebnem sektorju; |
| --- | --- |

5.

od držav članic zahteva, naj javni sektor, za katerega so značilni pregledna in jasna pravila zaposlovanja ter pogoji napredovanja, pokaže zgleden pristop na področju enakega dostopa do zaposlitev v javnih službah, zlasti na vodilnih mestih; poudarja, da je treba uvesti pregledna pravila za izbiro in zaposlovanje v zasebnem sektorju;

| 6. | poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za nadaljnjo poglobitev trga storitev, da bi tako razvili njegov znaten potencial za delovna mesta; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo in države članice, naj sprejmejo konkretne ukrepe za nadaljnjo poglobitev trga storitev, da bi tako razvili njegov znaten potencial za delovna mesta;

| 7. | poudarja, da se je s sprejetjem aktivnih politik, ki lahko izboljšajo dejansko slabši položaj žensk, treba boriti proti stereotipom in diskriminaciji na podlagi spola v sektorju storitev, po katerih obstajajo moška in ženska dela in po katerih se ženska dela povezujejo z domačimi opravili in se obravnavajo kot nekakšen podaljšek teh opravil (tekstilna proizvodnja, šolstvo, zdravstvena nega, čiščenje ipd.); poziva k večji vlogi šolskega in poklicnega svetovanja v šolah, k spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami med mladimi in odpravi stereotipov, da bi mlade ženske usmerili v kvalifikacije in poklice, v katerih so premalo zastopane; ugotavlja, da je delež moških, ki se odločijo za učiteljski poklic, precej manjši kot pri ženskah, in opozarja, da je v tem poklicu potrebnih več moških; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da se je s sprejetjem aktivnih politik, ki lahko izboljšajo dejansko slabši položaj žensk, treba boriti proti stereotipom in diskriminaciji na podlagi spola v sektorju storitev, po katerih obstajajo moška in ženska dela in po katerih se ženska dela povezujejo z domačimi opravili in se obravnavajo kot nekakšen podaljšek teh opravil (tekstilna proizvodnja, šolstvo, zdravstvena nega, čiščenje ipd.); poziva k večji vlogi šolskega in poklicnega svetovanja v šolah, k spodbujanju enakosti med moškimi in ženskami med mladimi in odpravi stereotipov, da bi mlade ženske usmerili v kvalifikacije in poklice, v katerih so premalo zastopane; ugotavlja, da je delež moških, ki se odločijo za učiteljski poklic, precej manjši kot pri ženskah, in opozarja, da je v tem poklicu potrebnih več moških;

| 8. | poudarja, da je med ženskami, zaposlenimi v sektorju storitev, več takih, ki dobijo zaposlitev v sektorjih socialnih storitev, storitev oskrbe in telekomunikacij, kjer se običajno zahteva nižja usposobljenost, imajo nižji ugled v družbi in ustrezajo tradicionalnim vlogam žensk v družbi, medtem ko moški obvladujejo najuglednejše in najdonosnejše sektorje: finance in bančništvo; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je med ženskami, zaposlenimi v sektorju storitev, več takih, ki dobijo zaposlitev v sektorjih socialnih storitev, storitev oskrbe in telekomunikacij, kjer se običajno zahteva nižja usposobljenost, imajo nižji ugled v družbi in ustrezajo tradicionalnim vlogam žensk v družbi, medtem ko moški obvladujejo najuglednejše in najdonosnejše sektorje: finance in bančništvo;

| 9. | opozarja, da so politike in storitve oskrbe starejših, vzdrževanih oseb in otrok, vključno z določbami o porodniškem, očetovskem in starševskem dopustu, zares ključni elementi za dosego enakosti spolov; zato ugotavlja, da bi morali ženske in moški imeti pravico, da opravljajo plačano delo ter imajo otroke in družino, ne da bi se morali odreči polnemu uveljavljanju pravice do zaposlitve in enakih možnosti; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da so politike in storitve oskrbe starejših, vzdrževanih oseb in otrok, vključno z določbami o porodniškem, očetovskem in starševskem dopustu, zares ključni elementi za dosego enakosti spolov; zato ugotavlja, da bi morali ženske in moški imeti pravico, da opravljajo plačano delo ter imajo otroke in družino, ne da bi se morali odreči polnemu uveljavljanju pravice do zaposlitve in enakih možnosti;

| 10. | opozarja na dejstvo, da je zaposlitev za skrajšani delovni čas (19,2 % vseh zaposlitev v EU v letu 2010) še vedno namenjena predvsem ženskam, ugotavlja, da je v EU v letu 2010 imelo 31,9 % delovno aktivnih žensk zaposlitev s skrajšanim delovnim časom v primerjavi s samo 8,7 % moških, kar pomeni, da 78 % dela s skrajšanim delovnim časom opravijo ženske; poudarja, da v celotni EU dela za „kratek“ (manj kot 20 ur na teden) skrajšani delovni čas 19 % žensk in 7 % moških ter da le 3 % moških med 35 in 49 letom dela s „kratkim“ skrajšanim delovnim časom, medtem ko je takšnih žensk v tej starostni skupini 18 %; opozarja tudi, da so delovna mesta s krajšim delovnim časom zlasti v specifičnih sektorjih, in sicer več kot 38 % delavcev, ki delajo s skrajšanim delovnim časom (tako „kratkim“ kot „dolgim“ (med 20 in 34 ur na teden)), dela na področju izobraževanja, zdravstvenih, socialnih in drugih storitev ter maloprodaje in veleprodaje; |
| --- | --- |

10.

opozarja na dejstvo, da je zaposlitev za skrajšani delovni čas (19,2 % vseh zaposlitev v EU v letu 2010) še vedno namenjena predvsem ženskam, ugotavlja, da je v EU v letu 2010 imelo 31,9 % delovno aktivnih žensk zaposlitev s skrajšanim delovnim časom v primerjavi s samo 8,7 % moških, kar pomeni, da 78 % dela s skrajšanim delovnim časom opravijo ženske; poudarja, da v celotni EU dela za „kratek“ (manj kot 20 ur na teden) skrajšani delovni čas 19 % žensk in 7 % moških ter da le 3 % moških med 35 in 49 letom dela s „kratkim“ skrajšanim delovnim časom, medtem ko je takšnih žensk v tej starostni skupini 18 %; opozarja tudi, da so delovna mesta s krajšim delovnim časom zlasti v specifičnih sektorjih, in sicer več kot 38 % delavcev, ki delajo s skrajšanim delovnim časom (tako „kratkim“ kot „dolgim“ (med 20 in 34 ur na teden)), dela na področju izobraževanja, zdravstvenih, socialnih in drugih storitev ter maloprodaje in veleprodaje;

| 11. | opozarja na splošno razširjenost gibljivega delovnega časa (delo za konec tedna, neredni in nepredvidljivi delovni urniki ter njihovo podaljševanje), in na dejstvo, da se ta prilagodljivost zahteva predvsem od zaposlenih za skrajšani delovni čas, ki so večinoma ženske, zato je več žensk kot moških žrtev tedenskih sprememb v urnikih dela, zaradi česar še težje usklajujejo družinsko in poklicno življenje, zlasti samske matere in tiste, ki skrbijo za vzdrževane družinske člane; poudarja, da morajo biti pogodbe o zaposlitvi stalne in delovni čas vnaprej določen, da pa se je mogoče na prošnjo zaposlenega dogovoriti za delovni čas, ki omogoča lažje usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja; poudarja, da se mora delavec sam odločiti za gibljiv delovni čas, ne pa da ga naloži ali zahteva delodajalec; zavrača razmere, ko prilagodljivost in pogodbena negotovost ne omogočata ustvarjanja družine in ustalitve; |
| --- | --- |

11.

opozarja na splošno razširjenost gibljivega delovnega časa (delo za konec tedna, neredni in nepredvidljivi delovni urniki ter njihovo podaljševanje), in na dejstvo, da se ta prilagodljivost zahteva predvsem od zaposlenih za skrajšani delovni čas, ki so večinoma ženske, zato je več žensk kot moških žrtev tedenskih sprememb v urnikih dela, zaradi česar še težje usklajujejo družinsko in poklicno življenje, zlasti samske matere in tiste, ki skrbijo za vzdrževane družinske člane; poudarja, da morajo biti pogodbe o zaposlitvi stalne in delovni čas vnaprej določen, da pa se je mogoče na prošnjo zaposlenega dogovoriti za delovni čas, ki omogoča lažje usklajevanje poklicnega, družinskega in zasebnega življenja; poudarja, da se mora delavec sam odločiti za gibljiv delovni čas, ne pa da ga naloži ali zahteva delodajalec; zavrača razmere, ko prilagodljivost in pogodbena negotovost ne omogočata ustvarjanja družine in ustalitve;

| 12. | opozarja, da so prožni delovni pogoji značilni za številna delovna mesta v sektorju; poudarja, da večja prožnost delovnih pogojev (če je prostovoljna in prilagojena resničnim potrebam delavcev, če imajo delavci nadzor nad njo in jim je jasno, kakšen je njihov delovni čas ter kakšni so pogoji skrajšanega delovnega časa) po eni strani povečuje možnosti žensk za dejavno udeležbo v sektorju storitev ter podpira usklajevanje delovnega, družinskega in zasebnega življenja, da pa ima po drugi strani negativne posledice za plače in pokojnine ter zaposlovanje žensk, na primer neobstoj formalnih pogodb, socialne varnosti in varnosti zaposlitve; ugotavlja, da lahko pripelje tudi do tega, da delodajalci ne zagotavljajo ustreznih pogojev za varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

12.

opozarja, da so prožni delovni pogoji značilni za številna delovna mesta v sektorju; poudarja, da večja prožnost delovnih pogojev (če je prostovoljna in prilagojena resničnim potrebam delavcev, če imajo delavci nadzor nad njo in jim je jasno, kakšen je njihov delovni čas ter kakšni so pogoji skrajšanega delovnega časa) po eni strani povečuje možnosti žensk za dejavno udeležbo v sektorju storitev ter podpira usklajevanje delovnega, družinskega in zasebnega življenja, da pa ima po drugi strani negativne posledice za plače in pokojnine ter zaposlovanje žensk, na primer neobstoj formalnih pogodb, socialne varnosti in varnosti zaposlitve; ugotavlja, da lahko pripelje tudi do tega, da delodajalci ne zagotavljajo ustreznih pogojev za varnost in zdravje pri delu;

| 13. | poudarja pomen dela na domu, ki je vedno bolj priljubljeno; opozarja, da več kot 90 % podjetij v Nemčiji in na Švedskem uporablja novo delitev delovnega tedna in svoje zaposlene raje kot na podlagi tedenskih ur ocenjujejo na podlagi letnih ur ter tako možem in ženam omogočajo, da si delijo naloge; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen dela na domu, ki je vedno bolj priljubljeno; opozarja, da več kot 90 % podjetij v Nemčiji in na Švedskem uporablja novo delitev delovnega tedna in svoje zaposlene raje kot na podlagi tedenskih ur ocenjujejo na podlagi letnih ur ter tako možem in ženam omogočajo, da si delijo naloge;

| 14. | poudarja, da je treba zagotoviti dostojne delovne pogoje, ki jih spremlja spoštovanje pravic, med drugim s področja plačila, zdravstvenih in varnostnih standardov, dostopnosti, poklicnih možnosti, dodatnega izobraževanja, trajnostne socialne varnosti in vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je treba zagotoviti dostojne delovne pogoje, ki jih spremlja spoštovanje pravic, med drugim s področja plačila, zdravstvenih in varnostnih standardov, dostopnosti, poklicnih možnosti, dodatnega izobraževanja, trajnostne socialne varnosti in vseživljenjskega učenja;

| 15. | ugotavlja, da je bil v letu 2010 v EU delež delovno aktivnih žensk s pogodbami za določen čas nekoliko večji (14,5 %) kot delež moških v enakem položaju (13 %); |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je bil v letu 2010 v EU delež delovno aktivnih žensk s pogodbami za določen čas nekoliko večji (14,5 %) kot delež moških v enakem položaju (13 %);

| 16. | še enkrat opozarja, da v Evropski uniji ženske v povprečju zaslužijo 16,4 % manj kot moški; poudarja, da ženske, ki so zaposlene na enakem delovnem mestu kot moški ali na delovnem mestu enake vrednosti, ne dobijo enake plače; ugotavlja, da v preostalih primerih ne opravljajo enakega dela zaradi vztrajne vertikalne in horizontalne poklicne segregacije ter zaradi dejstva, da pogosteje kot moški opravljajo delo s skrajšanim delovnim časom; zato poziva države članice, delodajalce in sindikalna gibanja, naj pripravijo in uporabljajo posebna praktična orodja za oceno delovnih mest, kar bo pripomoglo k določitvi dela enake vrednosti in tako k zagotovitvi enakega plačila za moške in ženske, podjetja pa spodbuja, naj izvedejo letne revizije enakosti plačil in objavijo podatke za kar največjo preglednost in zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma; poudarja, da razlike v plačilu med spoloma pogosto vodijo do razlik v pokojnini, zaradi česar se lahko ženske znajdejo pod pragom revščine; |
| --- | --- |

16.

še enkrat opozarja, da v Evropski uniji ženske v povprečju zaslužijo 16,4 % manj kot moški; poudarja, da ženske, ki so zaposlene na enakem delovnem mestu kot moški ali na delovnem mestu enake vrednosti, ne dobijo enake plače; ugotavlja, da v preostalih primerih ne opravljajo enakega dela zaradi vztrajne vertikalne in horizontalne poklicne segregacije ter zaradi dejstva, da pogosteje kot moški opravljajo delo s skrajšanim delovnim časom; zato poziva države članice, delodajalce in sindikalna gibanja, naj pripravijo in uporabljajo posebna praktična orodja za oceno delovnih mest, kar bo pripomoglo k določitvi dela enake vrednosti in tako k zagotovitvi enakega plačila za moške in ženske, podjetja pa spodbuja, naj izvedejo letne revizije enakosti plačil in objavijo podatke za kar največjo preglednost in zmanjšanje razlik v plačilu med spoloma; poudarja, da razlike v plačilu med spoloma pogosto vodijo do razlik v pokojnini, zaradi česar se lahko ženske znajdejo pod pragom revščine;

| 17. | zato poudarja pomembnost izvajanja načela enakega plačila za ženske in moške na enakem delovnem mestu, kot je zapisano v členu 157 Lizbonske pogodbe; ponovno opozarja na svojo resolucijo z dne 24. maja 2012 o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (8) ter ponavlja zahtevo iz te resolucije po pregledu Direktive 2006/54/ES najpozneje do 15. februarja 2013; |
| --- | --- |

17.

zato poudarja pomembnost izvajanja načela enakega plačila za ženske in moške na enakem delovnem mestu, kot je zapisano v členu 157 Lizbonske pogodbe; ponovno opozarja na svojo resolucijo z dne 24. maja 2012 o uporabi načela enakega plačila za enako delo ali delo enake vrednosti za moške in ženske (8) ter ponavlja zahtevo iz te resolucije po pregledu Direktive 2006/54/ES najpozneje do 15. februarja 2013;

| 18. | z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se velika večina nizkih plač in skoraj vse zelo nizke plače izplačujejo za delo s skrajšanim delovnim časom, pri čemer je približno 80 % revnih zaposlenih žensk; poudarja, da so potrebni konkretni ukrepi za preprečevanje negotovih zaposlitev v sektorju storitev, ki zadevajo predvsem ženske, zato poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo strategije za preprečevanje negotovih zaposlitev; |
| --- | --- |

18.

z zaskrbljenostjo ugotavlja, da se velika večina nizkih plač in skoraj vse zelo nizke plače izplačujejo za delo s skrajšanim delovnim časom, pri čemer je približno 80 % revnih zaposlenih žensk; poudarja, da so potrebni konkretni ukrepi za preprečevanje negotovih zaposlitev v sektorju storitev, ki zadevajo predvsem ženske, zato poziva Komisijo in države članice, naj oblikujejo strategije za preprečevanje negotovih zaposlitev;

| 19. | obsoja diskriminatorno in precej razširjeno prakso, da se enako delo ali delo enake vrednosti, ki ga opravljajo moški in ženske, razvrsti v različne poklicne kategorije; na primer v storitvah čiščenja so moški tehniki za vzdrževanje, ženske pa pomožne čistilke, kar služi kot izgovor za nižje plačilo za delo žensk; |
| --- | --- |

19.

obsoja diskriminatorno in precej razširjeno prakso, da se enako delo ali delo enake vrednosti, ki ga opravljajo moški in ženske, razvrsti v različne poklicne kategorije; na primer v storitvah čiščenja so moški tehniki za vzdrževanje, ženske pa pomožne čistilke, kar služi kot izgovor za nižje plačilo za delo žensk;

| 20. | ugotavlja, da se s pridobitvijo višje izobrazbene ravni ženske le redko povzpnejo na poklicni lestvici, prav tako ta ne pomeni izboljšanja delovnih pogojev zanje, zato bi lahko trdili, da so ženske previsoko kvalificirane; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da se s pridobitvijo višje izobrazbene ravni ženske le redko povzpnejo na poklicni lestvici, prav tako ta ne pomeni izboljšanja delovnih pogojev zanje, zato bi lahko trdili, da so ženske previsoko kvalificirane;

| 21. | ugotavlja, da imajo ženske zaradi vedno večjih teženj, da se jih zaposli za skrajšan delovni čas, in dejstva, da delodajalci raje vlagajo v delavce s stalno zaposlitvijo, očitno omejen dostop do vrste tečajev usposabljanja in preusposabljanja, kar zmanjšuje njihove možnosti za poklicni razvoj; |
| --- | --- |

21.

ugotavlja, da imajo ženske zaradi vedno večjih teženj, da se jih zaposli za skrajšan delovni čas, in dejstva, da delodajalci raje vlagajo v delavce s stalno zaposlitvijo, očitno omejen dostop do vrste tečajev usposabljanja in preusposabljanja, kar zmanjšuje njihove možnosti za poklicni razvoj;

| 22. | poudarja, da morajo imeti vsi delavci v sektorju storitev, zlasti tisti, ki sodijo v najbolj ranljive skupine, dostop do trajnih programov za nadgrajevanje spretnosti in vseživljenjskega učenja, da bi tako izboljšali svoje možnosti na trgu dela v prihodnosti in zmanjšali neusklajenost med spretnostmi ter delovnimi nalogami, ki se nenehno razvijajo; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da morajo imeti vsi delavci v sektorju storitev, zlasti tisti, ki sodijo v najbolj ranljive skupine, dostop do trajnih programov za nadgrajevanje spretnosti in vseživljenjskega učenja, da bi tako izboljšali svoje možnosti na trgu dela v prihodnosti in zmanjšali neusklajenost med spretnostmi ter delovnimi nalogami, ki se nenehno razvijajo;

| 23. | opozarja na nizko raven sodelovanja žensk pri poklicnem usposabljanju v sektorju storitev v smislu vseživljenjskega učenja in poziva države članice, naj ukrepajo glede tega; |
| --- | --- |

23.

opozarja na nizko raven sodelovanja žensk pri poklicnem usposabljanju v sektorju storitev v smislu vseživljenjskega učenja in poziva države članice, naj ukrepajo glede tega;

| 24. | poudarja potrebo po nadgrajevanju spretnosti starejših delavcev in staršev, ki se vračajo na trg dela po obdobju, v katerem so skrbeli za otroke ali odvisne sorodnike; |
| --- | --- |

24.

poudarja potrebo po nadgrajevanju spretnosti starejših delavcev in staršev, ki se vračajo na trg dela po obdobju, v katerem so skrbeli za otroke ali odvisne sorodnike;

| 25. | poudarja, da je bila leta 2010 v upravnih odborih najpomembnejših evropskih podjetij na sedem članov samo ena ženska (13,7 %) in da samo 3,4 % upravnih odborov največjih podjetij predseduje ženska; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je bila leta 2010 v upravnih odborih najpomembnejših evropskih podjetij na sedem članov samo ena ženska (13,7 %) in da samo 3,4 % upravnih odborov največjih podjetij predseduje ženska;

| 26. | poudarja, da si je treba prizadevati za vključitev večjega števila žensk na raziskovalna področja in da imajo lahko ženske odločilno vlogo pri razvoju novih in inovativnih sistemov ter novih proizvodov in storitev v sektorju storitev, zlasti ker ženske po vsem svetu sprejmejo 80 % odločitev za nakup, čeprav večino proizvodov, tudi 90 % tehničnih proizvodov, oblikujejo moški; meni, da bi večja udeležba žensk v inovativnih procesih odprla nove trge in povečala konkurenčnost; meni, da so inovativne storitve bistvene pri soočanju z izzivi prihodnosti, zlasti z naraščajočim povpraševanjem starajočega se prebivalstva po zdravstvenih storitvah, in da lahko ustvarijo boljše možnosti za življenje in delo v večjih in manjših mestih ter na podeželskih območjih v vsej Uniji z zagotavljanjem dobrih povezav in komercialnih storitev; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da si je treba prizadevati za vključitev večjega števila žensk na raziskovalna področja in da imajo lahko ženske odločilno vlogo pri razvoju novih in inovativnih sistemov ter novih proizvodov in storitev v sektorju storitev, zlasti ker ženske po vsem svetu sprejmejo 80 % odločitev za nakup, čeprav večino proizvodov, tudi 90 % tehničnih proizvodov, oblikujejo moški; meni, da bi večja udeležba žensk v inovativnih procesih odprla nove trge in povečala konkurenčnost; meni, da so inovativne storitve bistvene pri soočanju z izzivi prihodnosti, zlasti z naraščajočim povpraševanjem starajočega se prebivalstva po zdravstvenih storitvah, in da lahko ustvarijo boljše možnosti za življenje in delo v večjih in manjših mestih ter na podeželskih območjih v vsej Uniji z zagotavljanjem dobrih povezav in komercialnih storitev;

| 27. | poudarja, da je glede na to, da se številne ženske še naprej odločajo za usposabljanje v sektorju storitev in tako gradijo svoje poslovne izkušnje ter znanje o trgu, veliko prostora za razvoj ženskega podjetništva; meni, da so za uspeh prizadevanj za povečanje podjetništva med ženskami tudi v proizvodnem sektorju potrebni enaki pogoji kot v sektorju storitev; zato pozdravlja predlog, da bi se mikrofinanciranje razširilo v posebno os Programa EU za socialne spremembe in inovacije, in poudarja pomen mikrofinanciranja kot instrumenta za podporo podjetnicam in osebam v ranljivem položaju na trgu dela v sektorju storitev; pozdravlja sporočilo Komisije o socialnem podjetništvu (COM(2011)0682), ker se v sektorju socialnega podjetništva zaposlujejo zlasti ženske; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je glede na to, da se številne ženske še naprej odločajo za usposabljanje v sektorju storitev in tako gradijo svoje poslovne izkušnje ter znanje o trgu, veliko prostora za razvoj ženskega podjetništva; meni, da so za uspeh prizadevanj za povečanje podjetništva med ženskami tudi v proizvodnem sektorju potrebni enaki pogoji kot v sektorju storitev; zato pozdravlja predlog, da bi se mikrofinanciranje razširilo v posebno os Programa EU za socialne spremembe in inovacije, in poudarja pomen mikrofinanciranja kot instrumenta za podporo podjetnicam in osebam v ranljivem položaju na trgu dela v sektorju storitev; pozdravlja sporočilo Komisije o socialnem podjetništvu (COM(2011)0682), ker se v sektorju socialnega podjetništva zaposlujejo zlasti ženske;

| 28. | ugotavlja, da v sektorju storitev ženske zasedajo vodstvene položaje v glavnem v panogah, kot je prodaja na drobno ali hotelirstvo, čeprav pridobivajo večji vpliv v manj tradicionalnih panogah, kot sta bančništvo in zavarovalništvo, v večini primerov pa so direktorice malih podjetij ali podjetij brez zaposlenih; ugotavlja tudi, da se ženske v velikih organizacijah do najvišjih položajev običajno prebijejo samo na manj pomembnih področjih, kot so kadrovske zadeve in administracija; spodbuja podjetja, naj mlajšim zaposlenim omogočijo redno usposabljanje ter izvajajo učinkovite sheme materinske, starševske in očetovske podpore; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da v sektorju storitev ženske zasedajo vodstvene položaje v glavnem v panogah, kot je prodaja na drobno ali hotelirstvo, čeprav pridobivajo večji vpliv v manj tradicionalnih panogah, kot sta bančništvo in zavarovalništvo, v večini primerov pa so direktorice malih podjetij ali podjetij brez zaposlenih; ugotavlja tudi, da se ženske v velikih organizacijah do najvišjih položajev običajno prebijejo samo na manj pomembnih področjih, kot so kadrovske zadeve in administracija; spodbuja podjetja, naj mlajšim zaposlenim omogočijo redno usposabljanje ter izvajajo učinkovite sheme materinske, starševske in očetovske podpore;

| 29. | zahteva odpravo „steklenega stropa“ v javnih službah, zaradi katerega ženske ne morejo priti na visoke položaje; ugotavlja, da mora biti javni sektor na tem področju vzor; |
| --- | --- |

29.

zahteva odpravo „steklenega stropa“ v javnih službah, zaradi katerega ženske ne morejo priti na visoke položaje; ugotavlja, da mora biti javni sektor na tem področju vzor;

| 30. | poudarja, da je v sivi ekonomiji v sektorju storitev več žensk kot moških, delno zato ker panoge, kjer so ženske tradicionalno zaposlene, na primer pomoč v gospodinjstvu, nega itd., ponavadi niso tako strogo urejene s predpisi; po drugi strani ugotavlja, da se je obseg sive ekonomije zaradi krize povečal, čeprav je zaradi neobstoja zanesljivih podatkov zelo težko opredeliti njene posebnosti, razsežnosti in učinke; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da je v sivi ekonomiji v sektorju storitev več žensk kot moških, delno zato ker panoge, kjer so ženske tradicionalno zaposlene, na primer pomoč v gospodinjstvu, nega itd., ponavadi niso tako strogo urejene s predpisi; po drugi strani ugotavlja, da se je obseg sive ekonomije zaradi krize povečal, čeprav je zaradi neobstoja zanesljivih podatkov zelo težko opredeliti njene posebnosti, razsežnosti in učinke;

| 31. | pozdravlja delovni dokument letnega pregleda rasti o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev ter poziva države članice, socialne partnerje in druge zainteresirane strani, naj dejavno sprejmejo vabilo Komisije k razpravi o tem vprašanju; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja delovni dokument letnega pregleda rasti o izkoriščanju zaposlitvenega potenciala osebnih in gospodinjskih storitev ter poziva države članice, socialne partnerje in druge zainteresirane strani, naj dejavno sprejmejo vabilo Komisije k razpravi o tem vprašanju;

| 32. | države članice poziva, naj oblikujejo politike za spremembo statusa delavcev z negotovo zaposlitvijo v sivi ekonomiji v status redno zaposlenih, na primer z uvedbo davčnih olajšav in kuponov za storitve; poziva k razvoju programa, namenjenega seznanjanju delavcev v sektorju storitev z njihovimi pravicami in spodbujanju njihovega povezovanja; poziva k pobudam, namenjenim delodajalcem in širši javnosti, za ozaveščanje o negativnih učinkih in vplivih negotovega in nezakonitega dela, tudi na varnost in zdravje pri delu; |
| --- | --- |

32.

države članice poziva, naj oblikujejo politike za spremembo statusa delavcev z negotovo zaposlitvijo v sivi ekonomiji v status redno zaposlenih, na primer z uvedbo davčnih olajšav in kuponov za storitve; poziva k razvoju programa, namenjenega seznanjanju delavcev v sektorju storitev z njihovimi pravicami in spodbujanju njihovega povezovanja; poziva k pobudam, namenjenim delodajalcem in širši javnosti, za ozaveščanje o negativnih učinkih in vplivih negotovega in nezakonitega dela, tudi na varnost in zdravje pri delu;

| 33. | poziva Komisijo, naj objavi neodvisno študijo o učinkih liberalizacije sektorja domačega varstva na položaj in razmere delavcev; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj objavi neodvisno študijo o učinkih liberalizacije sektorja domačega varstva na položaj in razmere delavcev;

| 34. | izraža zaskrbljenost zaradi položaja priseljenih in neprijavljenih delavk v sektorju storitev, zlasti tistih, ki delajo v zasebnih gospodinjstvih, saj imajo večinoma negotovo zaposlitev brez pogodbe kot gospodinjske pomočnice v slabih delovnih razmerah za precej nižjo plačo kot prijavljeni delavci in so povsem brez socialnih pravic; zato poudarja potrebo po ustreznih politikah za zagotovitev osnovnih človekovih pravic delavcem migrantom, vključno s pravico do zdravstvenega varstva, pravičnih pogojev dela, izobraževanja in usposabljanja, moralne in fizične integritete ter enakosti pred zakonom; države članice poziva, naj pregledajo nacionalne politike in prakse ter se bolj osredotočijo na prakse pri zaposlovanju, dostop do informacij in varstvo človekovih pravic ter naj te delavce spodbujajo k prijavam neustreznih delovnih razmer brez bojazni, da bi to kakor koli vplivalo na njihov rezidenčni status; |
| --- | --- |

34.

izraža zaskrbljenost zaradi položaja priseljenih in neprijavljenih delavk v sektorju storitev, zlasti tistih, ki delajo v zasebnih gospodinjstvih, saj imajo večinoma negotovo zaposlitev brez pogodbe kot gospodinjske pomočnice v slabih delovnih razmerah za precej nižjo plačo kot prijavljeni delavci in so povsem brez socialnih pravic; zato poudarja potrebo po ustreznih politikah za zagotovitev osnovnih človekovih pravic delavcem migrantom, vključno s pravico do zdravstvenega varstva, pravičnih pogojev dela, izobraževanja in usposabljanja, moralne in fizične integritete ter enakosti pred zakonom; države članice poziva, naj pregledajo nacionalne politike in prakse ter se bolj osredotočijo na prakse pri zaposlovanju, dostop do informacij in varstvo človekovih pravic ter naj te delavce spodbujajo k prijavam neustreznih delovnih razmer brez bojazni, da bi to kakor koli vplivalo na njihov rezidenčni status;

| 35. | spodbuja države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo št. 189 Mednarodne organizacije dela o zaposlenih v gospodinjstvu, ki jo je tristranska organizacija sprejela leta 2011 ter katere cilj je zagotovitev dostojnih delovnih pogojev za zaposlene v gospodinjstvu in enakih temeljnih delovnopravnih pravic, kot so zagotovljene drugim delavcem ter podpora razvoju formalnega sektorja dela v gospodinjstvu in oskrbe; |
| --- | --- |

35.

spodbuja države članice, naj nemudoma ratificirajo Konvencijo št. 189 Mednarodne organizacije dela o zaposlenih v gospodinjstvu, ki jo je tristranska organizacija sprejela leta 2011 ter katere cilj je zagotovitev dostojnih delovnih pogojev za zaposlene v gospodinjstvu in enakih temeljnih delovnopravnih pravic, kot so zagotovljene drugim delavcem ter podpora razvoju formalnega sektorja dela v gospodinjstvu in oskrbe;

| 36. | poziva države članice, naj razmislijo o uvedbi posebnega sistema za sektor osebnih in gospodinjskih storitev, da bi tako uredili razširjen pojav neprijavljenega dela, ki zadeva predvsem ženske, in zagotovili dostojne delovne pogoje; poziva države članice, naj poročajo o svojih prizadevanjih za boj proti neprijavljenemu delu v svojih nacionalnih programih reform, predloženih v okviru strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

36.

poziva države članice, naj razmislijo o uvedbi posebnega sistema za sektor osebnih in gospodinjskih storitev, da bi tako uredili razširjen pojav neprijavljenega dela, ki zadeva predvsem ženske, in zagotovili dostojne delovne pogoje; poziva države članice, naj poročajo o svojih prizadevanjih za boj proti neprijavljenemu delu v svojih nacionalnih programih reform, predloženih v okviru strategije Evropa 2020;

| 37. | poziva države članice, naj sprejmejo politike o vključevanju ranljivih delavcev na trg dela, zlasti ob upoštevanju nizkokvalificiranih, brezposelnih, mladih in starejših delavcev, invalidov, duševnih bolnikov ali manjšin, kot so migranti in Romi, z usmerjenimi in prilagojenimi programi poklicnega usmerjanja, usposabljanja in pripravništva; |
| --- | --- |

37.

poziva države članice, naj sprejmejo politike o vključevanju ranljivih delavcev na trg dela, zlasti ob upoštevanju nizkokvalificiranih, brezposelnih, mladih in starejših delavcev, invalidov, duševnih bolnikov ali manjšin, kot so migranti in Romi, z usmerjenimi in prilagojenimi programi poklicnega usmerjanja, usposabljanja in pripravništva;

| 38. | poudarja, da so gospodarska kriza in tako imenovani varčevalni ukrepi privedli do omejevanja ukrepov za enakopravnost moških in žensk in so dodatna ovira za uresničevanje načela enakopravnosti moških in žensk, zlasti pri izgubi zaposlitve, dostopu do novih zaposlitev in poslabšanju negotovega položaja žensk, kar ima poleg dejstva, da zaposlovanje moških oživlja hitreje kot zaposlovanje žensk, zelo negativne posledice za zaposlovanje žensk v sektorju storitev, njihovo poklicno pot in pokojnino; poziva Komisijo, naj zbira podatke o učinkih varčevalnih ukrepov na ženske na trgu dela, pri tem pa se posebej osredotoči na sektor storitev; poudarja potrebo po večjem priznavanju medsebojne povezanosti socialnih in ekonomskih vprašanj, saj je večja osredotočenost na socialna vprašanja prvi pogoj za učinkovito obravnavo neenakosti na podlagi spola; |
| --- | --- |

38.

poudarja, da so gospodarska kriza in tako imenovani varčevalni ukrepi privedli do omejevanja ukrepov za enakopravnost moških in žensk in so dodatna ovira za uresničevanje načela enakopravnosti moških in žensk, zlasti pri izgubi zaposlitve, dostopu do novih zaposlitev in poslabšanju negotovega položaja žensk, kar ima poleg dejstva, da zaposlovanje moških oživlja hitreje kot zaposlovanje žensk, zelo negativne posledice za zaposlovanje žensk v sektorju storitev, njihovo poklicno pot in pokojnino; poziva Komisijo, naj zbira podatke o učinkih varčevalnih ukrepov na ženske na trgu dela, pri tem pa se posebej osredotoči na sektor storitev; poudarja potrebo po večjem priznavanju medsebojne povezanosti socialnih in ekonomskih vprašanj, saj je večja osredotočenost na socialna vprašanja prvi pogoj za učinkovito obravnavo neenakosti na podlagi spola;

| 39. | poudarja, da je po podatkih pete evropske raziskave o delovnih razmerah iz aprila 2012 18 % delavcev poročalo o slabi usklajenosti poklicnega in družinskega življenja; vztraja, da je treba razmisliti o okrepljenih politikah za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, še zlasti pa opozarja, da je treba zagotoviti več brezplačnih in kakovostnih javnih socialnih storitev in zmogljivosti za varstvo otrok in drugih odvisnih oseb, združljivih z usklajevanjem poklicnega, družinskega in zasebnega življenja na podeželju in v mestih; poudarja, da bo zagotovitev varstvenih zmogljivosti pomagala tudi pri zmanjševanju revščine med ženskami, saj bodo tako imele možnost delati; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da je po podatkih pete evropske raziskave o delovnih razmerah iz aprila 2012 18 % delavcev poročalo o slabi usklajenosti poklicnega in družinskega življenja; vztraja, da je treba razmisliti o okrepljenih politikah za usklajevanje družinskega in poklicnega življenja, še zlasti pa opozarja, da je treba zagotoviti več brezplačnih in kakovostnih javnih socialnih storitev in zmogljivosti za varstvo otrok in drugih odvisnih oseb, združljivih z usklajevanjem poklicnega, družinskega in zasebnega življenja na podeželju in v mestih; poudarja, da bo zagotovitev varstvenih zmogljivosti pomagala tudi pri zmanjševanju revščine med ženskami, saj bodo tako imele možnost delati;

| 40. | poudarja, da je dejavno sodelovanje in vključevanje moških v ukrepe usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, kot je delo s skrajšanim delovnim časom, ključno za uravnoteženje poklicnega in družinskega življenja, saj bi tako moški kot ženske lahko imeli koristi od družinam prijaznih politik zaposlovanja in od enakopravne delitve neplačanega dela in odgovornosti v gospodinjstvu; Komisijo in države članice poziva k odločnemu političnemu ukrepanju za odpravo stereotipov o spolih in spodbujanje moških k enakovredni delitvi nalog z ženskami pri varstvu in vzgoji otrok ter gospodinjstvu, zlasti s spodbudami moškim, da vzamejo starševski in očetovski dopust, kar bo povečalo njihove pravice kot staršev, pripomoglo k večji enakosti med ženskami in moškimi ter ustrezneje porazdelilo odgovornosti za družino in gospodinjstvo ter povečalo možnosti žensk za polno udeležbo na trgu dela; državam članicam predlaga, naj ustrezno izvajajo Direktivo Sveta 2010/18/EU (9) o starševskem dopustu, in sicer z zakonodajnimi in izobraževalnimi ukrepi za enakopravnost moških in žensk; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je dejavno sodelovanje in vključevanje moških v ukrepe usklajevanja poklicnega in družinskega življenja, kot je delo s skrajšanim delovnim časom, ključno za uravnoteženje poklicnega in družinskega življenja, saj bi tako moški kot ženske lahko imeli koristi od družinam prijaznih politik zaposlovanja in od enakopravne delitve neplačanega dela in odgovornosti v gospodinjstvu; Komisijo in države članice poziva k odločnemu političnemu ukrepanju za odpravo stereotipov o spolih in spodbujanje moških k enakovredni delitvi nalog z ženskami pri varstvu in vzgoji otrok ter gospodinjstvu, zlasti s spodbudami moškim, da vzamejo starševski in očetovski dopust, kar bo povečalo njihove pravice kot staršev, pripomoglo k večji enakosti med ženskami in moškimi ter ustrezneje porazdelilo odgovornosti za družino in gospodinjstvo ter povečalo možnosti žensk za polno udeležbo na trgu dela; državam članicam predlaga, naj ustrezno izvajajo Direktivo Sveta 2010/18/EU (9) o starševskem dopustu, in sicer z zakonodajnimi in izobraževalnimi ukrepi za enakopravnost moških in žensk;

| 41. | poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta akcijski načrt za uresničitev barcelonskih ciljev na področju otroškega varstva in določitev časovnega načrta za postopno zvišanje ciljnih ravni; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo in Svet, naj sprejmeta akcijski načrt za uresničitev barcelonskih ciljev na področju otroškega varstva in določitev časovnega načrta za postopno zvišanje ciljnih ravni;

| 42. | opozarja na omejene možnosti žensk, da se prilagodijo zahtevam na trgih dela v sodobnem, zelo globaliziranem svetu, v katerem sta delavčeva glavna aduta mobilnost in hitra selitev, da lahko zasede položaje zunaj kraja prebivališča, kar je za ženske, ki se bolj posvečajo skrbi za otroke in dom, pogosto nemogoče, zato ne morejo izkoristiti vseh možnosti, ki se jim ponujajo na trgu dela; |
| --- | --- |

42.

opozarja na omejene možnosti žensk, da se prilagodijo zahtevam na trgih dela v sodobnem, zelo globaliziranem svetu, v katerem sta delavčeva glavna aduta mobilnost in hitra selitev, da lahko zasede položaje zunaj kraja prebivališča, kar je za ženske, ki se bolj posvečajo skrbi za otroke in dom, pogosto nemogoče, zato ne morejo izkoristiti vseh možnosti, ki se jim ponujajo na trgu dela;

| 43. | poziva Svet, naj preneha ovirati sprejetje sprememb direktive o nosečih delavkah in sprejme prožnost, ki jo predlaga Evropski parlament, da bo lahko Evropa izboljšala varstvo pravic in delovne razmere delavk, ki so noseče ali so nedavno rodile; s tem v zvezi poudarja pomen učinkovite zaščite materinstva in očetovstva z bojem proti (i) odpovedi delovnega razmerja med nosečnostjo ali po porodu, (ii) znižanjem plače med porodniškim dopustom ter (iii) poklicnemu in plačnemu nazadovanju po vrnitvi na delo; poudarja potrebo po zagotovitvi, da lahko netipični zaposleni v podjetjih, kot so začasni namestniki, samostojni delavci in drugi začasni zaposleni, uveljavijo svoje pravice v obsegu, ki odraža prispevek posamezne delavke v obdobju pred nosečnostjo in porodom ter ki zagotavlja kar se da enako obravnavanje v primerjavi s stalno zaposlenimi kolegi v sektorju; |
| --- | --- |

43.

poziva Svet, naj preneha ovirati sprejetje sprememb direktive o nosečih delavkah in sprejme prožnost, ki jo predlaga Evropski parlament, da bo lahko Evropa izboljšala varstvo pravic in delovne razmere delavk, ki so noseče ali so nedavno rodile; s tem v zvezi poudarja pomen učinkovite zaščite materinstva in očetovstva z bojem proti (i) odpovedi delovnega razmerja med nosečnostjo ali po porodu, (ii) znižanjem plače med porodniškim dopustom ter (iii) poklicnemu in plačnemu nazadovanju po vrnitvi na delo; poudarja potrebo po zagotovitvi, da lahko netipični zaposleni v podjetjih, kot so začasni namestniki, samostojni delavci in drugi začasni zaposleni, uveljavijo svoje pravice v obsegu, ki odraža prispevek posamezne delavke v obdobju pred nosečnostjo in porodom ter ki zagotavlja kar se da enako obravnavanje v primerjavi s stalno zaposlenimi kolegi v sektorju;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj ob spoštovanju načela subsidiarnosti in posvetovanju s socialnimi partnerji razvijejo strategije za določitev minimalnih standardov v sektorju storitev, vključno z rednimi pogodbami in kolektivnimi pogajanji, ter si prizadevajo obravnavati negativne posledice horizontalne in vertikalne segregacije; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj ob spoštovanju načela subsidiarnosti in posvetovanju s socialnimi partnerji razvijejo strategije za določitev minimalnih standardov v sektorju storitev, vključno z rednimi pogodbami in kolektivnimi pogajanji, ter si prizadevajo obravnavati negativne posledice horizontalne in vertikalne segregacije;

| 45. | poudarja, da se je treba boriti proti vsem oblikam nasilja nad ženskami v sektorju storitev, vključno z ekonomskim nasiljem, psihičnim in spolnim nadlegovanjem na delovnem mestu, spolnim zlorabam in trgovini z ljudmi; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da se je treba boriti proti vsem oblikam nasilja nad ženskami v sektorju storitev, vključno z ekonomskim nasiljem, psihičnim in spolnim nadlegovanjem na delovnem mestu, spolnim zlorabam in trgovini z ljudmi;

| 46. | poudarja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti skladnost delovnih pogojev (težavnost in nevarnosti pri delu ter delovno okolje) za ženske v sektorju storitev z Deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, sprejeto junija 1998, ter njenimi posebnimi temeljnimi konvencijami; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da morajo Komisija in države članice zagotoviti skladnost delovnih pogojev (težavnost in nevarnosti pri delu ter delovno okolje) za ženske v sektorju storitev z Deklaracijo Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu, sprejeto junija 1998, ter njenimi posebnimi temeljnimi konvencijami;

| 47. | poziva države članice, naj ukrepajo proti zlorabam osebnih storitev, kot so masaže in savne, kot krinki za storitve spolne narave, če se izvajajo pod prisilo in pod nadzorom mrež za trgovino z ljudmi; |
| --- | --- |

47.

poziva države članice, naj ukrepajo proti zlorabam osebnih storitev, kot so masaže in savne, kot krinki za storitve spolne narave, če se izvajajo pod prisilo in pod nadzorom mrež za trgovino z ljudmi;

| 48. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo varstvo socialnih in zaposlitvenih pravic za veliko število mobilnih delavcev v sektorju storitev in se borijo proti vsem oblikam izkoriščanja in tveganju socialne izključenosti, hkrati pa zagotavljajo, da so informacije o pravicah delavcev zlahka dostopne; poudarja, da bi mobilnost morala biti prostovoljna; |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo varstvo socialnih in zaposlitvenih pravic za veliko število mobilnih delavcev v sektorju storitev in se borijo proti vsem oblikam izkoriščanja in tveganju socialne izključenosti, hkrati pa zagotavljajo, da so informacije o pravicah delavcev zlahka dostopne; poudarja, da bi mobilnost morala biti prostovoljna;

| 49. | poudarja potrebo po spodbujanju možnosti začetnega in stalnega usposabljanja za ženske, usmerjenega in skladnega s ciljem razvoja znanstvenih in strokovnih znanj in spretnosti, potrebnih za vključitev v svet dela in poklicno pot; |
| --- | --- |

49.

poudarja potrebo po spodbujanju možnosti začetnega in stalnega usposabljanja za ženske, usmerjenega in skladnega s ciljem razvoja znanstvenih in strokovnih znanj in spretnosti, potrebnih za vključitev v svet dela in poklicno pot;

| 50. | ugotavlja, da se je število žensk, ki uporabljajo računalnike in internet za preprosta opravila, sicer precej povečalo, vendar je digitalni razkorak v znanju še vedno velik, kar ženskam omejuje dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in njihovo uporabo, zaradi česar so možnosti žensk pri iskanju kvalificiranega dela manjše, posledično pa se povečujejo neenakosti v gospodinjstvih, skupnostih, na trgih dela in v gospodarstvu na splošno; zato poziva k prednostnemu dostopu do brezplačnih tečajev za ženske, da se pospeši njihova uporaba novih tehnologij; države članice in regije poziva k pripravi brezplačnih računalniških izobraževalnih tečajev s projekti, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS), da se ženskam omogoči, da pridobijo novo tehnično znanje s področja novih tehnologij in računalništva ter tako dobijo boljše možnosti za zaposlitev v storitvenem sektorju; vlade poziva, naj izvajajo politike (kot so promocijske kampanje in posebne šolnine) za povečanje vpisa študentk na študije informacijske in komunikacijske tehnologije; |
| --- | --- |

50.

ugotavlja, da se je število žensk, ki uporabljajo računalnike in internet za preprosta opravila, sicer precej povečalo, vendar je digitalni razkorak v znanju še vedno velik, kar ženskam omejuje dostop do informacijskih in komunikacijskih tehnologij (IKT) in njihovo uporabo, zaradi česar so možnosti žensk pri iskanju kvalificiranega dela manjše, posledično pa se povečujejo neenakosti v gospodinjstvih, skupnostih, na trgih dela in v gospodarstvu na splošno; zato poziva k prednostnemu dostopu do brezplačnih tečajev za ženske, da se pospeši njihova uporaba novih tehnologij; države članice in regije poziva k pripravi brezplačnih računalniških izobraževalnih tečajev s projekti, financiranimi iz Evropskega socialnega sklada (ESS), da se ženskam omogoči, da pridobijo novo tehnično znanje s področja novih tehnologij in računalništva ter tako dobijo boljše možnosti za zaposlitev v storitvenem sektorju; vlade poziva, naj izvajajo politike (kot so promocijske kampanje in posebne šolnine) za povečanje vpisa študentk na študije informacijske in komunikacijske tehnologije;

| 51. | poziva k močnemu socialnemu dialogu ter sodelovanju predstavnikov delodajalcev in delavcev pri določanju prednostnih nalog EU v sektorju storitev glede varstva socialnih in delovnih pravic, dajatev za brezposelnost in pravic predstavnikov; |
| --- | --- |

51.

poziva k močnemu socialnemu dialogu ter sodelovanju predstavnikov delodajalcev in delavcev pri določanju prednostnih nalog EU v sektorju storitev glede varstva socialnih in delovnih pravic, dajatev za brezposelnost in pravic predstavnikov;

| 52. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic. |
| --- | --- |

52.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in vladam držav članic.

---

(1)  Priloga k sklepom Sveta z dne 7. marca 2011.

(2)  UL L 376, 27.12.2006, str. 36.

(3)  UL L 204, 26.7.2006, str. 23.

(4)  UL L 373, 21.12.2004, str. 37.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0069.

(6)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 77.

(7)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 1.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0225.

(9)  UL L 68, 18.3.2010, str. 13.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/56 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/56

---

Torek, 11. september 2012Izobraževanje, usposabljanje in Evropa 2020

P7_TA(2012)0323

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o izobraževanju, usposabljanju in Evropi 2020 (2012/2045(INI))

2013/C 353 E/07

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 165 in 166 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 14, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti njenega člena 14,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011„Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 23. novembra 2011„Letni pregled rasti 2012“ (COM(2011)0815),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011„Izobraževanje in usposabljanje v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi“ (COM(2011)0902), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 20. decembra 2011„Izobraževanje in usposabljanje v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi“ (COM(2011)0902),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010„Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 11. maja 2010 o socialni razsežnosti izobraževanja in usposabljanja (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 12. maja 2009 o strateškem okviru za evropsko sodelovanje v izobraževanju in usposabljanju („ET 2020“) (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. junija 2011„Mladi in mobilnost – spodbujanje učne mobilnosti mladih“ (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Sveta z dne 28. junija 2011„Mladi in mobilnost – spodbujanje učne mobilnosti mladih“ (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o zmanjševanju šolskega osipa (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 1. decembra 2011 o zmanjševanju šolskega osipa (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o zgodnjem učenju v Evropski uniji (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o zgodnjem učenju v Evropski uniji (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o ključnih kompetencah za spreminjajoči se svet: izvajanje delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. maja 2010 o ključnih kompetencah za spreminjajoči se svet: izvajanje delovnega programa Izobraževanje in usposabljanje 2010 (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vseživljenjskem učenju za znanje, ustvarjalnost in inovacije – izvajanje delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. decembra 2008 o vseživljenjskem učenju za znanje, ustvarjalnost in inovacije – izvajanje delovnega programa „Izobraževanje in usposabljanje 2010“ (7),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0247/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje in mnenja Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A7-0247/2012),

| A. | ker se vseživljenjsko učenje kljub nekaterim izboljšavam na področju izobraževanja in usposabljanja za večino prebivalstva EU še vedno ne uresničuje in so nekateri kazalniki resnično zaskrbljujoči; ker je treba poleg splošnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja poudariti pomen formalnega in neformalnega izobraževanja odraslih; |
| --- | --- |

A.

ker se vseživljenjsko učenje kljub nekaterim izboljšavam na področju izobraževanja in usposabljanja za večino prebivalstva EU še vedno ne uresničuje in so nekateri kazalniki resnično zaskrbljujoči; ker je treba poleg splošnega izobraževanja in poklicnega usposabljanja poudariti pomen formalnega in neformalnega izobraževanja odraslih;

| B. | ker se strategije vseživljenjskega učenja v mnogih državah članicah še zdaleč ne izvajajo, kot bi se morale, čeprav so poglavitna sestavina strategije EU 2020; |
| --- | --- |

B.

ker se strategije vseživljenjskega učenja v mnogih državah članicah še zdaleč ne izvajajo, kot bi se morale, čeprav so poglavitna sestavina strategije EU 2020;

| C. | ker morajo politike izobraževanja in usposabljanja zagotavljati možnost vseživljenjskega izobraževanja vsem ne glede na starost, invalidnost, spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, spolno usmerjenost, jezikovno ali socialno-ekonomsko ozadje; |
| --- | --- |

C.

ker morajo politike izobraževanja in usposabljanja zagotavljati možnost vseživljenjskega izobraževanja vsem ne glede na starost, invalidnost, spol, raso ali narodnost, vero ali prepričanje, spolno usmerjenost, jezikovno ali socialno-ekonomsko ozadje;

| D. | ker so možnosti učenja za ljudi iz različnih skupin še vedno omejene in slabo prilagojene; ker bi poleg tega moralo tako avtohtono prebivalstvo kot jezikovne in kulturne manjšine imeti možnost izobraževati se v svojem jeziku; |
| --- | --- |

D.

ker so možnosti učenja za ljudi iz različnih skupin še vedno omejene in slabo prilagojene; ker bi poleg tega moralo tako avtohtono prebivalstvo kot jezikovne in kulturne manjšine imeti možnost izobraževati se v svojem jeziku;

| E. | ker mora gospodarska rast zato, da bi se EU rešila iz krize, prednostno temeljiti na izobraževanju, znanju, inovacijah in primerni socialni politiki in ker je pomembno pravilno in v celoti izvajati politike na tem področju v okviru strategije EU 2020, da bi premostili to ključno obdobje; |
| --- | --- |

E.

ker mora gospodarska rast zato, da bi se EU rešila iz krize, prednostno temeljiti na izobraževanju, znanju, inovacijah in primerni socialni politiki in ker je pomembno pravilno in v celoti izvajati politike na tem področju v okviru strategije EU 2020, da bi premostili to ključno obdobje;

| F. | ker nosijo države članice javno odgovornost za oblikovanje politik izobraževanja in usposabljanja in ker so za ta področja potrebna primerna javna sredstva, da bi se zagotovil enakopraven dostop do izobraževanja brez socialne, ekonomske, kulturne, rasne ali politične diskriminacije; |
| --- | --- |

F.

ker nosijo države članice javno odgovornost za oblikovanje politik izobraževanja in usposabljanja in ker so za ta področja potrebna primerna javna sredstva, da bi se zagotovil enakopraven dostop do izobraževanja brez socialne, ekonomske, kulturne, rasne ali politične diskriminacije;

| G. | ker varčevalni ukrepi in posledično krčenje proračuna za sisteme izobraževanja in usposabljanja v vsej EU ogrožajo enega od ključnih gonilnih sil kohezije in rasti ter spodkopavajo cilj, da se v Evropi osnuje na znanju temelječe gospodarstvo; |
| --- | --- |

G.

ker varčevalni ukrepi in posledično krčenje proračuna za sisteme izobraževanja in usposabljanja v vsej EU ogrožajo enega od ključnih gonilnih sil kohezije in rasti ter spodkopavajo cilj, da se v Evropi osnuje na znanju temelječe gospodarstvo;

| H. | ker morajo države članice še naprej sodelovati in si izmenjevati najboljše prakse v prizadevanju za nadaljnji napredek nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

H.

ker morajo države članice še naprej sodelovati in si izmenjevati najboljše prakse v prizadevanju za nadaljnji napredek nacionalnih sistemov izobraževanja in usposabljanja;

| I. | ker je nezadostno znanje jezikov še vedno zelo velika ovira za mobilnost za namene izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

I.

ker je nezadostno znanje jezikov še vedno zelo velika ovira za mobilnost za namene izobraževanja in usposabljanja;

| J. | ker bi moral biti cilj strategije izobraževanja in usposabljanja med drugim zagotoviti učencem in študentom znanja, ki so potrebna za osebni razvoj in aktivno državljanstvo; |
| --- | --- |

J.

ker bi moral biti cilj strategije izobraževanja in usposabljanja med drugim zagotoviti učencem in študentom znanja, ki so potrebna za osebni razvoj in aktivno državljanstvo;

| K. | ker bi moral izraz vseživljenjsko učenje v danem demografskem okviru dejansko pomeniti vseživljenjsko in ker bi bilo treba nadalje bolje upoštevati potencial pridobljenega znanja starejših; |
| --- | --- |

K.

ker bi moral izraz vseživljenjsko učenje v danem demografskem okviru dejansko pomeniti vseživljenjsko in ker bi bilo treba nadalje bolje upoštevati potencial pridobljenega znanja starejših;

| L. | ker znanja in veščine na področju novih tehnologij bistveno olajšujejo uresničevanje ciljev vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

L.

ker znanja in veščine na področju novih tehnologij bistveno olajšujejo uresničevanje ciljev vseživljenjskega učenja;

| M. | ker je vseživljenjsko učenje stalen proces učenja, ki bi moral trajati vse življenje, se začeti s kakovostno predšolsko vzgojo in nadaljevati tudi po končani delovni dobi; |
| --- | --- |

M.

ker je vseživljenjsko učenje stalen proces učenja, ki bi moral trajati vse življenje, se začeti s kakovostno predšolsko vzgojo in nadaljevati tudi po končani delovni dobi;

| N. | ker je zagotovitev kakovostnih predšolskih ustanov in vzgoje za vse otroke naložba v prihodnost in zagotavlja velike koristi posameznikom in družbi; |
| --- | --- |

N.

ker je zagotovitev kakovostnih predšolskih ustanov in vzgoje za vse otroke naložba v prihodnost in zagotavlja velike koristi posameznikom in družbi;

| O. | ker ima šolski osip resne posledice za posameznika ter za družbeni in gospodarski razvoj EU; |
| --- | --- |

O.

ker ima šolski osip resne posledice za posameznika ter za družbeni in gospodarski razvoj EU;

| P. | ker bi bilo treba razmisliti o nadaljnjih inovacijah na področju pomoči učencem za izobraževanje na preduniverzitetni ravni; |
| --- | --- |

P.

ker bi bilo treba razmisliti o nadaljnjih inovacijah na področju pomoči učencem za izobraževanje na preduniverzitetni ravni;

| Q. | ker je dostopnost izobraževanja in usposabljanja glavni izziv tudi za nadaljnje pospeševanje socialnega vključevanja, kohezije in boja proti revščini; |
| --- | --- |

Q.

ker je dostopnost izobraževanja in usposabljanja glavni izziv tudi za nadaljnje pospeševanje socialnega vključevanja, kohezije in boja proti revščini;

| R. | ker morajo evropski, nacionalni, regionalni in lokalni organi sodelovati, da bi se lahko uspešno spopadali z izzivi, s katerimi se trenutno sooča Evropa; |
| --- | --- |

R.

ker morajo evropski, nacionalni, regionalni in lokalni organi sodelovati, da bi se lahko uspešno spopadali z izzivi, s katerimi se trenutno sooča Evropa;

| 1. | je seznanjen z zgoraj navedenim sporočilom Komisije o izobraževanju in usposabljanju v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi; |
| --- | --- |

1.

je seznanjen z zgoraj navedenim sporočilom Komisije o izobraževanju in usposabljanju v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi;

| 2. | ponavlja, da je bila uspešnost držav članic pri vključevanju vseh starostnih skupin v izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje pred sedanjo krizo precej različna, skupno povprečje EU pa je zaostajalo za mednarodnimi povprečji; |
| --- | --- |

2.

ponavlja, da je bila uspešnost držav članic pri vključevanju vseh starostnih skupin v izobraževanje, usposabljanje in vseživljenjsko učenje pred sedanjo krizo precej različna, skupno povprečje EU pa je zaostajalo za mednarodnimi povprečji;

| 3. | poudarja, da so nekatere države članice glede na sedanje gospodarske razmere skrčile proračun za izobraževanje in usposabljanje, vendar meni, da je treba ohraniti in celo povečati naložbe z najvišjo strateško vrednostjo; poudarja, da večletni finančni okvir Unije določa, da se v dolgoročnem proračunu EU v odstotkih najbolj poveča proračun za izobraževanje in s tem povezane sektorje; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da so nekatere države članice glede na sedanje gospodarske razmere skrčile proračun za izobraževanje in usposabljanje, vendar meni, da je treba ohraniti in celo povečati naložbe z najvišjo strateško vrednostjo; poudarja, da večletni finančni okvir Unije določa, da se v dolgoročnem proračunu EU v odstotkih najbolj poveča proračun za izobraževanje in s tem povezane sektorje;

| 4. | poudarja, da je treba v večletnem finančnem okviru odobriti povečanje proračuna za izobraževanje in s tem povezane sektorje; poziva države članice, naj sprejmejo nacionalne strategije vseživljenjskega učenja s primernim obsegom finančnih sredstev kot najboljše možno orodje za doseganje ciljev iz strategije E&T 2020; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba v večletnem finančnem okviru odobriti povečanje proračuna za izobraževanje in s tem povezane sektorje; poziva države članice, naj sprejmejo nacionalne strategije vseživljenjskega učenja s primernim obsegom finančnih sredstev kot najboljše možno orodje za doseganje ciljev iz strategije E&T 2020;

| 5. | poudarja, da so ekonomski stroški posledic slabih rezultatov na področju izobraževanja, vključno s šolskim osipom in socialnimi neenakostmi v sistemih izobraževanja in usposabljanja ter njihov vpliv na rast držav članic bistveno višji od stroškov finančne krize, države članice pa leto za letom že plačujejo ceno; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da so ekonomski stroški posledic slabih rezultatov na področju izobraževanja, vključno s šolskim osipom in socialnimi neenakostmi v sistemih izobraževanja in usposabljanja ter njihov vpliv na rast držav članic bistveno višji od stroškov finančne krize, države članice pa leto za letom že plačujejo ceno;

| 6. | poziva države članice, naj dajo prednost izdatkom na področju izobraževanja, usposabljanja, mladine, vseživljenjskega učenja, raziskav, inovacij ter jezikovne in kulturne raznolikosti, ki veljajo za naložbe v prihodnjo rast in gospodarsko ravnotežje, hkrati pa naj zagotovijo dodano vrednost takih naložb; v zvezi s tem ponovno zahteva, naj si države članice za cilj postavijo skupne naložbe v visoko šolstvo v višini vsaj 2 % BDP, kar je vrednost, ki jo priporoča Komisija v letnem pregledu rasti in zaposlovanja kot minimalno zahtevo za gospodarstva, temelječa na znanju; |
| --- | --- |

6.

poziva države članice, naj dajo prednost izdatkom na področju izobraževanja, usposabljanja, mladine, vseživljenjskega učenja, raziskav, inovacij ter jezikovne in kulturne raznolikosti, ki veljajo za naložbe v prihodnjo rast in gospodarsko ravnotežje, hkrati pa naj zagotovijo dodano vrednost takih naložb; v zvezi s tem ponovno zahteva, naj si države članice za cilj postavijo skupne naložbe v visoko šolstvo v višini vsaj 2 % BDP, kar je vrednost, ki jo priporoča Komisija v letnem pregledu rasti in zaposlovanja kot minimalno zahtevo za gospodarstva, temelječa na znanju;

| 7. | opozarja, da morajo države članice, da bi lahko v prihodnosti konkurirale novim svetovnim silam, doseči temeljne cilje strategije Evropa 2020, ki jih je mogoče na področju izobraževanja izraziti z doseganjem 3 % naložb v raziskave, povečanjem odstotka mladih z univerzitetno izobrazbo na 40 % in zmanjšanjem šolskega osipa na manj kot 10 %; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da morajo države članice, da bi lahko v prihodnosti konkurirale novim svetovnim silam, doseči temeljne cilje strategije Evropa 2020, ki jih je mogoče na področju izobraževanja izraziti z doseganjem 3 % naložb v raziskave, povečanjem odstotka mladih z univerzitetno izobrazbo na 40 % in zmanjšanjem šolskega osipa na manj kot 10 %;

| 8. | opozarja na pomen, ki ga je treba dati raziskavam v okviru ambiciozne strategije za izobraževanje in usposabljanje; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo ukrepe, katerih namen je povečati delež mladih, ki se usmerjajo na to področje; |
| --- | --- |

8.

opozarja na pomen, ki ga je treba dati raziskavam v okviru ambiciozne strategije za izobraževanje in usposabljanje; zato poziva Komisijo in države članice, naj okrepijo ukrepe, katerih namen je povečati delež mladih, ki se usmerjajo na to področje;

| 9. | opozarja, da bi se bilo treba osredotočiti posebej na mlade, ob upoštevanju, da se je stopnja brezposelnosti v EU povečala na več kot 20 %, pri čemer najvišje stopnje v nekaterih državah članicah ali regijah presegajo 50 %, in da je trenutna kriza posebej hudo prizadela mlade, zlasti najmanj kvalificirane; posebej poudarja škodljive učinke varčevalnih programov na področju brezposelnosti mladih v nekaterih državah Unije, predvsem v južnih državah, ki vodijo zlasti k številčnemu begu možganov v druge države, tudi v tretje države; opozarja tudi, da dandanes eden od sedmih učencev (14,4 %) konča šolanje z največ nižjo srednješolsko izobrazbo in se ne udeležuje nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da bi se bilo treba osredotočiti posebej na mlade, ob upoštevanju, da se je stopnja brezposelnosti v EU povečala na več kot 20 %, pri čemer najvišje stopnje v nekaterih državah članicah ali regijah presegajo 50 %, in da je trenutna kriza posebej hudo prizadela mlade, zlasti najmanj kvalificirane; posebej poudarja škodljive učinke varčevalnih programov na področju brezposelnosti mladih v nekaterih državah Unije, predvsem v južnih državah, ki vodijo zlasti k številčnemu begu možganov v druge države, tudi v tretje države; opozarja tudi, da dandanes eden od sedmih učencev (14,4 %) konča šolanje z največ nižjo srednješolsko izobrazbo in se ne udeležuje nadaljnjega izobraževanja in usposabljanja;

| 10. | opozarja na dualne sisteme poklicnega usposabljanja v nekaterih državah članicah, ki zagotavljajo povezavo med teorijo in prakso ter omogočajo boljši vstop v svet dela kot povsem šolske oblike izobraževanja; |
| --- | --- |

10.

opozarja na dualne sisteme poklicnega usposabljanja v nekaterih državah članicah, ki zagotavljajo povezavo med teorijo in prakso ter omogočajo boljši vstop v svet dela kot povsem šolske oblike izobraževanja;

| 11. | predlaga državam članicam, naj naložbe v izobraževanje in usposabljanje odštejejo od izračuna državnega primanjkljaja v fiskalnem paktu, saj so te ključna gonilna sila za zdravo okrevanje v skladu s cilji strategije EU 2020; |
| --- | --- |

11.

predlaga državam članicam, naj naložbe v izobraževanje in usposabljanje odštejejo od izračuna državnega primanjkljaja v fiskalnem paktu, saj so te ključna gonilna sila za zdravo okrevanje v skladu s cilji strategije EU 2020;

| 12. | poziva institucije EU, naj si še naprej prizadevajo pripraviti jasnejše in bolj ciljno usmerjene mladinske politike na ravni EU, prilagojene soočanju z novimi izzivi družbe; sedanja generacija mladih čuti, da ne bo mogla doseči enake ravni blaginje, kakor jo je dosegla prejšnja; |
| --- | --- |

12.

poziva institucije EU, naj si še naprej prizadevajo pripraviti jasnejše in bolj ciljno usmerjene mladinske politike na ravni EU, prilagojene soočanju z novimi izzivi družbe; sedanja generacija mladih čuti, da ne bo mogla doseči enake ravni blaginje, kakor jo je dosegla prejšnja;

| 13. | posebej poziva države članice, naj uvedejo ciljno usmerjene ukrepe za mlade, ki bi lahko prezgodaj zapustili šolo ali ki se ne izobražujejo ali usposabljajo in niso zaposleni, da bi jim ponudile kakovostno učenje ter jim zagotovile usposabljanje in jamstva za mlade, da bodo lahko pridobivali znanja in izkušnje, ki jih potrebujejo za zaposlitev, in da bi nekaterim izmed njih omogočile ponovni vstop v izobraževalni sistem; hkrati poziva k temu, da se osredotočijo na poklicno izobraževanje in usposabljanje v sistemih terciarnega izobraževanja, pri čemer je treba upoštevati raznolikost nacionalnih sistemov izobraževanja; poziva države članice, naj si močneje prizadevajo zagotoviti, da bodo lahko mladi pridobivali prave poklicne izkušnje in hitro vstopili na trg dela; poudarja, da mora biti pripravništvo pomemben del študija in sestavni del usposabljanja; |
| --- | --- |

13.

posebej poziva države članice, naj uvedejo ciljno usmerjene ukrepe za mlade, ki bi lahko prezgodaj zapustili šolo ali ki se ne izobražujejo ali usposabljajo in niso zaposleni, da bi jim ponudile kakovostno učenje ter jim zagotovile usposabljanje in jamstva za mlade, da bodo lahko pridobivali znanja in izkušnje, ki jih potrebujejo za zaposlitev, in da bi nekaterim izmed njih omogočile ponovni vstop v izobraževalni sistem; hkrati poziva k temu, da se osredotočijo na poklicno izobraževanje in usposabljanje v sistemih terciarnega izobraževanja, pri čemer je treba upoštevati raznolikost nacionalnih sistemov izobraževanja; poziva države članice, naj si močneje prizadevajo zagotoviti, da bodo lahko mladi pridobivali prave poklicne izkušnje in hitro vstopili na trg dela; poudarja, da mora biti pripravništvo pomemben del študija in sestavni del usposabljanja;

| 14. | opozarja, da je v obdobju krize še posebej na udaru zaposljivost mladih; poudarja, da je treba spremljati, kako hitro mladi diplomanti po zaključku izobraževanja dobijo zaposlitev, ki ustreza njihovi izobrazbi in znanju, ter na podlagi teh podatkov ugotavljati kakovost sistemov izobraževanja in usposabljanja ter potrebe in možnosti njihove prilagoditve; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da je v obdobju krize še posebej na udaru zaposljivost mladih; poudarja, da je treba spremljati, kako hitro mladi diplomanti po zaključku izobraževanja dobijo zaposlitev, ki ustreza njihovi izobrazbi in znanju, ter na podlagi teh podatkov ugotavljati kakovost sistemov izobraževanja in usposabljanja ter potrebe in možnosti njihove prilagoditve;

| 15. | poziva Komisijo in države članice, naj si dosledno prizadevajo za uvedbo, izvajanje in nadaljnji razvoj sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanje in usposabljanju (ECVET), Europassa in evropskega ogrodja kvalifikacij; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo in države članice, naj si dosledno prizadevajo za uvedbo, izvajanje in nadaljnji razvoj sistema prenašanja kreditnih točk v poklicnem izobraževanje in usposabljanju (ECVET), Europassa in evropskega ogrodja kvalifikacij;

| 16. | poudarja, da morajo mladi prevzeti osrednjo vlogo pri doseganju glavnih ciljev EU za leto 2020 na področju zaposlovanja, raziskav in inovacij, podnebja in energije, izobraževanja in boja proti revščini; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da morajo mladi prevzeti osrednjo vlogo pri doseganju glavnih ciljev EU za leto 2020 na področju zaposlovanja, raziskav in inovacij, podnebja in energije, izobraževanja in boja proti revščini;

| 17. | poudarja pomen priložnostnega in neformalnega izobraževanja za razvijanje vrednot, sposobnosti ter znanja in veščin, zlasti za mlade, ter za pridobivanje znanja o državljanstvu in demokratični udeležbi; poziva Komisijo, naj zagotovi podporo, tudi finančno, za priložnostno in neformalno izobraževanje v okviru novih programov na področju izobraževanja in mladih ter državljanstva; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen priložnostnega in neformalnega izobraževanja za razvijanje vrednot, sposobnosti ter znanja in veščin, zlasti za mlade, ter za pridobivanje znanja o državljanstvu in demokratični udeležbi; poziva Komisijo, naj zagotovi podporo, tudi finančno, za priložnostno in neformalno izobraževanje v okviru novih programov na področju izobraževanja in mladih ter državljanstva;

| 18. | poziva univerze, naj razširijo dostop do učenja in posodobijo učne načrte tako, da bodo obravnavali nove izzive z namenom nadgraditi znanja in veščine evropskega prebivalstva, ne da bi to ogrozilo njihove akademske naloge na področju prenosa znanja, ob tem pa upošteva, da so demografske spremembe v Evropi stvarnost, ki je ni mogoče zanikati; pri tem poudarja pomen podpiranja in priznavanja neformalnega izobraževanja in priložnostnega učenja; |
| --- | --- |

18.

poziva univerze, naj razširijo dostop do učenja in posodobijo učne načrte tako, da bodo obravnavali nove izzive z namenom nadgraditi znanja in veščine evropskega prebivalstva, ne da bi to ogrozilo njihove akademske naloge na področju prenosa znanja, ob tem pa upošteva, da so demografske spremembe v Evropi stvarnost, ki je ni mogoče zanikati; pri tem poudarja pomen podpiranja in priznavanja neformalnega izobraževanja in priložnostnega učenja;

| 19. | spodbuja dialog zasebnih zainteresiranih strani, zlasti malih in srednjih podjetij, lokalnih in regionalnih organov ter akterjev civilne družbe z visokošolskimi institucijami/univerzami, da bi študente spodbudili k pridobivanju znanja in veščin, ki bodo olajšali njihovo vključevanje na trg dela; delodajalce opozarja na pomen uvajanja v delo, saj spodbuja prilagajanje mladih na delovno življenje; |
| --- | --- |

19.

spodbuja dialog zasebnih zainteresiranih strani, zlasti malih in srednjih podjetij, lokalnih in regionalnih organov ter akterjev civilne družbe z visokošolskimi institucijami/univerzami, da bi študente spodbudili k pridobivanju znanja in veščin, ki bodo olajšali njihovo vključevanje na trg dela; delodajalce opozarja na pomen uvajanja v delo, saj spodbuja prilagajanje mladih na delovno življenje;

| 20. | opozarja, da je kreativnost bistven element novega na znanju temelječega gospodarstva; poudarja, da ustvarjalni sektor daje velik in čedalje večji prispevek gospodarstvu v višini 4,5 % BDP Evropske unije in 8,5 milijona delovnih mest; |
| --- | --- |

20.

opozarja, da je kreativnost bistven element novega na znanju temelječega gospodarstva; poudarja, da ustvarjalni sektor daje velik in čedalje večji prispevek gospodarstvu v višini 4,5 % BDP Evropske unije in 8,5 milijona delovnih mest;

| 21. | opozarja, da je nujna sinergija med ponudbo delovne sile in absorpcijsko sposobnostjo trga dela; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je nujna sinergija med ponudbo delovne sile in absorpcijsko sposobnostjo trga dela;

| 22. | poudarja ključno vlogo javnih zavodov za zaposlovanje v politikah spremljanja in svetovanja iskalcem zaposlitve, zlasti za pomoč pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju; poudarja, da se mora povečati število iskalcev, ki bodo deležni ustreznega usposabljanja, ki bo olajšalo njihovo vrnitev na trg dela, in torej poziva države članice, naj temu namenijo potrebna sredstva; |
| --- | --- |

22.

poudarja ključno vlogo javnih zavodov za zaposlovanje v politikah spremljanja in svetovanja iskalcem zaposlitve, zlasti za pomoč pri iskanju zaposlitve ali usposabljanju; poudarja, da se mora povečati število iskalcev, ki bodo deležni ustreznega usposabljanja, ki bo olajšalo njihovo vrnitev na trg dela, in torej poziva države članice, naj temu namenijo potrebna sredstva;

| 23. | poudarja odločilen pomen omogočanja dostopa invalidov do vseživljenjskega učenja s pripravo in izvajanjem usmerjenih programov, pa tudi z vključitvijo vidika invalidnosti v vse programe, namenjene splošni javnosti; posebno pozornost je treba nameniti povezavi med invalidnostjo in vseživljenjskim učenjem, da se prepreči socialna izključenost in resnično okrepi položaj invalidov na trgu dela, ker je glede na vse študije na tem področju raven izobrazbe invalidov nižja od povprečja in ker je stopnja njihove udeležbe v zadevnih programih izjemno nizka; |
| --- | --- |

23.

poudarja odločilen pomen omogočanja dostopa invalidov do vseživljenjskega učenja s pripravo in izvajanjem usmerjenih programov, pa tudi z vključitvijo vidika invalidnosti v vse programe, namenjene splošni javnosti; posebno pozornost je treba nameniti povezavi med invalidnostjo in vseživljenjskim učenjem, da se prepreči socialna izključenost in resnično okrepi položaj invalidov na trgu dela, ker je glede na vse študije na tem področju raven izobrazbe invalidov nižja od povprečja in ker je stopnja njihove udeležbe v zadevnih programih izjemno nizka;

| 24. | opozarja, da imajo delodajalci ključno odgovornost pri tem, da bi vseživljenjske učenje postalo resničnost za vse, s posebnim poudarkom na enakosti spolov; spodbuja delodajalce, naj svojim delavcem omogočijo stalno usposabljanje med poklicnim življenjem z izboljšanjem prepoznavnosti pravic do usposabljanja, zagotavljanjem njihove dostopnosti za vse delavce in ustreznim priznavanjem internega usposabljanja in tako omogočijo nadaljnjo specializacijo in ustvarjajo priložnosti za poklicno napredovanje; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da imajo delodajalci ključno odgovornost pri tem, da bi vseživljenjske učenje postalo resničnost za vse, s posebnim poudarkom na enakosti spolov; spodbuja delodajalce, naj svojim delavcem omogočijo stalno usposabljanje med poklicnim življenjem z izboljšanjem prepoznavnosti pravic do usposabljanja, zagotavljanjem njihove dostopnosti za vse delavce in ustreznim priznavanjem internega usposabljanja in tako omogočijo nadaljnjo specializacijo in ustvarjajo priložnosti za poklicno napredovanje;

| 25. | poziva h krepitvi prizadevanja za oblikovanje in izvajanje evropskega sistema za potrjevanje in priznavanje formalnega in neformalnega učenja, vključno s prostovoljnim delom, da bi okrepili pomembne vezi med neformalnim učenjem in formalnim izobraževanjem ter izboljšali nacionalno in čezmejno mobilnost pri izobraževanju in na trgu dela; |
| --- | --- |

25.

poziva h krepitvi prizadevanja za oblikovanje in izvajanje evropskega sistema za potrjevanje in priznavanje formalnega in neformalnega učenja, vključno s prostovoljnim delom, da bi okrepili pomembne vezi med neformalnim učenjem in formalnim izobraževanjem ter izboljšali nacionalno in čezmejno mobilnost pri izobraževanju in na trgu dela;

| 26. | ugotavlja, da se sistemi izobraževanja in usposabljanja med državami zelo razlikujejo, in ob upoštevanju načela subsidiarnosti predlaga, naj se hkrati s poročilom o napredku objavi koristen priročnik za vsako posamezno državo članico, ki bo vseboval priporočila za izboljšanje obstoječih politik in razvoj nacionalnih izobraževalnih sistemov; |
| --- | --- |

26.

ugotavlja, da se sistemi izobraževanja in usposabljanja med državami zelo razlikujejo, in ob upoštevanju načela subsidiarnosti predlaga, naj se hkrati s poročilom o napredku objavi koristen priročnik za vsako posamezno državo članico, ki bo vseboval priporočila za izboljšanje obstoječih politik in razvoj nacionalnih izobraževalnih sistemov;

| 27. | poziva k povečanju zunanje razsežnosti politik EU s poglobljenim političnim dialogom in sodelovanjem pri izobraževanju in usposabljanju med Unijo in njenimi mednarodnimi partnerji in sosednjimi državami, da bi (a) prišla do odraza vse večja medsebojna ekonomska, socialna in politična odvisnost, (b) prispevali k izvajanju zunanje razsežnosti strategije Evropa 2020 in (c) podprli stabilnost, blaginjo in nove zaposlitvene možnosti za državljane držav partneric, hkrati pa razvili boljše instrumente za upravljanje in poenostavitev migracij usposobljene delovne sile v Evropo, da bi zapolnili primanjkljaje in vrzeli na področju znanj in spretnosti, ki so posledica demografskih sprememb v Evropi; |
| --- | --- |

27.

poziva k povečanju zunanje razsežnosti politik EU s poglobljenim političnim dialogom in sodelovanjem pri izobraževanju in usposabljanju med Unijo in njenimi mednarodnimi partnerji in sosednjimi državami, da bi (a) prišla do odraza vse večja medsebojna ekonomska, socialna in politična odvisnost, (b) prispevali k izvajanju zunanje razsežnosti strategije Evropa 2020 in (c) podprli stabilnost, blaginjo in nove zaposlitvene možnosti za državljane držav partneric, hkrati pa razvili boljše instrumente za upravljanje in poenostavitev migracij usposobljene delovne sile v Evropo, da bi zapolnili primanjkljaje in vrzeli na področju znanj in spretnosti, ki so posledica demografskih sprememb v Evropi;

| 28. | opozarja, da morajo biti nacionalni sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot akterji na svetovnem trgu izobraževanja povezani s širšim svetom, da bi ostali sodobni in konkurenčni, ter da morajo biti sposobni pritegniti učence iz drugih evropskih in tretjih držav, jim zagotoviti izobraževanje in usposabljanje ter lažje priznavanje njihovega znanja in spretnosti; poudarja, da so ta vprašanja zaradi demografskih sprememb in mednarodne migracije še pomembnejša; |
| --- | --- |

28.

opozarja, da morajo biti nacionalni sistemi poklicnega izobraževanja in usposabljanja kot akterji na svetovnem trgu izobraževanja povezani s širšim svetom, da bi ostali sodobni in konkurenčni, ter da morajo biti sposobni pritegniti učence iz drugih evropskih in tretjih držav, jim zagotoviti izobraževanje in usposabljanje ter lažje priznavanje njihovega znanja in spretnosti; poudarja, da so ta vprašanja zaradi demografskih sprememb in mednarodne migracije še pomembnejša;

| 29. | poudarja, da čeprav se evropsko območje izobraževanja in usposabljanja razvija, cilj odprave ovir za mobilnost še ni bil dosežen in mobilnost učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ostaja nizka; poudarja, da bosta povečanje mednarodne mobilnosti učencev in učiteljev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter priznavanje njihovega znanja, spretnosti in usposobljenosti, ki so jih pridobili v tujini, pomemben izziv za prihodnost ter da sta za pritegnitev več tujih učencev v naše sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja potrebna tudi boljše in ciljno usmerjeno zagotavljanje informacij in smernic. |
| --- | --- |

29.

poudarja, da čeprav se evropsko območje izobraževanja in usposabljanja razvija, cilj odprave ovir za mobilnost še ni bil dosežen in mobilnost učencev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ostaja nizka; poudarja, da bosta povečanje mednarodne mobilnosti učencev in učiteljev v poklicnem izobraževanju in usposabljanju ter priznavanje njihovega znanja, spretnosti in usposobljenosti, ki so jih pridobili v tujini, pomemben izziv za prihodnost ter da sta za pritegnitev več tujih učencev v naše sisteme poklicnega izobraževanja in usposabljanja potrebna tudi boljše in ciljno usmerjeno zagotavljanje informacij in smernic.

| 30. | obžaluje, da sporočilo Komisije o izobraževanju in usposabljanju v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi ne obravnava ustrezno vprašanja razvoja zgodnjega izobraževanja, zlasti na področju jezikov, čeprav je to eden osnovnih ciljev strategije Evropa 2020; je prepričan, da bi morala biti ta faza izobraževanja obravnavana kot najbolj bistvena za posameznikovo prihodnjo izobrazbo ter osebni in socialni razvoj; je prepričan, da bo otrokom koristilo zgodnje izobraževanje, usmerjeno v krepitev motoričnih in socialnih veščin ter podpiranje uravnotežene čustvene rasti, hkrati pa spodbujanje intelektualne radovednosti; |
| --- | --- |

30.

obžaluje, da sporočilo Komisije o izobraževanju in usposabljanju v pametni, trajnostni in vključujoči Evropi ne obravnava ustrezno vprašanja razvoja zgodnjega izobraževanja, zlasti na področju jezikov, čeprav je to eden osnovnih ciljev strategije Evropa 2020; je prepričan, da bi morala biti ta faza izobraževanja obravnavana kot najbolj bistvena za posameznikovo prihodnjo izobrazbo ter osebni in socialni razvoj; je prepričan, da bo otrokom koristilo zgodnje izobraževanje, usmerjeno v krepitev motoričnih in socialnih veščin ter podpiranje uravnotežene čustvene rasti, hkrati pa spodbujanje intelektualne radovednosti;

| 31. | poziva Komisijo, naj spodbuja države članice in jim pomaga, da vzpostavijo ukrepe za spremljanje otrok na resničnih izobraževalnih poteh, in to od najzgodnejšega otroštva; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj spodbuja države članice in jim pomaga, da vzpostavijo ukrepe za spremljanje otrok na resničnih izobraževalnih poteh, in to od najzgodnejšega otroštva;

| 32. | je trdno prepričan, da so naložbe v predšolsko vzgojo in varstvo, ki so primerno prilagojene obdobju razvoja in stopnji zrelosti posamezne ciljne skupine, učinkovitejše kot naložbe na kateri koli kasnejši stopnji; poudarja, da vlaganje v zgodnje izobraževanje dokazano zmanjšuje poznejše stroške; meni tudi, da je uspeh pri izobraževanju na vseh stopnjah odvisen od usposobljenih učiteljev in njihovega stalnega napredka s poklicnim usposabljanjem, zato je treba dovolj vlagati v usposabljanje učiteljev; |
| --- | --- |

32.

je trdno prepričan, da so naložbe v predšolsko vzgojo in varstvo, ki so primerno prilagojene obdobju razvoja in stopnji zrelosti posamezne ciljne skupine, učinkovitejše kot naložbe na kateri koli kasnejši stopnji; poudarja, da vlaganje v zgodnje izobraževanje dokazano zmanjšuje poznejše stroške; meni tudi, da je uspeh pri izobraževanju na vseh stopnjah odvisen od usposobljenih učiteljev in njihovega stalnega napredka s poklicnim usposabljanjem, zato je treba dovolj vlagati v usposabljanje učiteljev;

| 33. | poudarja potrebo po poklicnem predšolskem varstvu za socializacijo otroka, zlasti za družine, ki živijo v težkih socialnih razmerah; |
| --- | --- |

33.

poudarja potrebo po poklicnem predšolskem varstvu za socializacijo otroka, zlasti za družine, ki živijo v težkih socialnih razmerah;

| 34. | poudarja, da mora vsak posameznik pridobivati odlično znanje jezikov od najzgodnejšega otroštva, in sicer ne le uradnih jezikov EU, temveč tudi regionalnih in manjšinskih jezikov, saj to ljudem omogoča večjo mobilnost, daje boljši dostop do trga dela in bistveno poveča možnosti za študij, hkrati pa služi spodbujanju medkulturne izmenjave in večje evropske kohezije; |
| --- | --- |

34.

poudarja, da mora vsak posameznik pridobivati odlično znanje jezikov od najzgodnejšega otroštva, in sicer ne le uradnih jezikov EU, temveč tudi regionalnih in manjšinskih jezikov, saj to ljudem omogoča večjo mobilnost, daje boljši dostop do trga dela in bistveno poveča možnosti za študij, hkrati pa služi spodbujanju medkulturne izmenjave in večje evropske kohezije;

| 35. | poudarja, da je treba spodbujati mobilnost za potrebe učenja jezikov, da bi dosegli cilj, da bodo vsi državljani Evropske unije znali poleg maternega vsaj še dva jezika; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da je treba spodbujati mobilnost za potrebe učenja jezikov, da bi dosegli cilj, da bodo vsi državljani Evropske unije znali poleg maternega vsaj še dva jezika;

| 36. | poudarja, da je treba znanje jezikov začeti osvajati že pred šolo, in pozdravlja pobude, ki učencem omogočajo, da se učijo maternega jezika kot neobvezen predmet pisno in ustno v šoli in tako pridobijo dodatna znanja in veščine; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da je treba znanje jezikov začeti osvajati že pred šolo, in pozdravlja pobude, ki učencem omogočajo, da se učijo maternega jezika kot neobvezen predmet pisno in ustno v šoli in tako pridobijo dodatna znanja in veščine;

| 37. | meni, da je bistvenega pomena spodbujati mobilnost z velikopoteznimi programi Unije za izobraževanje in kulturo, zlasti z izmenjavo učiteljev, študentov in dijakov in predvsem na področju jezikov, da bi tako spodbujali aktivno državljanstvo, evropske vrednote ter jezikovna in druga dragocena znanja in veščine; |
| --- | --- |

37.

meni, da je bistvenega pomena spodbujati mobilnost z velikopoteznimi programi Unije za izobraževanje in kulturo, zlasti z izmenjavo učiteljev, študentov in dijakov in predvsem na področju jezikov, da bi tako spodbujali aktivno državljanstvo, evropske vrednote ter jezikovna in druga dragocena znanja in veščine;

| 38. | spodbuja Komisijo, naj podpre razvoj inovativnih rešitev na področju izobraževanja in usposabljanja, ki jih je mogoče preprosto jezikovno in tehnično prilagoditi in bi omogočale mobilnost v sektorjih, na katere ta pojav manj vpliva; |
| --- | --- |

38.

spodbuja Komisijo, naj podpre razvoj inovativnih rešitev na področju izobraževanja in usposabljanja, ki jih je mogoče preprosto jezikovno in tehnično prilagoditi in bi omogočale mobilnost v sektorjih, na katere ta pojav manj vpliva;

| 39. | priznava pomemben prispevek evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti 2012 in ponavlja, da je za EU pomembno, da dobijo njeni državljani možnost izobraževati se na vse načine, tudi pozneje v življenju, in vključevati starejše v dialog s strokovnjaki na področju storitev, ki zagotavljajo in podpirajo učenje; |
| --- | --- |

39.

priznava pomemben prispevek evropskega leta aktivnega staranja in medgeneracijske solidarnosti 2012 in ponavlja, da je za EU pomembno, da dobijo njeni državljani možnost izobraževati se na vse načine, tudi pozneje v življenju, in vključevati starejše v dialog s strokovnjaki na področju storitev, ki zagotavljajo in podpirajo učenje;

| 40. | opozarja, da je cilj programa Grundtvig pomagati razvijati sektor izobraževanja odraslih ter omogočiti vključitev večjega števila ljudi v izobraževanje; poudarja, da je osredotočen na potrebe študentov, ki se udeležujejo izobraževanja odraslih in „alternativnih“ izobraževalnih tečajev, na področju poučevanja in študija, pa tudi na organizacije, ki take storitve ponujajo; poziva države članice, naj izboljšajo kakovost izobraževanja, ki ga ponujajo organizacije za izobraževanje odraslih, ter naj spodbujajo sodelovanje med njimi; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da je cilj programa Grundtvig pomagati razvijati sektor izobraževanja odraslih ter omogočiti vključitev večjega števila ljudi v izobraževanje; poudarja, da je osredotočen na potrebe študentov, ki se udeležujejo izobraževanja odraslih in „alternativnih“ izobraževalnih tečajev, na področju poučevanja in študija, pa tudi na organizacije, ki take storitve ponujajo; poziva države članice, naj izboljšajo kakovost izobraževanja, ki ga ponujajo organizacije za izobraževanje odraslih, ter naj spodbujajo sodelovanje med njimi;

| 41. | poudarja potrebo po promociji obstoječih evropskih orodij, zlasti strukturnih skladov, namenjenih usposabljanju; |
| --- | --- |

41.

poudarja potrebo po promociji obstoječih evropskih orodij, zlasti strukturnih skladov, namenjenih usposabljanju;

| 42. | poudarja, da izobraževanje odraslih presega dejavnosti, povezane z zaposlitvijo, in vključuje širjenje osebnega, državljanskega in družbenega znanja in veščin v sistemih vseživljenjskega formalnega izobraževanja in usposabljanja, na kar opozarja program vseživljenjskega učenja; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da izobraževanje odraslih presega dejavnosti, povezane z zaposlitvijo, in vključuje širjenje osebnega, državljanskega in družbenega znanja in veščin v sistemih vseživljenjskega formalnega izobraževanja in usposabljanja, na kar opozarja program vseživljenjskega učenja;

| 43. | priznava, da dejavnosti starejši pozitivno vplivajo na družbo kot celoto, podpira pa jih vključitev starejših v dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, ki se izvajajo zaradi osebne izpolnitve ali družabnih stikov; |
| --- | --- |

43.

priznava, da dejavnosti starejši pozitivno vplivajo na družbo kot celoto, podpira pa jih vključitev starejših v dejavnosti izobraževanja in usposabljanja, ki se izvajajo zaradi osebne izpolnitve ali družabnih stikov;

| 44. | poudarja, da so potrebni statistični podatki o vseživljenjskem izobraževanju v starostni skupini nad 65 let; poudarja, da je z dviganjem upokojitvene starosti v številnih državah EU in podaljševanjem delovne dobe nujno treba upoštevati razvoj prebivalstva izven tega starostnega okvira; |
| --- | --- |

44.

poudarja, da so potrebni statistični podatki o vseživljenjskem izobraževanju v starostni skupini nad 65 let; poudarja, da je z dviganjem upokojitvene starosti v številnih državah EU in podaljševanjem delovne dobe nujno treba upoštevati razvoj prebivalstva izven tega starostnega okvira;

| 45. | priznava vzgojno in izobraževalno vlogo športa ter zato poziva države članice, naj več vlagajo v šport in spodbujajo športne dejavnosti v šolah, da bi spodbudili vključevanje in prispevali k razvoju pozitivnih vrednot med mladimi Evropejci; |
| --- | --- |

45.

priznava vzgojno in izobraževalno vlogo športa ter zato poziva države članice, naj več vlagajo v šport in spodbujajo športne dejavnosti v šolah, da bi spodbudili vključevanje in prispevali k razvoju pozitivnih vrednot med mladimi Evropejci;

| 46. | poudarja, da je trening športnikov na lokalni ravni temeljnega pomena za trajnostni razvoj in družbeno vlogo športa, ter izraža podporo upravljavskim organom za šport, ki spodbujajo klube k vlaganju v izobraževanje in usposabljanje mladih lokalnih športnikov z ukrepi, ki določajo minimalno število igralcev v ekipah, ki trenirajo lokalno, in jih spodbuja, da naredijo še več; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je trening športnikov na lokalni ravni temeljnega pomena za trajnostni razvoj in družbeno vlogo športa, ter izraža podporo upravljavskim organom za šport, ki spodbujajo klube k vlaganju v izobraževanje in usposabljanje mladih lokalnih športnikov z ukrepi, ki določajo minimalno število igralcev v ekipah, ki trenirajo lokalno, in jih spodbuja, da naredijo še več;

| 47. | spodbuja države članice, naj razmislijo o možnosti uvedbe obširnejšega sistema majhnih štipendij s čim manj birokracije za učence s finančnimi težavami na preduniverzitetni ravni, da bi jih spodbudili k temu, da se nadalje izobražujejo in s tem prispevajo k odpravi socialnih neenakosti, hkrati pa zagotovijo boljše možnosti za izobraževanje za vse; |
| --- | --- |

47.

spodbuja države članice, naj razmislijo o možnosti uvedbe obširnejšega sistema majhnih štipendij s čim manj birokracije za učence s finančnimi težavami na preduniverzitetni ravni, da bi jih spodbudili k temu, da se nadalje izobražujejo in s tem prispevajo k odpravi socialnih neenakosti, hkrati pa zagotovijo boljše možnosti za izobraževanje za vse;

| 48. | je prepričan, da bi bilo treba storiti več za obravnavanje neenakosti med moškimi in ženskami, ki diplomirajo na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, saj je na področju strojništva le 20 % diplomantk; |
| --- | --- |

48.

je prepričan, da bi bilo treba storiti več za obravnavanje neenakosti med moškimi in ženskami, ki diplomirajo na področju naravoslovja, tehnologije, inženirstva in matematike, saj je na področju strojništva le 20 % diplomantk;

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje to resolucijo Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL C 135, 26.5.2010, str. 2.

(2)  UL C 119, 28.5.2009, str. 2.

(3)  UL C 199, 7.7.2011, str. 1.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0531.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0231.

(6)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 8.

(7)  UL C 45 E, 23.2.2010, str. 33.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/64 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/64

---

Torek, 11. september 2012Spletna distribucija avdiovizualnih del v EU

P7_TA(2012)0324

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o spletni distribuciji avdiovizualnih del v EU (2011/2313(INI))

2013/C 353 E/08

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 167 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za prosveto, znanost in kulturo (Unesco) z dne 20. oktobra 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije Organizacije združenih narodov za prosveto, znanost in kulturo (Unesco) z dne 20. oktobra 2005 o zaščiti in spodbujanju raznolikosti kulturnega izražanja,

| — | ob upoštevanju člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s katerim kulturni in ustvarjalni sektorji pomembno prispevajo k boju proti vsakršni diskriminaciji, tudi rasizmu in ksenofobiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 21 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s katerim kulturni in ustvarjalni sektorji pomembno prispevajo k boju proti vsakršni diskriminaciji, tudi rasizmu in ksenofobiji,

| — | ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2010/13/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 10. marca 2010 o usklajevanju nekaterih zakonov in drugih predpisov držav članic o opravljanju avdiovizualnih medijskih storitev (direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah) (1),

| — | ob upoštevanju člena 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s katerim mora biti varstvo osebnih podatkov še naprej zagotovljeno, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, v skladu s katerim mora biti varstvo osebnih podatkov še naprej zagotovljeno,

| — | ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa št. 1718/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. novembra 2006 o izvajanju podpornega programa za evropski avdiovizualni sektor (MEDIA 2007) (2),

| — | ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. novembra 2005 o filmski dediščini in konkurenčnosti z njo povezanih industrijskih dejavnosti (3),

| — | ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Komisije z dne 24. avgusta 2006 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnega gradiva in digitalnem arhiviranju (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom "Evropa 2020: Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast" (KOM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. avgusta 2010 z naslovom Evropska digitalna agenda (COM(2010)0245),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o izkoriščanju potenciala kulturnih in ustvarjalnih industrij (5),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za pravne zadeve (A7-0262/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kulturo in izobraževanje ter mnenj Odbora za industrijo, raziskave in energetiko in Odbora za pravne zadeve (A7-0262/2012),

| A. | ker digitalna doba že po svoji naravi ponuja veliko možnosti za ustvarjanje in razširjanje del, vendar nas hkrati postavlja pred zelo velike izzive; |
| --- | --- |

A.

ker digitalna doba že po svoji naravi ponuja veliko možnosti za ustvarjanje in razširjanje del, vendar nas hkrati postavlja pred zelo velike izzive;

| B. | ker je napredek na trgu na številnih področjih ustvaril potrebno rast in kulturne vsebine v skladu s cilji enotnega trga; |
| --- | --- |

B.

ker je napredek na trgu na številnih področjih ustvaril potrebno rast in kulturne vsebine v skladu s cilji enotnega trga;

| C. | ker je danes na voljo več uporabniških vsebin kot kdajkoli prej; |
| --- | --- |

C.

ker je danes na voljo več uporabniških vsebin kot kdajkoli prej;

| D. | ker je bistveno zagotoviti večjo konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja s podporo spletnim storitvam in je treba hkrati promovirati evropsko civilizacijo, jezikovno in kulturno raznolikost ter pluralnost medijev; |
| --- | --- |

D.

ker je bistveno zagotoviti večjo konkurenčnost evropskega avdiovizualnega sektorja s podporo spletnim storitvam in je treba hkrati promovirati evropsko civilizacijo, jezikovno in kulturno raznolikost ter pluralnost medijev;

| E. | ker so avtorske pravice pomemben pravni instrument, ki zagotavlja imetnikom pravic nekatere izključne pravice in te pravice varuje, s tem pa omogoča kulturni in ustvarjalni industriji rast in finančno uspešnost, hkrati pa pomaga ohranjati delovna mesta; |
| --- | --- |

E.

ker so avtorske pravice pomemben pravni instrument, ki zagotavlja imetnikom pravic nekatere izključne pravice in te pravice varuje, s tem pa omogoča kulturni in ustvarjalni industriji rast in finančno uspešnost, hkrati pa pomaga ohranjati delovna mesta;

| F. | ker bi s spremembami pravnega okvira, s katerimi bi poenostavili pridobivanje pravic, spodbudili prosti pretok del v EU in pripomogli h krepitvi evropske avdiovizualne industrije; |
| --- | --- |

F.

ker bi s spremembami pravnega okvira, s katerimi bi poenostavili pridobivanje pravic, spodbudili prosti pretok del v EU in pripomogli h krepitvi evropske avdiovizualne industrije;

| G. | ker imajo evropske radiotelevizije pomembno vlogo pri podpiranju evropske ustvarjalne industrije in ohranitvi kulturne raznolikosti in ker financirajo več kot 80 % evropske produkcije izvirnih avdiovizualnih vsebin; |
| --- | --- |

G.

ker imajo evropske radiotelevizije pomembno vlogo pri podpiranju evropske ustvarjalne industrije in ohranitvi kulturne raznolikosti in ker financirajo več kot 80 % evropske produkcije izvirnih avdiovizualnih vsebin;

| H. | ker kinematografsko predvajanje v dvoranah še vedno predstavlja velik del prihodkov od kinematografskega dela in daje pomemben zagon uspehu filma na platformah videa na zahtevo; |
| --- | --- |

H.

ker kinematografsko predvajanje v dvoranah še vedno predstavlja velik del prihodkov od kinematografskega dela in daje pomemben zagon uspehu filma na platformah videa na zahtevo;

| I. | ker je člen 13(1)direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah podlaga za uvedbo obveznosti financiranja in promocije avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo, saj tudi te storitve igrajo ključno vlogo pri spodbujanju in varstvu kulturne raznolikosti; |
| --- | --- |

I.

ker je člen 13(1)direktive o avdiovizualnih medijskih storitvah podlaga za uvedbo obveznosti financiranja in promocije avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo, saj tudi te storitve igrajo ključno vlogo pri spodbujanju in varstvu kulturne raznolikosti;

| J. | ker potrebujejo evropske radiotelevizije, ki delujejo v digitalnem, konvergentnem in multimedijskem večplatformnem okolju, prožne in v prihodnost usmerjene sisteme za pridobivanje pravic, ki omogočajo tudi učinkovito pridobivanje pravic na enem samem mestu; ker taki prožni sistemi za pridobivanje pravic že desetletja obstajajo v nordijskih državah; |
| --- | --- |

J.

ker potrebujejo evropske radiotelevizije, ki delujejo v digitalnem, konvergentnem in multimedijskem večplatformnem okolju, prožne in v prihodnost usmerjene sisteme za pridobivanje pravic, ki omogočajo tudi učinkovito pridobivanje pravic na enem samem mestu; ker taki prožni sistemi za pridobivanje pravic že desetletja obstajajo v nordijskih državah;

| K. | ker je nujno zagotoviti izdelavo raznolikih privlačnih in zakonitih spletnih vsebin ter nadalje olajšati in zagotavljati njihovo preprosto distribucijo s čim manjšimi ovirami za licenciranje, vključno s čezmejnim licenciranjem; poudarja tudi, da je pomembno uporabnikom omogočiti preprostejšo uporabo vsebin, zlasti kar zadeva plačilo; |
| --- | --- |

K.

ker je nujno zagotoviti izdelavo raznolikih privlačnih in zakonitih spletnih vsebin ter nadalje olajšati in zagotavljati njihovo preprosto distribucijo s čim manjšimi ovirami za licenciranje, vključno s čezmejnim licenciranjem; poudarja tudi, da je pomembno uporabnikom omogočiti preprostejšo uporabo vsebin, zlasti kar zadeva plačilo;

| L. | ker uporabniki zahtevajo dostop do vse širšega spletnega nabora filmov ne glede na geografsko lokacijo platform; |
| --- | --- |

L.

ker uporabniki zahtevajo dostop do vse širšega spletnega nabora filmov ne glede na geografsko lokacijo platform;

| M. | ker se avdiovizualna dela v Evropi že danes razširjajo čez meje s prostovoljnimi vseevropskimi licencami in bi lahko bila njihova nadaljnja širitev ena od možnosti, ki bi jih bilo ob ustreznem ekonomskem povpraševanju vredno raziskati; ker je treba upoštevati, da morajo podjetja upoštevati tudi različne jezikovne in kulturne preference evropskih uporabnikov, ki so izraz različne izbire državljanov EU pri uporabi avdiovizualnih del na notranjem trgu; |
| --- | --- |

M.

ker se avdiovizualna dela v Evropi že danes razširjajo čez meje s prostovoljnimi vseevropskimi licencami in bi lahko bila njihova nadaljnja širitev ena od možnosti, ki bi jih bilo ob ustreznem ekonomskem povpraševanju vredno raziskati; ker je treba upoštevati, da morajo podjetja upoštevati tudi različne jezikovne in kulturne preference evropskih uporabnikov, ki so izraz različne izbire državljanov EU pri uporabi avdiovizualnih del na notranjem trgu;

| N. | ker je spletna distribucija avdiovizualnih proizvodov odlična priložnost za krepitev znanja evropskih jezikov in ker se ta cilj lahko doseže z izvirniki in možnostjo prevoda avdiovizualnih proizvodov v najrazličnejše jezike; |
| --- | --- |

N.

ker je spletna distribucija avdiovizualnih proizvodov odlična priložnost za krepitev znanja evropskih jezikov in ker se ta cilj lahko doseže z izvirniki in možnostjo prevoda avdiovizualnih proizvodov v najrazličnejše jezike;

| O. | ker je bistveno, da se z večjo usklajenostjo zakonskih predpisov med državami članicami v evropskem digitalnem prostoru zagotovi pravna varnost za imetnike pravic in uporabnike v zvezi z uporabo avtorskih in sorodnih pravic; |
| --- | --- |

O.

ker je bistveno, da se z večjo usklajenostjo zakonskih predpisov med državami članicami v evropskem digitalnem prostoru zagotovi pravna varnost za imetnike pravic in uporabnike v zvezi z uporabo avtorskih in sorodnih pravic;

| P. | ker krepitev pravnega okvira za avdiovizualni sektor v Evropi prispeva k nadaljnjemu varstvu svobode izražanja in mišljenja ter krepi demokratične vrednote in načela EU; |
| --- | --- |

P.

ker krepitev pravnega okvira za avdiovizualni sektor v Evropi prispeva k nadaljnjemu varstvu svobode izražanja in mišljenja ter krepi demokratične vrednote in načela EU;

| Q. | ker je treba sprejeti posebne ukrepe za ohranitev evropske kinematografske in avdiovizualne dediščine, zlasti s spodbujanjem digitalizacije vsebin in olajšanjem dostopa do evropske filmske in avdiovizualne dediščine za državljane in uporabnike; |
| --- | --- |

Q.

ker je treba sprejeti posebne ukrepe za ohranitev evropske kinematografske in avdiovizualne dediščine, zlasti s spodbujanjem digitalizacije vsebin in olajšanjem dostopa do evropske filmske in avdiovizualne dediščine za državljane in uporabnike;

| R. | ker bi lahko z vzpostavitvijo sistema za identifikacijo in označevanje del prispevali k zaščiti imetnikov pravic in omejili nedovoljeno uporabo njihovih del; |
| --- | --- |

R.

ker bi lahko z vzpostavitvijo sistema za identifikacijo in označevanje del prispevali k zaščiti imetnikov pravic in omejili nedovoljeno uporabo njihovih del;

| S. | ker je temeljnega pomena, da se ohrani nevtralnost informacijskih in komunikacijskih omrežij ter zagotovi tehnološko nevtralna zasnova medijskih platform in načinov podajanja, da bi tako zagotovili razpoložljivost avdiovizualnih storitev, in da se spodbuja svoboda izražanja in medijski pluralizem v Evropski uniji ter upošteva tehnološko zbliževanje; |
| --- | --- |

S.

ker je temeljnega pomena, da se ohrani nevtralnost informacijskih in komunikacijskih omrežij ter zagotovi tehnološko nevtralna zasnova medijskih platform in načinov podajanja, da bi tako zagotovili razpoložljivost avdiovizualnih storitev, in da se spodbuja svoboda izražanja in medijski pluralizem v Evropski uniji ter upošteva tehnološko zbliževanje;

| T. | ker trajno ustvarjanje in kulturna raznolikost nista mogoči brez avtorskih pravic, s katerimi se ustvarjalcem zagotavljata zaščita in plačilo, kakor tudi ne brez pravno brezhibnega dostopa uporabnikov do kulturne dediščine; ker bi morali novi poslovni modeli vključevati učinkovite sisteme podeljevanja licenc, neprekinjeno vlaganje v digitalizacijo ustvarjalnih vsebin ter preprost dostop za uporabnike; |
| --- | --- |

T.

ker trajno ustvarjanje in kulturna raznolikost nista mogoči brez avtorskih pravic, s katerimi se ustvarjalcem zagotavljata zaščita in plačilo, kakor tudi ne brez pravno brezhibnega dostopa uporabnikov do kulturne dediščine; ker bi morali novi poslovni modeli vključevati učinkovite sisteme podeljevanja licenc, neprekinjeno vlaganje v digitalizacijo ustvarjalnih vsebin ter preprost dostop za uporabnike;

| U. | ker številne kršitve avtorskih in sorodnih pravic temeljijo na razumljivi potrebi potencialnega občinstva po novih avdiovizualnih ponudbah po preprostih in cenovno poštenih pogojih in ker to povpraševanje še ni zadostno zadovoljeno; |
| --- | --- |

U.

ker številne kršitve avtorskih in sorodnih pravic temeljijo na razumljivi potrebi potencialnega občinstva po novih avdiovizualnih ponudbah po preprostih in cenovno poštenih pogojih in ker to povpraševanje še ni zadostno zadovoljeno;

| V. | ker je treba spodbujati prilagoditve resničnosti digitalne dobe, še zlasti tiste za preprečevanje delokalizacije, ki izvira iz želje po iskanju čim manj zaščitniške zakonodaje; |
| --- | --- |

V.

ker je treba spodbujati prilagoditve resničnosti digitalne dobe, še zlasti tiste za preprečevanje delokalizacije, ki izvira iz želje po iskanju čim manj zaščitniške zakonodaje;

| W. | ker je prav, da se z vsako pogodbo določi pravično plačilo za avtorje, in sicer za vse oblike uporabe njihovih del, vključno s spletno uporabo; |
| --- | --- |

W.

ker je prav, da se z vsako pogodbo določi pravično plačilo za avtorje, in sicer za vse oblike uporabe njihovih del, vključno s spletno uporabo;

| X. | ker je nujno, da Komisija predloži direktivo o kolektivnem upravljanju pravic in kolektivnih organizacijah, da se s sprejetjem ukrepov za izboljšanje učinkovitosti, občutno povečanje preglednosti in spodbujanje dobrega upravljanja kolektivnih organizacij poveča zaupanje v te organizacije; |
| --- | --- |

X.

ker je nujno, da Komisija predloži direktivo o kolektivnem upravljanju pravic in kolektivnih organizacijah, da se s sprejetjem ukrepov za izboljšanje učinkovitosti, občutno povečanje preglednosti in spodbujanje dobrega upravljanja kolektivnih organizacij poveča zaupanje v te organizacije;

| Y. | ker je kolektivno upravljanje nujno potrebno orodje za radiotelevizije glede na veliko število pravic, ki jih morajo vsakodnevno pridobiti, zato bi moralo zagotoviti učinkovite sheme podeljevanja licenc za spletno uporabo avdiovizualnih vsebin na zahtevo; |
| --- | --- |

Y.

ker je kolektivno upravljanje nujno potrebno orodje za radiotelevizije glede na veliko število pravic, ki jih morajo vsakodnevno pridobiti, zato bi moralo zagotoviti učinkovite sheme podeljevanja licenc za spletno uporabo avdiovizualnih vsebin na zahtevo;

| Z. | ker bi bilo treba ureditev obdavčenja kulturnega blaga in storitev prilagoditi digitalni dobi; |
| --- | --- |

Z.

ker bi bilo treba ureditev obdavčenja kulturnega blaga in storitev prilagoditi digitalni dobi;

| AA. | ker se s kronologijo uporabe v medijih zagotavlja splošna uravnoteženost avdiovizualnega sektorja, s katero se omogoča učinkovito vnaprejšnje financiranje avdiovizualnih del; |
| --- | --- |

AA.

ker se s kronologijo uporabe v medijih zagotavlja splošna uravnoteženost avdiovizualnega sektorja, s katero se omogoča učinkovito vnaprejšnje financiranje avdiovizualnih del;

| AB. | ker ima načelo kronologije uporabe v medijih vedno večjo konkurenco zaradi vse večje razpoložljivosti digitalnih del in možnosti za takojšnje razširjanje, ki jih zagotavlja naša napredna informacijska družba; |
| --- | --- |

AB.

ker ima načelo kronologije uporabe v medijih vedno večjo konkurenco zaradi vse večje razpoložljivosti digitalnih del in možnosti za takojšnje razširjanje, ki jih zagotavlja naša napredna informacijska družba;

| AC. | ker mora Unija zagotoviti dosleden pristop k tehnološkim vprašanjem, tako da spodbuja interoperabilnost sistemov, ki se uporabljajo v digitalni dobi; |
| --- | --- |

AC.

ker mora Unija zagotoviti dosleden pristop k tehnološkim vprašanjem, tako da spodbuja interoperabilnost sistemov, ki se uporabljajo v digitalni dobi;

| AD. | ker bi moral biti zakonodajni in fiskalni okvir prijazen do podjetij, ki spodbujajo spletno distribucijo avdiovizualnih izdelkov z ekonomsko vrednostjo; |
| --- | --- |

AD.

ker bi moral biti zakonodajni in fiskalni okvir prijazen do podjetij, ki spodbujajo spletno distribucijo avdiovizualnih izdelkov z ekonomsko vrednostjo;

| AE. | ker je dostop do medijev s programi, ki so prilagojeni tudi invalidom, bistvenega pomena za invalidne osebe in ga je treba omogočiti; |
| --- | --- |

AE.

ker je dostop do medijev s programi, ki so prilagojeni tudi invalidom, bistvenega pomena za invalidne osebe in ga je treba omogočiti;

| AF. | ker je nujno okrepiti raziskovalno in razvojno delo za izpopolnitev tehnik, ki bi omogočale samodejno upravljanje storitev za invalide, zlasti s hibridno radiotelevizijo; |
| --- | --- |

AF.

ker je nujno okrepiti raziskovalno in razvojno delo za izpopolnitev tehnik, ki bi omogočale samodejno upravljanje storitev za invalide, zlasti s hibridno radiotelevizijo;

| 1. | se zaveda razdrobljenosti spletnega trga, ki ga zaznamujejo denimo tehnološke ovire, zapletenost postopkov podeljevanja licenc, razlike v načinih plačevanja, pomanjkanje interoperabilnosti ključnih elementov, kot je e-podpis, in razlike v stopnjah nekaterih vrst davka na blago in storitve, tudi davka na dodano vrednost; zato meni, da trenutno obstaja potreba po preglednem, prožnem in usklajenem pristopu na evropski ravni, s katerim bi se približali enotnemu digitalnemu trgu; poudarja, da bi si morali z vsakim predlaganim ukrepom prizadevati za zmanjšanje upravnega bremena in transakcijskih stroškov, povezanih s podeljevanjem licenc za vsebine; |
| --- | --- |

1.

se zaveda razdrobljenosti spletnega trga, ki ga zaznamujejo denimo tehnološke ovire, zapletenost postopkov podeljevanja licenc, razlike v načinih plačevanja, pomanjkanje interoperabilnosti ključnih elementov, kot je e-podpis, in razlike v stopnjah nekaterih vrst davka na blago in storitve, tudi davka na dodano vrednost; zato meni, da trenutno obstaja potreba po preglednem, prožnem in usklajenem pristopu na evropski ravni, s katerim bi se približali enotnemu digitalnemu trgu; poudarja, da bi si morali z vsakim predlaganim ukrepom prizadevati za zmanjšanje upravnega bremena in transakcijskih stroškov, povezanih s podeljevanjem licenc za vsebine;

Zakonita vsebina, dostopnost in kolektivno upravljanje pravic;

| 2. | poudarja, da je treba povečati kvantitativno in kvalitativno privlačnost zakonitih vsebin in zagotoviti večjo razpoložljivost avdiovizualnih del na spletu, ki bi vključevala dela s podnapisi in dela v vseh uradnih jezikih EU; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je treba povečati kvantitativno in kvalitativno privlačnost zakonitih vsebin in zagotoviti večjo razpoložljivost avdiovizualnih del na spletu, ki bi vključevala dela s podnapisi in dela v vseh uradnih jezikih EU;

| 3. | poudarja pomen ponudbe vsebin s podnapisi v čim več jezikih, zlasti prek storitev videa na zahtevo; |
| --- | --- |

3.

poudarja pomen ponudbe vsebin s podnapisi v čim več jezikih, zlasti prek storitev videa na zahtevo;

| 4. | poudarja, da je treba vedno bolj podpirati nastajanje privlačne in zakonite spletne ponudbe avdiovizualnih vsebin ter spodbujati inovacije in da je zato bistvenega pomena, da so novi načini distribucije prožni, saj to omogoča nastajanje novih poslovnih modelov in dostopnost digitalnega blaga za vse državljane EU, ne glede na to, v kateri državi članici prebivajo, pri čemer je treba upoštevati tudi načelo nevtralnosti interneta; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je treba vedno bolj podpirati nastajanje privlačne in zakonite spletne ponudbe avdiovizualnih vsebin ter spodbujati inovacije in da je zato bistvenega pomena, da so novi načini distribucije prožni, saj to omogoča nastajanje novih poslovnih modelov in dostopnost digitalnega blaga za vse državljane EU, ne glede na to, v kateri državi članici prebivajo, pri čemer je treba upoštevati tudi načelo nevtralnosti interneta;

| 5. | poudarja, da bi morale biti digitalne storitve, kot je prenos videoposnetkov, dostopne vsem državljanom EU, ne glede na to, v kateri državi članici se nahajajo; poziva Komisijo, naj od evropskih digitalnih podjetij zahteva, da ukinejo geografsko pogojeni nadzor (npr. blokiranje naslovov IP) v celotni Uniji in omogočijo nakup digitalnih storitev zunaj države članice izvora uporabnika; poziva Komisijo, naj pripravi analizo uporabe direktive o kabelskem in satelitskem oddajanju (6) za digitalno distribucijo; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bi morale biti digitalne storitve, kot je prenos videoposnetkov, dostopne vsem državljanom EU, ne glede na to, v kateri državi članici se nahajajo; poziva Komisijo, naj od evropskih digitalnih podjetij zahteva, da ukinejo geografsko pogojeni nadzor (npr. blokiranje naslovov IP) v celotni Uniji in omogočijo nakup digitalnih storitev zunaj države članice izvora uporabnika; poziva Komisijo, naj pripravi analizo uporabe direktive o kabelskem in satelitskem oddajanju (6) za digitalno distribucijo;

| 6. | meni, da je treba več pozornosti nameniti boljši varnosti spletnih distribucijskih platform, vključno s spletnimi plačili; |
| --- | --- |

6.

meni, da je treba več pozornosti nameniti boljši varnosti spletnih distribucijskih platform, vključno s spletnimi plačili;

| 7. | poudarja, da je treba izdelati drugačne in inovativne sisteme za izvedbo mikroplačil, kot je plačevanje prek sporočil SMS ali aplikacij za zakonite platforme s spletnimi storitvami, da bi tako uporabnikom olajšali uporabo; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da je treba izdelati drugačne in inovativne sisteme za izvedbo mikroplačil, kot je plačevanje prek sporočil SMS ali aplikacij za zakonite platforme s spletnimi storitvami, da bi tako uporabnikom olajšali uporabo;

| 8. | poudarja, da bi morali težave, povezane s spletnimi plačilnimi sistemi, kot je slaba interoperabilnost in visoki stroški mikroplačil za uporabnike, reševati s preprostimi, inovativnimi in stroškovno učinkovitimi rešitvami, ki bi koristile uporabnikom in digitalnim platformam; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da bi morali težave, povezane s spletnimi plačilnimi sistemi, kot je slaba interoperabilnost in visoki stroški mikroplačil za uporabnike, reševati s preprostimi, inovativnimi in stroškovno učinkovitimi rešitvami, ki bi koristile uporabnikom in digitalnim platformam;

| 9. | poziva k oblikovanju novih rešitev za uporabniku prijazne sisteme plačevanja, kot so mikroplačila, in sistemov, ki bodo omogočili neposredno plačilo ustvarjalcem, kar bo koristilo uporabnikom in avtorjem; |
| --- | --- |

9.

poziva k oblikovanju novih rešitev za uporabniku prijazne sisteme plačevanja, kot so mikroplačila, in sistemov, ki bodo omogočili neposredno plačilo ustvarjalcem, kar bo koristilo uporabnikom in avtorjem;

| 10. | poudarja, da je lahko spletna uporaba prava priložnost za boljše širjenje in distribucijo evropskih del, predvsem avdiovizualnih, če so izpolnjeni pogoji, v katerih se zakonita ponudba takih del lahko razvija v okolju zdrave konkurence, ki uspešno rešuje problem nezakonite ponudbe zaščitenih del; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da je lahko spletna uporaba prava priložnost za boljše širjenje in distribucijo evropskih del, predvsem avdiovizualnih, če so izpolnjeni pogoji, v katerih se zakonita ponudba takih del lahko razvija v okolju zdrave konkurence, ki uspešno rešuje problem nezakonite ponudbe zaščitenih del;

| 11. | spodbuja razvoj bogate in raznolike zakonite ponudbe avdiovizualnih vsebin, zlasti s prožnejšimi fazami medijskega predvajanja; poudarja, da bi morali imeti imetniki pravic možnost svobodno izbirati, kdaj želijo objaviti izdelke na različnih platformah; |
| --- | --- |

11.

spodbuja razvoj bogate in raznolike zakonite ponudbe avdiovizualnih vsebin, zlasti s prožnejšimi fazami medijskega predvajanja; poudarja, da bi morali imeti imetniki pravic možnost svobodno izbirati, kdaj želijo objaviti izdelke na različnih platformah;

| 12. | poudarja, da si je treba prizadevati, da se trenutni sistem faz medijskega predvajanja ne bi uporabljal kot sredstvo za blokado spletne uporabe v škodo majhnih producentov in distributerjev; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da si je treba prizadevati, da se trenutni sistem faz medijskega predvajanja ne bi uporabljal kot sredstvo za blokado spletne uporabe v škodo majhnih producentov in distributerjev;

| 13. | pozdravlja odločitev Komisije, da izvede pripravljalni ukrep, ki ga je sprejel Parlament, za preskušanje novih načinov distribucije, ki temeljijo na dopolnjevanju med platformami, kar se tiče prožnosti faz medijskega predvajanja; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja odločitev Komisije, da izvede pripravljalni ukrep, ki ga je sprejel Parlament, za preskušanje novih načinov distribucije, ki temeljijo na dopolnjevanju med platformami, kar se tiče prožnosti faz medijskega predvajanja;

| 14. | poziva k podpori strategij, ki bodo evropskim avdiovizualnim malim in srednjim podjetjem omogočale učinkovitejše upravljanje z digitalnimi pravicami in s tem doseganje širše javnosti; |
| --- | --- |

14.

poziva k podpori strategij, ki bodo evropskim avdiovizualnim malim in srednjim podjetjem omogočale učinkovitejše upravljanje z digitalnimi pravicami in s tem doseganje širše javnosti;

| 15. | poziva države članice, da nujno začnejo izvajati člen 13(1) direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah na predpisani način ter uvedejo obveznosti financiranja in promocije avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo in poziva Komisijo, naj Parlamentu v skladu s členom 13(3) takoj predloži izčrpno poročilo o trenutnem izvajanju; |
| --- | --- |

15.

poziva države članice, da nujno začnejo izvajati člen 13(1) direktiva o avdiovizualnih medijskih storitvah na predpisani način ter uvedejo obveznosti financiranja in promocije avdiovizualnih medijskih storitev na zahtevo in poziva Komisijo, naj Parlamentu v skladu s členom 13(3) takoj predloži izčrpno poročilo o trenutnem izvajanju;

| 16. | opozarja, da je za oblikovanje enotnega digitalnega trga v Evropi treba nujno oblikovati enotne predpise o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic po vsej Evropi, da bi se preprečile vedno večje razlike v zakonodaji držav članic, ki vedno bolj otežujejo čezmejno pridobivanje pravic; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da je za oblikovanje enotnega digitalnega trga v Evropi treba nujno oblikovati enotne predpise o kolektivnem upravljanju avtorskih in sorodnih pravic po vsej Evropi, da bi se preprečile vedno večje razlike v zakonodaji držav članic, ki vedno bolj otežujejo čezmejno pridobivanje pravic;

| 17. | podpira oblikovanje pravnega okvira za pospeševanje digitalizacije in čezmejno razširjanje osirotelih del na enotnem digitalnem trgu, kar je opredeljeno kot eden izmed ključnih ukrepov Evropske digitalne agende, ki je del strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

17.

podpira oblikovanje pravnega okvira za pospeševanje digitalizacije in čezmejno razširjanje osirotelih del na enotnem digitalnem trgu, kar je opredeljeno kot eden izmed ključnih ukrepov Evropske digitalne agende, ki je del strategije Evropa 2020;

| 18. | ugotavlja, da je razvoj čezmejnih storitev povsem mogoč, če so poslovne platforme pripravljene s pogodbami pridobiti pravice za izkoriščanje enega ali več območij, saj ne smemo pozabiti, da so teritorialni sistemi naravni trg v avdiovizualni panogi; |
| --- | --- |

18.

ugotavlja, da je razvoj čezmejnih storitev povsem mogoč, če so poslovne platforme pripravljene s pogodbami pridobiti pravice za izkoriščanje enega ali več območij, saj ne smemo pozabiti, da so teritorialni sistemi naravni trg v avdiovizualni panogi;

| 19. | vztraja, da je treba vzpostaviti pravno varnost glede tega, kateri pravni sistem velja za pridobivanje pravic v primeru čezmejne distribucije, ter v zvezi s tem predlaga, naj se omogoči uporaba prava države, v kateri zadevna ustanova opravlja svojo glavno dejavnost in v kateri ustvarja glavne prihodke; |
| --- | --- |

19.

vztraja, da je treba vzpostaviti pravno varnost glede tega, kateri pravni sistem velja za pridobivanje pravic v primeru čezmejne distribucije, ter v zvezi s tem predlaga, naj se omogoči uporaba prava države, v kateri zadevna ustanova opravlja svojo glavno dejavnost in v kateri ustvarja glavne prihodke;

| 20. | ponovno potrjuje cilj okrepljene in učinkovite čezmejne spletne distribucije avdiovizualnih del med državami članicami; |
| --- | --- |

20.

ponovno potrjuje cilj okrepljene in učinkovite čezmejne spletne distribucije avdiovizualnih del med državami članicami;

| 21. | predlaga celovit pristop na ravni EU, ki bi moral vključevati tesnejše sodelovanje med imetniki pravic, spletnimi distribucijskimi platformami in ponudniki spletnih storitev, da bi se spodbujal uporabniku prijazen in konkurenčen dostop do avdiovizualnih vsebin; |
| --- | --- |

21.

predlaga celovit pristop na ravni EU, ki bi moral vključevati tesnejše sodelovanje med imetniki pravic, spletnimi distribucijskimi platformami in ponudniki spletnih storitev, da bi se spodbujal uporabniku prijazen in konkurenčen dostop do avdiovizualnih vsebin;

| 22. | poudarja potrebo po zagotavljanju prožnosti in interoperabilnosti pri distribuciji avdiovizualnih del prek digitalnih platform, da bi razširili zakonito ponudbo avdiovizualnih del na spletu v odziv na tržno povpraševanje, spodbudili čezmejni dostop do vsebin, ki izvirajo iz drugih držav članic, in hkrati zagotovili spoštovanje avtorskih pravic; |
| --- | --- |

22.

poudarja potrebo po zagotavljanju prožnosti in interoperabilnosti pri distribuciji avdiovizualnih del prek digitalnih platform, da bi razširili zakonito ponudbo avdiovizualnih del na spletu v odziv na tržno povpraševanje, spodbudili čezmejni dostop do vsebin, ki izvirajo iz drugih držav članic, in hkrati zagotovili spoštovanje avtorskih pravic;

| 23. | pozdravlja novi program Ustvarjalna Evropa, ki ga je predlagala Komisija in v katerem se poudarja, da ima spletna distribucija tudi močan in pozitiven učinek na distribucijo avdiovizualnih del, zlasti z doseganjem novega občinstva v Evropi in širše, ter na krepitev socialne kohezije; |
| --- | --- |

23.

pozdravlja novi program Ustvarjalna Evropa, ki ga je predlagala Komisija in v katerem se poudarja, da ima spletna distribucija tudi močan in pozitiven učinek na distribucijo avdiovizualnih del, zlasti z doseganjem novega občinstva v Evropi in širše, ter na krepitev socialne kohezije;

| 24. | poudarja pomen, ki ga ima nevtralnost omrežja za zagotavljanje enakega dostopa do visokohitrostnih omrežij, saj je ta ključnega pomena za kakovost zakonitih spletnih avdiovizualnih storitev; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen, ki ga ima nevtralnost omrežja za zagotavljanje enakega dostopa do visokohitrostnih omrežij, saj je ta ključnega pomena za kakovost zakonitih spletnih avdiovizualnih storitev;

| 25. | poudarja, da je digitalna vrzel med državami članicami ali regijami EU resna ovira za razvoj enotnega digitalnega trga; zato poziva k širitvi širokopasovnega dostopa do interneta v celotni EU z namenom spodbujanja dostopa do spletnih storitev in novih tehnologij; |
| --- | --- |

25.

poudarja, da je digitalna vrzel med državami članicami ali regijami EU resna ovira za razvoj enotnega digitalnega trga; zato poziva k širitvi širokopasovnega dostopa do interneta v celotni EU z namenom spodbujanja dostopa do spletnih storitev in novih tehnologij;

| 26. | ponavlja, da se za namene komercialnega izkoriščanja pravice prenesejo na avdiovizualnega producenta, ki se pri organizaciji financiranja, proizvodnje in distribucije avdiovizualnih del opira na centralizacijo izključnih pravic, dodeljenih na podlagi avtorskega prava; |
| --- | --- |

26.

ponavlja, da se za namene komercialnega izkoriščanja pravice prenesejo na avdiovizualnega producenta, ki se pri organizaciji financiranja, proizvodnje in distribucije avdiovizualnih del opira na centralizacijo izključnih pravic, dodeljenih na podlagi avtorskega prava;

| 27. | ponavlja, da je namen trženja ekskluzivnih pravic do „posredovanja in dajanja na voljo javnosti“ ta, da se v primeru komercialnega uspeha pridobivajo finančna sredstva, ki se porabijo za financiranje bodoče produkcije in distribucije projektov z namenom spodbujati dostopnost raznolike in stalne ponudbe novih filmov; |
| --- | --- |

27.

ponavlja, da je namen trženja ekskluzivnih pravic do „posredovanja in dajanja na voljo javnosti“ ta, da se v primeru komercialnega uspeha pridobivajo finančna sredstva, ki se porabijo za financiranje bodoče produkcije in distribucije projektov z namenom spodbujati dostopnost raznolike in stalne ponudbe novih filmov;

| 28. | poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajno pobudo za kolektivno upravljanje avtorskih pravic, namenjeno zagotavljanju večje odgovornosti, preglednosti in boljšega upravljanja s strani družb za kolektivno upravljanje pravic, učinkovitih mehanizmov za reševanje sporov ter večje jasnosti in poenostavitve sistema podeljevanja licenc v glasbenem sektorju; v zvezi s tem poudarja potrebo po jasnem razločevanju med praksami podeljevanja licenc za različne vrste vsebin, zlasti med avdiovizualnimi/kinematografskimi in glasbenimi deli; opozarja, da podeljevanje licenc za avdiovizualna dela večinoma poteka prek posamičnih pogodbenih dogovorov, v nekaterih primerih pa tudi prek kolektivnega upravljanja plačilnih zahtevkov; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj predstavi zakonodajno pobudo za kolektivno upravljanje avtorskih pravic, namenjeno zagotavljanju večje odgovornosti, preglednosti in boljšega upravljanja s strani družb za kolektivno upravljanje pravic, učinkovitih mehanizmov za reševanje sporov ter večje jasnosti in poenostavitve sistema podeljevanja licenc v glasbenem sektorju; v zvezi s tem poudarja potrebo po jasnem razločevanju med praksami podeljevanja licenc za različne vrste vsebin, zlasti med avdiovizualnimi/kinematografskimi in glasbenimi deli; opozarja, da podeljevanje licenc za avdiovizualna dela večinoma poteka prek posamičnih pogodbenih dogovorov, v nekaterih primerih pa tudi prek kolektivnega upravljanja plačilnih zahtevkov;

| 29. | poudarja, da je Komisija v poročilu o uporabi Direktive 2001/29/ES (7) opredelila razlike v izvajanju določb členov 5, 6 in 8 med državami članicami, kar povzroča različne razlage in odločitve na sodiščih držav članic; opozarja, da so te postale poseben del sodne prakse, povezane z avdiovizualnim sektorjem; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da je Komisija v poročilu o uporabi Direktive 2001/29/ES (7) opredelila razlike v izvajanju določb členov 5, 6 in 8 med državami članicami, kar povzroča različne razlage in odločitve na sodiščih držav članic; opozarja, da so te postale poseben del sodne prakse, povezane z avdiovizualnim sektorjem;

| 30. | zahteva, da Komisija nadaljuje s strogim spremljanjem izvajanja Direktive 2001/29/ES ter rednim poročanjem o ugotovitvah Parlamentu in Svetu; |
| --- | --- |

30.

zahteva, da Komisija nadaljuje s strogim spremljanjem izvajanja Direktive 2001/29/ES ter rednim poročanjem o ugotovitvah Parlamentu in Svetu;

| 31. | poziva Komisijo, naj po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi spremeni Direktivo 2001/29/ES tako, da bo besedilo členov 5, 6 in 8 bolj natančno, zato da zagotovi usklajenost pravnega okvira za zaščito avtorskih pravic v informacijski družbi na ravni Unije; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj po posvetovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi spremeni Direktivo 2001/29/ES tako, da bo besedilo členov 5, 6 in 8 bolj natančno, zato da zagotovi usklajenost pravnega okvira za zaščito avtorskih pravic v informacijski družbi na ravni Unije;

| 32. | podpira vzpostavitev skladnih evropskih pravil o dobrem upravljanju in preglednosti kolektivnih organizacij ter učinkovitih mehanizmov za reševanje sporov; |
| --- | --- |

32.

podpira vzpostavitev skladnih evropskih pravil o dobrem upravljanju in preglednosti kolektivnih organizacij ter učinkovitih mehanizmov za reševanje sporov;

| 33. | poudarja, da bi poenostavljeno pridobivanje in združevanje zlasti glasbenih pravic do avdiovizualnih del, namenjenih spletni distribuciji, spodbudilo notranji trg, in poziva Evropsko komisijo, naj to ustrezno upošteva v napovedanem pravnem aktu o kolektivnem upravljanju pravic; |
| --- | --- |

33.

poudarja, da bi poenostavljeno pridobivanje in združevanje zlasti glasbenih pravic do avdiovizualnih del, namenjenih spletni distribuciji, spodbudilo notranji trg, in poziva Evropsko komisijo, naj to ustrezno upošteva v napovedanem pravnem aktu o kolektivnem upravljanju pravic;

| 34. | opozarja, da so zaradi postopnega zbliževanja medijev potrebni novi pristopi za iskanje rešitev ne samo v avtorskem, ampak tudi medijskem pravu; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja preveri, koliko so različna pravila za linearne in nelinearne storitve v Direktivi 2010/13/EU o avdiovizualnih medijskih storitvah še aktualna; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da so zaradi postopnega zbliževanja medijev potrebni novi pristopi za iskanje rešitev ne samo v avtorskem, ampak tudi medijskem pravu; poziva Komisijo, naj ob upoštevanju najnovejšega tehnološkega razvoja preveri, koliko so različna pravila za linearne in nelinearne storitve v Direktivi 2010/13/EU o avdiovizualnih medijskih storitvah še aktualna;

| 35. | kljub razlikovanju med linearnimi in nelinearnimi ponudbami, ki postaja vedno bolj zastarelo, podpira omejitve oglaševanja pri linearnih ponudbah za otroke, poročilih in informativnih oddajah; vendar hkrati predlaga razmislek o novih oblikah programskih in platformnih sistemov za zaračunavanje oglaševalskih vložkov, ki bodo podpirali kakovostne vsebine, ki v enaki meri povečujejo kakovost linearnih programov in spletno raznolikost, ne da bi to zmanjšalo prihodke zasebnih izdajateljev televizijskih programov; |
| --- | --- |

35.

kljub razlikovanju med linearnimi in nelinearnimi ponudbami, ki postaja vedno bolj zastarelo, podpira omejitve oglaševanja pri linearnih ponudbah za otroke, poročilih in informativnih oddajah; vendar hkrati predlaga razmislek o novih oblikah programskih in platformnih sistemov za zaračunavanje oglaševalskih vložkov, ki bodo podpirali kakovostne vsebine, ki v enaki meri povečujejo kakovost linearnih programov in spletno raznolikost, ne da bi to zmanjšalo prihodke zasebnih izdajateljev televizijskih programov;

| 36. | poudarja, da bi morala za digitalno okolje še naprej veljati možnost za sisteme produkcije in distribucije po območjih, saj je ta oblika organizacije avdiovizualnega trga osnova za financiranje evropskih avdiovizualnih in kinematografskih del; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da bi morala za digitalno okolje še naprej veljati možnost za sisteme produkcije in distribucije po območjih, saj je ta oblika organizacije avdiovizualnega trga osnova za financiranje evropskih avdiovizualnih in kinematografskih del;

| 37. | poziva Komisijo, naj predstavi analizo tega, ali bi bilo mogoče načelo vzajemnega priznavanja uporabljati na enak način za digitalno kot za materialno blago; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj predstavi analizo tega, ali bi bilo mogoče načelo vzajemnega priznavanja uporabljati na enak način za digitalno kot za materialno blago;

Identifikacija

| 38. | meni, da bi bilo mogoče z novimi tehnologijami pospešiti pridobivanje pravic; pri tem pozdravlja pobudo za mednarodni standard avdiovizualne številke ISAN, ki bo olajšal identifikacijo avdiovizualnih del in imetnikov pravic; poziva Komisijo, naj preuči izvedbene ukrepe, ki bi olajšali širšo uporabo sistema ISAN. |
| --- | --- |

38.

meni, da bi bilo mogoče z novimi tehnologijami pospešiti pridobivanje pravic; pri tem pozdravlja pobudo za mednarodni standard avdiovizualne številke ISAN, ki bo olajšal identifikacijo avdiovizualnih del in imetnikov pravic; poziva Komisijo, naj preuči izvedbene ukrepe, ki bi olajšali širšo uporabo sistema ISAN.

Nedovoljena uporaba

| 39. | poziva Komisijo, naj ponudi pravno varnost uporabnikom interneta, ko uporabljajo storitve pretočnega prenosa, ter naj razmisli zlasti o načinih za preprečevanje uporabe plačilnih sistemov in financiranja takih storitev z oglaševanjem na plačljivih platformah, ki ponujajo nedovoljene storitve prenašanja in pretočnega prenosa; |
| --- | --- |

39.

poziva Komisijo, naj ponudi pravno varnost uporabnikom interneta, ko uporabljajo storitve pretočnega prenosa, ter naj razmisli zlasti o načinih za preprečevanje uporabe plačilnih sistemov in financiranja takih storitev z oglaševanjem na plačljivih platformah, ki ponujajo nedovoljene storitve prenašanja in pretočnega prenosa;

| 40. | poziva države članice k spodbujanju spoštovanja avtorskih in sorodnih pravic in k boju proti ponudbi in distribuciji nedovoljenih vsebin, tudi v okviru pretočnega prenosa; |
| --- | --- |

40.

poziva države članice k spodbujanju spoštovanja avtorskih in sorodnih pravic in k boju proti ponudbi in distribuciji nedovoljenih vsebin, tudi v okviru pretočnega prenosa;

| 41. | opozarja na razmah platform družabnih omrežij, ki uporabnikom interneta predlagajo, naj finančno prispevajo k produkciji filma ali dokumentarca, kar jim daje občutek, da so dejansko del ustvarjalnega procesa, vendar poudarja, da ta oblika financiranja kratkoročno verjetno ne bo nadomestila tradicionalnih virov financiranja; |
| --- | --- |

41.

opozarja na razmah platform družabnih omrežij, ki uporabnikom interneta predlagajo, naj finančno prispevajo k produkciji filma ali dokumentarca, kar jim daje občutek, da so dejansko del ustvarjalnega procesa, vendar poudarja, da ta oblika financiranja kratkoročno verjetno ne bo nadomestila tradicionalnih virov financiranja;

| 42. | priznava, da kršitve spletnih pravic ostajajo težava, tudi če obstajajo zakonite alternative, zato je treba zakonito spletno razpoložljivost avtorsko zaščitenih kulturnih vsebin dopolniti z razumnejšim uveljavljanjem avtorskih pravic na spletu, obenem pa v celoti spoštovati temeljne pravice, predvsem svobodo informacij in govora, varstvo osebnih podatkov in pravico do zasebnosti, pa tudi načelo izključnega prenosa; |
| --- | --- |

42.

priznava, da kršitve spletnih pravic ostajajo težava, tudi če obstajajo zakonite alternative, zato je treba zakonito spletno razpoložljivost avtorsko zaščitenih kulturnih vsebin dopolniti z razumnejšim uveljavljanjem avtorskih pravic na spletu, obenem pa v celoti spoštovati temeljne pravice, predvsem svobodo informacij in govora, varstvo osebnih podatkov in pravico do zasebnosti, pa tudi načelo izključnega prenosa;

| 43. | poziva Komisijo, naj pri reviziji Direktive 2004/48/ES, ki je bila izdana za analogni trg, podpre okvir pravne varnosti, da bi se vnesle spremembe, ki so potrebne za oblikovanje učinkovitih rešitev za digitalni trg; |
| --- | --- |

43.

poziva Komisijo, naj pri reviziji Direktive 2004/48/ES, ki je bila izdana za analogni trg, podpre okvir pravne varnosti, da bi se vnesle spremembe, ki so potrebne za oblikovanje učinkovitih rešitev za digitalni trg;

Prejemki

| 44. | opozarja, da je treba zagotoviti ustrezno plačevanje imetnikov pravic pri spletni distribuciji avdiovizualnih vsebin; ugotavlja, da je bila ta pravica priznana na evropski ravni že leta 2001, vendar še vedno ni ustreznega plačevanja za dela, ki so dostopna prek spleta; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da je treba zagotoviti ustrezno plačevanje imetnikov pravic pri spletni distribuciji avdiovizualnih vsebin; ugotavlja, da je bila ta pravica priznana na evropski ravni že leta 2001, vendar še vedno ni ustreznega plačevanja za dela, ki so dostopna prek spleta;

| 45. | meni, da bi moral biti namen tega plačevanja spodbujati umetniško ustvarjanje in povečati evropsko konkurenčnost, upoštevati pa bi moralo tudi značilnosti tega sektorja, interese različnih zainteresiranih strani in potrebo po močno poenostavljenih postopkih podeljevanja licenc; poziva Komisijo, naj spodbuja rešitve od spodaj navzgor v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, da se dodatno razvije posebna zakonodaja EU; |
| --- | --- |

45.

meni, da bi moral biti namen tega plačevanja spodbujati umetniško ustvarjanje in povečati evropsko konkurenčnost, upoštevati pa bi moralo tudi značilnosti tega sektorja, interese različnih zainteresiranih strani in potrebo po močno poenostavljenih postopkih podeljevanja licenc; poziva Komisijo, naj spodbuja rešitve od spodaj navzgor v sodelovanju z vsemi zainteresiranimi stranmi, da se dodatno razvije posebna zakonodaja EU;

| 46. | meni, da je treba avtorjem in izvajalcem nujno zagotoviti pravično plačilo, ki bo sorazmerno z vsemi oblikami uporabe njihovih del, zlasti s spletno uporabo, in zato poziva države članice k prepovedi odkupnih pogodb, ki so v nasprotju s tem načelom; |
| --- | --- |

46.

meni, da je treba avtorjem in izvajalcem nujno zagotoviti pravično plačilo, ki bo sorazmerno z vsemi oblikami uporabe njihovih del, zlasti s spletno uporabo, in zato poziva države članice k prepovedi odkupnih pogodb, ki so v nasprotju s tem načelom;

| 47. | poziva Komisijo, naj nujno predstavi študijo o neskladjih med različnimi mehanizmi denarnega nadomestila za avtorje in izvajalce, ki se uporabljajo na ravni držav, da bi lahko pripravili seznam najboljše prakse; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj nujno predstavi študijo o neskladjih med različnimi mehanizmi denarnega nadomestila za avtorje in izvajalce, ki se uporabljajo na ravni držav, da bi lahko pripravili seznam najboljše prakse;

| 48. | poziva k ponovnemu uravnoteženju pogajalskega izhodišča med avtorji in izvajalci ter producenti, tako da se avtorjem in izvajalcem zagotovi neodtujljiva pravica do plačila za vse oblike izkoriščanja njihovega dela, vključno s trajnim plačilom, če avtorji prenesejo svoje izključne pravice do „dajanja na voljo“ na producenta; |
| --- | --- |

48.

poziva k ponovnemu uravnoteženju pogajalskega izhodišča med avtorji in izvajalci ter producenti, tako da se avtorjem in izvajalcem zagotovi neodtujljiva pravica do plačila za vse oblike izkoriščanja njihovega dela, vključno s trajnim plačilom, če avtorji prenesejo svoje izključne pravice do „dajanja na voljo“ na producenta;

| 49. | poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev poštenega plačila za imetnike pravic pri distribuciji, ponovnem prenašanju ali predvajanju avdiovizualnih del; |
| --- | --- |

49.

poziva k sprejetju ukrepov za zagotovitev poštenega plačila za imetnike pravic pri distribuciji, ponovnem prenašanju ali predvajanju avdiovizualnih del;

| 50. | meni, da je mogoče imetnikom pravic najbolje zagotoviti dostojno plačilo tako, da se jim ponudijo na izbiro dogovori s kolektivnim pogajanjem (ki vključuje dogovorjeno standardno pogodbo), razširjene kolektivne licence ali organizacije za kolektivno upravljanje; |
| --- | --- |

50.

meni, da je mogoče imetnikom pravic najbolje zagotoviti dostojno plačilo tako, da se jim ponudijo na izbiro dogovori s kolektivnim pogajanjem (ki vključuje dogovorjeno standardno pogodbo), razširjene kolektivne licence ali organizacije za kolektivno upravljanje;

Podeljevanje licenc

| 51. | poudarja, da evropski pravni red na področju avtorskih pravic sam po sebi ne izključuje prostovoljnega mehanizma podeljevanja licenc za več območij ali celotno Evropo, vendar pa kulturne in jezikovne razlike med državami članicami ter razlike med nacionalnimi predpisi, tudi tistimi, ki niso povezani z intelektualno lastnino, zahtevajo prožen in dopolnilen pristop na evropski ravni z namenom približati se enotnemu digitalnemu trgu; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da evropski pravni red na področju avtorskih pravic sam po sebi ne izključuje prostovoljnega mehanizma podeljevanja licenc za več območij ali celotno Evropo, vendar pa kulturne in jezikovne razlike med državami članicami ter razlike med nacionalnimi predpisi, tudi tistimi, ki niso povezani z intelektualno lastnino, zahtevajo prožen in dopolnilen pristop na evropski ravni z namenom približati se enotnemu digitalnemu trgu;

| 52. | poudarja, da bi morali ostati mehanizmi podeljevanja licenc za več ozemelj ali vseevropski mehanizmi podeljevanja licenc prostovoljni ter da jezikovne in kulturne razlike med državami članicami, skupaj z različnimi nacionalnimi pravili, ki niso povezana z avtorskim pravom, prinašajo svoje posebne izzive; zato meni, da je potreben prožen pristop k vseevropskemu podeljevanju licenc ob hkratnem varovanju imetnikov pravic in približevanju enotnemu digitalnemu trgu; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bi morali ostati mehanizmi podeljevanja licenc za več ozemelj ali vseevropski mehanizmi podeljevanja licenc prostovoljni ter da jezikovne in kulturne razlike med državami članicami, skupaj z različnimi nacionalnimi pravili, ki niso povezana z avtorskim pravom, prinašajo svoje posebne izzive; zato meni, da je potreben prožen pristop k vseevropskemu podeljevanju licenc ob hkratnem varovanju imetnikov pravic in približevanju enotnemu digitalnemu trgu;

| 53. | meni, da bi spodbujanje in pospeševanje trajnostnega podeljevanja licenc za več območij na enotnem digitalnem trgu avdiovizualnih del olajšalo tržno naravnane pobude; poudarja, da digitalne tehnologije zagotavljajo nove in inovativne načine za prilagajanje in obogatitev ponudbe takih del za posamezne trge ter za zadovoljevanje povpraševanja uporabnikov, tudi s čezmejnimi storitvami po meri; poziva k boljšemu izkoristku digitalnih tehnologij, ki naj služijo kot odskočna deska za bolj raznoliko in obsežnejšo zakonito ponudbo avdiovizualnih del; |
| --- | --- |

53.

meni, da bi spodbujanje in pospeševanje trajnostnega podeljevanja licenc za več območij na enotnem digitalnem trgu avdiovizualnih del olajšalo tržno naravnane pobude; poudarja, da digitalne tehnologije zagotavljajo nove in inovativne načine za prilagajanje in obogatitev ponudbe takih del za posamezne trge ter za zadovoljevanje povpraševanja uporabnikov, tudi s čezmejnimi storitvami po meri; poziva k boljšemu izkoristku digitalnih tehnologij, ki naj služijo kot odskočna deska za bolj raznoliko in obsežnejšo zakonito ponudbo avdiovizualnih del;

| 54. | meni, da so na evropski ravni potrebne aktualne informacije o pogojih za podelitev licence, imetnikih licenc in repertoarjih ter izčrpne študije, da se ustvari preglednost ter ugotovi, odkod izvirajo težave, in da se poiščejo jasni, učinkoviti in ustrezni mehanizmi za njihovo reševanje; |
| --- | --- |

54.

meni, da so na evropski ravni potrebne aktualne informacije o pogojih za podelitev licence, imetnikih licenc in repertoarjih ter izčrpne študije, da se ustvari preglednost ter ugotovi, odkod izvirajo težave, in da se poiščejo jasni, učinkoviti in ustrezni mehanizmi za njihovo reševanje;

| 55. | ugotavlja, da bi bilo mogoče upravljanje avdiovizualnih pravic v digitalni dobi poenostaviti za tržno uporabo del, če bi lahko države članice spodbujale učinkovito in pregledno podeljevanje licenc, vključno s prostovoljno razširjeno kolektivno podelitvijo licenc na področjih, kjer taki postopki trenutno še ne obstajajo; |
| --- | --- |

55.

ugotavlja, da bi bilo mogoče upravljanje avdiovizualnih pravic v digitalni dobi poenostaviti za tržno uporabo del, če bi lahko države članice spodbujale učinkovito in pregledno podeljevanje licenc, vključno s prostovoljno razširjeno kolektivno podelitvijo licenc na področjih, kjer taki postopki trenutno še ne obstajajo;

| 56. | ugotavlja, da bi bilo koristno začeti razpravo med pristojnimi osebami za kulturo in državami članicami o ukrepih, ki bi javnim arhivom omogočili, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih digitalne tehnologije ponujajo za dela, ki so del dediščine, zlasti kar zadeva nekomercialni dostop do oddaljenih digitalnih del; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da bi bilo koristno začeti razpravo med pristojnimi osebami za kulturo in državami članicami o ukrepih, ki bi javnim arhivom omogočili, da v celoti izkoristijo možnosti, ki jih digitalne tehnologije ponujajo za dela, ki so del dediščine, zlasti kar zadeva nekomercialni dostop do oddaljenih digitalnih del;

| 57. | pozdravlja posvetovanje Komisije, ki ga je sprožila objava zelene knjige, in njeno priznavanje posebnosti mehanizmov podeljevanja licenc v avdiovizualnem sektorju, ki so izjemno pomembna za nadaljnji razvoj sektorja, saj spodbujajo kulturno raznolikost in krepijo evropsko avdiovizualno industrijo na enotnem digitalnem trgu; |
| --- | --- |

57.

pozdravlja posvetovanje Komisije, ki ga je sprožila objava zelene knjige, in njeno priznavanje posebnosti mehanizmov podeljevanja licenc v avdiovizualnem sektorju, ki so izjemno pomembna za nadaljnji razvoj sektorja, saj spodbujajo kulturno raznolikost in krepijo evropsko avdiovizualno industrijo na enotnem digitalnem trgu;

Interoperabilnost

| 58. | poziva države članice, naj poskrbijo, da se bodo za kolektivno upravljanje pravic uporabljali učinkoviti, funkcionalni in interoperabilni sistemi; |
| --- | --- |

58.

poziva države članice, naj poskrbijo, da se bodo za kolektivno upravljanje pravic uporabljali učinkoviti, funkcionalni in interoperabilni sistemi;

DDV

| 59. | opozarja, da je nujno začeti razpravo o vprašanju različnih stopenj DDV, ki se uporabljajo v posameznih državah članicah, ter poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo ukrepe na tem področju; |
| --- | --- |

59.

opozarja, da je nujno začeti razpravo o vprašanju različnih stopenj DDV, ki se uporabljajo v posameznih državah članicah, ter poziva Komisijo in države članice, naj uskladijo ukrepe na tem področju;

| 60. | poudarja, da je treba predvideti uporabo znižane stopnje DDV za digitalno distribucijo kulturnega blaga in storitev, da bi tako premostili neenakosti med spletnimi in nespletnimi storitvami; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba predvideti uporabo znižane stopnje DDV za digitalno distribucijo kulturnega blaga in storitev, da bi tako premostili neenakosti med spletnimi in nespletnimi storitvami;

| 61. | poudarja potrebo po uporabi enake stopnje DDV za vsa kulturna avdiovizualna dela, tako tista, ki se prodajajo v spletnem okolju, kot tista, ki se ne; meni, da bi uporaba znižane stopnje DDV za spletne kulturne vsebine, ki jih izvajalec s sedežem v EU prodaja uporabniku s prebivališčem v EU, povečala privlačnost digitalnih platform; v zvezi s tem opozarja na svoji resoluciji z dne 17. novembra 2011 o posodobitvi zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga (8) ter z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (9); |
| --- | --- |

61.

poudarja potrebo po uporabi enake stopnje DDV za vsa kulturna avdiovizualna dela, tako tista, ki se prodajajo v spletnem okolju, kot tista, ki se ne; meni, da bi uporaba znižane stopnje DDV za spletne kulturne vsebine, ki jih izvajalec s sedežem v EU prodaja uporabniku s prebivališčem v EU, povečala privlačnost digitalnih platform; v zvezi s tem opozarja na svoji resoluciji z dne 17. novembra 2011 o posodobitvi zakonodaje o DDV za okrepitev enotnega digitalnega trga (8) ter z dne 13. oktobra 2011 o prihodnosti DDV (9);

| 62. | poziva Komisijo, naj vzpostavi pravni okvir za spletne avdiovizualne storitve zunaj EU, ki so neposredno ali posredno namenjene javnosti EU, tako da bodo zanje veljale enake zahteve kot za storitve EU; |
| --- | --- |

62.

poziva Komisijo, naj vzpostavi pravni okvir za spletne avdiovizualne storitve zunaj EU, ki so neposredno ali posredno namenjene javnosti EU, tako da bodo zanje veljale enake zahteve kot za storitve EU;

Zaščita in promocija avdiovizualnih del

| 63. | opozarja na pogoje, pod katerimi se v digitalni dobi izvajajo naloge restavriranja in ohranjanja avdiovizualnih del ter zagotavljanja dostopa do njih v kulturne in izobraževalne namene, ter poudarja, da bi bilo treba temu področju nameniti posebno pozornost; |
| --- | --- |

63.

opozarja na pogoje, pod katerimi se v digitalni dobi izvajajo naloge restavriranja in ohranjanja avdiovizualnih del ter zagotavljanja dostopa do njih v kulturne in izobraževalne namene, ter poudarja, da bi bilo treba temu področju nameniti posebno pozornost;

| 64. | spodbuja države članice, naj čim prej začnejo izvajati direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, ter jim priporoča, naj nadzirajo dejansko predstavitev in podprtost evropskih del, zlasti filmov in dokumentarnih posnetkov z različnimi javnosti dostopnimi avdiovizualnimi medijskimi storitvami, poudarja pa tudi, da morajo regulativni organi tesneje sodelovati z organi, ki financirajo filme; |
| --- | --- |

64.

spodbuja države članice, naj čim prej začnejo izvajati direktivo o avdiovizualnih medijskih storitvah, ter jim priporoča, naj nadzirajo dejansko predstavitev in podprtost evropskih del, zlasti filmov in dokumentarnih posnetkov z različnimi javnosti dostopnimi avdiovizualnimi medijskimi storitvami, poudarja pa tudi, da morajo regulativni organi tesneje sodelovati z organi, ki financirajo filme;

| 65. | poziva Komisijo, naj poišče mehanizme za spodbujanje dostopa do arhivskega avdiovizualnega gradiva, ki ga hranijo evropske ustanove za filmsko dediščino; ugotavlja, da velik del evropskega avdiovizualnega gradiva domnevno zaradi vse manjše privlačnosti za uporabnike in omejenega roka uporabnosti, ni komercialno dostopen; |
| --- | --- |

65.

poziva Komisijo, naj poišče mehanizme za spodbujanje dostopa do arhivskega avdiovizualnega gradiva, ki ga hranijo evropske ustanove za filmsko dediščino; ugotavlja, da velik del evropskega avdiovizualnega gradiva domnevno zaradi vse manjše privlačnosti za uporabnike in omejenega roka uporabnosti, ni komercialno dostopen;

| 66. | poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo k rešitvam, ki podpirajo digitalizacijo, ohranjanje in razpoložljivost teh del v izobraževalne namene, tudi prek meja; |
| --- | --- |

66.

poziva države članice in Komisijo, naj spodbujajo k rešitvam, ki podpirajo digitalizacijo, ohranjanje in razpoložljivost teh del v izobraževalne namene, tudi prek meja;

| 67. | opozarja na pomen digitalne knjižnice Europeana in meni, da bi morale države članice in kulturne ustanove namenjati večjo pozornost zagotavljanju njene dostopnosti in prepoznavnosti; |
| --- | --- |

67.

opozarja na pomen digitalne knjižnice Europeana in meni, da bi morale države članice in kulturne ustanove namenjati večjo pozornost zagotavljanju njene dostopnosti in prepoznavnosti;

| 68. | meni, da so z digitalizacijo in hrambo kulturnih virov ter boljšim dostopom do njih povezane izjemne gospodarske in družbene možnosti ter da je to bistven pogoj za prihodnji razvoj kulturnih in ustvarjalnih zmogljivosti Evrope in njeno industrijsko prisotnost na tem področju; zato podpira priporočilo Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnih del ter njihovi hrambi v digitalni obliki (10), pa tudi predlog o oblikovanju posodobljenega svežnja ukrepov za te namene; |
| --- | --- |

68.

meni, da so z digitalizacijo in hrambo kulturnih virov ter boljšim dostopom do njih povezane izjemne gospodarske in družbene možnosti ter da je to bistven pogoj za prihodnji razvoj kulturnih in ustvarjalnih zmogljivosti Evrope in njeno industrijsko prisotnost na tem področju; zato podpira priporočilo Komisije z dne 27. oktobra 2011 o digitalizaciji in spletni dostopnosti kulturnih del ter njihovi hrambi v digitalni obliki (10), pa tudi predlog o oblikovanju posodobljenega svežnja ukrepov za te namene;

Izobraževanje

| 69. | poudarja pomen spodbujanja digitalnih znanj in veščin ter medijskega opismenjevanja vseh državljanov EU, tudi starejših in invalidnih oseb, na primer naglušnih oseb, in zmanjšanja digitalne vrzeli v družbi, saj so ti vidiki osrednjega pomena za udeležbo v družbi in demokratično državljanstvo; znova opozarja na pomembno vlogo javnih medijev pri tem, saj je to del nalog, ki jih imajo kot javne službe; |
| --- | --- |

69.

poudarja pomen spodbujanja digitalnih znanj in veščin ter medijskega opismenjevanja vseh državljanov EU, tudi starejših in invalidnih oseb, na primer naglušnih oseb, in zmanjšanja digitalne vrzeli v družbi, saj so ti vidiki osrednjega pomena za udeležbo v družbi in demokratično državljanstvo; znova opozarja na pomembno vlogo javnih medijev pri tem, saj je to del nalog, ki jih imajo kot javne službe;

| 70. | znova opozarja na ključni pomen vključevanja novih tehnologij v nacionalne izobraževalne programe in na nujnost medijskega in digitalnega opismenjevanja državljanov EU vseh starosti, da bi razvili in izkoristili svoje spretnosti in znanja na teh področjih; |
| --- | --- |

70.

znova opozarja na ključni pomen vključevanja novih tehnologij v nacionalne izobraževalne programe in na nujnost medijskega in digitalnega opismenjevanja državljanov EU vseh starosti, da bi razvili in izkoristili svoje spretnosti in znanja na teh področjih;

| 71. | poudarja, kako pomembno je, da evropske in nacionalne izobraževalne kampanje ozaveščajo ljudi o pomenu pravic intelektualne lastnine ter razpoložljivih zakonitih poteh za spletno distribucijo avdiovizualnih del; poudarja, da bi morali biti uporabniki ustrezno obveščeni o vseh vprašanjih, povezanih s pravicami intelektualne lastnine, ki bi se lahko pojavila pri souporabi datotek v okviru storitev računalništva v oblaku; |
| --- | --- |

71.

poudarja, kako pomembno je, da evropske in nacionalne izobraževalne kampanje ozaveščajo ljudi o pomenu pravic intelektualne lastnine ter razpoložljivih zakonitih poteh za spletno distribucijo avdiovizualnih del; poudarja, da bi morali biti uporabniki ustrezno obveščeni o vseh vprašanjih, povezanih s pravicami intelektualne lastnine, ki bi se lahko pojavila pri souporabi datotek v okviru storitev računalništva v oblaku;

| 72. | opozarja na potrebo po odločnejšem obveščanju javnosti o pomenu varstva avtorskih pravic in z njo povezano potrebo po poštenem plačilu; |
| --- | --- |

72.

opozarja na potrebo po odločnejšem obveščanju javnosti o pomenu varstva avtorskih pravic in z njo povezano potrebo po poštenem plačilu;

| 73. | poudarja, da je treba upoštevati dodelitev posebnega statusa ustanovam, ki se posvečajo izobraževanju v zvezi s spletnim dostopom do avdiovizualnih del; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je treba upoštevati dodelitev posebnega statusa ustanovam, ki se posvečajo izobraževanju v zvezi s spletnim dostopom do avdiovizualnih del;

MEDIA 2014–2020

| 74. | poudarja, da se je program MEDIA uveljavil kot samostojna blagovna znamka ter da je treba v obdobju 2014–2020 izvesti ambiciozen program MEDIA, in sicer v duhu sedanjega programa; |
| --- | --- |

74.

poudarja, da se je program MEDIA uveljavil kot samostojna blagovna znamka ter da je treba v obdobju 2014–2020 izvesti ambiciozen program MEDIA, in sicer v duhu sedanjega programa;

| 75. | poudarja, da mora ta program še naprej obstajati kot poseben program, ki je v celoti posvečen avdiovizualnemu sektorju; |
| --- | --- |

75.

poudarja, da mora ta program še naprej obstajati kot poseben program, ki je v celoti posvečen avdiovizualnemu sektorju;

*

* *

| 76. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

76.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 95, 15.4.2010, str. 1.

(2)  UL L 327, 24.11.2006, str. 12.

(3)  UL L 323, 9.12.2005, str. 57.

(4)  UL L 236, 31.8.2006, str. 28.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0240.

(6)  Direktiva 93/83/EGS/, UL L 248, 6.10.1993, str. 15.

(7)  UL L 167, 22.6.2001, str. 10.

(8)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0513.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0436.

(10)  UL L 283, 29.10.2011, str. 39.

---

Sreda, 12. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/75 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/75

---

Sreda, 12. september 2012Sklep o nenasprotovanju izvedbenemu ukrepu: sistem za izogibanje trčenj v zraku pri določenih novih zrakoplovih

P7_TA(2012)0325

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje osnutku sklepa Komisije, ki Francoski republiki dovoljuje odstopanje od določb Uredbe Komisije (EU) št. 1332/2011 glede uporabe nove programske različice sistema za izogibanje trčenj v zraku (ACAS II) pri določenih novih zrakoplovih (D020967/02 – 2012/2745(RPS))

2013/C 353 E/09

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Komisije (D020967/02), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Komisije (D020967/02),

| — | ob upoštevanju mnenja iz uvodne izjave 9 osnutka sklepa Komisije, ki ga je 4. junija 2012 podala Evropska agencija za varnost v letalstvu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja iz uvodne izjave 9 osnutka sklepa Komisije, ki ga je 4. junija 2012 podala Evropska agencija za varnost v letalstvu,

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 5. julija 2012, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku sklepa, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 5. julija 2012, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval osnutku sklepa,

| — | ob upoštevanju pisma z dne 27. julija 2012, ki ga je Odbor za promet in turizem poslal predsedniku konference predsednikov odborov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma z dne 27. julija 2012, ki ga je Odbor za promet in turizem poslal predsedniku konference predsednikov odborov,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (1), zlasti člena 14(6) in (7) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 216/2008 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. februarja 2008 o skupnih predpisih na področju civilnega letalstva in ustanovitvi Evropske agencije za varnost v letalstvu (1), zlasti člena 14(6) in (7) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 5a Sklepa Sveta 1999/468/ES z dne 28. junija 1999 o določitvi postopkov za uresničevanje Komisiji podeljenih izvedbenih pooblastil (2),

| — | ob upoštevanju člena 88(4)(d) in člena 87a(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88(4)(d) in člena 87a(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 11. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 11. septembra 2012,

| A. | ker osnutek sklepa Komisije določa, da se bo sklep uporabljal le do 31. januarja 2013, in ker bi bilo zato primerno, da se ga čim prej sprejme; |
| --- | --- |

A.

ker osnutek sklepa Komisije določa, da se bo sklep uporabljal le do 31. januarja 2013, in ker bi bilo zato primerno, da se ga čim prej sprejme;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje osnutku sklepa Komisije; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje osnutku sklepa Komisije;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji ter v vednost Svetu. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Komisiji ter v vednost Svetu.

---

(1)  UL L 79, 19.3.2008, str. 1.

(2)  UL L 184, 17.7.1999, str. 23.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/76 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/76

---

Sreda, 12. september 2012Sklep o nenasprotovanju delegiranemu aktu: nadnacionalno sodelovanje in pogajanje v sektorju mleka in mlečnih proizvodov

P7_TA(2012)0326

Sklep Evropskega parlamenta, da ne nasprotuje delegirani uredbi Komisije z dne 28. junija 2012 o dopolnitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 glede nadnacionalnega sodelovanja in pogodbenih pogajanj organizacij proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov (12020-12 – C(2012)4297 – 2012/2780(RPS))

2013/C 353 E/10

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2012)4297), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delegirane uredbe Komisije (C(2012)4297),

| — | ob upoštevanju pisma Komisije z dne 27. julija 2012, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Komisije z dne 27. julija 2012, v katerem je Parlament pozvala, naj izjavi, da ne bo nasprotoval delegirani uredbi,

| — | ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (uredba o enotni SUT) (1), zlasti člena 126e(1) in člena 196a(5) Uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode (uredba o enotni SUT) (1), zlasti člena 126e(1) in člena 196a(5) Uredbe,

| — | ob upoštevanju člena 87a(6) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 87a(6) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 11. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju, da ni bilo izraženo nobeno nasprotovanje v roku iz tretje in četrte alinee člena 87a(6) Poslovnika, ki se je iztekel 11. septembra 2012,

| A. | ker je Komisija poudarila, da bi Parlament moral sprejeti sklep pred 3. oktobrom 2012, saj se bodo takrat začele uporabljati določbe osnovnega zakonodajnega akta o pogodbenih pogajanjih organizacij proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov; |
| --- | --- |

A.

ker je Komisija poudarila, da bi Parlament moral sprejeti sklep pred 3. oktobrom 2012, saj se bodo takrat začele uporabljati določbe osnovnega zakonodajnega akta o pogodbenih pogajanjih organizacij proizvajalcev v sektorju mleka in mlečnih izdelkov;

| B. | ker je Svet 16. julija 2012 sklenil, da bo zahteval dvomesečno podaljšanje roka za predložitev pripomb k delegirani uredbi, torej do 28. oktobra 2012, ob upoštevanju, da je pomembno, da se o tem, ali bo nasprotoval navedeni uredbi ali ne, odloči do 3. oktobra 2012, o čemer je Parlament obvestil v pismu z dne 17. julija 2012; |
| --- | --- |

B.

ker je Svet 16. julija 2012 sklenil, da bo zahteval dvomesečno podaljšanje roka za predložitev pripomb k delegirani uredbi, torej do 28. oktobra 2012, ob upoštevanju, da je pomembno, da se o tem, ali bo nasprotoval navedeni uredbi ali ne, odloči do 3. oktobra 2012, o čemer je Parlament obvestil v pismu z dne 17. julija 2012;

| 1. | izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi; |
| --- | --- |

1.

izjavlja, da ne nasprotuje delegirani uredbi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 299, 16.11.2007, str. 1.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/77 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/77

---

Sreda, 12. september 2012Letno poročilo Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki

P7_TA(2012)0334

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o letnem poročilu Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12562/2011 – 2012/2050(INI))

2013/C 353 E/11

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12562/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju letnega poročila Sveta Evropskemu parlamentu o skupni zunanji in varnostni politiki (12562/2011),

| — | ob upoštevanju člena 36 Pogodbe o Evropski uniji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 36 Pogodbe o Evropski uniji,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, del II, oddelek G, odstavek 43 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, del II, oddelek G, odstavek 43 (1),

| — | ob upoštevanju omenjenega Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju omenjenega Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju,

| — | ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih o skupni zunanji in varnostni politiki za leti 2009 in 2008 z dne 11. maja 2011 (2) oziroma 10. marca 2010 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih resolucij o letnih poročilih o skupni zunanji in varnostni politiki za leti 2009 in 2008 z dne 11. maja 2011 (2) oziroma 10. marca 2010 (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 (4) o Evropski službi za zunanje delovanje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2010 (4) o Evropski službi za zunanje delovanje,

| — | ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o politični odgovornosti (5),

| — | ob upoštevanju izjave visoke predstavnice na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o osnovni organizaciji osrednje uprave Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave visoke predstavnice na plenarnem zasedanju Evropskega parlamenta z dne 8. julija 2010 o osnovni organizaciji osrednje uprave Evropske službe za zunanje delovanje (ESZD) (6),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o letnem poročilu o človekovih pravicah v svetu in politiki Evropske unije na tem področju, vključno s posledicami za strateško politiko EU o človekovih pravicah (7),

| — | ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 z naslovom "Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop" (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega sporočila visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko in Evropske komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 12. decembra 2011 z naslovom "Človekove pravice in demokracija v središču zunanjega delovanja EU – za učinkovitejši pristop" (COM(2011)0886),

| — | ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1889 (2009) za krepitev izvajanja in spremljanja resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 ter ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1960 (2010), s katero je bil oblikovan mehanizem za zbiranje podatkov o storilcih spolnega nasilja v oboroženih spopadih ter objavo njihovih imen, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 (2000) in 1820 (2008) o ženskah, miru in varnosti, resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1888 (2009) o spolnem nasilju nad ženskami in otroki v oboroženih spopadih, resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1889 (2009) za krepitev izvajanja in spremljanja resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 ter ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta Združenih narodov 1960 (2010), s katero je bil oblikovan mehanizem za zbiranje podatkov o storilcih spolnega nasilja v oboroženih spopadih ter objavo njihovih imen,

| — | ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 119(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A7-0252/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za zunanje zadeve in mnenja Odbora za proračun (A7-0252/2012),

| A. | ker mora EU dodatno razvijati cilje svoje zunanje politike in po vsem svetu spodbujati svoje vrednote in interese, da bi prispevala k miru, varnosti ljudi, solidarnosti, preprečevanju konfliktov, upoštevanju načel pravne države in spodbujanju demokracije, varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, enakosti spolov, spoštovanju mednarodnega prava, podpiranju mednarodnih institucij, učinkoviti večstranskosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, trajnostnemu razvoju, preglednemu in odgovornemu vodenju, svobodni in pošteni trgovini ter izkoreninjenju revščine; |
| --- | --- |

A.

ker mora EU dodatno razvijati cilje svoje zunanje politike in po vsem svetu spodbujati svoje vrednote in interese, da bi prispevala k miru, varnosti ljudi, solidarnosti, preprečevanju konfliktov, upoštevanju načel pravne države in spodbujanju demokracije, varovanju človekovih pravic in temeljnih svoboščin, enakosti spolov, spoštovanju mednarodnega prava, podpiranju mednarodnih institucij, učinkoviti večstranskosti in medsebojnemu spoštovanju med narodi, trajnostnemu razvoju, preglednemu in odgovornemu vodenju, svobodni in pošteni trgovini ter izkoreninjenju revščine;

| B. | ker bi morala biti EU za doseganje teh ciljev sposobna ustvariti sinergije in razviti strateška partnerstva z državami, ki imajo iste vrednote ter so pripravljene sprejeti skupne politike in izvajati medsebojno dogovorjene ukrepe; |
| --- | --- |

B.

ker bi morala biti EU za doseganje teh ciljev sposobna ustvariti sinergije in razviti strateška partnerstva z državami, ki imajo iste vrednote ter so pripravljene sprejeti skupne politike in izvajati medsebojno dogovorjene ukrepe;

| C. | ker izvajanje Lizbonske pogodbe prinaša novo razsežnost evropskemu zunanjemu delovanju in bo prispevalo h krepitvi skladnosti, povezanosti in učinkovitosti zunanje politike EU, ter obsežneje njenim zunanjim ukrepom; ker se je treba učiti iz preteklih neuspehov Evropske unije in držav članic, da bi EU preoblikovala svoje zunanje delovanje, hkrati pa postavila človekove pravice in demokracijo v središče svojih politik ter spodbujala tranzicijo v državah z avtoritarnimi režimi, zlasti kadar so pomisleki o stabilnosti in varnosti okrnili načelno politiko spodbujanja demokracije in človekovih pravic; |
| --- | --- |

C.

ker izvajanje Lizbonske pogodbe prinaša novo razsežnost evropskemu zunanjemu delovanju in bo prispevalo h krepitvi skladnosti, povezanosti in učinkovitosti zunanje politike EU, ter obsežneje njenim zunanjim ukrepom; ker se je treba učiti iz preteklih neuspehov Evropske unije in držav članic, da bi EU preoblikovala svoje zunanje delovanje, hkrati pa postavila človekove pravice in demokracijo v središče svojih politik ter spodbujala tranzicijo v državah z avtoritarnimi režimi, zlasti kadar so pomisleki o stabilnosti in varnosti okrnili načelno politiko spodbujanja demokracije in človekovih pravic;

| D. | ker Lizbonska pogodba daje nov zagon zunanji politiki EU, zlasti z zagotavljanjem institucionalnih in operativnih orodij, ki bi Uniji lahko omogočila, da prevzame mednarodno vlogo, ki je skladna z njenim zelo pomembnim gospodarskim statusom in njenimi prizadevanji, ter da se organizira na način, da bo pomemben svetovni dejavnik, ki bo lahko prevzel del odgovornosti za svetovno varnost in prevzel vodstvo pri določanju skupnih odgovorov na skupne izzive; |
| --- | --- |

D.

ker Lizbonska pogodba daje nov zagon zunanji politiki EU, zlasti z zagotavljanjem institucionalnih in operativnih orodij, ki bi Uniji lahko omogočila, da prevzame mednarodno vlogo, ki je skladna z njenim zelo pomembnim gospodarskim statusom in njenimi prizadevanji, ter da se organizira na način, da bo pomemben svetovni dejavnik, ki bo lahko prevzel del odgovornosti za svetovno varnost in prevzel vodstvo pri določanju skupnih odgovorov na skupne izzive;

| E. | ker sedanja finančna in državna dolžniška kriza močno vpliva na verodostojnost Evropske unije na mednarodnem prizorišču ter spodkopava učinkovitost in dolgoročno vzdržnost skupne zunanje in varnostne politike (SZVP); |
| --- | --- |

E.

ker sedanja finančna in državna dolžniška kriza močno vpliva na verodostojnost Evropske unije na mednarodnem prizorišču ter spodkopava učinkovitost in dolgoročno vzdržnost skupne zunanje in varnostne politike (SZVP);

| F. | ker nov zagon evropskega zunanjega delovanja zahteva tudi, da EU deluje bolj strateško, da bi tako lahko v mednarodnem okolju uveljavila svoj pomen; ker sposobnost EU, da vpliva na mednarodni red, ni odvisna zgolj od skladnosti njenih politik, akterjev in institucij, temveč tudi od resničnega strateškega koncepta zunanje politike EU, ki mora vse države članice združiti za istim nizom prednostnih nalog in ciljev ter jih uskladiti, tako da na mednarodnem prizorišču nastopijo z odločnim enotnim stališčem in pokažejo solidarnost; ker je treba v zunanji politiki EU zagotoviti potrebna sredstva in instrumente za učinkovito in skladno delovanje Unije na svetovni ravni; |
| --- | --- |

F.

ker nov zagon evropskega zunanjega delovanja zahteva tudi, da EU deluje bolj strateško, da bi tako lahko v mednarodnem okolju uveljavila svoj pomen; ker sposobnost EU, da vpliva na mednarodni red, ni odvisna zgolj od skladnosti njenih politik, akterjev in institucij, temveč tudi od resničnega strateškega koncepta zunanje politike EU, ki mora vse države članice združiti za istim nizom prednostnih nalog in ciljev ter jih uskladiti, tako da na mednarodnem prizorišču nastopijo z odločnim enotnim stališčem in pokažejo solidarnost; ker je treba v zunanji politiki EU zagotoviti potrebna sredstva in instrumente za učinkovito in skladno delovanje Unije na svetovni ravni;

| G. | ker je nadzor nad zunanjo politiko EU, ki ga vsak na svoji ravni izvajajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti, bistvenega pomena, če naj državljani EU razumejo in podpirajo evropsko zunanje delovanje; ker parlamentarni nadzor povečuje legitimnost teh ukrepov; |
| --- | --- |

G.

ker je nadzor nad zunanjo politiko EU, ki ga vsak na svoji ravni izvajajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti, bistvenega pomena, če naj državljani EU razumejo in podpirajo evropsko zunanje delovanje; ker parlamentarni nadzor povečuje legitimnost teh ukrepov;

OCENA LETNEGA POROČILA SVETA O SZVP ZA LETO 2010

| 1. | pozdravlja ukrepe, ki jih je s podporo visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Evropske komisije sprejel Svet v letnem poročilu za leto 2010 glede združitve zunanje politike Unije v napreden in strateški politični dokument; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja ukrepe, ki jih je s podporo visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko/podpredsednice Evropske komisije sprejel Svet v letnem poročilu za leto 2010 glede združitve zunanje politike Unije v napreden in strateški politični dokument;

| 2. | meni, da letno poročilo Sveta kljub temu ne izpolnjuje pomembnih ambicij iz Lizbonske pogodbe, med drugim: ne izpostavlja jasno srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog ali strateških smernic za SZVP; ne pojasnjuje mehanizmov politike za zagotavljanje skladnosti in doslednosti med različnimi sestavnimi deli zunanje politike, vključno s tistimi, za katere je odgovorna Komisija; ne obravnava pomembnih vprašanj o vlogi ESZD in delegacij pri zagotavljanju usklajenosti med viri Unije (kadrovski viri, finančna sredstva in diplomacija) in njihovimi prednostnimi nalogami v okviru zunanjih zadev; se izogiba razpravi, ki bi morala potekati znotraj novih strategij za Afriški rog in Sahel o tem, kako vključiti priložnostne misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike (njihovo utemeljitev in končno stanje) v politično-strateški okvir prednostnih nalog zunanje politike EU za določeno državo ali regijo; |
| --- | --- |

2.

meni, da letno poročilo Sveta kljub temu ne izpolnjuje pomembnih ambicij iz Lizbonske pogodbe, med drugim: ne izpostavlja jasno srednje- in dolgoročnih prednostnih nalog ali strateških smernic za SZVP; ne pojasnjuje mehanizmov politike za zagotavljanje skladnosti in doslednosti med različnimi sestavnimi deli zunanje politike, vključno s tistimi, za katere je odgovorna Komisija; ne obravnava pomembnih vprašanj o vlogi ESZD in delegacij pri zagotavljanju usklajenosti med viri Unije (kadrovski viri, finančna sredstva in diplomacija) in njihovimi prednostnimi nalogami v okviru zunanjih zadev; se izogiba razpravi, ki bi morala potekati znotraj novih strategij za Afriški rog in Sahel o tem, kako vključiti priložnostne misije in operacije skupne varnostne in obrambne politike (njihovo utemeljitev in končno stanje) v politično-strateški okvir prednostnih nalog zunanje politike EU za določeno državo ali regijo;

| 3. | opozarja na svojo posebno pravico iz Pogodbe, da je vključen v posvetovanja na področju SZVP in SVOP, da se njegova mnenja ustrezno upoštevajo in da daje priporočila; v zvezi s tem se zaveda, da je Evropskemu parlamentu na razpolago visoka predstavnica/podpredsednica; meni pa, da bi bilo mogoče z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe doseči izboljšave pri obveščanju pristojnih odborov o izidu zasedanj Sveta za zunanje zadeve ter pri posvetovanju s Parlamentom pri zagotavljanju, da se pred sprejetjem mandatov in strategij na področju SZVP dosledno upoštevajo njegova stališča; pozdravlja pregled instrumentov zunanje pomoči in izid, ki priznava pravice Parlamenta v zvezi s strateškimi dokumenti in večletnimi akcijskimi načrti, kot določa člen 290 PDEU; poleg tega poziva k izboljšanemu obveščanju in posvetovanju s Parlamentom v vseh fazah sprejemanja sklepov Sveta na področju SZVP glede sporazumov s tretjimi državami, zlasti pred pooblastitvijo Evropske komisije ali podpredsednice/visoke predstavnice za to, da se v imenu Unije pogaja o sporazumih in jih podpiše, ter kadar gre za okvire za sodelovanje tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje; |
| --- | --- |

3.

opozarja na svojo posebno pravico iz Pogodbe, da je vključen v posvetovanja na področju SZVP in SVOP, da se njegova mnenja ustrezno upoštevajo in da daje priporočila; v zvezi s tem se zaveda, da je Evropskemu parlamentu na razpolago visoka predstavnica/podpredsednica; meni pa, da bi bilo mogoče z začetkom veljavnosti Lizbonske pogodbe doseči izboljšave pri obveščanju pristojnih odborov o izidu zasedanj Sveta za zunanje zadeve ter pri posvetovanju s Parlamentom pri zagotavljanju, da se pred sprejetjem mandatov in strategij na področju SZVP dosledno upoštevajo njegova stališča; pozdravlja pregled instrumentov zunanje pomoči in izid, ki priznava pravice Parlamenta v zvezi s strateškimi dokumenti in večletnimi akcijskimi načrti, kot določa člen 290 PDEU; poleg tega poziva k izboljšanemu obveščanju in posvetovanju s Parlamentom v vseh fazah sprejemanja sklepov Sveta na področju SZVP glede sporazumov s tretjimi državami, zlasti pred pooblastitvijo Evropske komisije ali podpredsednice/visoke predstavnice za to, da se v imenu Unije pogaja o sporazumih in jih podpiše, ter kadar gre za okvire za sodelovanje tretjih držav v operacijah EU za krizno upravljanje;

| 4. | poziva Svet, naj pri pripravljanju prihodnjih letnih poročil o SZVP začne zgodaj sodelovati s Odborom za zunanje zadeve, da lahko obravnavata širok politični okvir za prihajajoče leto in dolgoročnejše strateške cilje, ter naj uvede primerjalno merilo, ki bo evropskim državljanom jasno prikazalo razvoj, prednostne naloge in napredek zunanje politike Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj pri pripravljanju prihodnjih letnih poročil o SZVP začne zgodaj sodelovati s Odborom za zunanje zadeve, da lahko obravnavata širok politični okvir za prihajajoče leto in dolgoročnejše strateške cilje, ter naj uvede primerjalno merilo, ki bo evropskim državljanom jasno prikazalo razvoj, prednostne naloge in napredek zunanje politike Evropske unije;

NOV CELOVIT PRISTOP K ZUNANJI POLITIKI EU

| 5. | poudarja, da se v drugem desetletju 21. stoletja evropski in tudi drugi državljani vse bolj zavedajo, da so samo celoviti pristopi, ki združujejo diplomatska, gospodarska, razvojna ter – v skrajnem primeru in ob popolnem upoštevanju določb Ustanovne listine Združenih narodov – vojaška sredstva, primerni za soočanje s svetovnimi grožnjami in izzivi; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se v drugem desetletju 21. stoletja evropski in tudi drugi državljani vse bolj zavedajo, da so samo celoviti pristopi, ki združujejo diplomatska, gospodarska, razvojna ter – v skrajnem primeru in ob popolnem upoštevanju določb Ustanovne listine Združenih narodov – vojaška sredstva, primerni za soočanje s svetovnimi grožnjami in izzivi;

| 6. | meni, da ima EU z Lizbonsko pogodbo vsa potrebna sredstva, da sprejme celovit pristop, kot je ta, v skladu s katerim se bodo vsi diplomatski in finančni viri Unije uporabljali v podporo smernicam skupne strateške politike, da bi čim močneje spodbujali varnost ter ekonomsko blaginjo evropskih državljanov in njihovih sosedov, pa tudi temeljne pravice; prav tako poziva k nadaljnjemu razvoju – v sodelovanju z ustreznimi službami Komisije – primernega mehanizma v ESZD, ki bo združeval geografsko in tematsko strokovno znanje kot vodilo celovitega pristopa k načrtovanju, oblikovanju in izvajanju politike; |
| --- | --- |

6.

meni, da ima EU z Lizbonsko pogodbo vsa potrebna sredstva, da sprejme celovit pristop, kot je ta, v skladu s katerim se bodo vsi diplomatski in finančni viri Unije uporabljali v podporo smernicam skupne strateške politike, da bi čim močneje spodbujali varnost ter ekonomsko blaginjo evropskih državljanov in njihovih sosedov, pa tudi temeljne pravice; prav tako poziva k nadaljnjemu razvoju – v sodelovanju z ustreznimi službami Komisije – primernega mehanizma v ESZD, ki bo združeval geografsko in tematsko strokovno znanje kot vodilo celovitega pristopa k načrtovanju, oblikovanju in izvajanju politike;

| 7. | poudarja, da celovito razumevanje SZVP zajema vsa področja zunanje politike, vključno s postopnim oblikovanjem skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), ki bi lahko privedla do skupne obrambe, s poudarkom na prizadevanju za skladnost in doslednost ob upoštevanju posebnosti vsakega sestavnega dela zunanjega delovanja; ponovno poudarja, da mora biti tak pristop k razvoju zunanje politike EU osnovan na načelih in ciljih, ki jih določa člen 21 Pogodbe o Evropski uniji, kar pomeni, da mora zunanje delovanje EU temeljiti na spodbujanju in varovanju vrednot Unije, kot so spoštovanje človekovih pravic, svoboda, demokracija in pravna država; hkrati poudarja pomen obsežnejšega usklajevanja notranjih in zunanjih razsežnosti varnostnih politik EU, ki bi morale biti izražene v zunanjem delovanju Unije; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da celovito razumevanje SZVP zajema vsa področja zunanje politike, vključno s postopnim oblikovanjem skupne varnostne in obrambne politike (SVOP), ki bi lahko privedla do skupne obrambe, s poudarkom na prizadevanju za skladnost in doslednost ob upoštevanju posebnosti vsakega sestavnega dela zunanjega delovanja; ponovno poudarja, da mora biti tak pristop k razvoju zunanje politike EU osnovan na načelih in ciljih, ki jih določa člen 21 Pogodbe o Evropski uniji, kar pomeni, da mora zunanje delovanje EU temeljiti na spodbujanju in varovanju vrednot Unije, kot so spoštovanje človekovih pravic, svoboda, demokracija in pravna država; hkrati poudarja pomen obsežnejšega usklajevanja notranjih in zunanjih razsežnosti varnostnih politik EU, ki bi morale biti izražene v zunanjem delovanju Unije;

| 8. | ugotavlja, da bo leta 2013 minilo desetletje od sprejetja evropske varnostne strategije, zato poudarja potrebo po posodobitvi in utrditvi tega okvirnega dokumenta v skladu s sedanjimi mednarodnimi okoliščinami; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bo leta 2013 minilo desetletje od sprejetja evropske varnostne strategije, zato poudarja potrebo po posodobitvi in utrditvi tega okvirnega dokumenta v skladu s sedanjimi mednarodnimi okoliščinami;

ZGRADBA ZUNANJE POLITIKE

| 9. | poudarja vlogo političnega vodstva, ki se pričakuje od visoke predstavnice/podpredsednice pri zagotavljanju enotnosti, usklajenosti, doslednosti, verodostojnosti in učinkovitosti delovanja Unije; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj pravočasno uporabi vsa svoja pooblastila, da sproži, vodi in zagotavlja skladnost s SZVP, ter v ta prizadevanja v celoti vključi ustrezne organe Parlamenta; pozdravlja pomembno vodilno vlogo, ki jo je v imenu mednarodne skupnosti v težkih razmerah imela visoka predstavnica/podpredsednica v pogajanjih z Iranom; upošteva pomembno zgodovinsko povezanost med evropskimi in iranskimi ljudstvi; poziva k vodstvu pri krepitvi vloge Unije pri podpiranju evropskega sosedstva, kar zadeva arabsko pomlad in zlasti procese demokratičnega prehoda v južnem Sredozemlju, vključno z novo Evropsko ustanovo za demokracijo, ter pri zastalem bližnjevzhodnem mirovnem procesu; |
| --- | --- |

9.

poudarja vlogo političnega vodstva, ki se pričakuje od visoke predstavnice/podpredsednice pri zagotavljanju enotnosti, usklajenosti, doslednosti, verodostojnosti in učinkovitosti delovanja Unije; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj pravočasno uporabi vsa svoja pooblastila, da sproži, vodi in zagotavlja skladnost s SZVP, ter v ta prizadevanja v celoti vključi ustrezne organe Parlamenta; pozdravlja pomembno vodilno vlogo, ki jo je v imenu mednarodne skupnosti v težkih razmerah imela visoka predstavnica/podpredsednica v pogajanjih z Iranom; upošteva pomembno zgodovinsko povezanost med evropskimi in iranskimi ljudstvi; poziva k vodstvu pri krepitvi vloge Unije pri podpiranju evropskega sosedstva, kar zadeva arabsko pomlad in zlasti procese demokratičnega prehoda v južnem Sredozemlju, vključno z novo Evropsko ustanovo za demokracijo, ter pri zastalem bližnjevzhodnem mirovnem procesu;

| 10. | se zaveda bistvene vloge ESZD (vključno z njenimi delegacijami in posebnimi predstavniki EU), ki visoki predstavnici/podpredsednici pomaga pri prizadevanju za bolj strateški, skladen in dosleden politični pristop k zunanjemu delovanju Unije; potrjuje svoj namen, da bo še naprej spremljal uravnoteženost glede na geografsko pripadnost in spol med osebjem ESZD, tudi na visokih položajih, in ocenjeval, ali je imenovanje diplomatov držav članic na mesta vodij delegacij in na druge ključne položaje v interesu Unije, ne samo držav članic, katerih državljani so; poudarja, kako pomembno je imeti popolnoma delujočo in učinkovito ESZD ter okrepiti odnose med njo, Komisijo in državami članicami, da bi dosegli sinergije pri učinkovitem izvajanju zunanjega delovanja ter pri posredovanju enotnega sporočila EU o ključnih političnih vprašanjih; |
| --- | --- |

10.

se zaveda bistvene vloge ESZD (vključno z njenimi delegacijami in posebnimi predstavniki EU), ki visoki predstavnici/podpredsednici pomaga pri prizadevanju za bolj strateški, skladen in dosleden politični pristop k zunanjemu delovanju Unije; potrjuje svoj namen, da bo še naprej spremljal uravnoteženost glede na geografsko pripadnost in spol med osebjem ESZD, tudi na visokih položajih, in ocenjeval, ali je imenovanje diplomatov držav članic na mesta vodij delegacij in na druge ključne položaje v interesu Unije, ne samo držav članic, katerih državljani so; poudarja, kako pomembno je imeti popolnoma delujočo in učinkovito ESZD ter okrepiti odnose med njo, Komisijo in državami članicami, da bi dosegli sinergije pri učinkovitem izvajanju zunanjega delovanja ter pri posredovanju enotnega sporočila EU o ključnih političnih vprašanjih;

| 11. | poudarja, da mora vloga posebnih predstavnikov EU dopolnjevati delo vodij delegacij EU v posameznih državah in biti skladna z njihovim delom ter zastopati in usklajevati politiko EU do regij s posebnimi strateškimi ali varnostnimi interesi, ki zahtevajo stalno navzočnost in prepoznavnost EU; pozdravlja pozitivni odziv visoke predstavnice/podpredsednice na predlog, da se novoimenovani posebni predstavniki in vodje delegacij EU pred prevzemom položaja predstavijo v Parlamentu in izmenjajo poglede s poslanci; poziva k boljšemu poročanju in dostopu do političnih poročil delegacij in posebnih predstavnikov EU, da bo Parlament v celoti in pravočasno obveščen o dogajanju na terenu, predvsem na področjih, ki veljajo za strateško pomembna ali središče političnega zanimanja; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da mora vloga posebnih predstavnikov EU dopolnjevati delo vodij delegacij EU v posameznih državah in biti skladna z njihovim delom ter zastopati in usklajevati politiko EU do regij s posebnimi strateškimi ali varnostnimi interesi, ki zahtevajo stalno navzočnost in prepoznavnost EU; pozdravlja pozitivni odziv visoke predstavnice/podpredsednice na predlog, da se novoimenovani posebni predstavniki in vodje delegacij EU pred prevzemom položaja predstavijo v Parlamentu in izmenjajo poglede s poslanci; poziva k boljšemu poročanju in dostopu do političnih poročil delegacij in posebnih predstavnikov EU, da bo Parlament v celoti in pravočasno obveščen o dogajanju na terenu, predvsem na področjih, ki veljajo za strateško pomembna ali središče političnega zanimanja;

| 12. | ponovno poudarja svoje mnenje, da morajo imeti pomembne tematske politike, s katerimi so se pred tem ukvarjali osebni predstavniki, popolno podporo ESZD in ustrezno zunanje politično zastopanje, ter zato poziva k predstavitvi predlogov, kot je predlog za človekove pravice; |
| --- | --- |

12.

ponovno poudarja svoje mnenje, da morajo imeti pomembne tematske politike, s katerimi so se pred tem ukvarjali osebni predstavniki, popolno podporo ESZD in ustrezno zunanje politično zastopanje, ter zato poziva k predstavitvi predlogov, kot je predlog za človekove pravice;

| 13. | pozdravlja odločitev za imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice, ki mora imeti obsežna pooblastila za vključevanje človekovih pravic v vse dele SZVP, SVOP in drugih politik EU ter zagotavljati prepoznavnost in usklajenost delovanja EU na tem področju; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja odločitev za imenovanje posebnega predstavnika EU za človekove pravice, ki mora imeti obsežna pooblastila za vključevanje človekovih pravic v vse dele SZVP, SVOP in drugih politik EU ter zagotavljati prepoznavnost in usklajenost delovanja EU na tem področju;

| 14. | meni, da bodo jasno opredeljene strateške smernice pomagale prilagoditi pomembna, a omejena finančna sredstva Unije ambicijam in prednostnim nalogam zunanjega delovanja Unije; poudarja, da mora biti strateški pristop, kot je ta, pod demokratičnim nadzorom, vendar to ne sme ovirati ali upočasnjevati prožnosti pri odzivanju na spreminjajoče se politične razmere na terenu; |
| --- | --- |

14.

meni, da bodo jasno opredeljene strateške smernice pomagale prilagoditi pomembna, a omejena finančna sredstva Unije ambicijam in prednostnim nalogam zunanjega delovanja Unije; poudarja, da mora biti strateški pristop, kot je ta, pod demokratičnim nadzorom, vendar to ne sme ovirati ali upočasnjevati prožnosti pri odzivanju na spreminjajoče se politične razmere na terenu;

| 15. | pozdravlja zavezanost držav članic v Lizbonski pogodbi, da pri razvijanju in izvajanju zunanje politike EU ter pri zagotavljanju usklajenosti in združljivosti z drugimi politikami Unije v celoti odigrajo svojo vlogo; poudarja, kako pomembna je solidarnost držav članic v času gospodarskih omejitev pri izboljševanju učinkovitosti Unije kot enotnega svetovnega akterja; predvsem ugotavlja, kako pomembno je, da dajo države članice na razpolago civilne in vojaške zmogljivosti za učinkovito izvajanje skupne varnostne in obrambne politike; vendar obžaluje, da dvostranski odnosi nekaterih držav članic s tretjimi državami še vedno pogosto zasenčijo ali spodkopljejo skladnost delovanja EU, in v zvezi s tem poziva države članice k večjemu prizadevanju za uskladitev njihovih zunanjih politik s skupno zunanjo in varnostno politiko EU; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja zavezanost držav članic v Lizbonski pogodbi, da pri razvijanju in izvajanju zunanje politike EU ter pri zagotavljanju usklajenosti in združljivosti z drugimi politikami Unije v celoti odigrajo svojo vlogo; poudarja, kako pomembna je solidarnost držav članic v času gospodarskih omejitev pri izboljševanju učinkovitosti Unije kot enotnega svetovnega akterja; predvsem ugotavlja, kako pomembno je, da dajo države članice na razpolago civilne in vojaške zmogljivosti za učinkovito izvajanje skupne varnostne in obrambne politike; vendar obžaluje, da dvostranski odnosi nekaterih držav članic s tretjimi državami še vedno pogosto zasenčijo ali spodkopljejo skladnost delovanja EU, in v zvezi s tem poziva države članice k večjemu prizadevanju za uskladitev njihovih zunanjih politik s skupno zunanjo in varnostno politiko EU;

| 16. | poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj utrjuje sistematično sodelovanje med vsemi državami članicami v sklopu SZVP, obenem pa v celoti razišče možnosti okrepljenega sodelovanja, ki jih ponuja Lizbonska pogodba, vključno s pripravo smernic za sistematično dodeljevanje posebnih nalog in misij koaliciji voljnih, na primer osrednji skupini držav EU, prav tako pa naj začne proces, ki bo privedel do sklepov Evropskega sveta o stalnem strukturnem sodelovanju na področju varnosti in obrambe ter izvajanja klavzule o vzajemni obrambi; |
| --- | --- |

16.

poziva podpredsednico/visoko predstavnico, naj utrjuje sistematično sodelovanje med vsemi državami članicami v sklopu SZVP, obenem pa v celoti razišče možnosti okrepljenega sodelovanja, ki jih ponuja Lizbonska pogodba, vključno s pripravo smernic za sistematično dodeljevanje posebnih nalog in misij koaliciji voljnih, na primer osrednji skupini držav EU, prav tako pa naj začne proces, ki bo privedel do sklepov Evropskega sveta o stalnem strukturnem sodelovanju na področju varnosti in obrambe ter izvajanja klavzule o vzajemni obrambi;

PRORAČUNSKA IN FINANČNA ZGRADBA ZUNANJE POLITIKE

| 17. | opozarja, da mora revizija medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju iz leta 2006 pomeniti nadaljnji korak k večji preglednosti na področju SZVP in k posredovanju ustreznih podatkov proračunskemu organu, v skladu z izjavo visoke predstavnice/podpredsednice o politični odgovornosti; v zvezi s tem meni, da so za popolno preglednost in demokratični nadzor potrebne ločene proračunske vrstice za vsako misijo in operacijo SVOP in za vsakega posebnega predstavnika EU ter poenostavljeni, a pregledni postopki za prerazporeditev sredstev iz ene postavke v drugo, če tako zahtevajo razmere; hkrati je prepričan, da se ne sme posegati v potrebno prožnost in odzivnost, ki se zahtevata za SZVP; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da mora revizija medinstitucionalnega sporazuma o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju iz leta 2006 pomeniti nadaljnji korak k večji preglednosti na področju SZVP in k posredovanju ustreznih podatkov proračunskemu organu, v skladu z izjavo visoke predstavnice/podpredsednice o politični odgovornosti; v zvezi s tem meni, da so za popolno preglednost in demokratični nadzor potrebne ločene proračunske vrstice za vsako misijo in operacijo SVOP in za vsakega posebnega predstavnika EU ter poenostavljeni, a pregledni postopki za prerazporeditev sredstev iz ene postavke v drugo, če tako zahtevajo razmere; hkrati je prepričan, da se ne sme posegati v potrebno prožnost in odzivnost, ki se zahtevata za SZVP;

| 18. | vztraja, da je treba razpoložljiva sredstva EU za izvajanje SZVP uporabiti čim bolj učinkovito ter da je zato treba sinergijo med zunanjimi ukrepi EU in držav članic doseči v političnem in proračunskem smislu; |
| --- | --- |

18.

vztraja, da je treba razpoložljiva sredstva EU za izvajanje SZVP uporabiti čim bolj učinkovito ter da je zato treba sinergijo med zunanjimi ukrepi EU in držav članic doseči v političnem in proračunskem smislu;

| 19. | meni, da mehanizem Athena za financiranje skupnih stroškov vojaških in obrambnih operacij pod vodstvom EU ne zagotavlja zadostnega pregleda nad vsemi finančnimi posledicami misij, ki potekajo v okviru SZVP, zato zahteva pregleden prikaz vseh odhodkov; |
| --- | --- |

19.

meni, da mehanizem Athena za financiranje skupnih stroškov vojaških in obrambnih operacij pod vodstvom EU ne zagotavlja zadostnega pregleda nad vsemi finančnimi posledicami misij, ki potekajo v okviru SZVP, zato zahteva pregleden prikaz vseh odhodkov;

| 20. | pozdravlja večji poudarek na doslednosti in skladnosti med vrsto finančnih instrumentov Unije, na primer v obliki medsektorskih določb glede ESZD v predlogih uredb o novih finančnih instrumentih za zunanje odnose v obdobju 2014–2020; meni, da bo tovrsten pristop dokazal dodano vrednost Unije v prizadevanju za varnost in blaginjo evropskih državljanov; v zvezi s tem poudarja, da je treba finančne instrumente v celotnem izčrpnem obsegu zunanje politike Unije uporabljati dopolnjevalno in brez podvajanja; |
| --- | --- |

20.

pozdravlja večji poudarek na doslednosti in skladnosti med vrsto finančnih instrumentov Unije, na primer v obliki medsektorskih določb glede ESZD v predlogih uredb o novih finančnih instrumentih za zunanje odnose v obdobju 2014–2020; meni, da bo tovrsten pristop dokazal dodano vrednost Unije v prizadevanju za varnost in blaginjo evropskih državljanov; v zvezi s tem poudarja, da je treba finančne instrumente v celotnem izčrpnem obsegu zunanje politike Unije uporabljati dopolnjevalno in brez podvajanja;

| 21. | poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da so novi finančni instrumenti za zunanje odnose, ki jih obravnavata Parlament in Svet, prilagojeni in ustrezno financirani za odzivanje v skladu s strateškimi interesi Unije, obenem pa zmožni prilagajanja spreminjajočim se političnim razmeram; zato poziva, da se za proračun Unije (večletni finančni okvir 2014–2020) zagotovijo ustrezna sredstva v skladu z ambicijami in prednostnimi nalogami Unije kot svetovnega akterja ter da se z njim poskrbi za varno in cvetočo prihodnost državljanov in tudi za potrebno prožnost pri soočanju z nepredvidenimi dogodki; |
| --- | --- |

21.

poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da so novi finančni instrumenti za zunanje odnose, ki jih obravnavata Parlament in Svet, prilagojeni in ustrezno financirani za odzivanje v skladu s strateškimi interesi Unije, obenem pa zmožni prilagajanja spreminjajočim se političnim razmeram; zato poziva, da se za proračun Unije (večletni finančni okvir 2014–2020) zagotovijo ustrezna sredstva v skladu z ambicijami in prednostnimi nalogami Unije kot svetovnega akterja ter da se z njim poskrbi za varno in cvetočo prihodnost državljanov in tudi za potrebno prožnost pri soočanju z nepredvidenimi dogodki;

| 22. | meni, da bo bolj združen in celovit pristop k izvajanju instrumentov zunanjih odnosov EU v podporo skupnim političnim in strateškim ciljem obrodil uspešnejše in stroškovno bolj učinkovite odzive na izzive zunanje in varnostne politike ter posledično zagotovil več varnosti in blaginje za evropske državljane; poudarja, da se morajo pristojnosti, ki jih Parlamentu podeljujejo Pogodbe (predvsem člen 290 PDEU), ustrezno odražati pri reviziji finančnih instrumentov in predvsem pri uporabi delegiranih aktov za dokumente o strateškem načrtovanju, da lahko Parlament zatrdi državljanom, da so zunanje politike in finančni instrumenti Unije skladni in stroškovno učinkoviti; |
| --- | --- |

22.

meni, da bo bolj združen in celovit pristop k izvajanju instrumentov zunanjih odnosov EU v podporo skupnim političnim in strateškim ciljem obrodil uspešnejše in stroškovno bolj učinkovite odzive na izzive zunanje in varnostne politike ter posledično zagotovil več varnosti in blaginje za evropske državljane; poudarja, da se morajo pristojnosti, ki jih Parlamentu podeljujejo Pogodbe (predvsem člen 290 PDEU), ustrezno odražati pri reviziji finančnih instrumentov in predvsem pri uporabi delegiranih aktov za dokumente o strateškem načrtovanju, da lahko Parlament zatrdi državljanom, da so zunanje politike in finančni instrumenti Unije skladni in stroškovno učinkoviti;

| 23. | meni, da je treba, če se želi doseči skladnost z lastnimi vrednotami Unije, okrepiti finančne instrumente, ki med drugim spodbujajo vzpostavljanje miru, varnost, demokracijo, načela pravne države, dobro upravljanje in pravične družbe, saj gre za strateška orodja zunanje politike in zunanjega delovanja EU pri spoprijemanju s svetovnimi izzivi; |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba, če se želi doseči skladnost z lastnimi vrednotami Unije, okrepiti finančne instrumente, ki med drugim spodbujajo vzpostavljanje miru, varnost, demokracijo, načela pravne države, dobro upravljanje in pravične družbe, saj gre za strateška orodja zunanje politike in zunanjega delovanja EU pri spoprijemanju s svetovnimi izzivi;

| 24. | poudarja pomen zagotavljanja skladnosti med načrtovanjem, oblikovanjem in izvajanjem politike z ustrezno kombinacijo zunanjih finančnih instrumentov na področju zunanjih zadev; mod drugim poziva k nadaljevanju dopolnjevanja med SZVP in instrumentom za stabilnost na področjih posredovanja, preprečevanja konfliktov, kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru po končanih konfliktih ter k nadaljnjemu prizadevanju za dopolnjevanje z geografskimi instrumenti za dolgoročno sodelovanje z državami ali regijami; pozdravlja uvedbo novega partnerskega instrumenta – kot je zahteval Parlament –, ki z zagotavljanjem finančnega okvira za sodelovanje EU s tretjimi državami pri izpolnjevanju ciljev, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih in večstranskih odnosov Unije, a ne spadajo v področje uporabe instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, prinaša pomembno dodano vrednost SZVP EU; |
| --- | --- |

24.

poudarja pomen zagotavljanja skladnosti med načrtovanjem, oblikovanjem in izvajanjem politike z ustrezno kombinacijo zunanjih finančnih instrumentov na področju zunanjih zadev; mod drugim poziva k nadaljevanju dopolnjevanja med SZVP in instrumentom za stabilnost na področjih posredovanja, preprečevanja konfliktov, kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru po končanih konfliktih ter k nadaljnjemu prizadevanju za dopolnjevanje z geografskimi instrumenti za dolgoročno sodelovanje z državami ali regijami; pozdravlja uvedbo novega partnerskega instrumenta – kot je zahteval Parlament –, ki z zagotavljanjem finančnega okvira za sodelovanje EU s tretjimi državami pri izpolnjevanju ciljev, ki izhajajo iz dvostranskih, regionalnih in večstranskih odnosov Unije, a ne spadajo v področje uporabe instrumenta za financiranje razvojnega sodelovanja, prinaša pomembno dodano vrednost SZVP EU;

| 25. | meni, da je takšnemu pristopu lahko v pomoč uvedba jasnih primerjalnih meril, ki bi jih moral kratko-, srednje- in dolgoročno spremljati in ocenjevati Parlament; poziva k primerjalnemu ocenjevanju zunanje politike EU, s črpanjem iz obstoječih dokumentov o strateškem načrtovanju ali okvirov strateških politik (kot na primer tistih, ki se izvajata za Afriški rog ali Sahel) in vključevanjem bolj sistematične in merljive opredelitve prednostnih nalog in ciljev politike, kakor tudi sredstev, ki bi se naj uporabila v skladu z natančnimi kratko-, srednje- in dolgoročnimi časovnimi okviri; |
| --- | --- |

25.

meni, da je takšnemu pristopu lahko v pomoč uvedba jasnih primerjalnih meril, ki bi jih moral kratko-, srednje- in dolgoročno spremljati in ocenjevati Parlament; poziva k primerjalnemu ocenjevanju zunanje politike EU, s črpanjem iz obstoječih dokumentov o strateškem načrtovanju ali okvirov strateških politik (kot na primer tistih, ki se izvajata za Afriški rog ali Sahel) in vključevanjem bolj sistematične in merljive opredelitve prednostnih nalog in ciljev politike, kakor tudi sredstev, ki bi se naj uporabila v skladu z natančnimi kratko-, srednje- in dolgoročnimi časovnimi okviri;

| 26. | meni, da celovit pristop k zunanjemu delovanju Unije zahteva med drugim obsežnejše usklajevanje in medsebojno krepitev SZVP in evropske sosedske politike; v tem kontekstu pozdravlja skupni politični odziv Komisije in ESZD na dogodke v južnem sosedstvu, ponazorjen s skupnim sporočilom z dne 25. maja 2011; poleg tega meni, da je treba večstranske strukture evropske sosedske politike utrditi in jih bolj strateško oblikovati, da bi se učinkovito podprle zunanjepolitične prednostne naloge Unije; trdi, da bi morali ESZD in Komisija glede na osrednji pomen "učinkovite večstranskosti" v zunanjem delovanju Unije preučiti, ali bi bilo večstransko raven evropske sosedske politike praktično uporabiti kot okvir za organizacijo političnih odnosov v širši Evropi; |
| --- | --- |

26.

meni, da celovit pristop k zunanjemu delovanju Unije zahteva med drugim obsežnejše usklajevanje in medsebojno krepitev SZVP in evropske sosedske politike; v tem kontekstu pozdravlja skupni politični odziv Komisije in ESZD na dogodke v južnem sosedstvu, ponazorjen s skupnim sporočilom z dne 25. maja 2011; poleg tega meni, da je treba večstranske strukture evropske sosedske politike utrditi in jih bolj strateško oblikovati, da bi se učinkovito podprle zunanjepolitične prednostne naloge Unije; trdi, da bi morali ESZD in Komisija glede na osrednji pomen "učinkovite večstranskosti" v zunanjem delovanju Unije preučiti, ali bi bilo večstransko raven evropske sosedske politike praktično uporabiti kot okvir za organizacijo političnih odnosov v širši Evropi;

STRATEŠKE PREDNOSTNE NALOGE: KONCENTRIČNI KROGI MIRU, VARNOSTI IN DRUŽBENO-GOSPODARSKEGA RAZVOJA

| 27. | meni, da morajo strateški interesi, cilji in splošne smernice, za katere si prizadeva SZVP, temeljiti na zagotavljanju miru, varnosti in blaginje za evropske in druge državljane, najprej v našem sosedstvu, a tudi širše, voditi pa jih morajo načela, ki so bila navdih za samo ustanovitev EU, vključno z demokracijo, pravno državo, univerzalnostjo in nedeljivostjo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanjem človekovega dostojanstva, enakostjo in solidarnostjo, upoštevanjem mednarodnega prava in Ustanovne listine Združenih narodov ter izvajanjem načela odgovornosti za varovanje; |
| --- | --- |

27.

meni, da morajo strateški interesi, cilji in splošne smernice, za katere si prizadeva SZVP, temeljiti na zagotavljanju miru, varnosti in blaginje za evropske in druge državljane, najprej v našem sosedstvu, a tudi širše, voditi pa jih morajo načela, ki so bila navdih za samo ustanovitev EU, vključno z demokracijo, pravno državo, univerzalnostjo in nedeljivostjo človekovih pravic in temeljnih svoboščin, spoštovanjem človekovega dostojanstva, enakostjo in solidarnostjo, upoštevanjem mednarodnega prava in Ustanovne listine Združenih narodov ter izvajanjem načela odgovornosti za varovanje;

| 28. | še naprej podpira morebitno širitev Evropske unije na katero koli evropsko državo, ki spoštuje vrednote Unije, je zavezana njihovemu spodbujanju ter je pripravljena in zmožna izpolniti pristopna merila; |
| --- | --- |

28.

še naprej podpira morebitno širitev Evropske unije na katero koli evropsko državo, ki spoštuje vrednote Unije, je zavezana njihovemu spodbujanju ter je pripravljena in zmožna izpolniti pristopna merila;

| 29. | ugotavlja, da je Unija sčasoma razvila odnose z državami in regionalnimi organizacijami, ki imajo različne pogodbene in pravne podlage, nekateri med njimi pa veljajo za "strateške"; opaža, da ni jasne formule, s katero bi bilo mogoče določiti, koga izbere Unija za strateškega partnerja, in da se Evropskega parlamenta pri sprejemanju teh odločitev niti ne obvesti niti ne vpraša za nasvet; ugotavlja, da lahko uporaba resničnih in odgovornih dvostranskih odnosov pomembno okrepi zunanjo politiko EU tako na regionalni ravni kot v večstranskih forumih ter da je zato treba natančno razmisliti o izbiri strateških partnerjev, pri tem pa upoštevati vrednote in strateške cilje, ki jih želi Unija zastopati; |
| --- | --- |

29.

ugotavlja, da je Unija sčasoma razvila odnose z državami in regionalnimi organizacijami, ki imajo različne pogodbene in pravne podlage, nekateri med njimi pa veljajo za "strateške"; opaža, da ni jasne formule, s katero bi bilo mogoče določiti, koga izbere Unija za strateškega partnerja, in da se Evropskega parlamenta pri sprejemanju teh odločitev niti ne obvesti niti ne vpraša za nasvet; ugotavlja, da lahko uporaba resničnih in odgovornih dvostranskih odnosov pomembno okrepi zunanjo politiko EU tako na regionalni ravni kot v večstranskih forumih ter da je zato treba natančno razmisliti o izbiri strateških partnerjev, pri tem pa upoštevati vrednote in strateške cilje, ki jih želi Unija zastopati;

| 30. | zato meni, da je treba prihodnje odločitve o strateških partnerjih pozorno uokviriti v skladu s prednostnimi nalogami zunanje politike Unije glede določene države ali regije oziroma v mednarodnih forumih in da je treba ustrezno pretehtati možnost prekinitve partnerstev, ki zastarajo ali imajo nasprotne učinke od želenih; zato poziva k nadaljnjim pogovorom s Parlamentom v zvezi z razpravo Evropskega sveta o strateških partnerstvih, ki je potekala septembra 2010, in k rednemu obveščanju Parlamenta pred odločitvami o prihodnjih partnerstvih, še zlasti kadar tovrstna partnerstva prejemajo finančno podporo iz proračuna Unije ali prinašajo tesnejše pogodbeno razmerje z EU; |
| --- | --- |

30.

zato meni, da je treba prihodnje odločitve o strateških partnerjih pozorno uokviriti v skladu s prednostnimi nalogami zunanje politike Unije glede določene države ali regije oziroma v mednarodnih forumih in da je treba ustrezno pretehtati možnost prekinitve partnerstev, ki zastarajo ali imajo nasprotne učinke od želenih; zato poziva k nadaljnjim pogovorom s Parlamentom v zvezi z razpravo Evropskega sveta o strateških partnerstvih, ki je potekala septembra 2010, in k rednemu obveščanju Parlamenta pred odločitvami o prihodnjih partnerstvih, še zlasti kadar tovrstna partnerstva prejemajo finančno podporo iz proračuna Unije ali prinašajo tesnejše pogodbeno razmerje z EU;

| 31. | meni, da je pomembno osredotočiti omejena sredstva Unije na strateške prednostne naloge, najprej na izzive, ki so bliže domu, zlasti v državah širitve in sosedstvu, nato pa navzven v koncentričnih krogih, ter po potrebi vključiti vlogo in relativni vpliv regionalnih organizacij, če želi Unija učinkovito zagotavljati mir, varnost in družbeno-gospodarski razvoj državljanom v zelo konkurenčni, spreminjajoči se in nepredvidljivi mednarodni politični ureditvi; |
| --- | --- |

31.

meni, da je pomembno osredotočiti omejena sredstva Unije na strateške prednostne naloge, najprej na izzive, ki so bliže domu, zlasti v državah širitve in sosedstvu, nato pa navzven v koncentričnih krogih, ter po potrebi vključiti vlogo in relativni vpliv regionalnih organizacij, če želi Unija učinkovito zagotavljati mir, varnost in družbeno-gospodarski razvoj državljanom v zelo konkurenčni, spreminjajoči se in nepredvidljivi mednarodni politični ureditvi;

| 32. | meni, da bo Unija s spoštovanjem zavez v okviru širitve in z dokazovanjem odgovornosti za sosedstvo okrepila verodostojnost svojega svetovnega dosega; potrjuje zavezo EU za učinkovito večstranskost s sistemom Združenih narodov v središču in poudarja pomen sodelovanja z drugimi mednarodnimi partnerji pri odzivanju na mednarodne krize, grožnje in izzive; |
| --- | --- |

32.

meni, da bo Unija s spoštovanjem zavez v okviru širitve in z dokazovanjem odgovornosti za sosedstvo okrepila verodostojnost svojega svetovnega dosega; potrjuje zavezo EU za učinkovito večstranskost s sistemom Združenih narodov v središču in poudarja pomen sodelovanja z drugimi mednarodnimi partnerji pri odzivanju na mednarodne krize, grožnje in izzive;

Zahodni Balkan

| 33. | podpira strategije EU za Zahodni Balkan, vključno z možnostjo širitve EU, ki spodbujajo demokratizacijo, stabilizacijo, mirno reševanje sporov in družbeno-gospodarsko modernizacijo tako posameznih držav kot celotne regije; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da politična nestabilnost, šibkost institucij, razširjena korupcija, organizirani kriminal ter nerešena regionalna in dvostranska vprašanja ovirajo nadaljnji napredek nekaterih držav pri vključevanju v EU; zato poziva EU, naj v skladu z Ustanovno listino ZN odločneje obravnava ta vprašanja v procesu povezovanja ter okrepi osrednjo vlogo v tej regiji; |
| --- | --- |

33.

podpira strategije EU za Zahodni Balkan, vključno z možnostjo širitve EU, ki spodbujajo demokratizacijo, stabilizacijo, mirno reševanje sporov in družbeno-gospodarsko modernizacijo tako posameznih držav kot celotne regije; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da politična nestabilnost, šibkost institucij, razširjena korupcija, organizirani kriminal ter nerešena regionalna in dvostranska vprašanja ovirajo nadaljnji napredek nekaterih držav pri vključevanju v EU; zato poziva EU, naj v skladu z Ustanovno listino ZN odločneje obravnava ta vprašanja v procesu povezovanja ter okrepi osrednjo vlogo v tej regiji;

| 34. | ponovno zagotavlja podporo izboljšanju pristopnega procesa zahodnega Balkana, in sicer s povečanjem ciljne usmerjenosti, preglednosti in vzajemne odgovornosti ter z uvedbo jasnih kazalnikov; poziva EU, naj si ponovno, prepričljivo in resno prizadeva za oživitev procesa širitve ter naj v svoji politiki širitve še naprej prednostno obravnava pogoje, kot so: konstruktiven politični dialog, dobri sosedski odnosi, gospodarski razvoj, utrditev pravne države, vključno z zagotavljanjem svobode izražanja ter spoštovanja pravic pripadnikov narodnih manjšin, učinkovit boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, krepitev učinkovitosti in neodvisnosti sodstva, izboljšanje upravnih zmogljivosti pri izvajanju zakonodaje, povezane z evropskim pravnim redom, reševanje medetničnih in medverskih konfliktov, rešitev problematike beguncev in razseljenih oseb ter reševanje odprtih dvostranskih in regionalnih vprašanj; |
| --- | --- |

34.

ponovno zagotavlja podporo izboljšanju pristopnega procesa zahodnega Balkana, in sicer s povečanjem ciljne usmerjenosti, preglednosti in vzajemne odgovornosti ter z uvedbo jasnih kazalnikov; poziva EU, naj si ponovno, prepričljivo in resno prizadeva za oživitev procesa širitve ter naj v svoji politiki širitve še naprej prednostno obravnava pogoje, kot so: konstruktiven politični dialog, dobri sosedski odnosi, gospodarski razvoj, utrditev pravne države, vključno z zagotavljanjem svobode izražanja ter spoštovanja pravic pripadnikov narodnih manjšin, učinkovit boj proti korupciji in organiziranemu kriminalu, krepitev učinkovitosti in neodvisnosti sodstva, izboljšanje upravnih zmogljivosti pri izvajanju zakonodaje, povezane z evropskim pravnim redom, reševanje medetničnih in medverskih konfliktov, rešitev problematike beguncev in razseljenih oseb ter reševanje odprtih dvostranskih in regionalnih vprašanj;

| 35. | poleg tega meni, da je za zunanjo politiko EU v regiji, v kateri so nedavno potekali medetnični oboroženi spopadi, ključnega pomena, da spodbuja ozračje strpnosti, spoštovanja pravic pripadnikov manjšin ter protidiskriminacijske politike in zakonodaje, dobrih sosedskih odnosov, regionalnega sodelovanja, med drugim z bolj povezanimi izobraževalnimi sistemi (medregijska izmenjava študentov), in znanstvenega sodelovanja, kar so osnovni pogoji za stabilnost v Evropi in sredstva za lažjo spravo; |
| --- | --- |

35.

poleg tega meni, da je za zunanjo politiko EU v regiji, v kateri so nedavno potekali medetnični oboroženi spopadi, ključnega pomena, da spodbuja ozračje strpnosti, spoštovanja pravic pripadnikov manjšin ter protidiskriminacijske politike in zakonodaje, dobrih sosedskih odnosov, regionalnega sodelovanja, med drugim z bolj povezanimi izobraževalnimi sistemi (medregijska izmenjava študentov), in znanstvenega sodelovanja, kar so osnovni pogoji za stabilnost v Evropi in sredstva za lažjo spravo;

| 36. | pozdravlja preoblikovanje misije EULEX ter njeno preusmeritev na pravno državo in izvršilna pooblastila; pričakuje, da bo v polnem obsegu delovala na celotnem ozemlju Kosova, vključno s severnim delom, in okrepila boj proti korupciji na vseh ravneh, tudi organiziranemu kriminalu; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja preoblikovanje misije EULEX ter njeno preusmeritev na pravno državo in izvršilna pooblastila; pričakuje, da bo v polnem obsegu delovala na celotnem ozemlju Kosova, vključno s severnim delom, in okrepila boj proti korupciji na vseh ravneh, tudi organiziranemu kriminalu;

Turčija

| 37. | pozdravlja pozitivno agendo Komisije glede odnosov med EU in Turčijo; je zaskrbljen zaradi stanja na številnih področjih, zlasti kar zadeva svobodo izražanja, načela pravne države, pravice žensk v Turčiji, počasen napredek pri novi civilni ustavi in polarizacijo turške družbe; spodbuja Turčijo, naj pospeši reformni proces; poudarja, da je Turčija država kandidatka in obenem tudi pomembna strateška partnerica ter zaveznica Nata; zato poziva k okrepitvi obstoječega političnega dialoga s Turčijo o zunanjepolitičnih izbirah in ciljih v skupnem interesu; poudarja, kako pomembno je spodbujati Turčijo, naj svojo zunanjo politiko izvaja v okviru dobrih sosedskih odnosov, tesnega dialoga in usklajevanja z Evropsko unijo ter tako ustvari koristne sinergije in okrepi potencial za pozitiven vpliv, zlasti ko gre za podporo procesu reforme v arabskem svetu; upa, da se bodo pogoji za odpiranje novih poglavij v pogajanjih o članstvu izboljšali (npr. z ratifikacijo in izvajanjem protokola iz Ankare); |
| --- | --- |

37.

pozdravlja pozitivno agendo Komisije glede odnosov med EU in Turčijo; je zaskrbljen zaradi stanja na številnih področjih, zlasti kar zadeva svobodo izražanja, načela pravne države, pravice žensk v Turčiji, počasen napredek pri novi civilni ustavi in polarizacijo turške družbe; spodbuja Turčijo, naj pospeši reformni proces; poudarja, da je Turčija država kandidatka in obenem tudi pomembna strateška partnerica ter zaveznica Nata; zato poziva k okrepitvi obstoječega političnega dialoga s Turčijo o zunanjepolitičnih izbirah in ciljih v skupnem interesu; poudarja, kako pomembno je spodbujati Turčijo, naj svojo zunanjo politiko izvaja v okviru dobrih sosedskih odnosov, tesnega dialoga in usklajevanja z Evropsko unijo ter tako ustvari koristne sinergije in okrepi potencial za pozitiven vpliv, zlasti ko gre za podporo procesu reforme v arabskem svetu; upa, da se bodo pogoji za odpiranje novih poglavij v pogajanjih o članstvu izboljšali (npr. z ratifikacijo in izvajanjem protokola iz Ankare);

Južno sosedstvo in Bližnji vzhod

| 38. | poziva k popolnemu izvajanju osnovnih načel novega pristopa evropske sosedske politike (ESP), kot je opredeljen v skupnem sporočilu visoke predstavnice/podpredsednice in Komisije z dne 25. maja 2011, zlasti načel "več za več", razlikovanja in vzajemne odgovornosti ter "partnerstva z družbo", ter k popolni usklajenosti pomoči Unije s tem novim pristopom; opozarja, da so v skupnem sporočilu "Uresničevanje zavez v okviru nove evropske sosedske politike" z dne 15. maja 2012 navedeni naslednji izzivi, s katerimi se srečujejo države v regiji: trajnostna demokracija, vključujoč gospodarski razvoj in rast, mobilnost, regionalno sodelovanje in načela pravne države; |
| --- | --- |

38.

poziva k popolnemu izvajanju osnovnih načel novega pristopa evropske sosedske politike (ESP), kot je opredeljen v skupnem sporočilu visoke predstavnice/podpredsednice in Komisije z dne 25. maja 2011, zlasti načel "več za več", razlikovanja in vzajemne odgovornosti ter "partnerstva z družbo", ter k popolni usklajenosti pomoči Unije s tem novim pristopom; opozarja, da so v skupnem sporočilu "Uresničevanje zavez v okviru nove evropske sosedske politike" z dne 15. maja 2012 navedeni naslednji izzivi, s katerimi se srečujejo države v regiji: trajnostna demokracija, vključujoč gospodarski razvoj in rast, mobilnost, regionalno sodelovanje in načela pravne države;

| 39. | opozarja, da je južno sosedstvo bistvenega pomena za Evropsko unijo, poudarja potrebo po krepitvi partnerstva med EU ter državami ter družbami iz sosedstva pri podpiranju prehoda k utrjenim demokracijam ter poziva, naj se vzpostavi boljše ravnovesje v odzivu EU na arabsko pomlad med izvajanjem tržno usmerjenega pristopa na eni strani ter humanističnih in socialnih pristopov na drugi; zato poziva, naj se večji poudarek nameni človekovim pravicam, pravni državi, zaposlovanju (zlasti brezposelnosti mladih), izobraževanju, usposabljanju in regionalnemu razvoju, da bi tako pomagali ublažiti trenutno družbeno in gospodarsko krizo v teh državah ter da bi zagotovili potrebno pomoč za krepitev dobrega upravljanja in podporo demokratičnim političnim reformam ter družbenemu in gospodarskemu razvoju; prav tako poudarja, kako pomembno je podpirati vzpostavljanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovito javno upravo, tudi v parlamentih teh držav, neodvisen sodni sistem, krepitev organizacij civilne družbe in neodvisnih medijev ter oblikovanje pluralističnih političnih strank v kolikor mogoče sekularnem sistemu, v katerem se v celoti spoštujejo pravice žensk in kjer so vidne precejšnje izboljšave pri glavnih temeljnih pravicah, kot je svoboda veroizpovedi, v individualnih, skupnih, javnih, zasebnih in institucionalnih vidikih; |
| --- | --- |

39.

opozarja, da je južno sosedstvo bistvenega pomena za Evropsko unijo, poudarja potrebo po krepitvi partnerstva med EU ter državami ter družbami iz sosedstva pri podpiranju prehoda k utrjenim demokracijam ter poziva, naj se vzpostavi boljše ravnovesje v odzivu EU na arabsko pomlad med izvajanjem tržno usmerjenega pristopa na eni strani ter humanističnih in socialnih pristopov na drugi; zato poziva, naj se večji poudarek nameni človekovim pravicam, pravni državi, zaposlovanju (zlasti brezposelnosti mladih), izobraževanju, usposabljanju in regionalnemu razvoju, da bi tako pomagali ublažiti trenutno družbeno in gospodarsko krizo v teh državah ter da bi zagotovili potrebno pomoč za krepitev dobrega upravljanja in podporo demokratičnim političnim reformam ter družbenemu in gospodarskemu razvoju; prav tako poudarja, kako pomembno je podpirati vzpostavljanje institucionalnih zmogljivosti in učinkovito javno upravo, tudi v parlamentih teh držav, neodvisen sodni sistem, krepitev organizacij civilne družbe in neodvisnih medijev ter oblikovanje pluralističnih političnih strank v kolikor mogoče sekularnem sistemu, v katerem se v celoti spoštujejo pravice žensk in kjer so vidne precejšnje izboljšave pri glavnih temeljnih pravicah, kot je svoboda veroizpovedi, v individualnih, skupnih, javnih, zasebnih in institucionalnih vidikih;

| 40. | ponavlja, da morajo gospodarski, politični, socialni, kulturni ali kakršni koli drugi odnosi med EU in državami evropske sosedske politike temeljiti na enakem obravnavanju, solidarnosti, dialogu in spoštovanju posebnih razlik in lastnosti vsake države; |
| --- | --- |

40.

ponavlja, da morajo gospodarski, politični, socialni, kulturni ali kakršni koli drugi odnosi med EU in državami evropske sosedske politike temeljiti na enakem obravnavanju, solidarnosti, dialogu in spoštovanju posebnih razlik in lastnosti vsake države;

| 41. | meni, da mora ocenjevanje splošnega napredka partnerskih držav temeljiti na vzajemni preglednosti in stopnji zavezanosti k reformi ter jasno opredeljenih in skupaj dogovorjenih primerjalnih merilih, ki določajo časovne okvire za izvajanje reform iz akcijskih načrtov; ta primerjalna merila morajo biti osnova za redno in, če je to mogoče, skupno spremljanje in ocenjevanje, ki vključuje polno sodelovanje civilne družbe, da bi zagotovili učinkovito in pregledno izvajanje politik; |
| --- | --- |

41.

meni, da mora ocenjevanje splošnega napredka partnerskih držav temeljiti na vzajemni preglednosti in stopnji zavezanosti k reformi ter jasno opredeljenih in skupaj dogovorjenih primerjalnih merilih, ki določajo časovne okvire za izvajanje reform iz akcijskih načrtov; ta primerjalna merila morajo biti osnova za redno in, če je to mogoče, skupno spremljanje in ocenjevanje, ki vključuje polno sodelovanje civilne družbe, da bi zagotovili učinkovito in pregledno izvajanje politik;

| 42. | poudarja pomen Unije za Sredozemlje, saj gre za instrument za institucionalizacijo odnosov z južnim sosedstvom; poudarja, da je treba premagati ohromitev, v kateri se je znašla organizacija; pozdravlja spremembe v zvezi z evropskim sopredsedovanjem in upa, da bo dinamičnost novega generalnega sekretarja pospešila opredeljene projekte; |
| --- | --- |

42.

poudarja pomen Unije za Sredozemlje, saj gre za instrument za institucionalizacijo odnosov z južnim sosedstvom; poudarja, da je treba premagati ohromitev, v kateri se je znašla organizacija; pozdravlja spremembe v zvezi z evropskim sopredsedovanjem in upa, da bo dinamičnost novega generalnega sekretarja pospešila opredeljene projekte;

| 43. | opozarja na zavezo EU k bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu in njeno podporo rešitvi z obstojem dveh držav, z državo Izrael in neodvisno, demokratično, sosednjo in preživetja sposobno državo Palestino, ki živita ena ob drugi v miru in varnosti; |
| --- | --- |

43.

opozarja na zavezo EU k bližnjevzhodnemu mirovnemu procesu in njeno podporo rešitvi z obstojem dveh držav, z državo Izrael in neodvisno, demokratično, sosednjo in preživetja sposobno državo Palestino, ki živita ena ob drugi v miru in varnosti;

| 44. | opozarja, da je rešitev spora na Bližnjem vzhodu temeljni interes Evropske unije, strank samih in širše regije. zato poudarja, da je napredek pri mirovnem procesu še toliko nujnejši zaradi sedanjih sprememb v arabskem svetu; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da je rešitev spora na Bližnjem vzhodu temeljni interes Evropske unije, strank samih in širše regije. zato poudarja, da je napredek pri mirovnem procesu še toliko nujnejši zaradi sedanjih sprememb v arabskem svetu;

Iran

| 45. | podpira dvotirni pristop Sveta, ki je namenjen iskanju diplomatske rešitve, kot edini primeren pristop v primeru iranskega jedrskega vprašanja; opozarja, da sankcije niso same sebi namen; poziva skupino držav EU3+3 in Iran, naj nadaljujejo sodelovanje za pogajalsko mizo, pogajalce pa, naj dosežejo sporazum; opozarja, da ima Iran v skladu z osrednjim načelom Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja pravico do bogatenja urana v miroljubne namene in do tehnične pomoči za uresničitev tega cilja; je zaskrbljen, da bi utegnilo priti do vojaškega posredovanja, zato poziva vse strani, naj poiščejo miroljubno rešitev, ter poziva Iran, naj spoštuje Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja in resolucije OZN ter popolnoma sodeluje z Mednarodno agencijo za atomsko energijo; |
| --- | --- |

45.

podpira dvotirni pristop Sveta, ki je namenjen iskanju diplomatske rešitve, kot edini primeren pristop v primeru iranskega jedrskega vprašanja; opozarja, da sankcije niso same sebi namen; poziva skupino držav EU3+3 in Iran, naj nadaljujejo sodelovanje za pogajalsko mizo, pogajalce pa, naj dosežejo sporazum; opozarja, da ima Iran v skladu z osrednjim načelom Pogodbe o neširjenju jedrskega orožja pravico do bogatenja urana v miroljubne namene in do tehnične pomoči za uresničitev tega cilja; je zaskrbljen, da bi utegnilo priti do vojaškega posredovanja, zato poziva vse strani, naj poiščejo miroljubno rešitev, ter poziva Iran, naj spoštuje Pogodbo o neširjenju jedrskega orožja in resolucije OZN ter popolnoma sodeluje z Mednarodno agencijo za atomsko energijo;

| 46. | prav tako poziva Svet, naj razmisli o pozitivnih ukrepih, če se Iran zaveže, da bo omejil bogatenje urana na manj kot 5 %, izvozil vse zaloge urana nad to stopnjo za predelavo v gorivne palice za civilne jedrske namene in popolnoma razkril vse vidike svojega jedrskega programa Mednarodni agenciji za atomsko energijo (IAEA), tako da se bo ta lahko prepričala v popolnoma civilne namene iranskega jedrskega programa; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj ponovno obudita diplomatsko delovanje v zvezi z drugimi vprašanji obojestranskega interesa za EU in Iran, kot so regionalna varnost, človekove pravice ter razmere v Siriji, Afganistanu, Iraku in Perzijskem zalivu; poziva Iran, naj igra dejavno vlogo pri regionalni varnosti; |
| --- | --- |

46.

prav tako poziva Svet, naj razmisli o pozitivnih ukrepih, če se Iran zaveže, da bo omejil bogatenje urana na manj kot 5 %, izvozil vse zaloge urana nad to stopnjo za predelavo v gorivne palice za civilne jedrske namene in popolnoma razkril vse vidike svojega jedrskega programa Mednarodni agenciji za atomsko energijo (IAEA), tako da se bo ta lahko prepričala v popolnoma civilne namene iranskega jedrskega programa; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj ponovno obudita diplomatsko delovanje v zvezi z drugimi vprašanji obojestranskega interesa za EU in Iran, kot so regionalna varnost, človekove pravice ter razmere v Siriji, Afganistanu, Iraku in Perzijskem zalivu; poziva Iran, naj igra dejavno vlogo pri regionalni varnosti;

| 47. | zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj odločno zahtevata, da Iran spoštuje človekove pravice; poudarja, da mora politika EU do Irana izražati solidarnost z vsemi, ki se upirajo zatiranju ter se borijo za osnovne svoboščine in demokracijo; vztraja, da bi lahko prisotnost EU na ozemlju zagotovila, da države članice in EU ustrezno ocenjujejo razvoj na vseh področjih in komunicirajo z iranskimi oblastmi; meni, da je odprtje delegacije EU v Teheranu v ustreznem trenutku mogoče; |
| --- | --- |

47.

zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj odločno zahtevata, da Iran spoštuje človekove pravice; poudarja, da mora politika EU do Irana izražati solidarnost z vsemi, ki se upirajo zatiranju ter se borijo za osnovne svoboščine in demokracijo; vztraja, da bi lahko prisotnost EU na ozemlju zagotovila, da države članice in EU ustrezno ocenjujejo razvoj na vseh področjih in komunicirajo z iranskimi oblastmi; meni, da je odprtje delegacije EU v Teheranu v ustreznem trenutku mogoče;

Libija

| 48. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi hitro napotitev zadostnega števila osebja in institucionalnega strokovnega znanja v Libijo, da se ji pomaga zadovoljiti njene potrebe in odgovori na njene zahteve na področjih krepitve zmogljivosti, upravljanja, civilne družbe in razvoja; poziva EU, naj podpre demokratični prehod v Libiji na vseh področjih, visoko predstavnico/podpredsednico pa, naj zagotovi, da države članice delujejo usklajeno ter v skladu z načeli in vrednotami EU ter strateškimi interesi pri izpolnjevanju potreb in zahtev Libije; |
| --- | --- |

48.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi hitro napotitev zadostnega števila osebja in institucionalnega strokovnega znanja v Libijo, da se ji pomaga zadovoljiti njene potrebe in odgovori na njene zahteve na področjih krepitve zmogljivosti, upravljanja, civilne družbe in razvoja; poziva EU, naj podpre demokratični prehod v Libiji na vseh področjih, visoko predstavnico/podpredsednico pa, naj zagotovi, da države članice delujejo usklajeno ter v skladu z načeli in vrednotami EU ter strateškimi interesi pri izpolnjevanju potreb in zahtev Libije;

Sirija

| 49. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Svet in države članice, naj si prizadevajo za rešitev krize v Siriji; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi, da države članice delujejo enotno in usklajeno v Varnostnem svetu Združenih narodov, ki je primeren forum za razpravo o morebitnem mednarodnem posredovanju in s strani Združenih narodov podprtem posredovanju v Siriji; poleg tega poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj okrepi prizadevanja za diplomatski pritisk na Rusijo in Kitajsko, da odpravita zastoj v zvezi s Sirijo v Varnostnem svetu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj raziščeta vse možnosti za zagotovitev in povečanje humanitarne pomoči za odziv na potrebe v sosednjih državah, ki jih je predvsem s pritokom beguncem kriza v Siriji najbolj prizadela; |
| --- | --- |

49.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Svet in države članice, naj si prizadevajo za rešitev krize v Siriji; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj zagotovi, da države članice delujejo enotno in usklajeno v Varnostnem svetu Združenih narodov, ki je primeren forum za razpravo o morebitnem mednarodnem posredovanju in s strani Združenih narodov podprtem posredovanju v Siriji; poleg tega poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj okrepi prizadevanja za diplomatski pritisk na Rusijo in Kitajsko, da odpravita zastoj v zvezi s Sirijo v Varnostnem svetu; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj raziščeta vse možnosti za zagotovitev in povečanje humanitarne pomoči za odziv na potrebe v sosednjih državah, ki jih je predvsem s pritokom beguncem kriza v Siriji najbolj prizadela;

Vzhodno sosedstvo

| 50. | opozarja, da je vzhodno sosedstvo strateško pomembno; poziva k večjemu prizadevanju in okrepljeni politični zavezanosti k uresničevanju ciljev vzhodnega partnerstva, kot jih določajo Praška deklaracija in sklepi z vrhunskega srečanja v Varšavi, nanje pa se ponovno opozarja v skupnem sporočilu "Vzhodno partnerstvo: Časovni načrt za jesensko vrhunsko srečanje 2013" z dne 15. maja 2012, in sicer predvsem pospeševanju političnega združevanja in gospodarskega povezovanja ter izboljševanju mobilnosti državljanov v varnem in dobro upravljanem okolju; meni, da se mora Unija predvsem zavzemati za pogajanja o pridružitvenih sporazumih z vzhodnimi partnerji in sklepanje sporazumov, ki spodbujajo mobilnost s partnerstvi za mobilnost in dialogi o vizumih ter zagotavljajo stalni napredek pri sprejemanju in izvajanju reform v tesnem sodelovanju s parlamentarno skupščino EURONEST; poudarja, da mora vse odločitve spremljati ustrezna dodelitev finančnih sredstev, in zahteva napredek pri obravnavi teh vprašanj v okviru partnerstva za modernizacijo; |
| --- | --- |

50.

opozarja, da je vzhodno sosedstvo strateško pomembno; poziva k večjemu prizadevanju in okrepljeni politični zavezanosti k uresničevanju ciljev vzhodnega partnerstva, kot jih določajo Praška deklaracija in sklepi z vrhunskega srečanja v Varšavi, nanje pa se ponovno opozarja v skupnem sporočilu "Vzhodno partnerstvo: Časovni načrt za jesensko vrhunsko srečanje 2013" z dne 15. maja 2012, in sicer predvsem pospeševanju političnega združevanja in gospodarskega povezovanja ter izboljševanju mobilnosti državljanov v varnem in dobro upravljanem okolju; meni, da se mora Unija predvsem zavzemati za pogajanja o pridružitvenih sporazumih z vzhodnimi partnerji in sklepanje sporazumov, ki spodbujajo mobilnost s partnerstvi za mobilnost in dialogi o vizumih ter zagotavljajo stalni napredek pri sprejemanju in izvajanju reform v tesnem sodelovanju s parlamentarno skupščino EURONEST; poudarja, da mora vse odločitve spremljati ustrezna dodelitev finančnih sredstev, in zahteva napredek pri obravnavi teh vprašanj v okviru partnerstva za modernizacijo;

| 51. | vendar obžaluje, da pri splošnih razmerah v zvezi z demokratičnimi standardi in spoštovanjem človekovih pravic v državah vzhodnega partnerstva skoraj ni bilo napredka; poleg tega poudarja, da je popolni razvoj vzhodnega partnerstva možen šele, ko bodo rešeni vsi zamrznjeni spori; v zvezi s tem poziva k dejavnejši vključenosti EU v zadevne mirovne procese, da se začnejo izvajati verodostojne pobude za premagovanje sedanjih zastojev, olajšanje obnovitve dialoga med stranmi ter ustvarjanje pogojev za celovite in trajne rešitve; |
| --- | --- |

51.

vendar obžaluje, da pri splošnih razmerah v zvezi z demokratičnimi standardi in spoštovanjem človekovih pravic v državah vzhodnega partnerstva skoraj ni bilo napredka; poleg tega poudarja, da je popolni razvoj vzhodnega partnerstva možen šele, ko bodo rešeni vsi zamrznjeni spori; v zvezi s tem poziva k dejavnejši vključenosti EU v zadevne mirovne procese, da se začnejo izvajati verodostojne pobude za premagovanje sedanjih zastojev, olajšanje obnovitve dialoga med stranmi ter ustvarjanje pogojev za celovite in trajne rešitve;

| 52. | poziva k večjemu vključevanju EU, v sodelovanju z drugimi regionalnimi partnerji, v reševanje zamrznjenih sporov, ki potekajo na ozemljih držav vzhodnega partnerstva, zlasti premik konflikta v Južni Osetiji in Abhaziji, in v Gorskem Karabahu z mrtve točke in v celostno sodelovanje v podporo morebitnemu mirovnemu sporazumu; meni, da je lahko pridnestrski spor dober pokazatelj dobre volje regionalnih partnerjev; |
| --- | --- |

52.

poziva k večjemu vključevanju EU, v sodelovanju z drugimi regionalnimi partnerji, v reševanje zamrznjenih sporov, ki potekajo na ozemljih držav vzhodnega partnerstva, zlasti premik konflikta v Južni Osetiji in Abhaziji, in v Gorskem Karabahu z mrtve točke in v celostno sodelovanje v podporo morebitnemu mirovnemu sporazumu; meni, da je lahko pridnestrski spor dober pokazatelj dobre volje regionalnih partnerjev;

Moldavija

| 53. | pozdravlja večrazsežnostna prizadevanja Republike Moldavije, da bi se približala EU, zlasti z napredkom pri domačih političnih reformah ter s pomembnimi in pozitivnimi koraki pri pogajanjih o pridnestrskem sporu v sestavi "5 +2"; |
| --- | --- |

53.

pozdravlja večrazsežnostna prizadevanja Republike Moldavije, da bi se približala EU, zlasti z napredkom pri domačih političnih reformah ter s pomembnimi in pozitivnimi koraki pri pogajanjih o pridnestrskem sporu v sestavi "5 +2";

Ukrajina

| 54. | poudarja, da je bil sporazum med EU in Ukrajino sicer parafiran, a je mogoče njegov podpis in ratifikacijo uresničiti le, če bo Ukrajina izpolnila potrebne zahteve, torej če bo zagotovila spoštovanje pravic manjšin, začela izvajati načela pravne države, tako, da bo povečala stabilnost, neodvisnost in učinkovitost institucij, ki jih zagotavljajo, ter spoštovala pravice opozicije in prenehala pregon zoper njo, s čimer bi vzpostavila resnično pluralistično demokracijo; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj zagotovita zadostna finančna sredstva za podporo dodatnih misij za spremljanje volitev, predvidenih za prihajajoče parlamentarne volitve v Ukrajini; poziva ukrajinski parlament, naj spremeni kazenski zakonik, ki sega v čas Sovjetske zveze, da se odpravijo kazenske sankcije za nedvomno politična dejanja, ki jih storijo državni funkcionarji pri opravljanju uradne dolžnosti; |
| --- | --- |

54.

poudarja, da je bil sporazum med EU in Ukrajino sicer parafiran, a je mogoče njegov podpis in ratifikacijo uresničiti le, če bo Ukrajina izpolnila potrebne zahteve, torej če bo zagotovila spoštovanje pravic manjšin, začela izvajati načela pravne države, tako, da bo povečala stabilnost, neodvisnost in učinkovitost institucij, ki jih zagotavljajo, ter spoštovala pravice opozicije in prenehala pregon zoper njo, s čimer bi vzpostavila resnično pluralistično demokracijo; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj zagotovita zadostna finančna sredstva za podporo dodatnih misij za spremljanje volitev, predvidenih za prihajajoče parlamentarne volitve v Ukrajini; poziva ukrajinski parlament, naj spremeni kazenski zakonik, ki sega v čas Sovjetske zveze, da se odpravijo kazenske sankcije za nedvomno politična dejanja, ki jih storijo državni funkcionarji pri opravljanju uradne dolžnosti;

Belorusija

| 55. | poziva beloruske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike; zahteva, da je razvoj odnosov z beloruskimi oblastmi odvisen od napredka na področju spoštovanja načel demokracije, pravne države in človekovih pravic; opozarja, da pri dialogu med EU in Belorusijo ne more biti napredka, dokler vsi politični zaporniki ne bodo izpuščeni in rehabilitirani; obenem pozdravlja prizadevanja EU in njene delegacije v Minsku, da pomagata beloruski družbi in intenzivneje sodelujeta z njo, tudi s pomočjo "evropskega dialoga za modernizacijo", poenostavljenih postopkov za izdajo vizuma ter pogostejšega sodelovanja beloruskih državljanov v programih EU; |
| --- | --- |

55.

poziva beloruske oblasti, naj izpustijo vse politične zapornike; zahteva, da je razvoj odnosov z beloruskimi oblastmi odvisen od napredka na področju spoštovanja načel demokracije, pravne države in človekovih pravic; opozarja, da pri dialogu med EU in Belorusijo ne more biti napredka, dokler vsi politični zaporniki ne bodo izpuščeni in rehabilitirani; obenem pozdravlja prizadevanja EU in njene delegacije v Minsku, da pomagata beloruski družbi in intenzivneje sodelujeta z njo, tudi s pomočjo "evropskega dialoga za modernizacijo", poenostavljenih postopkov za izdajo vizuma ter pogostejšega sodelovanja beloruskih državljanov v programih EU;

Južni Kavkaz

| 56. | ugotavlja znaten napredek, dosežen v okviru vzhodnega partnerstva za okrepitev odnosov Evropske unije z Armenijo, Azerbajdžanom in Gruzijo; poziva k nadaljnjim korakom za poglobitev odnosov med EU in temi tremi državami z Južnega Kavkaza; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja znaten napredek, dosežen v okviru vzhodnega partnerstva za okrepitev odnosov Evropske unije z Armenijo, Azerbajdžanom in Gruzijo; poziva k nadaljnjim korakom za poglobitev odnosov med EU in temi tremi državami z Južnega Kavkaza;

Strategija za Črno morje

| 57. | poudarja strateški pomen črnomorske regije za Unijo ter ponovno poziva Komisijo in Službo za zunanje delovanje, naj izdelata strategijo za črnomorsko regijo, s katerim bi opredelili celovit in izčrpen pristop EU za obravnavo izzivov in priložnosti v tej regiji; |
| --- | --- |

57.

poudarja strateški pomen črnomorske regije za Unijo ter ponovno poziva Komisijo in Službo za zunanje delovanje, naj izdelata strategijo za črnomorsko regijo, s katerim bi opredelili celovit in izčrpen pristop EU za obravnavo izzivov in priložnosti v tej regiji;

Rusija

| 58. | podpira politiko Unije o kritičnem sodelovanju z Rusijo; šteje Rusijo za pomembno strateško partnerico in sosedo, vendar ima še naprej pomisleke o predanosti Rusije pravni državi, pluralistični demokraciji in človekovim pravicam; obžaluje zlasti stalno ustrahovanje in nadlegovanje predstavnikov opozicijskih sil in nevladnih organizacij in odvzemanje njihove prostosti, nedavno sprejetje zakona o financiranju nevladnih organizacij ter vse večji pritisk na svobodne in neodvisne medije; v zvezi s tem poziva EU, naj ostane dosledna pri zahtevah, da morajo ruske oblasti izpolniti svoje obveznosti članice Sveta Evrope in OVSE; poudarja, da bi bila krepitev pravne države na vseh področjih javnega življenja v Rusiji, tudi na gospodarskem področju, konstruktiven odgovor na čedalje večje nezadovoljstvo številnih ruskih državljanov in je potrebna za vzpostavitev pristnega in konstruktivnega partnerstva med EU in Rusijo; poudarja, da je EU pripravljena prispevati k partnerstvu za modernizacijo in k nasledniku sedanjega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je vezan na napredek Rusije na področju človekovih pravic, pravne države in pluralistične demokracije; |
| --- | --- |

58.

podpira politiko Unije o kritičnem sodelovanju z Rusijo; šteje Rusijo za pomembno strateško partnerico in sosedo, vendar ima še naprej pomisleke o predanosti Rusije pravni državi, pluralistični demokraciji in človekovim pravicam; obžaluje zlasti stalno ustrahovanje in nadlegovanje predstavnikov opozicijskih sil in nevladnih organizacij in odvzemanje njihove prostosti, nedavno sprejetje zakona o financiranju nevladnih organizacij ter vse večji pritisk na svobodne in neodvisne medije; v zvezi s tem poziva EU, naj ostane dosledna pri zahtevah, da morajo ruske oblasti izpolniti svoje obveznosti članice Sveta Evrope in OVSE; poudarja, da bi bila krepitev pravne države na vseh področjih javnega življenja v Rusiji, tudi na gospodarskem področju, konstruktiven odgovor na čedalje večje nezadovoljstvo številnih ruskih državljanov in je potrebna za vzpostavitev pristnega in konstruktivnega partnerstva med EU in Rusijo; poudarja, da je EU pripravljena prispevati k partnerstvu za modernizacijo in k nasledniku sedanjega sporazuma o partnerstvu in sodelovanju, ki je vezan na napredek Rusije na področju človekovih pravic, pravne države in pluralistične demokracije;

| 59. | meni, da je nedavna obsodba treh članic feministične pank skupine Pussy Riot na dve leti v kazenski koloniji zaradi „huliganstva na podlagi verskega sovraštva“ del ukrepov proti političnim nesoglasjem in opozicijskim silam, ki še bolj krči ruski demokratični prostor in močno škoduje verodostojnosti ruskega pravnega sistema; odločno obsoja to politično motivirano sodbo in pričakuje, da bo obsodba po pritožbi razveljavljena, članice skupine Pussy Riot pa izpuščene; |
| --- | --- |

59.

meni, da je nedavna obsodba treh članic feministične pank skupine Pussy Riot na dve leti v kazenski koloniji zaradi „huliganstva na podlagi verskega sovraštva“ del ukrepov proti političnim nesoglasjem in opozicijskim silam, ki še bolj krči ruski demokratični prostor in močno škoduje verodostojnosti ruskega pravnega sistema; odločno obsoja to politično motivirano sodbo in pričakuje, da bo obsodba po pritožbi razveljavljena, članice skupine Pussy Riot pa izpuščene;

| 60. | meni, da bi bila najboljša podlaga za tesnejše partnerstvo ambiciozen in celovit nov sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki bi vključeval poglavja o političnem dialogu, trgovini in naložbah, sodelovanju na področju energetike, dialogu o človekovih pravicah ter področjih pravosodja, svobode in varnosti; poudarja potrebo po vzpostavitvi resničnega partnerstva med družbama EU in Rusije ter v zvezi s tem pozdravlja napredek, dosežen pri izvajanju "skupnih korakov k potovanju brez vizumov", o katerih sta se dogovorili EU in Rusija; |
| --- | --- |

60.

meni, da bi bila najboljša podlaga za tesnejše partnerstvo ambiciozen in celovit nov sporazum o partnerstvu in sodelovanju, ki bi vključeval poglavja o političnem dialogu, trgovini in naložbah, sodelovanju na področju energetike, dialogu o človekovih pravicah ter področjih pravosodja, svobode in varnosti; poudarja potrebo po vzpostavitvi resničnega partnerstva med družbama EU in Rusije ter v zvezi s tem pozdravlja napredek, dosežen pri izvajanju "skupnih korakov k potovanju brez vizumov", o katerih sta se dogovorili EU in Rusija;

| 61. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj sodelujeta z Rusijo in Kitajsko, da se premagajo razhajanja, tudi v Varnostnem svetu Združenih narodov, pri ocenjevanju razmer v Siriji s skupnim ciljem prekiniti krog nasilja, preprečiti državljansko vojno in najti trajno mirno rešitev v Siriji; pozdravlja sodelovanje z Rusijo pri pogajanjih skupine držav EU3 + 3 z Iranom, da se Iranu prepreči pridobitev jedrskega orožja; |
| --- | --- |

61.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Svet, naj sodelujeta z Rusijo in Kitajsko, da se premagajo razhajanja, tudi v Varnostnem svetu Združenih narodov, pri ocenjevanju razmer v Siriji s skupnim ciljem prekiniti krog nasilja, preprečiti državljansko vojno in najti trajno mirno rešitev v Siriji; pozdravlja sodelovanje z Rusijo pri pogajanjih skupine držav EU3 + 3 z Iranom, da se Iranu prepreči pridobitev jedrskega orožja;

| 62. | poziva Rusijo, naj poveča stabilnost, politično sodelovanje in gospodarski razvoj, obenem pa spoštuje suverene pravice posamezne strani, da določi svojo varnostno ureditev; poziva Rusijo, naj spoštuje ozemeljsko in ustavno celovitost regionalnih sosed ter se pridruži mednarodnemu soglasju v Združenih narodih glede nastajajoče demokracije; |
| --- | --- |

62.

poziva Rusijo, naj poveča stabilnost, politično sodelovanje in gospodarski razvoj, obenem pa spoštuje suverene pravice posamezne strani, da določi svojo varnostno ureditev; poziva Rusijo, naj spoštuje ozemeljsko in ustavno celovitost regionalnih sosed ter se pridruži mednarodnemu soglasju v Združenih narodih glede nastajajoče demokracije;

| 63. | poudarja, da si je treba, medtem ko države članice povezujejo in združujejo nacionalne trge z naložbami v infrastrukturo in sprejemanjem skupnih predpisov, nenehno prizadevati za sodelovanje z Rusijo, da bi opredelili ustvarjalne in vzajemno sprejemljive ukrepe za zmanjševanje razhajanj med tema dvema energetskima trgoma; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da si je treba, medtem ko države članice povezujejo in združujejo nacionalne trge z naložbami v infrastrukturo in sprejemanjem skupnih predpisov, nenehno prizadevati za sodelovanje z Rusijo, da bi opredelili ustvarjalne in vzajemno sprejemljive ukrepe za zmanjševanje razhajanj med tema dvema energetskima trgoma;

| 64. | je zaskrbljen zaradi nedavne prekomerne militarizacije območja Kaliningrada, ki povzroča vse večjo negotovost okrog območja EU; |
| --- | --- |

64.

je zaskrbljen zaradi nedavne prekomerne militarizacije območja Kaliningrada, ki povzroča vse večjo negotovost okrog območja EU;

Osrednja Azija

| 65. | podpira regionalni pristop v osrednji Aziji, ki ga spodbuja EU in je ključnega pomena za spopadanje z regionalno razsežnostjo problematike, ki vključuje organizirani kriminal, trgovanje s prepovedanimi drogami, radioaktivnimi materiali in ljudmi, terorizem, naravne okoljske nesreče in okoljske nesreče, ki jih povzroči človek, ter upravljanje vodnih in energetskih virov; vseeno obžaluje, da ni bil dosežen večji napredek, kar je samo delno posledica omejenih finančnih sredstev, ki so na voljo; zato zahteva, da mora biti tovrstno delovanje odločno in odvisno od napredka ("več za več") pri demokratizaciji, človekovih pravicah, dobrem upravljanju, trajnostnem družbeno-gospodarskem razvoju, pravni državi in boju proti korupciji; poudarja, da regionalni pristop ne sme spodkopati posameznih spodbud za naprednejše države; ugotavlja, da ima strategija EU za sodelovanje z osrednjo Azijo sedem prednostnih nalog, vendar so zagotovljena sredstva preveč omejena, da bi imela vpliv na vsa področja politike; poziva EU, naj bolje opredeli prednostne naloge v skladu z razpoložljivimi sredstvi; opozarja na pomen te regije v smislu gospodarskega sodelovanja, energije in varnosti, vendar poudarja, da je pomembno zagotoviti, da razvoj sodelovanja ne bo podrejen tem interesom; kljub temu poudarja pomen dialoga med EU in državami osrednje Azije o regionalnih varnostnih vprašanjih, zlasti kar zadeva položaj v Afganistanu ter morebitno zaostritev odnosov med Uzbekistanom in Tadžikistanom; predlaga EU, naj preuči možnosti združevanja virov z državami članicami, ki so dejavne v regiji; |
| --- | --- |

65.

podpira regionalni pristop v osrednji Aziji, ki ga spodbuja EU in je ključnega pomena za spopadanje z regionalno razsežnostjo problematike, ki vključuje organizirani kriminal, trgovanje s prepovedanimi drogami, radioaktivnimi materiali in ljudmi, terorizem, naravne okoljske nesreče in okoljske nesreče, ki jih povzroči človek, ter upravljanje vodnih in energetskih virov; vseeno obžaluje, da ni bil dosežen večji napredek, kar je samo delno posledica omejenih finančnih sredstev, ki so na voljo; zato zahteva, da mora biti tovrstno delovanje odločno in odvisno od napredka ("več za več") pri demokratizaciji, človekovih pravicah, dobrem upravljanju, trajnostnem družbeno-gospodarskem razvoju, pravni državi in boju proti korupciji; poudarja, da regionalni pristop ne sme spodkopati posameznih spodbud za naprednejše države; ugotavlja, da ima strategija EU za sodelovanje z osrednjo Azijo sedem prednostnih nalog, vendar so zagotovljena sredstva preveč omejena, da bi imela vpliv na vsa področja politike; poziva EU, naj bolje opredeli prednostne naloge v skladu z razpoložljivimi sredstvi; opozarja na pomen te regije v smislu gospodarskega sodelovanja, energije in varnosti, vendar poudarja, da je pomembno zagotoviti, da razvoj sodelovanja ne bo podrejen tem interesom; kljub temu poudarja pomen dialoga med EU in državami osrednje Azije o regionalnih varnostnih vprašanjih, zlasti kar zadeva položaj v Afganistanu ter morebitno zaostritev odnosov med Uzbekistanom in Tadžikistanom; predlaga EU, naj preuči možnosti združevanja virov z državami članicami, ki so dejavne v regiji;

| 66. | ugotavlja, da splošne razmere na področju človekovih pravic, pravic delavcev, pomanjkanja podpore civilni družbi ter stanja pravne države ostajajo zaskrbljujoče; poziva, naj se okrepijo dialogi o človekovih pravicah, ki naj postanejo učinkovitejši in ciljno naravnani, s tesnim sodelovanjem in udeležbo organizacij civilne družbe pri pripravljanju, spremljanju in izvajanju tovrstnih dialogov; poziva EU in visoko predstavnico/podpredsednico, naj javno spregovorita o političnih zapornikih ter zaprtih zagovornikih človekovih pravic in novinarjih ter zahtevata takojšnjo izpustitev vseh političnih zapornikov ter pravične in pregledne pravne postopke za druge; poziva k izboljšanju preglednosti pobude za pravno državo za organizacije civilne družbe in k vključitvi jasnih ciljev, ki bodo omogočali pregledno ocenjevanje izvajanja in rezultatov; |
| --- | --- |

66.

ugotavlja, da splošne razmere na področju človekovih pravic, pravic delavcev, pomanjkanja podpore civilni družbi ter stanja pravne države ostajajo zaskrbljujoče; poziva, naj se okrepijo dialogi o človekovih pravicah, ki naj postanejo učinkovitejši in ciljno naravnani, s tesnim sodelovanjem in udeležbo organizacij civilne družbe pri pripravljanju, spremljanju in izvajanju tovrstnih dialogov; poziva EU in visoko predstavnico/podpredsednico, naj javno spregovorita o političnih zapornikih ter zaprtih zagovornikih človekovih pravic in novinarjih ter zahtevata takojšnjo izpustitev vseh političnih zapornikov ter pravične in pregledne pravne postopke za druge; poziva k izboljšanju preglednosti pobude za pravno državo za organizacije civilne družbe in k vključitvi jasnih ciljev, ki bodo omogočali pregledno ocenjevanje izvajanja in rezultatov;

| 67. | ugotavlja, da so osrednjeazijske države, ki so bogate z energetskimi in drugimi naravnimi viri, potencialno pomembne za diverzifikacijo dobavnih virov in poti za EU; ugotavlja, da je EU zanesljiva potrošnica ter da morajo države proizvajalke dokazati svojo zanesljivost kot dobaviteljice državam potrošnicam in tujim vlagateljem, med drugim z vzpostavitvijo enakih konkurenčnih pogojev za nacionalne in mednarodne družbe v skladu z načeli pravne države; poziva ESZD in Komisijo, naj še naprej podpirata energetske projekte in spodbujata komunikacijo o pomembnih ciljih, kot sta južni in transkaspijski koridor, pri tem pa ne zanemarita načel dobrega upravljanja in preglednosti kot tistih elementov sodelovanja med EU in partnerskimi državami, ki prinašajo korist vsem; |
| --- | --- |

67.

ugotavlja, da so osrednjeazijske države, ki so bogate z energetskimi in drugimi naravnimi viri, potencialno pomembne za diverzifikacijo dobavnih virov in poti za EU; ugotavlja, da je EU zanesljiva potrošnica ter da morajo države proizvajalke dokazati svojo zanesljivost kot dobaviteljice državam potrošnicam in tujim vlagateljem, med drugim z vzpostavitvijo enakih konkurenčnih pogojev za nacionalne in mednarodne družbe v skladu z načeli pravne države; poziva ESZD in Komisijo, naj še naprej podpirata energetske projekte in spodbujata komunikacijo o pomembnih ciljih, kot sta južni in transkaspijski koridor, pri tem pa ne zanemarita načel dobrega upravljanja in preglednosti kot tistih elementov sodelovanja med EU in partnerskimi državami, ki prinašajo korist vsem;

| 68. | poudarja, da sta izkoriščanje in upravljanje naravnih virov, zlasti kar zadeva vodo, v tej regiji še vedno predmet sporov ter vir nestabilnosti, napetosti in mogočih konfliktov; v zvezi s tem pozdravlja pobudo za vodo, ki sta jo začeli EU in osrednja Azija, vendar poziva k učinkovitejšemu in konstruktivnejšemu dialogu med goratimi državami više ob toku in državami niže ob toku, da bi se zasnovali preudarni in trajnostni načini za reševanje vprašanj vode ter sklepanje celovitih in dolgotrajnih dogovorov o souporabi vode; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da sta izkoriščanje in upravljanje naravnih virov, zlasti kar zadeva vodo, v tej regiji še vedno predmet sporov ter vir nestabilnosti, napetosti in mogočih konfliktov; v zvezi s tem pozdravlja pobudo za vodo, ki sta jo začeli EU in osrednja Azija, vendar poziva k učinkovitejšemu in konstruktivnejšemu dialogu med goratimi državami više ob toku in državami niže ob toku, da bi se zasnovali preudarni in trajnostni načini za reševanje vprašanj vode ter sklepanje celovitih in dolgotrajnih dogovorov o souporabi vode;

Afganistan

| 69. | je zaskrbljen zaradi ponovnega izbruha nasilja po neuspehu mirovnih pogajanj; poudarja pomen podregionalnega osrednjeazijskega pristopa k spopadanju s čezmejnim trgovanjem z ljudmi in blagom ter k boju proti nezakoniti proizvodnji mamil in trgovanju z njimi, saj je to glavni vir financiranja organiziranega kriminala in terorizma; poziva k boljšemu sodelovanju med državami članicami, ki sodelujejo pri misiji Natovih Mednarodnih varnostnih sil za pomoč (ISAF), da bi se zagotovila učinkovitost posredovanja; poziva k večji podpori za krepitev zmogljivosti vlade Islamske republike Afganistan in nacionalnih varnostnih sil ter k pomoči širšemu prebivalstvu pri spodbujanju kmetijskega in družbeno-gospodarskega razvoja, da bi lahko država v celoti prevzela odgovornost za varnost po zaključku prenosa notranje varnosti na afganistanske sile do konca leta 2014; |
| --- | --- |

69.

je zaskrbljen zaradi ponovnega izbruha nasilja po neuspehu mirovnih pogajanj; poudarja pomen podregionalnega osrednjeazijskega pristopa k spopadanju s čezmejnim trgovanjem z ljudmi in blagom ter k boju proti nezakoniti proizvodnji mamil in trgovanju z njimi, saj je to glavni vir financiranja organiziranega kriminala in terorizma; poziva k boljšemu sodelovanju med državami članicami, ki sodelujejo pri misiji Natovih Mednarodnih varnostnih sil za pomoč (ISAF), da bi se zagotovila učinkovitost posredovanja; poziva k večji podpori za krepitev zmogljivosti vlade Islamske republike Afganistan in nacionalnih varnostnih sil ter k pomoči širšemu prebivalstvu pri spodbujanju kmetijskega in družbeno-gospodarskega razvoja, da bi lahko država v celoti prevzela odgovornost za varnost po zaključku prenosa notranje varnosti na afganistanske sile do konca leta 2014;

| 70. | z veliko zaskrbljenostjo za prizadeto prebivalstvo ugotavlja, da vojaško posredovanje v Afganistanu ni prineslo izgradnje preživetja sposobne države z demokratičnimi strukturami in izboljšanja življenjskih razmer večine – zlasti žensk in deklet – ter ni doseglo zamenjave proizvodnje mamil z drugimi oblikami kmetijstva, temveč je namesto tega državo pahnilo v doslej največjo raven korupcije; ob upoštevanju pospešenega umika evropskih sil poziva EU in države članice, naj kot prednostno nalogo izdelajo varnostni načrt za tiste Afganistance, ki so tesno podpirali evropska prizadevanja za oblikovanje države in katerih življenje bi lahko bilo ogroženo z odhodom evropskih sil, zlasti za aktivistke; poziva ESZD, naj pošteno oceni politiko EU in držav članic v Afganistanu od leta 2001 ter do konca leta predloži realen načrt prihodnjih dejavnosti EU v regiji; |
| --- | --- |

70.

z veliko zaskrbljenostjo za prizadeto prebivalstvo ugotavlja, da vojaško posredovanje v Afganistanu ni prineslo izgradnje preživetja sposobne države z demokratičnimi strukturami in izboljšanja življenjskih razmer večine – zlasti žensk in deklet – ter ni doseglo zamenjave proizvodnje mamil z drugimi oblikami kmetijstva, temveč je namesto tega državo pahnilo v doslej največjo raven korupcije; ob upoštevanju pospešenega umika evropskih sil poziva EU in države članice, naj kot prednostno nalogo izdelajo varnostni načrt za tiste Afganistance, ki so tesno podpirali evropska prizadevanja za oblikovanje države in katerih življenje bi lahko bilo ogroženo z odhodom evropskih sil, zlasti za aktivistke; poziva ESZD, naj pošteno oceni politiko EU in držav članic v Afganistanu od leta 2001 ter do konca leta predloži realen načrt prihodnjih dejavnosti EU v regiji;

| 71. | poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju z državami, kot so Rusija, Pakistan, Indija in Iran, pri obravnavi izzivov v Afganistanu, zlasti tistih, ki so povezani s trgovino s prepovedanimi drogami, terorizmom in tveganjem prelivanja učinkov na sosednje države in regijo; |
| --- | --- |

71.

poudarja potrebo po okrepljenem sodelovanju z državami, kot so Rusija, Pakistan, Indija in Iran, pri obravnavi izzivov v Afganistanu, zlasti tistih, ki so povezani s trgovino s prepovedanimi drogami, terorizmom in tveganjem prelivanja učinkov na sosednje države in regijo;

Severna in Južna Amerika

ZDA

| 72. | je močno prepričan, da so Združene države najpomembnejši strateški partner EU; zato poziva EU, naj bo poglabljanje čezatlantskih odnosov na vseh ravneh jasna politična prednostna naloga; |
| --- | --- |

72.

je močno prepričan, da so Združene države najpomembnejši strateški partner EU; zato poziva EU, naj bo poglabljanje čezatlantskih odnosov na vseh ravneh jasna politična prednostna naloga;

| 73. | poudarja izreden pomen čezatlantskih odnosov; meni, da bi bila redna vrhovna srečanja med EU in ZDA priložnost za opredelitev skupnih ciljev in usklajevanje strategij o grožnjah in izzivih svetovnega pomena, med drugim tudi o gospodarskem upravljanju in razvoju skupnega pristopa do sil v vzponu; pozdravlja poročilo delovne skupine na visoki ravni za zaposlovanje in rast; meni, da morata čezatlantski ekonomski svet in čezatlantski dialog zakonodajalcev premisliti o strateškem sodelovanju EU in ZDA z državami BRICS in drugimi pomembnimi državami v vzponu, pa tudi z ASEAN, Afriško unijo, Mercosurjem, Andsko skupnostjo in CELAC, ter o tem, kako doseči zbliževanje pravnih ureditev s temi državami; poudarja pomen čezatlantskega ekonomskega sveta kot organa, odgovornega za krepitev gospodarskega povezovanja in regulativnega sodelovanja, in čezatlantskega dialoga zakonodajalcev kot foruma za parlamentarni dialog in usklajevanje parlamentarnega dela z obeh strani v zvezi z vprašanji skupnega interesa, zlasti zakonodajo, ki je pomembna za čezatlantski trg; opozarja, da bi bilo treba nemudoma ustanoviti čezatlantski politični svet, priložnostni organ za sistematično posvetovanje in usklajevanje na visoki ravni na področju zunanje in varnostne politike med EU in ZDA, ki bi deloval sočasno z Natom; |
| --- | --- |

73.

poudarja izreden pomen čezatlantskih odnosov; meni, da bi bila redna vrhovna srečanja med EU in ZDA priložnost za opredelitev skupnih ciljev in usklajevanje strategij o grožnjah in izzivih svetovnega pomena, med drugim tudi o gospodarskem upravljanju in razvoju skupnega pristopa do sil v vzponu; pozdravlja poročilo delovne skupine na visoki ravni za zaposlovanje in rast; meni, da morata čezatlantski ekonomski svet in čezatlantski dialog zakonodajalcev premisliti o strateškem sodelovanju EU in ZDA z državami BRICS in drugimi pomembnimi državami v vzponu, pa tudi z ASEAN, Afriško unijo, Mercosurjem, Andsko skupnostjo in CELAC, ter o tem, kako doseči zbliževanje pravnih ureditev s temi državami; poudarja pomen čezatlantskega ekonomskega sveta kot organa, odgovornega za krepitev gospodarskega povezovanja in regulativnega sodelovanja, in čezatlantskega dialoga zakonodajalcev kot foruma za parlamentarni dialog in usklajevanje parlamentarnega dela z obeh strani v zvezi z vprašanji skupnega interesa, zlasti zakonodajo, ki je pomembna za čezatlantski trg; opozarja, da bi bilo treba nemudoma ustanoviti čezatlantski politični svet, priložnostni organ za sistematično posvetovanje in usklajevanje na visoki ravni na področju zunanje in varnostne politike med EU in ZDA, ki bi deloval sočasno z Natom;

| 74. | ugotavlja, da Združene države Amerike postopoma preusmerjajo svojo glavno pozornost na tihomorsko regijo in vanjo vlagajo več političnih prizadevanj, gospodarskih naložb in vojaških virov, kar je posledica čedalje večjega svetovnega in regionalnega pomena Kitajske, Indije in drugih azijskih držav v vzponu; poleg tega ugotavlja, da bi morale Evropska unija in države članice na zunanjepolitičnem področju več pozornosti posvečati Aziji; zato poziva k večjemu usklajevanju politik ZDA in EU do Kitajske, Indije in drugih azijskih držav v vzponu, da se prepreči razhajanje v pristopih h ključnim politikam; |
| --- | --- |

74.

ugotavlja, da Združene države Amerike postopoma preusmerjajo svojo glavno pozornost na tihomorsko regijo in vanjo vlagajo več političnih prizadevanj, gospodarskih naložb in vojaških virov, kar je posledica čedalje večjega svetovnega in regionalnega pomena Kitajske, Indije in drugih azijskih držav v vzponu; poleg tega ugotavlja, da bi morale Evropska unija in države članice na zunanjepolitičnem področju več pozornosti posvečati Aziji; zato poziva k večjemu usklajevanju politik ZDA in EU do Kitajske, Indije in drugih azijskih držav v vzponu, da se prepreči razhajanje v pristopih h ključnim politikam;

| 75. | meni, da bodo ZDA še naprej bistveno prispevale h kolektivni varnosti evroatlantskega območja, in ponovno potrjuje kritični pomen čezatlantske varnostne povezave; poudarja, da je v spreminjajočih se geostrateških in gospodarskih razmerah izgradnja močnejših evropskih varnostnih in obrambnih zmogljivosti pomemben način krepitve čezatlantske povezave; |
| --- | --- |

75.

meni, da bodo ZDA še naprej bistveno prispevale h kolektivni varnosti evroatlantskega območja, in ponovno potrjuje kritični pomen čezatlantske varnostne povezave; poudarja, da je v spreminjajočih se geostrateških in gospodarskih razmerah izgradnja močnejših evropskih varnostnih in obrambnih zmogljivosti pomemben način krepitve čezatlantske povezave;

Latinska Amerika

| 76. | poziva, naj se politični dialog med EU in Latinsko Ameriko na vseh ravneh razširi, vključno z vrhunskimi srečanji voditeljev držav in parlamentarno skupščino EUROLAT, saj je to pomembno orodje za razvoj političnega soglasja; poziva, naj politične zaveze z vrhovnih srečanj med EU in Latinsko Ameriko spremlja dodelitev ustreznih finančnih sredstev; izraža veliko zaskrbljenost, da je Argentina pred kratkim nacionalizirala veliko naftno družbo v lasti Španije (YPF) ter poleg tega izvedla zelo nespodbudne diplomatske ukrepe v zvezi s Falklandskimi otoki Združenega kraljestva; |
| --- | --- |

76.

poziva, naj se politični dialog med EU in Latinsko Ameriko na vseh ravneh razširi, vključno z vrhunskimi srečanji voditeljev držav in parlamentarno skupščino EUROLAT, saj je to pomembno orodje za razvoj političnega soglasja; poziva, naj politične zaveze z vrhovnih srečanj med EU in Latinsko Ameriko spremlja dodelitev ustreznih finančnih sredstev; izraža veliko zaskrbljenost, da je Argentina pred kratkim nacionalizirala veliko naftno družbo v lasti Španije (YPF) ter poleg tega izvedla zelo nespodbudne diplomatske ukrepe v zvezi s Falklandskimi otoki Združenega kraljestva;

| 77. | predlaga, naj se razišče možnost tesnejšega sodelovanja, predvsem gospodarskega, med Severno in Južno Ameriko ter EU z namenom oblikovanja skupnega sporazuma o prosti trgovini; |
| --- | --- |

77.

predlaga, naj se razišče možnost tesnejšega sodelovanja, predvsem gospodarskega, med Severno in Južno Ameriko ter EU z namenom oblikovanja skupnega sporazuma o prosti trgovini;

| 78. | poziva k okrepitvi obstoječih dialogov o človekovih pravicah, pri čemer je treba tesneje vključiti Parlament, in k vzpostavitvi dialoga o okrepitvi sodelovanja pri pomembnih varnostnih izzivih, zlasti uničujočih učinkih organiziranega kriminala in narkokriminala na državne institucije in varnost ljudi; ugotavlja, da je lahko 7. vrh voditeljev držav in vlad EU-LAK, ki bo potekal v Čilu januarja 2013, dobra priložnost za predstavitev novih vizij dvoregionalnega sodelovanja na številnih političnih in družbeno-ekonomskih področjih; |
| --- | --- |

78.

poziva k okrepitvi obstoječih dialogov o človekovih pravicah, pri čemer je treba tesneje vključiti Parlament, in k vzpostavitvi dialoga o okrepitvi sodelovanja pri pomembnih varnostnih izzivih, zlasti uničujočih učinkih organiziranega kriminala in narkokriminala na državne institucije in varnost ljudi; ugotavlja, da je lahko 7. vrh voditeljev držav in vlad EU-LAK, ki bo potekal v Čilu januarja 2013, dobra priložnost za predstavitev novih vizij dvoregionalnega sodelovanja na številnih političnih in družbeno-ekonomskih področjih;

| 79. | poudarja, da mora socialna kohezija ostati ključno načelo strategije za razvojno sodelovanje z Latinsko Ameriko, ne le zaradi družbeno-ekonomskih posledic socialne kohezije, temveč tudi zaradi njenega prispevka k utrjevanju demokratičnih institucij v regiji in pravne države; ugotavlja tudi, da je potrebno tesnejše razvojno sodelovanje med EU in državami srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki, da bi obravnavali velike razlike, ki še vedno obstajajo v regiji; poziva h krepitvi tristranskega sodelovanja in sodelovanja jug-jug z državami Latinske Amerike; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da mora socialna kohezija ostati ključno načelo strategije za razvojno sodelovanje z Latinsko Ameriko, ne le zaradi družbeno-ekonomskih posledic socialne kohezije, temveč tudi zaradi njenega prispevka k utrjevanju demokratičnih institucij v regiji in pravne države; ugotavlja tudi, da je potrebno tesnejše razvojno sodelovanje med EU in državami srednjega dohodkovnega razreda v Latinski Ameriki, da bi obravnavali velike razlike, ki še vedno obstajajo v regiji; poziva h krepitvi tristranskega sodelovanja in sodelovanja jug-jug z državami Latinske Amerike;

| 80. | poziva k nadaljnjemu razvoju tristranskega sodelovanja z Amerikama glede zadev skupnega interesa, da se tako premaknemo proti evro-atlantskem območju, ki bo zajemalo EU, ZDA, Kanado in Latinsko Ameriko; |
| --- | --- |

80.

poziva k nadaljnjemu razvoju tristranskega sodelovanja z Amerikama glede zadev skupnega interesa, da se tako premaknemo proti evro-atlantskem območju, ki bo zajemalo EU, ZDA, Kanado in Latinsko Ameriko;

| 81. | ugotavlja znaten vpliv vzpona Brazilije v regiji in svetu, ki povezuje gospodarske in socialne programe z demokracijo, pravno državo in temeljnimi svoboščinami; poziva h krepitvi strateškega partnerstva in političnega dialoga med EU in Brazilijo z namenom podpore prizadevanjem države za okrepitev gradnje institucij v okviru Mercosurja in Unasurja; |
| --- | --- |

81.

ugotavlja znaten vpliv vzpona Brazilije v regiji in svetu, ki povezuje gospodarske in socialne programe z demokracijo, pravno državo in temeljnimi svoboščinami; poziva h krepitvi strateškega partnerstva in političnega dialoga med EU in Brazilijo z namenom podpore prizadevanjem države za okrepitev gradnje institucij v okviru Mercosurja in Unasurja;

| 82. | pozdravlja dejstvo, da bo kmalu podpisan pridružitveni sporazum s Srednjo Ameriko, ki ga bo Evropski parlament obravnaval v postopku odobritve; poudarja dejstvo, da kot prvi celovit sporazum med dvema regijama za EU nadgrajuje odnose ter spodbuja tako regionalni pristop kot regionalno povezovanje v Latinski Ameriki; izjavlja, da namerava pozorno spremljati izvajanje sporazuma in zlasti njegov vpliv na človekove pravice in položaj pravne države v Srednji Ameriki; |
| --- | --- |

82.

pozdravlja dejstvo, da bo kmalu podpisan pridružitveni sporazum s Srednjo Ameriko, ki ga bo Evropski parlament obravnaval v postopku odobritve; poudarja dejstvo, da kot prvi celovit sporazum med dvema regijama za EU nadgrajuje odnose ter spodbuja tako regionalni pristop kot regionalno povezovanje v Latinski Ameriki; izjavlja, da namerava pozorno spremljati izvajanje sporazuma in zlasti njegov vpliv na človekove pravice in položaj pravne države v Srednji Ameriki;

| 83. | pozdravlja tudi dejstvo, da bo v kratkem podpisan trgovinski sporazum med Evropsko unijo in Kolumbijo ter Perujem, ki ga bo Evropski parlament obravnaval v postopku odobritve; opozarja, da ta sporazum ne predstavlja dokončnega okvira odnosov med EU in temi državami, temveč še en korak h globalnemu pridružitvenemu sporazumu, ki dopušča pridružitev drugih držav Andske skupnosti; |
| --- | --- |

83.

pozdravlja tudi dejstvo, da bo v kratkem podpisan trgovinski sporazum med Evropsko unijo in Kolumbijo ter Perujem, ki ga bo Evropski parlament obravnaval v postopku odobritve; opozarja, da ta sporazum ne predstavlja dokončnega okvira odnosov med EU in temi državami, temveč še en korak h globalnemu pridružitvenemu sporazumu, ki dopušča pridružitev drugih držav Andske skupnosti;

| 84. | zato opozarja, da je cilj EU podpis pridružitvenega sporazuma z vsemi članicami Andske skupnosti; meni, da bi pridružitveni sporazum z Mercosurjem pomenil odločilen napredek pri strateških odnosih z Latinsko Ameriko, če bi temeljil na načelih svobodne in pravične trgovine ter pravne varnosti naložb, spoštovanju mednarodnih, delovnih in okoljskih standardov ter zanesljivem delovanju partnerjev; |
| --- | --- |

84.

zato opozarja, da je cilj EU podpis pridružitvenega sporazuma z vsemi članicami Andske skupnosti; meni, da bi pridružitveni sporazum z Mercosurjem pomenil odločilen napredek pri strateških odnosih z Latinsko Ameriko, če bi temeljil na načelih svobodne in pravične trgovine ter pravne varnosti naložb, spoštovanju mednarodnih, delovnih in okoljskih standardov ter zanesljivem delovanju partnerjev;

| 85. | obžaluje, da v predlogih Komisije o uredbi o shemi splošnih tarifnih preferencialov in instrumentu za razvojno sodelovanje ni upoštevan strateški značaj odnosov z Latinsko Ameriko, saj izključujeta veliko ogroženih držav v regiji; opozarja, da nekatere države Latinske Amerike spadajo med države z največjo razliko v dohodkih na prebivalca na svetu in da do trdovratnega ohranjanja neenakosti pride v razmerah majhne družbenogospodarske mobilnosti; meni, da je sporočilo EU regiji zelo zaskrbljujoče, saj v praksi pomeni, da ji ne namenja ustrezne pozornosti, kljub številnim političnim in trgovinskim zavezam ter skupnim globalnim interesom; |
| --- | --- |

85.

obžaluje, da v predlogih Komisije o uredbi o shemi splošnih tarifnih preferencialov in instrumentu za razvojno sodelovanje ni upoštevan strateški značaj odnosov z Latinsko Ameriko, saj izključujeta veliko ogroženih držav v regiji; opozarja, da nekatere države Latinske Amerike spadajo med države z največjo razliko v dohodkih na prebivalca na svetu in da do trdovratnega ohranjanja neenakosti pride v razmerah majhne družbenogospodarske mobilnosti; meni, da je sporočilo EU regiji zelo zaskrbljujoče, saj v praksi pomeni, da ji ne namenja ustrezne pozornosti, kljub številnim političnim in trgovinskim zavezam ter skupnim globalnim interesom;

Afrika

| 86. | ugotavlja, da se je skupna strategija Afrika–EU in njenih osem sektorjev na začetku osredotočala na Afriško unijo ter na tehnično podporo za krepitev institucionalnih zmogljivosti in politike na področjih miru in varnosti, človekovih pravic, spodbujanja demokracije, pravne države in doseganja razvojnih ciljev tisočletja; opozarja, da sta bili, čeprav je takšen celovit pristop še vedno umesten, obstajajo prekrivajoči se sporazumi s številnimi partnerji in da za izvajanje strategije ni bilo določenih nobenih posebnih proračunskih sredstev, kar je zmanjšalo njeno skladnost in učinkovitost; poleg tega obstaja vse večja potreba po premiku od krepitve institucionalnih zmogljivosti na celinski ravni k razvoju političnega partnerstva za mir, varnost in družbeno-gospodarski razvoj na regionalni in podregionalni ravni; poziva k razširitvi tovrstnih političnih partnerstev, da bodo vključevala regionalne gospodarske skupnosti, kar naj ne bo le strategija za krepitev Afriške unije, ampak tudi sredstvo za poglobitev partnerstva med EU in Afriko na regionalni in podregionalni ravni, da bodo tako obravnavani politični, varnostni in gospodarski interesi afriških in evropskih državljanov; obžaluje nazadovanje z vidika demokratičnih načel in ciljev Afriške unije, EU in ZN, ki je posledica državnih udarov, kot na primer v Maliju in Gvineji Bissau; poziva k nujni ponovni vzpostavitvi ustavnega reda v teh državah; |
| --- | --- |

86.

ugotavlja, da se je skupna strategija Afrika–EU in njenih osem sektorjev na začetku osredotočala na Afriško unijo ter na tehnično podporo za krepitev institucionalnih zmogljivosti in politike na področjih miru in varnosti, človekovih pravic, spodbujanja demokracije, pravne države in doseganja razvojnih ciljev tisočletja; opozarja, da sta bili, čeprav je takšen celovit pristop še vedno umesten, obstajajo prekrivajoči se sporazumi s številnimi partnerji in da za izvajanje strategije ni bilo določenih nobenih posebnih proračunskih sredstev, kar je zmanjšalo njeno skladnost in učinkovitost; poleg tega obstaja vse večja potreba po premiku od krepitve institucionalnih zmogljivosti na celinski ravni k razvoju političnega partnerstva za mir, varnost in družbeno-gospodarski razvoj na regionalni in podregionalni ravni; poziva k razširitvi tovrstnih političnih partnerstev, da bodo vključevala regionalne gospodarske skupnosti, kar naj ne bo le strategija za krepitev Afriške unije, ampak tudi sredstvo za poglobitev partnerstva med EU in Afriko na regionalni in podregionalni ravni, da bodo tako obravnavani politični, varnostni in gospodarski interesi afriških in evropskih državljanov; obžaluje nazadovanje z vidika demokratičnih načel in ciljev Afriške unije, EU in ZN, ki je posledica državnih udarov, kot na primer v Maliju in Gvineji Bissau; poziva k nujni ponovni vzpostavitvi ustavnega reda v teh državah;

| 87. | je seznanjen s strategijama EU za Afriški rog in regijo Sahel; meni, da je treba obravnavati strukturne vzroke sporov v teh regijah, da se omogoči primerna mirna rešitev problemov, prebivalstvu pa zagotovijo boljše možnosti, kar pomeni zagotavljanje pravičnega dostopa do virov, trajnostni razvoj regij in prerazporeditev premoženja; poziva k oceni politik Unije, kjer se uporabljajo znatna razvojna pomoč in diplomatska sredstva, da se oceni učinek na prebivalstvo; poziva tudi k tesnejšemu sodelovanju med Evropskim parlamentom, vseafriškim parlamentom in regionalnimi parlamentarnimi ureditvami, da se zagotovi večja odgovornost za politične in proračunske odločitve do državljanov obeh celin, pri čemer naj to sodelovanje služi kot osnova za merjenje in ocenjevanje napredka pri uresničevanju politik; pozdravlja predvsem sklep Sveta, da se podaljša mandat operacije EUNAVFOR Atalanta (da se vključi reševanje grožnje piratstva na kopnem) kot sredstvo za krepitev celovitega pristopa za reševanje posebnih groženj piratstva in za nudenje podpore za dolgoročni razvoj regije; |
| --- | --- |

87.

je seznanjen s strategijama EU za Afriški rog in regijo Sahel; meni, da je treba obravnavati strukturne vzroke sporov v teh regijah, da se omogoči primerna mirna rešitev problemov, prebivalstvu pa zagotovijo boljše možnosti, kar pomeni zagotavljanje pravičnega dostopa do virov, trajnostni razvoj regij in prerazporeditev premoženja; poziva k oceni politik Unije, kjer se uporabljajo znatna razvojna pomoč in diplomatska sredstva, da se oceni učinek na prebivalstvo; poziva tudi k tesnejšemu sodelovanju med Evropskim parlamentom, vseafriškim parlamentom in regionalnimi parlamentarnimi ureditvami, da se zagotovi večja odgovornost za politične in proračunske odločitve do državljanov obeh celin, pri čemer naj to sodelovanje služi kot osnova za merjenje in ocenjevanje napredka pri uresničevanju politik; pozdravlja predvsem sklep Sveta, da se podaljša mandat operacije EUNAVFOR Atalanta (da se vključi reševanje grožnje piratstva na kopnem) kot sredstvo za krepitev celovitega pristopa za reševanje posebnih groženj piratstva in za nudenje podpore za dolgoročni razvoj regije;

| 88. | je resno zaskrbljen zaradi napetosti med Sudanom in Južnim Sudanom; poziva obe strani, naj pokažeta politično voljo za rešitev odprtih poodcepitvenih vprašanj na podlagi načrta, odobrenega v resoluciji št. 2046 (2012) Varnostnega Sveta Združenih narodov z dne 2. maja 2012; poudarja, da je za dolgotrajno stabilnost v regiji potrebna enotna, celostna in mednarodna strategija, v kateri bo Evropska unija imela vlogo skupaj z drugimi svetovnimi in regionalnimi akterji, pri čemer se ne sme osredotočiti le na vprašanja med severom in jugom ter razmere v pokrajinah Južnega Kordofana in Modrega Nila, temveč tudi na že dolgo čakajoči reformni proces v Sudanu in krepitev demokratičnih reform v Južnem Sudanu; |
| --- | --- |

88.

je resno zaskrbljen zaradi napetosti med Sudanom in Južnim Sudanom; poziva obe strani, naj pokažeta politično voljo za rešitev odprtih poodcepitvenih vprašanj na podlagi načrta, odobrenega v resoluciji št. 2046 (2012) Varnostnega Sveta Združenih narodov z dne 2. maja 2012; poudarja, da je za dolgotrajno stabilnost v regiji potrebna enotna, celostna in mednarodna strategija, v kateri bo Evropska unija imela vlogo skupaj z drugimi svetovnimi in regionalnimi akterji, pri čemer se ne sme osredotočiti le na vprašanja med severom in jugom ter razmere v pokrajinah Južnega Kordofana in Modrega Nila, temveč tudi na že dolgo čakajoči reformni proces v Sudanu in krepitev demokratičnih reform v Južnem Sudanu;

| 89. | opozarja na svojo resolucijo z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari; poziva Maroko in Fronto Polisario, naj nadaljujeta pogajanja za mirno in dolgotrajno rešitev spora o Zahodni Sahari, in ponovno poudarja pravice Zahodnosaharcev, da se sami odločijo o položaju Zahodne Sahare, in sicer na demokratičnem referendumu, v skladu z zadevnimi resolucijami Združenih narodov; |
| --- | --- |

89.

opozarja na svojo resolucijo z dne 25. novembra 2010 o razmerah v Zahodni Sahari; poziva Maroko in Fronto Polisario, naj nadaljujeta pogajanja za mirno in dolgotrajno rešitev spora o Zahodni Sahari, in ponovno poudarja pravice Zahodnosaharcev, da se sami odločijo o položaju Zahodne Sahare, in sicer na demokratičnem referendumu, v skladu z zadevnimi resolucijami Združenih narodov;

Azija

| 90. | poziva EU, naj bo bolj prisotna v azijsko-pacifiški regiji ter naj večstranske pobude v državah ASEAN in njihovi okolici ter postopno pojavljanje vse številnejših vsepacifiških pobud podpre zlasti s poudarjanjem dosežkov pri demokratičnem prehodu v Indoneziji, največji muslimanski državi, ter s svojimi izkušnjami in strokovnim znanjem; meni, da mora zdaj Služba za zunanje delovanje v celoti izkoristiti možnosti za okrepitev sodelovanja med EU in Azijo; meni, da je pri tem akcijski načrt iz Bandar Seri Begawana za krepitev okrepljenega partnerstva pomemben prvi korak; poleg tega izreka pohvalo nedavni sklenitvi pogodbe o prijateljstvu kot priložnosti za poglobitev sodelovanja, katere namen je preseči pričakovanja trgovinskih sporazumov med EU in azijskimi državami; poudarja, da je treba dati večjo prednost gospodarskemu in kulturnemu medsebojnemu bogatenju, predvsem s spodbujanjem priložnosti za neposredne naložbe ter omogočanjem lažjega in privlačnejšega dostopa za študente in raziskovalce; ugotavlja, da to s seboj prinaša strateško usklajevanje prizadevanj držav članic in EU namesto vzporednih in konkurenčnih nacionalnih politik; ugotavlja, da mora biti EU v kontekstu varnosti v azijsko-pacifiški regiji, vključno z ozemeljskimi spori glede Južnokitajskega morja in zaskrbljenostjo v zvezi s Severno Korejo, kot nevtralni partner dejavna zagovornica stabilne in miroljubne rešitve, ki temelji na večstranskih institucijah; |
| --- | --- |

90.

poziva EU, naj bo bolj prisotna v azijsko-pacifiški regiji ter naj večstranske pobude v državah ASEAN in njihovi okolici ter postopno pojavljanje vse številnejših vsepacifiških pobud podpre zlasti s poudarjanjem dosežkov pri demokratičnem prehodu v Indoneziji, največji muslimanski državi, ter s svojimi izkušnjami in strokovnim znanjem; meni, da mora zdaj Služba za zunanje delovanje v celoti izkoristiti možnosti za okrepitev sodelovanja med EU in Azijo; meni, da je pri tem akcijski načrt iz Bandar Seri Begawana za krepitev okrepljenega partnerstva pomemben prvi korak; poleg tega izreka pohvalo nedavni sklenitvi pogodbe o prijateljstvu kot priložnosti za poglobitev sodelovanja, katere namen je preseči pričakovanja trgovinskih sporazumov med EU in azijskimi državami; poudarja, da je treba dati večjo prednost gospodarskemu in kulturnemu medsebojnemu bogatenju, predvsem s spodbujanjem priložnosti za neposredne naložbe ter omogočanjem lažjega in privlačnejšega dostopa za študente in raziskovalce; ugotavlja, da to s seboj prinaša strateško usklajevanje prizadevanj držav članic in EU namesto vzporednih in konkurenčnih nacionalnih politik; ugotavlja, da mora biti EU v kontekstu varnosti v azijsko-pacifiški regiji, vključno z ozemeljskimi spori glede Južnokitajskega morja in zaskrbljenostjo v zvezi s Severno Korejo, kot nevtralni partner dejavna zagovornica stabilne in miroljubne rešitve, ki temelji na večstranskih institucijah;

| 91. | poziva k hitremu začetku pogajanj za sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Japonsko; |
| --- | --- |

91.

poziva k hitremu začetku pogajanj za sporazum o partnerstvu in sodelovanju med EU in Japonsko;

Kitajska

| 92. | pozdravlja napredek pri razvoju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, vključno z razvojem tretjega stebra, tj. "dialog za povezovanje ljudi", poleg dialogov o gospodarstvu in varnosti; poudarja vse večjo medsebojno odvisnost gospodarstev EU in Kitajske ter opozarja na pomen hitre rasti kitajskega gospodarstva in vpliva na mednarodni sistem; |
| --- | --- |

92.

pozdravlja napredek pri razvoju strateškega partnerstva med EU in Kitajsko, vključno z razvojem tretjega stebra, tj. "dialog za povezovanje ljudi", poleg dialogov o gospodarstvu in varnosti; poudarja vse večjo medsebojno odvisnost gospodarstev EU in Kitajske ter opozarja na pomen hitre rasti kitajskega gospodarstva in vpliva na mednarodni sistem;

| 93. | ugotavlja, da bo sprememba v kitajskem vodstvu pomemben preizkus razvoja države; ponovno poudarja svoj cilj razvoja celovitega strateškega partnerstva s Kitajsko; poziva EU in njene države članice, naj bodo bolj usklajene in strateške pri svojih sporočilih in politikah ter naj tako prispevajo k razvoju v pozitivno smer in ga podpirajo; poudarja, da to pomeni odpravo razhajanj med prednostnimi nalogami držav članic in EU glede človekovih pravic na Kitajskem, dialoga o človekovih pravicah in podpore organizacijam civilne družbe; |
| --- | --- |

93.

ugotavlja, da bo sprememba v kitajskem vodstvu pomemben preizkus razvoja države; ponovno poudarja svoj cilj razvoja celovitega strateškega partnerstva s Kitajsko; poziva EU in njene države članice, naj bodo bolj usklajene in strateške pri svojih sporočilih in politikah ter naj tako prispevajo k razvoju v pozitivno smer in ga podpirajo; poudarja, da to pomeni odpravo razhajanj med prednostnimi nalogami držav članic in EU glede človekovih pravic na Kitajskem, dialoga o človekovih pravicah in podpore organizacijam civilne družbe;

Japonska

| 94. | poudarja potrebo po utrditvi odnosov Unije z Japonsko kot pomembno mednarodno akterko, s katero ima EU skupne demokratične vrednote in je prava partnerica za sodelovanje v večstranskih forumih in pri vprašanjih, ki so v skupnem interesu; pozdravlja uresničitev celovitega okvirnega sporazuma in prostotrgovinskega sporazuma; |
| --- | --- |

94.

poudarja potrebo po utrditvi odnosov Unije z Japonsko kot pomembno mednarodno akterko, s katero ima EU skupne demokratične vrednote in je prava partnerica za sodelovanje v večstranskih forumih in pri vprašanjih, ki so v skupnem interesu; pozdravlja uresničitev celovitega okvirnega sporazuma in prostotrgovinskega sporazuma;

Južna in vzhodna Azija

| 95. | poziva EU, naj v južni in jugovzhodni Aziji dejavneje podpira demokratični razvoj ter reforme na področju upravljanja in pravne države; zato pozdravlja prizadevanja za demokratičen, stabilen, sekularen in socialno vključujoč Pakistan; pozdravlja prvi strateški dialog med EU in Pakistanom, organiziran junija 2012, ter zaveze za konstruktivne razprave o krepitvi dvostranskega sodelovanja in za izmenjavo mnenj v zvezi z regionalnimi in mednarodnimi vprašanji, ki zadevajo obe strani, vključno s proaktivnejšim prizadevanjem na področju boja proti terorizmu; poziva EU in njene države članice, naj na podlagi spodbujanja demokracije, socialne vključenosti, načel pravne države in človekovih pravic poglobijo odnose z Indijo, da bi EU in Indija hitro zaključili tekoča pogajanja za celovit sporazum o prosti trgovini med njima, ki bi spodbudil evropsko in indijsko trgovino in gospodarsko rast; poziva EU in njene države članice, naj podprejo šrilanško povojno spravo, obnovo in gospodarski razvoj, ter v zvezi s tem odločno spodbuja Svet, naj podpre Šrilanko pri izvajanju poročila komisije za pridobljene izkušnje in spravo; pozdravlja dejavno podporo Unije pri spodbujanju demokracije v Mjanmaru; |
| --- | --- |

95.

poziva EU, naj v južni in jugovzhodni Aziji dejavneje podpira demokratični razvoj ter reforme na področju upravljanja in pravne države; zato pozdravlja prizadevanja za demokratičen, stabilen, sekularen in socialno vključujoč Pakistan; pozdravlja prvi strateški dialog med EU in Pakistanom, organiziran junija 2012, ter zaveze za konstruktivne razprave o krepitvi dvostranskega sodelovanja in za izmenjavo mnenj v zvezi z regionalnimi in mednarodnimi vprašanji, ki zadevajo obe strani, vključno s proaktivnejšim prizadevanjem na področju boja proti terorizmu; poziva EU in njene države članice, naj na podlagi spodbujanja demokracije, socialne vključenosti, načel pravne države in človekovih pravic poglobijo odnose z Indijo, da bi EU in Indija hitro zaključili tekoča pogajanja za celovit sporazum o prosti trgovini med njima, ki bi spodbudil evropsko in indijsko trgovino in gospodarsko rast; poziva EU in njene države članice, naj podprejo šrilanško povojno spravo, obnovo in gospodarski razvoj, ter v zvezi s tem odločno spodbuja Svet, naj podpre Šrilanko pri izvajanju poročila komisije za pridobljene izkušnje in spravo; pozdravlja dejavno podporo Unije pri spodbujanju demokracije v Mjanmaru;

| 96. | pozdravlja uspešen zaključek predsedniških in parlamentarnih volitev, ki so v Tajvanu potekale 14. januarja 2012; izreka pohvalo nenehnim prizadevanjem Tajvana za ohranjanje miru in stabilnosti v azijsko-pacifiški regiji; priznava napredek v odnosih med Tajvanom in Kitajsko, še posebej okrepljene gospodarske povezave, in možnost, da lahko tesnejše gospodarske vezi s Tajvanom izboljšajo dostop EU do kitajskega trga; poziva Komisijo in Svet, naj v skladu z resolucijo Parlamenta o SZVP iz maja 2011 sprejmeta konkretne ukrepe za nadaljnjo krepitev gospodarskih odnosov med EU in Tajvanom ter poenostavitev pogajanj o sporazumu o gospodarskem sodelovanju med EU in Tajvanom; ponovno izraža svojo odločno podporo pomembnemu sodelovanju Tajvana v ustreznih mednarodnih organizacijah in dejavnostih, vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo; priznava, da se je program EU za odpravo vizumov, ki je bil odobren za tajvanske državljane in ki je začel veljati januarja 2011, izkazal za vzajemno koristnega; spodbuja tesnejše dvostransko sodelovanje med EU in Tajvanom na področjih, kot so trgovina, raziskave, kultura, izobraževanje in varstvo okolja; |
| --- | --- |

96.

pozdravlja uspešen zaključek predsedniških in parlamentarnih volitev, ki so v Tajvanu potekale 14. januarja 2012; izreka pohvalo nenehnim prizadevanjem Tajvana za ohranjanje miru in stabilnosti v azijsko-pacifiški regiji; priznava napredek v odnosih med Tajvanom in Kitajsko, še posebej okrepljene gospodarske povezave, in možnost, da lahko tesnejše gospodarske vezi s Tajvanom izboljšajo dostop EU do kitajskega trga; poziva Komisijo in Svet, naj v skladu z resolucijo Parlamenta o SZVP iz maja 2011 sprejmeta konkretne ukrepe za nadaljnjo krepitev gospodarskih odnosov med EU in Tajvanom ter poenostavitev pogajanj o sporazumu o gospodarskem sodelovanju med EU in Tajvanom; ponovno izraža svojo odločno podporo pomembnemu sodelovanju Tajvana v ustreznih mednarodnih organizacijah in dejavnostih, vključno s Svetovno zdravstveno organizacijo; priznava, da se je program EU za odpravo vizumov, ki je bil odobren za tajvanske državljane in ki je začel veljati januarja 2011, izkazal za vzajemno koristnega; spodbuja tesnejše dvostransko sodelovanje med EU in Tajvanom na področjih, kot so trgovina, raziskave, kultura, izobraževanje in varstvo okolja;

| 97. | poziva EU, naj poveča ozaveščenost o resnih kršitvah človekovih pravic, množičnih pobojih in nečloveškem ravnanju v delovnih taboriščih in taboriščih za politične zapornike v Severni Koreji ter naj podpre žrtve takih kršitev; |
| --- | --- |

97.

poziva EU, naj poveča ozaveščenost o resnih kršitvah človekovih pravic, množičnih pobojih in nečloveškem ravnanju v delovnih taboriščih in taboriščih za politične zapornike v Severni Koreji ter naj podpre žrtve takih kršitev;

Večstranski partnerji

G7, G8 in G20

| 98. | meni, da je glede na vse večjo vlogo držav BRICS in drugih sil v vzponu ter glede na nastajajoči večpolarni sistem upravljanja skupina G-20 koristen in še posebej ustrezen forum za doseganje soglasja v vključujočem procesu, ki temelji na partnerstvu in lahko omogoči zbliževanje, vključno z usklajevanjem predpisov; meni, da se mora skupina G-20 kljub temu še dokazati pri pretvarjanju sklepov vrhunskih srečanj v trajnostne politike za spopadanje s kritičnimi izzivi, zlasti z nadzorom nad davčnimi oazami ter drugimi izzivi in grožnjami, ki so prišli do izraza s svetovno finančno in gospodarsko krizo; s tem v zvezi ugotavlja, da bi skupina G-8 lahko imela pomembno vlogo pri doseganju soglasja pred srečanji skupine G-20; meni, da bi bilo treba obstoj skupine G-8 prav tako izkoristiti za zbliževanje stališč z Rusijo, tako da bi se lahko usklajeno in učinkovito soočali s skupnimi izzivi; |
| --- | --- |

98.

meni, da je glede na vse večjo vlogo držav BRICS in drugih sil v vzponu ter glede na nastajajoči večpolarni sistem upravljanja skupina G-20 koristen in še posebej ustrezen forum za doseganje soglasja v vključujočem procesu, ki temelji na partnerstvu in lahko omogoči zbliževanje, vključno z usklajevanjem predpisov; meni, da se mora skupina G-20 kljub temu še dokazati pri pretvarjanju sklepov vrhunskih srečanj v trajnostne politike za spopadanje s kritičnimi izzivi, zlasti z nadzorom nad davčnimi oazami ter drugimi izzivi in grožnjami, ki so prišli do izraza s svetovno finančno in gospodarsko krizo; s tem v zvezi ugotavlja, da bi skupina G-8 lahko imela pomembno vlogo pri doseganju soglasja pred srečanji skupine G-20; meni, da bi bilo treba obstoj skupine G-8 prav tako izkoristiti za zbliževanje stališč z Rusijo, tako da bi se lahko usklajeno in učinkovito soočali s skupnimi izzivi;

ZN

| 99. | poziva EU, naj potrdi, da je učinkovita večstranskost temelj zunanje politike EU, ter prevzame vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju in spodbudi globalno ukrepanje mednarodne skupnosti; spodbuja EU, naj še naprej krepi sinergije znotraj sistema ZN, deluje kot povezovalni člen v ZN ter sodeluje z regionalnimi organizacijami in strateškimi partnerji po vsem svetu; izraža svojo podporo nadaljevanju reforme ZN; poziva EU, naj prispeva k dobremu finančnemu poslovodenju in proračunski disciplini v zvezi s sredstvi ZN; |
| --- | --- |

99.

poziva EU, naj potrdi, da je učinkovita večstranskost temelj zunanje politike EU, ter prevzame vodilno vlogo v mednarodnem sodelovanju in spodbudi globalno ukrepanje mednarodne skupnosti; spodbuja EU, naj še naprej krepi sinergije znotraj sistema ZN, deluje kot povezovalni člen v ZN ter sodeluje z regionalnimi organizacijami in strateškimi partnerji po vsem svetu; izraža svojo podporo nadaljevanju reforme ZN; poziva EU, naj prispeva k dobremu finančnemu poslovodenju in proračunski disciplini v zvezi s sredstvi ZN;

| 100. | zato poziva EU, naj opozarja na potrebo po celoviti reformi Varnostnega sveta ZN, da bi se okrepili njegova zakonitost, regionalno predstavništvo in učinkovitost; poudarja, da lahko takšno reformo nepreklicno sprožijo države članice EU, če v skladu s cilji Lizbonske pogodbe za boljšo zunanjo politiko in večjo vlogo EU na področju svetovnega miru in varnosti zahtevajo stalni sedež za EU v razširjenem in prenovljenem Varnostnem svetu Združenih narodov; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj nemudoma prevzame pobudo za to, da države članice oblikujejo skupno stališče s tem ciljem; poziva države članice, naj se do sprejetja takega skupnega stališča brez odlašanja dogovorijo o sistemu rotacije v Varnostnem svetu ZN in ga uzakonijo, da se EU zagotovi stalni sedež v Varnostnem svetu ZN; |
| --- | --- |

100.

zato poziva EU, naj opozarja na potrebo po celoviti reformi Varnostnega sveta ZN, da bi se okrepili njegova zakonitost, regionalno predstavništvo in učinkovitost; poudarja, da lahko takšno reformo nepreklicno sprožijo države članice EU, če v skladu s cilji Lizbonske pogodbe za boljšo zunanjo politiko in večjo vlogo EU na področju svetovnega miru in varnosti zahtevajo stalni sedež za EU v razširjenem in prenovljenem Varnostnem svetu Združenih narodov; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj nemudoma prevzame pobudo za to, da države članice oblikujejo skupno stališče s tem ciljem; poziva države članice, naj se do sprejetja takega skupnega stališča brez odlašanja dogovorijo o sistemu rotacije v Varnostnem svetu ZN in ga uzakonijo, da se EU zagotovi stalni sedež v Varnostnem svetu ZN;

| 101. | meni, da je pomembno, da se resolucija generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu generalne skupščine ZN v celoti izvaja ter da EU pravočasno in usklajeno ukrepa v zvezi z vsebinskimi vprašanji; poziva EU, naj dodatno izboljša usklajevanje stališč in interesov držav članic EU v varnostnem svetu ZN; pozdravlja določitev srednjeročnih prednostnih nalog EU v ZN in poziva k rednemu posvetovanju z Odborom za zunanje zadeve Parlamenta glede letnega pregleda in kakršnega koli izvajanja; poudarja potrebo po močnejši javni diplomaciji o zadevah Združenih narodov in učinkovitejši predstavitvi vloge EU v svetu evropski javnosti; |
| --- | --- |

101.

meni, da je pomembno, da se resolucija generalne skupščine ZN o sodelovanju EU pri delu generalne skupščine ZN v celoti izvaja ter da EU pravočasno in usklajeno ukrepa v zvezi z vsebinskimi vprašanji; poziva EU, naj dodatno izboljša usklajevanje stališč in interesov držav članic EU v varnostnem svetu ZN; pozdravlja določitev srednjeročnih prednostnih nalog EU v ZN in poziva k rednemu posvetovanju z Odborom za zunanje zadeve Parlamenta glede letnega pregleda in kakršnega koli izvajanja; poudarja potrebo po močnejši javni diplomaciji o zadevah Združenih narodov in učinkovitejši predstavitvi vloge EU v svetu evropski javnosti;

| 102. | trdno verjame, da je treba zgraditi partnerstva na področju preprečevanja konfliktov, civilnega in vojaškega kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru ter s tem v mislih povečati operativnost usmerjevalnega odbora EU-ZN v kontekstu kriznega upravljanja; poziva EU in njene države članice, naj si še naprej prizadevajo za napredek pri uveljavljanju načela odgovornosti za varovanje ter naj sodelujejo s partnerji ZN pri zagotavljanju, da ta pojem postane del preprečevanja konfliktov in obnove po njihovem koncu; poziva, naj se vzporedno z že obstoječima "soglasjem o humanitarni pomoči" in "soglasjem o razvoju" oblikuje "soglasje o odgovornosti za varovanje in skupni politiki za preprečevanje konfliktov", s katerim bi se lahko zagotovila večja doslednost EU v zvezi z navedenimi vprašanji v forumih ZN; |
| --- | --- |

102.

trdno verjame, da je treba zgraditi partnerstva na področju preprečevanja konfliktov, civilnega in vojaškega kriznega upravljanja in vzpostavljanja miru ter s tem v mislih povečati operativnost usmerjevalnega odbora EU-ZN v kontekstu kriznega upravljanja; poziva EU in njene države članice, naj si še naprej prizadevajo za napredek pri uveljavljanju načela odgovornosti za varovanje ter naj sodelujejo s partnerji ZN pri zagotavljanju, da ta pojem postane del preprečevanja konfliktov in obnove po njihovem koncu; poziva, naj se vzporedno z že obstoječima "soglasjem o humanitarni pomoči" in "soglasjem o razvoju" oblikuje "soglasje o odgovornosti za varovanje in skupni politiki za preprečevanje konfliktov", s katerim bi se lahko zagotovila večja doslednost EU v zvezi z navedenimi vprašanji v forumih ZN;

| 103. | opozarja, da celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti na ravni EU, ki ga je 1. decembra 2008 sprejel Svet Evropske unije, priznava tesno povezanost med vprašanji miru, varnosti, razvoja in enakosti spolov ter bi moral biti temelj SZVP; poudarja, da je EU vztrajno pozivala k popolni uveljavitvi agende v zvezi z vprašanji žensk, miru in varnosti, ki je bila začrtana v resolucijah Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) in 1820 (2008) ter nato okrepljena z resolucijami Varnostnega sveta ZN 1888 in 1889 (2009) ter 1960 (2010), zlasti kar zadeva nujnost zatiranja nasilja nad ženskami v konfliktnih razmerah in spodbujanje udeleženosti žensk pri vzpostavljanju miru; poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo nacionalne akcijske načrte v zvezi z ženskami, mirom in varnostjo, ter poudarja, da morajo ti načrti, kar zadeva njihove cilje, izvajanje in spremljanje po vsej EU, temeljiti na enotnih minimalnih evropskih standardih; |
| --- | --- |

103.

opozarja, da celovit pristop k izvajanju resolucij Varnostnega sveta Združenih narodov 1325 in 1820 o ženskah, miru in varnosti na ravni EU, ki ga je 1. decembra 2008 sprejel Svet Evropske unije, priznava tesno povezanost med vprašanji miru, varnosti, razvoja in enakosti spolov ter bi moral biti temelj SZVP; poudarja, da je EU vztrajno pozivala k popolni uveljavitvi agende v zvezi z vprašanji žensk, miru in varnosti, ki je bila začrtana v resolucijah Varnostnega sveta ZN 1325 (2000) in 1820 (2008) ter nato okrepljena z resolucijami Varnostnega sveta ZN 1888 in 1889 (2009) ter 1960 (2010), zlasti kar zadeva nujnost zatiranja nasilja nad ženskami v konfliktnih razmerah in spodbujanje udeleženosti žensk pri vzpostavljanju miru; poziva tiste države članice, ki tega še niso storile, naj sprejmejo nacionalne akcijske načrte v zvezi z ženskami, mirom in varnostjo, ter poudarja, da morajo ti načrti, kar zadeva njihove cilje, izvajanje in spremljanje po vsej EU, temeljiti na enotnih minimalnih evropskih standardih;

| 104. | poudarja, da je treba razviti učinkovitejše smernice in zmogljivosti za posredovanje s skupnim sodelovanjem med Evropsko unijo in Združenimi narodi glede zmogljivosti za posredovanje, da se tako pravočasno in usklajeno zagotovijo primerna sredstva zanj, vključno z zagotavljanjem udeležbe žensk pri teh postopkih; meni, da je za izvajanje politike EU o človekovih pravicah ključnega pomena, da se razvije zmožnost Sveta ZN za človekove pravice, da obravnava resne in nujne kršitve človekovih pravic, utrdi spremljanje izvajanja priporočil, sprejetih v okviru posebnih postopkov, ter okrepi postopek splošnega rednega pregleda; poudarja, da mora EU še naprej podpirati Mednarodno kazensko sodišče z namenom, da se prispeva k učinkovitemu varstvu človekovih pravic in k boju proti nekaznovanosti; |
| --- | --- |

104.

poudarja, da je treba razviti učinkovitejše smernice in zmogljivosti za posredovanje s skupnim sodelovanjem med Evropsko unijo in Združenimi narodi glede zmogljivosti za posredovanje, da se tako pravočasno in usklajeno zagotovijo primerna sredstva zanj, vključno z zagotavljanjem udeležbe žensk pri teh postopkih; meni, da je za izvajanje politike EU o človekovih pravicah ključnega pomena, da se razvije zmožnost Sveta ZN za človekove pravice, da obravnava resne in nujne kršitve človekovih pravic, utrdi spremljanje izvajanja priporočil, sprejetih v okviru posebnih postopkov, ter okrepi postopek splošnega rednega pregleda; poudarja, da mora EU še naprej podpirati Mednarodno kazensko sodišče z namenom, da se prispeva k učinkovitemu varstvu človekovih pravic in k boju proti nekaznovanosti;

| 105. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico EU in Svet, naj si pri pogajanjih ZN o pogodbi o trgovini z orožjem prizadevata za najvišje mogoče standarde zaščite iz mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava s postavljanjem standardov, ki presegajo že dogovorjene na ravni EU in določene v skupnem stališču EU o izvozu orožja; poudarja, da države podpisnice iz EU v svojih stališčih tako ne smejo pristati na nižje standarde, ki bi nedvomno škodili uspehu in učinkovitosti pogodbe o prodaji orožja; |
| --- | --- |

105.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico EU in Svet, naj si pri pogajanjih ZN o pogodbi o trgovini z orožjem prizadevata za najvišje mogoče standarde zaščite iz mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava s postavljanjem standardov, ki presegajo že dogovorjene na ravni EU in določene v skupnem stališču EU o izvozu orožja; poudarja, da države podpisnice iz EU v svojih stališčih tako ne smejo pristati na nižje standarde, ki bi nedvomno škodili uspehu in učinkovitosti pogodbe o prodaji orožja;

EU in NATO

| 106. | pozdravlja zaveze EU in Nata za okrepitev njunega strateškega partnerstva, ki jih je zveza Nato potrdila v novem strateškem konceptu in na vrhunskem srečanju v Chicagu, ter poudarja napredek, dosežen pri praktičnem sodelovanju v operacijah; ugotavlja, da je trenutna gospodarska kriza v svetu in Evropi sprožila prizadevanja, da se poiščejo stroškovno učinkovitejše in nujno potrebne operativne zmogljivosti v EU in Natu; zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj bo bolj proaktivna pri spodbujanju nadaljnjih konkretnih predlogov glede sodelovanja med organizacijama, tudi prek Evropske obrambne agencije (s pametno obrambo, združevanjem in skupno uporabo ter celovitim pristopom kot vodilnimi načeli, temelječimi na možnosti dopolnjevanja pobud); poziva k hitri politični rešitvi blokade sodelovanja v okviru dogovorov "Berlin Plus", ki zavira možnosti za učinkovitejše sodelovanje obeh organizacij; |
| --- | --- |

106.

pozdravlja zaveze EU in Nata za okrepitev njunega strateškega partnerstva, ki jih je zveza Nato potrdila v novem strateškem konceptu in na vrhunskem srečanju v Chicagu, ter poudarja napredek, dosežen pri praktičnem sodelovanju v operacijah; ugotavlja, da je trenutna gospodarska kriza v svetu in Evropi sprožila prizadevanja, da se poiščejo stroškovno učinkovitejše in nujno potrebne operativne zmogljivosti v EU in Natu; zato poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj bo bolj proaktivna pri spodbujanju nadaljnjih konkretnih predlogov glede sodelovanja med organizacijama, tudi prek Evropske obrambne agencije (s pametno obrambo, združevanjem in skupno uporabo ter celovitim pristopom kot vodilnimi načeli, temelječimi na možnosti dopolnjevanja pobud); poziva k hitri politični rešitvi blokade sodelovanja v okviru dogovorov "Berlin Plus", ki zavira možnosti za učinkovitejše sodelovanje obeh organizacij;

Svet Evrope

| 107. | poziva države članice, naj izpolnijo svojo obveznost hitre sklenitve pogajanj o pristopu EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, kako pomembni so standardi, postopki spremljanja in ugotovitve Sveta Evrope ter kako veliko prispevajo k ocenjevanju napredka sosednjih držav pri uresničevanju demokratičnih reform; |
| --- | --- |

107.

poziva države članice, naj izpolnijo svojo obveznost hitre sklenitve pogajanj o pristopu EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; poudarja, kako pomembni so standardi, postopki spremljanja in ugotovitve Sveta Evrope ter kako veliko prispevajo k ocenjevanju napredka sosednjih držav pri uresničevanju demokratičnih reform;

| 108. | poudarja, da je pristop EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin zgodovinska priložnost za potrditev človekovih pravic kot osrednje vrednote EU in skupne osnove za njene odnose s tretjimi državami, ter upa, da bo ta pristop opravljen brez nepotrebnega odlašanja; potrjuje, da je pristop EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic pomemben dosežek za nadaljnjo krepitev varstva človekovih pravic v Evropi; |
| --- | --- |

108.

poudarja, da je pristop EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin zgodovinska priložnost za potrditev človekovih pravic kot osrednje vrednote EU in skupne osnove za njene odnose s tretjimi državami, ter upa, da bo ta pristop opravljen brez nepotrebnega odlašanja; potrjuje, da je pristop EU k Evropski konvenciji o varstvu človekovih pravic pomemben dosežek za nadaljnjo krepitev varstva človekovih pravic v Evropi;

OVSE

| 109. | podpira dialog o reformi Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, če to ne bo oslabilo obstoječih institucij in mehanizmov oziroma prizadelo njihove neodvisnosti; poudarja, da je treba ohranjati ravnovesje med tremi razsežnostmi organizacije OVSE in jih razvijati na skladen in celosten način ter se pri tem opreti na že dosežene rezultate; poleg tega poudarja, da se je treba z varnostnimi grožnjami in izzivi spopadati prek vseh treh razsežnosti, če želimo, da je delovanje resnično učinkovito; poziva OVSE, naj še okrepi svoje zmogljivosti za zagotavljanje spoštovanja in izvajanja načel in zavez, ki so jih prevzele udeležene države v vseh treh razsežnostih, med drugim tudi s krepitvijo mehanizmov za nadaljnje spremljanje; |
| --- | --- |

109.

podpira dialog o reformi Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi, če to ne bo oslabilo obstoječih institucij in mehanizmov oziroma prizadelo njihove neodvisnosti; poudarja, da je treba ohranjati ravnovesje med tremi razsežnostmi organizacije OVSE in jih razvijati na skladen in celosten način ter se pri tem opreti na že dosežene rezultate; poleg tega poudarja, da se je treba z varnostnimi grožnjami in izzivi spopadati prek vseh treh razsežnosti, če želimo, da je delovanje resnično učinkovito; poziva OVSE, naj še okrepi svoje zmogljivosti za zagotavljanje spoštovanja in izvajanja načel in zavez, ki so jih prevzele udeležene države v vseh treh razsežnostih, med drugim tudi s krepitvijo mehanizmov za nadaljnje spremljanje;

Svet za sodelovanje v Zalivu

| 110. | pričakuje od EU, da bo razvila resnično strateško partnerstvo s Svetom za sodelovanje v Zalivu (GCC), ki bo vključevalo odprt, reden in konstruktiven dialog ter strukturirano sodelovanje na področju človekovih pravic in demokracije ter pri upravljanju procesa prehoda in kriznem upravljanju v južnem sosedstvu; ponovno poudarja, da mora ESZD, da bi podprla ta cilj, regiji nameniti več človeških virov in odpreti delegacije v glavnih državah GCC; poudarja, da človekove pravice, pravice žensk, pravna država in demokratične težnje ljudi v državah GCC, od Bahrajna do Savdske Arabije, v politikah EU do te regije ne morejo ostati še naprej neopažene; |
| --- | --- |

110.

pričakuje od EU, da bo razvila resnično strateško partnerstvo s Svetom za sodelovanje v Zalivu (GCC), ki bo vključevalo odprt, reden in konstruktiven dialog ter strukturirano sodelovanje na področju človekovih pravic in demokracije ter pri upravljanju procesa prehoda in kriznem upravljanju v južnem sosedstvu; ponovno poudarja, da mora ESZD, da bi podprla ta cilj, regiji nameniti več človeških virov in odpreti delegacije v glavnih državah GCC; poudarja, da človekove pravice, pravice žensk, pravna država in demokratične težnje ljudi v državah GCC, od Bahrajna do Savdske Arabije, v politikah EU do te regije ne morejo ostati še naprej neopažene;

Arabska liga

| 111. | priznava vse pomembnejšo vlogo regionalnih organizacij, zlasti Arabske lige, pa tudi Organizacije islamske konference in Organizacije za gospodarsko sodelovanje (ECO), ter poziva EU, naj okrepi sodelovanje, predvsem na področju vprašanj, ki so povezana s procesi prehoda in kriznim upravljanjem v južnem sosedstvu; pozdravlja prizadevanja EU, da pomaga Arabski ligi pri njenem procesu povezovanja; |
| --- | --- |

111.

priznava vse pomembnejšo vlogo regionalnih organizacij, zlasti Arabske lige, pa tudi Organizacije islamske konference in Organizacije za gospodarsko sodelovanje (ECO), ter poziva EU, naj okrepi sodelovanje, predvsem na področju vprašanj, ki so povezana s procesi prehoda in kriznim upravljanjem v južnem sosedstvu; pozdravlja prizadevanja EU, da pomaga Arabski ligi pri njenem procesu povezovanja;

Tematske prednostne naloge SZVP

Skupna varnostna in obrambna politika

| 112. | poudarja, da bi delovanje v okviru SVOP moralo biti sestavni del celovite politike, usmerjene na države in regije v krizi, kjer so ogrožene vrednote in strateški interesi EU in kjer bi operacije v okviru SVOP zagotovile resnično dodano vrednost pri spodbujanju miru, stabilnosti in pravne države; poudarja tudi, da je treba na podlagi pridobljenih izkušenj natančneje oceniti uspešnost izvedbe vsake operacije in njen trajni učinek na terenu; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da bi delovanje v okviru SVOP moralo biti sestavni del celovite politike, usmerjene na države in regije v krizi, kjer so ogrožene vrednote in strateški interesi EU in kjer bi operacije v okviru SVOP zagotovile resnično dodano vrednost pri spodbujanju miru, stabilnosti in pravne države; poudarja tudi, da je treba na podlagi pridobljenih izkušenj natančneje oceniti uspešnost izvedbe vsake operacije in njen trajni učinek na terenu;

| 113. | ponovno poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Svet in države članice, naj odpravijo številne težave, ki ogrožajo civilno-vojaško sodelovanje, od pomanjkanja usposobljenega osebja do nezadostne in nesorazmerno porazdeljene opreme; zlasti zahteva zadostno število zaposlenih na področju pravosodja, civilne uprave, carine, dialoga, sprave in posredovanja, da se zagotovi ustrezno in zadostno strokovno znanje za civilne misije SVOP; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predstavi predloge, kako odpraviti tovrstno pomanjkanje osebja, zlasti na področju civilnega kriznega upravljanja, preprečevanja konfliktov, obnove po krizah in na zgoraj opisanih področjih; |
| --- | --- |

113.

ponovno poziva visoko predstavnico/podpredsednico, Svet in države članice, naj odpravijo številne težave, ki ogrožajo civilno-vojaško sodelovanje, od pomanjkanja usposobljenega osebja do nezadostne in nesorazmerno porazdeljene opreme; zlasti zahteva zadostno število zaposlenih na področju pravosodja, civilne uprave, carine, dialoga, sprave in posredovanja, da se zagotovi ustrezno in zadostno strokovno znanje za civilne misije SVOP; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predstavi predloge, kako odpraviti tovrstno pomanjkanje osebja, zlasti na področju civilnega kriznega upravljanja, preprečevanja konfliktov, obnove po krizah in na zgoraj opisanih področjih;

| 114. | pozdravlja pozive k večjemu združevanju in sodelovanju v zvezi s ključnimi vojaškimi zmogljivostmi, boljšim zmogljivostim za načrtovanje in izvajanje misij in operacij ter povezovanju civilnih in vojaških misij in operacij; opozarja, da je treba dosežke misij in operacij SVOP nenehno nadgrajevati, med drugim z ocenjevanjem rezultatov, določanjem referenčnih meril, oceno vpliva, zbiranjem in izkoriščanjem pridobljenih spoznanj ter razvijanjem najboljših praks za uspešno in učinkovito ukrepanje v okviru SVOP; vendar pa obžaluje politične ovire pri sodelovanju, ki včasih preprečujejo najboljše prakse pri doseganju medsebojnih učinkov; |
| --- | --- |

114.

pozdravlja pozive k večjemu združevanju in sodelovanju v zvezi s ključnimi vojaškimi zmogljivostmi, boljšim zmogljivostim za načrtovanje in izvajanje misij in operacij ter povezovanju civilnih in vojaških misij in operacij; opozarja, da je treba dosežke misij in operacij SVOP nenehno nadgrajevati, med drugim z ocenjevanjem rezultatov, določanjem referenčnih meril, oceno vpliva, zbiranjem in izkoriščanjem pridobljenih spoznanj ter razvijanjem najboljših praks za uspešno in učinkovito ukrepanje v okviru SVOP; vendar pa obžaluje politične ovire pri sodelovanju, ki včasih preprečujejo najboljše prakse pri doseganju medsebojnih učinkov;

Trgovina z orožjem

| 115. | opozarja, da so države članice EU odgovorne za več kot tretjino svetovnega izvoza orožja; poziva države članice EU, naj spoštujejo osem meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP (kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja) in načela razvojne politike EU; zahteva, da se pristojnosti za pravila o izvozu orožja prenesejo na EU; opozarja države članice EU, da morajo države v razvoju finančna sredstva v prvi vrsti vlagati v trajnostni družbeni in gospodarski razvoj, demokracijo, človekove pravice ter pravno državo; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj z revizijo Skupnega stališča EU 2008/944/SZVP, ki poteka, okrepijo spoštovanje in spremljanje spoštovanja meril EU za izvoz orožja; globoko obžaluje neuspeh pogajanj ZN o mednarodni pogodbi o trgovini z orožjem julija 2012; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj čim prej začnejo vršiti pritisk na tiste države, ki so nasprotovale stabilni mednarodni pogodbi o trgovini z orožjem; poziva k podpisu trdne in stabilne pogodbe o trgovini z orožjem, v skladu s katero pogodbenice ne smejo izvažati orožja ali streliva, če obstaja resno tveganje, da bi se to orožje uporabilo za ali omogočilo resne kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z genocidom, zločini proti človeštvu in vojnimi zločini; |
| --- | --- |

115.

opozarja, da so države članice EU odgovorne za več kot tretjino svetovnega izvoza orožja; poziva države članice EU, naj spoštujejo osem meril iz Skupnega stališča 2008/944/SZVP (kodeks ravnanja EU glede izvoza orožja) in načela razvojne politike EU; zahteva, da se pristojnosti za pravila o izvozu orožja prenesejo na EU; opozarja države članice EU, da morajo države v razvoju finančna sredstva v prvi vrsti vlagati v trajnostni družbeni in gospodarski razvoj, demokracijo, človekove pravice ter pravno državo; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj z revizijo Skupnega stališča EU 2008/944/SZVP, ki poteka, okrepijo spoštovanje in spremljanje spoštovanja meril EU za izvoz orožja; globoko obžaluje neuspeh pogajanj ZN o mednarodni pogodbi o trgovini z orožjem julija 2012; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in države članice EU, naj čim prej začnejo vršiti pritisk na tiste države, ki so nasprotovale stabilni mednarodni pogodbi o trgovini z orožjem; poziva k podpisu trdne in stabilne pogodbe o trgovini z orožjem, v skladu s katero pogodbenice ne smejo izvažati orožja ali streliva, če obstaja resno tveganje, da bi se to orožje uporabilo za ali omogočilo resne kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah in mednarodnega humanitarnega prava, vključno z genocidom, zločini proti človeštvu in vojnimi zločini;

Preprečevanje konfliktov in vzpostavljanje miru

| 116. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predstavi predloge za povečanje zmogljivosti ESZD glede preprečevanja konfliktov in vzpostavljanja miru, še zlasti v povezavi s programom iz Göteborga, ter naj vzporedno z zmogljivostmi za krizno upravljanje, ki razpolagajo z več sredstvi, nadalje okrepi zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in omogoči zmogljivosti za posredovanje, dialog in spravo; poziva, naj se prednostno preveri stanje v zvezi s politikami EU na področju preprečevanja konfliktov in vzpostavljanja miru, da bo lahko visoka predstavnica/podpredsednica poročala Parlamentu o predlogih za krepitev zunanjega delovanja Unije in odzivnosti na tem področju; pozdravlja predlog Komisije in ESZD, naj se po uspešnem zaključku pripravljalnega ukrepa, ki ga je predlagal Evropski parlament, konec letošnjega leta v proračun ESZD za leto 2013 vnese proračunska postavka v višini 500 000 EUR za službe za preprečevanje konfliktov in pomoč pri posredovanju; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj poveča udeležbo žensk v mehanizmih za preprečevanje konfliktov, posredovanje, dialog, spravo in vzpostavljanje miru; |
| --- | --- |

116.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predstavi predloge za povečanje zmogljivosti ESZD glede preprečevanja konfliktov in vzpostavljanja miru, še zlasti v povezavi s programom iz Göteborga, ter naj vzporedno z zmogljivostmi za krizno upravljanje, ki razpolagajo z več sredstvi, nadalje okrepi zmogljivosti EU za preprečevanje konfliktov in omogoči zmogljivosti za posredovanje, dialog in spravo; poziva, naj se prednostno preveri stanje v zvezi s politikami EU na področju preprečevanja konfliktov in vzpostavljanja miru, da bo lahko visoka predstavnica/podpredsednica poročala Parlamentu o predlogih za krepitev zunanjega delovanja Unije in odzivnosti na tem področju; pozdravlja predlog Komisije in ESZD, naj se po uspešnem zaključku pripravljalnega ukrepa, ki ga je predlagal Evropski parlament, konec letošnjega leta v proračun ESZD za leto 2013 vnese proračunska postavka v višini 500 000 EUR za službe za preprečevanje konfliktov in pomoč pri posredovanju; poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj poveča udeležbo žensk v mehanizmih za preprečevanje konfliktov, posredovanje, dialog, spravo in vzpostavljanje miru;

| 117. | meni, da je predlog za neodvisen ali delno neodvisen Evropski mirovni inštitut, ki je tesno povezan z EU, zelo obetavna zamisel, ki bi lahko pripomogla h krepitvi zmogljivosti za preprečevanje konfliktov in posredovanje v Evropi; poziva, naj tak inštitut temelji na jasno opredeljenem mandatu, ki se ne prekriva s pooblastili obstoječih vladnih in nevladnih organizacij ter je osredotočen na neformalno diplomatsko posredovanje in prenos znanj med EU in neodvisnimi akterji posredovanja; pozdravlja rezultate pilotnega projekta Evropski mirovni inštitut, ki je bil začet letos; pričakuje, da bo v celoti vključen v razprave, ki bi privedle do ustanovitve takega inštituta; |
| --- | --- |

117.

meni, da je predlog za neodvisen ali delno neodvisen Evropski mirovni inštitut, ki je tesno povezan z EU, zelo obetavna zamisel, ki bi lahko pripomogla h krepitvi zmogljivosti za preprečevanje konfliktov in posredovanje v Evropi; poziva, naj tak inštitut temelji na jasno opredeljenem mandatu, ki se ne prekriva s pooblastili obstoječih vladnih in nevladnih organizacij ter je osredotočen na neformalno diplomatsko posredovanje in prenos znanj med EU in neodvisnimi akterji posredovanja; pozdravlja rezultate pilotnega projekta Evropski mirovni inštitut, ki je bil začet letos; pričakuje, da bo v celoti vključen v razprave, ki bi privedle do ustanovitve takega inštituta;

Sankcije in omejevalni ukrepi

| 118. | meni, da bi morala EU pri obravnavi avtoritarnih režimov oblikovati doslednejšo politiko, kar zadeva nalaganje in odpravljanje sankcij in omejevalnih ukrepov; |
| --- | --- |

118.

meni, da bi morala EU pri obravnavi avtoritarnih režimov oblikovati doslednejšo politiko, kar zadeva nalaganje in odpravljanje sankcij in omejevalnih ukrepov;

Preprečevanje širjenja orožja za množično uničevanje in razoroževanje

| 119. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj analizira učinkovitost Evropske unije pri obravnavi groženj zaradi kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja desetletje po sprejetju Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje iz leta 2003 in ob izteku podaljšanega roka za izvajanje novih smernic za ukrepanje iz leta 2008, da bi poročala Parlamentu o predlogih za okrepitev zmogljivosti EU na tem političnem področju; |
| --- | --- |

119.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj analizira učinkovitost Evropske unije pri obravnavi groženj zaradi kemičnega, biološkega, radiološkega in jedrskega orožja desetletje po sprejetju Strategije EU proti širjenju orožja za množično uničevanje iz leta 2003 in ob izteku podaljšanega roka za izvajanje novih smernic za ukrepanje iz leta 2008, da bi poročala Parlamentu o predlogih za okrepitev zmogljivosti EU na tem političnem področju;

| 120. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj analizira učinkovitost Evropske unije pri obravnavanju groženj zaradi širjenja osebnega in lahkega orožja ali drugega konvencionalnega orožja ter pri reševanju vprašanj splošnega razoroževanja, odkar so bili sprejeti strategija za osebno in lahko orožje iz leta 2005 ter drugi zadevni politični okviri – vključno s skupnim stališčem o posredovanju orožja in embargu na orožje iz leta 2003 –, da bi poročala Parlamentu o predlogih za okrepitev zmogljivosti EU na tem političnem področju; |
| --- | --- |

120.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj analizira učinkovitost Evropske unije pri obravnavanju groženj zaradi širjenja osebnega in lahkega orožja ali drugega konvencionalnega orožja ter pri reševanju vprašanj splošnega razoroževanja, odkar so bili sprejeti strategija za osebno in lahko orožje iz leta 2005 ter drugi zadevni politični okviri – vključno s skupnim stališčem o posredovanju orožja in embargu na orožje iz leta 2003 –, da bi poročala Parlamentu o predlogih za okrepitev zmogljivosti EU na tem političnem področju;

Evropska obrambna agencija

| 121. | ponovno poziva države članice, naj poglobijo evropsko sodelovanje na področju obrambe, ki je edini izvedljiv način, da se ob zmanjševanju proračunov za obrambo zagotovita verodostojnost in sposobnost delovanja evropskih vojaških sil v prihodnosti; opaža napredek, ki je bil dosežen v okviru EU z združevanjem in skupno uporabo, v Natu pa s pametno obrambo, in meni, da je ključnega pomena, da se dosežejo nadaljnje sinergije med obema organizacijama; poudarja potrebo po večjem napredku pri združevanju in skupni uporabi sredstev ter možnosti za doseganje sinergij v raziskavah, razvoju in industrijskem sodelovanju na področju obrambe na ravni Unije; pozdravlja pobude za okrepljeno sodelovanje na tem področju, tudi pobudo Weimar plus; |
| --- | --- |

121.

ponovno poziva države članice, naj poglobijo evropsko sodelovanje na področju obrambe, ki je edini izvedljiv način, da se ob zmanjševanju proračunov za obrambo zagotovita verodostojnost in sposobnost delovanja evropskih vojaških sil v prihodnosti; opaža napredek, ki je bil dosežen v okviru EU z združevanjem in skupno uporabo, v Natu pa s pametno obrambo, in meni, da je ključnega pomena, da se dosežejo nadaljnje sinergije med obema organizacijama; poudarja potrebo po večjem napredku pri združevanju in skupni uporabi sredstev ter možnosti za doseganje sinergij v raziskavah, razvoju in industrijskem sodelovanju na področju obrambe na ravni Unije; pozdravlja pobude za okrepljeno sodelovanje na tem področju, tudi pobudo Weimar plus;

| 122. | v zvezi s tem opozarja na ključno vlogo Evropske obrambne agencije pri razvijanju in izvajanju politike EU na področju zmogljivosti in oboroževanja; zato poziva Svet, naj okrepi institucionalni značaj Evropske obrambne agencije in v celoti izkoristi njen potencial, kot je določeno v členih 42(3) in 45 PEU; |
| --- | --- |

122.

v zvezi s tem opozarja na ključno vlogo Evropske obrambne agencije pri razvijanju in izvajanju politike EU na področju zmogljivosti in oboroževanja; zato poziva Svet, naj okrepi institucionalni značaj Evropske obrambne agencije in v celoti izkoristi njen potencial, kot je določeno v členih 42(3) in 45 PEU;

| 123. | poziva Svet in države članice, naj Evropski obrambni agenciji zagotovijo ustrezna finančna sredstva za vse njene misije in naloge; meni, da bi bilo to najbolje narediti s financiranjem stroškov dela in tekočih stroškov agencije iz proračuna Unije, začenši s prihodnjim večletnim finančnim načrtom; v ta namen poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predstavi potrebne predloge; |
| --- | --- |

123.

poziva Svet in države članice, naj Evropski obrambni agenciji zagotovijo ustrezna finančna sredstva za vse njene misije in naloge; meni, da bi bilo to najbolje narediti s financiranjem stroškov dela in tekočih stroškov agencije iz proračuna Unije, začenši s prihodnjim večletnim finančnim načrtom; v ta namen poziva visoko predstavnico/podpredsednico, naj predstavi potrebne predloge;

Energetska varnost

| 124. | ugotavlja, da člen 194 Lizbonske pogodbe določa, da je EU pooblaščena za ukrepanje na evropski ravni, da zagotovi zanesljivost oskrbe z energijo; zvezi s tem poudarja, da je za povečanje zanesljivosti oskrbe z energijo ter hkrati verodostojnosti in učinkovitosti skupne zunanje in varnostne politike EU nadvse pomembno zmanjšati energetsko odvisnost od tretjih držav, ki nimajo istih vrednot kot EU ali ki se njenim vrednotam zoperstavljajo; meni, da sta raznovrstnost dobavnih virov in tranzitnih poti ter obsežnejše opiranje na obnovljive in čiste vire energije in tranzitne poti nujna in izjemnega pomena za EU, ki je v veliki meri odvisna od zunanjih virov energije; ugotavlja, da so glavni smeri za povečanje raznovrstnosti Arktika, Sredozemlje, južni koridor od Iraka do osrednje Azije in Bližnji vzhod, ter poziva Komisijo, naj prednostno razvrsti take projekte; je zaskrbljen zaradi zamud pri dokončanju južnega koridorja; poudarja potrebo po doseganju zanesljivosti oskrbe z energijo prek energetske raznovrstnosti in opozarja na možnost dopolnilnega koridorja za utekočinjeni zemeljski plin v vzhodnem Sredozemlju, ki bi pomenil prilagodljiv vir energije in spodbudo za večjo konkurenco na notranjem trgu EU; meni, da mora EU zagotoviti, da eden od trenutnih glavnih virov uvožene energije – Rusija – spoštuje pravila notranjega trga, predpise iz tretjega energetskega svežnja in Pogodbo o energetski listini; opozarja na velik potencial za razvoj in medsebojno odvisnost, ki bi ju lahko ponujala medcelinska pametna omrežja za obnovljivo energijo med Evropo in Afriko; |
| --- | --- |

124.

ugotavlja, da člen 194 Lizbonske pogodbe določa, da je EU pooblaščena za ukrepanje na evropski ravni, da zagotovi zanesljivost oskrbe z energijo; zvezi s tem poudarja, da je za povečanje zanesljivosti oskrbe z energijo ter hkrati verodostojnosti in učinkovitosti skupne zunanje in varnostne politike EU nadvse pomembno zmanjšati energetsko odvisnost od tretjih držav, ki nimajo istih vrednot kot EU ali ki se njenim vrednotam zoperstavljajo; meni, da sta raznovrstnost dobavnih virov in tranzitnih poti ter obsežnejše opiranje na obnovljive in čiste vire energije in tranzitne poti nujna in izjemnega pomena za EU, ki je v veliki meri odvisna od zunanjih virov energije; ugotavlja, da so glavni smeri za povečanje raznovrstnosti Arktika, Sredozemlje, južni koridor od Iraka do osrednje Azije in Bližnji vzhod, ter poziva Komisijo, naj prednostno razvrsti take projekte; je zaskrbljen zaradi zamud pri dokončanju južnega koridorja; poudarja potrebo po doseganju zanesljivosti oskrbe z energijo prek energetske raznovrstnosti in opozarja na možnost dopolnilnega koridorja za utekočinjeni zemeljski plin v vzhodnem Sredozemlju, ki bi pomenil prilagodljiv vir energije in spodbudo za večjo konkurenco na notranjem trgu EU; meni, da mora EU zagotoviti, da eden od trenutnih glavnih virov uvožene energije – Rusija – spoštuje pravila notranjega trga, predpise iz tretjega energetskega svežnja in Pogodbo o energetski listini; opozarja na velik potencial za razvoj in medsebojno odvisnost, ki bi ju lahko ponujala medcelinska pametna omrežja za obnovljivo energijo med Evropo in Afriko;

| 125. | ugotavlja, da je leta 2011 Komisija predlagala vzpostavitev mehanizma za izmenjavo informacij o medvladnih sporazumih na področju energije med državami članicami in tretjimi državami; meni, da bi izmenjava najboljših praks in politična podpora Komisije prav tako okrepili pogajalsko moč držav članic; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj Parlamentu redno poročata o vzpostavljanju in izvajanju mehanizma; poziva Komisijo, naj v trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami vključi "klavzulo o zanesljivosti oskrbe z energijo", to je kodeks ravnanja v primeru motenj dobave ali sprememb pogojev dobave s strani enega od partnerjev; |
| --- | --- |

125.

ugotavlja, da je leta 2011 Komisija predlagala vzpostavitev mehanizma za izmenjavo informacij o medvladnih sporazumih na področju energije med državami članicami in tretjimi državami; meni, da bi izmenjava najboljših praks in politična podpora Komisije prav tako okrepili pogajalsko moč držav članic; poziva visoko predstavnico/podpredsednico in Komisijo, naj Parlamentu redno poročata o vzpostavljanju in izvajanju mehanizma; poziva Komisijo, naj v trgovinske in pridružitvene sporazume ter sporazume o partnerstvu in sodelovanju z državami proizvajalkami in tranzitnimi državami vključi "klavzulo o zanesljivosti oskrbe z energijo", to je kodeks ravnanja v primeru motenj dobave ali sprememb pogojev dobave s strani enega od partnerjev;

Nove grožnje in izzivi

| 126. | poudarja, da je treba v SZVP pomembno mesto nameniti ukrepanju v odgovor na novo generacijo izzivov za stabilnost in mednarodno varnost, kot so podnebne spremembe, mednarodni kriminal in terorizem, kibernetski napadi, širjenje jedrskega orožja in orožja za množično uničevanje, propadle države, piratstvo ter pandemije; |
| --- | --- |

126.

poudarja, da je treba v SZVP pomembno mesto nameniti ukrepanju v odgovor na novo generacijo izzivov za stabilnost in mednarodno varnost, kot so podnebne spremembe, mednarodni kriminal in terorizem, kibernetski napadi, širjenje jedrskega orožja in orožja za množično uničevanje, propadle države, piratstvo ter pandemije;

Zunanja razsežnost območja svobode, varnosti in pravice

| 127. | opozarja, da mora imeti zunanja razsežnost območja svobode, varnosti in pravice pomembno vlogo v SZVP; poudarja potrebo po organiziranem upravljanju migracijskih tokov, ki zagotavlja sodelovanje z državami izvora in tranzita; |
| --- | --- |

127.

opozarja, da mora imeti zunanja razsežnost območja svobode, varnosti in pravice pomembno vlogo v SZVP; poudarja potrebo po organiziranem upravljanju migracijskih tokov, ki zagotavlja sodelovanje z državami izvora in tranzita;

Kulturni in verski dialog

| 128. | meni, da mora biti skrb za dialog in razumevanje med različnimi verstvi in kulturami sestavni del našega zunanjega sodelovanja s tretjimi državami in družbami ter zlasti naše podpore reševanju sporov in spodbujanju strpnih, vključujočih in demokratičnih družb; |
| --- | --- |

128.

meni, da mora biti skrb za dialog in razumevanje med različnimi verstvi in kulturami sestavni del našega zunanjega sodelovanja s tretjimi državami in družbami ter zlasti naše podpore reševanju sporov in spodbujanju strpnih, vključujočih in demokratičnih družb;

*

* *

| 129. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope. |
| --- | --- |

129.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic EU, generalnemu sekretarju Organizacije združenih narodov, generalnemu sekretarju Nata, predsedniku parlamentarne skupščine Nata, predsedujočemu OVSE, predsedniku parlamentarne skupščine OVSE, predsedniku odbora ministrov Sveta Evrope in predsedniku parlamentarne skupščine Sveta Evrope.

---

(1)  OJ C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0227.

(3)  OJ C 349 E, 22.12.2010, str. 51.

(4)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 454.

(5)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 470.

(6)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 472.

(7)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0126.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/99 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/99

---

Sreda, 12. september 2012Ohranjevanje in trajnostno izkoriščanje ribolovnih virov

P7_TA(2012)0335

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2011/2291(INI))

2013/C 353 E/12

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2011)0418),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike,

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. aprila 2009 z naslovom "Reforma skupne ribiške politike" (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. aprila 2009 z naslovom "Reforma skupne ribiške politike" (COM(2009)0163),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. julija 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. julija 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 5. februarja 2007 o izboljšanju kazalnikov ribolovne zmogljivosti in napora na podlagi skupne ribiške politike (COM(2007)0039), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Svetu in Evropskemu parlamentu z dne 5. februarja 2007 o izboljšanju kazalnikov ribolovne zmogljivosti in napora na podlagi skupne ribiške politike (COM(2007)0039),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2011 v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih (COM(2011)0298), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 25. maja 2011 v zvezi s posvetovanjem o ribolovnih možnostih (COM(2011)0298),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2011 "Ali so ukrepi EU prispevali k prilagoditvi zmogljivosti ribolovnih flot razpoložljivim ribolovnim možnostim?", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2011 "Ali so ukrepi EU prispevali k prilagoditvi zmogljivosti ribolovnih flot razpoložljivim ribolovnim možnostim?",

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o pregledu nekaterih omejitev dostopa v skupni ribiški politiki (območje Shetland in območje morske plošče) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. februarja 2006 o pregledu nekaterih omejitev dostopa v skupni ribiški politiki (območje Shetland in območje morske plošče) (1),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0225/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo (A7-0225/2012),

| A. | ker to poročilo Komisije ponovno potrjuje, da sedanja skupna ribiška politika ni izpolnila svojih ciljev za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribištev v EU ter za prilagoditev razpoložljivih ribolovnih zmogljivosti razpoložljivim ribolovnim virom; |
| --- | --- |

A.

ker to poročilo Komisije ponovno potrjuje, da sedanja skupna ribiška politika ni izpolnila svojih ciljev za ohranjanje in trajnostno izkoriščanje ribištev v EU ter za prilagoditev razpoložljivih ribolovnih zmogljivosti razpoložljivim ribolovnim virom;

| B. | ker se več kot 60 % ribjih staležev v evropskih vodah izkorišča nad ravnjo največjega trajnostnega donosa in ker so znanstvenih podatki za številne vrste pomanjkljivi; |
| --- | --- |

B.

ker se več kot 60 % ribjih staležev v evropskih vodah izkorišča nad ravnjo največjega trajnostnega donosa in ker so znanstvenih podatki za številne vrste pomanjkljivi;

| C. | ker sta se celotni dovoljeni ulov in sistem kvot sama po sebi izkazala za neučinkovita pri trajnostnem upravljanju nekaterih ribjih staležev in ker so dolgoročni načrti upravljanja bistvenega pomena za trajnostno upravljanje ribjih staležev; |
| --- | --- |

C.

ker sta se celotni dovoljeni ulov in sistem kvot sama po sebi izkazala za neučinkovita pri trajnostnem upravljanju nekaterih ribjih staležev in ker so dolgoročni načrti upravljanja bistvenega pomena za trajnostno upravljanje ribjih staležev;

| D. | ker so znanstveni podatki občasno pomanjkljivi ali nezanesljivi in ker raven nezanesljivosti pri modelih za opredeljevanje tovrstnih podatkov še naprej predstavlja resen problem pri prizadevanjih za trajnostno upravljanje številnih ribjih staležev; |
| --- | --- |

D.

ker so znanstveni podatki občasno pomanjkljivi ali nezanesljivi in ker raven nezanesljivosti pri modelih za opredeljevanje tovrstnih podatkov še naprej predstavlja resen problem pri prizadevanjih za trajnostno upravljanje številnih ribjih staležev;

| E. | ker hitro rastoče populacije morskih ptic in tjulenjev v nekaterih regijah EU dodatno ogrožajo izčrpane ribolovne vire; |
| --- | --- |

E.

ker hitro rastoče populacije morskih ptic in tjulenjev v nekaterih regijah EU dodatno ogrožajo izčrpane ribolovne vire;

| F. | ker tudi na trajnostno ohranjanje ribolovnih virov vplivajo podnebne spremembe, tudi globalno segrevanje, in človeški dejavniki, kot je onesnaževanje; |
| --- | --- |

F.

ker tudi na trajnostno ohranjanje ribolovnih virov vplivajo podnebne spremembe, tudi globalno segrevanje, in človeški dejavniki, kot je onesnaževanje;

| G. | ker je v zadnjem desetletju v evropski ribiški industriji prišlo do izgube številnih delovnih mest zaradi slabega stanja ribjih staležev, zvišanja stroškov proizvodnje, znižanja cen zaradi poceni uvoza in tehnološkega napredka; ker se je sočasno zaradi tehnološkega napredka v nekaterih primerih bistveno povečala ribolovna zmogljivost flot; |
| --- | --- |

G.

ker je v zadnjem desetletju v evropski ribiški industriji prišlo do izgube številnih delovnih mest zaradi slabega stanja ribjih staležev, zvišanja stroškov proizvodnje, znižanja cen zaradi poceni uvoza in tehnološkega napredka; ker se je sočasno zaradi tehnološkega napredka v nekaterih primerih bistveno povečala ribolovna zmogljivost flot;

| H. | ker razpoložljivi podatki o dejanski zmogljivosti evropskih ribiških flot niso dovolj zanesljivi, saj ne upoštevajo tehnološkega razvoja, poleg tega pa države članice tudi ne posredujejo vedno natančnih podatkov o zmogljivosti flot; |
| --- | --- |

H.

ker razpoložljivi podatki o dejanski zmogljivosti evropskih ribiških flot niso dovolj zanesljivi, saj ne upoštevajo tehnološkega razvoja, poleg tega pa države članice tudi ne posredujejo vedno natančnih podatkov o zmogljivosti flot;

| I. | ker bo načrtovani pregled okvirov tehničnih ukrepov pomemben zakonodajni dokument, ki bo obravnaval in združil ohranitvene ukrepe; |
| --- | --- |

I.

ker bo načrtovani pregled okvirov tehničnih ukrepov pomemben zakonodajni dokument, ki bo obravnaval in združil ohranitvene ukrepe;

| 1. | ugotavlja, da je Komisija zdaj izpolnila svoje obveznosti iz Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002, ki ji nalaga, da mora pred koncem leta 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o delovanju skupne ribiške politike, kar zadeva poglavji II (Ohranjevanje in trajnost) in III (Prilagoditev ribolovne zmogljivosti) te uredbe; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da je Komisija zdaj izpolnila svoje obveznosti iz Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002, ki ji nalaga, da mora pred koncem leta 2012 Evropskemu parlamentu in Svetu poročati o delovanju skupne ribiške politike, kar zadeva poglavji II (Ohranjevanje in trajnost) in III (Prilagoditev ribolovne zmogljivosti) te uredbe;

| 2. | ugotavlja, da je Komisija izpolnila tudi svojo obveznost iz iste uredbe, da mora do 31. decembra 2011 poročati o ureditvi, določeni v členu 17(2), o omejitvi ribolova v vodah do 12 navtičnih milj od osnovnih črt; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je Komisija izpolnila tudi svojo obveznost iz iste uredbe, da mora do 31. decembra 2011 poročati o ureditvi, določeni v členu 17(2), o omejitvi ribolova v vodah do 12 navtičnih milj od osnovnih črt;

Ohranjevanje in trajnost (poglavje II)

| 3. | poziva Komisijo, naj zagotovi pripravo dolgoročnih načrtov upravljanja za vsa komercialna ribištva EU v okviru močno decentraliziranega sistema upravljanje, ki v celoti vključuje vse ustrezne zainteresirane strani; opozarja na možnost, da se z regionalizacijo skupne ribiške politike ribištva razdelijo v skupine glede na geografske ribolovne regije, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebnosti različnih evropskih morij kot tudi položaj malega ribolova na različnih območjih, da bi ukrepe upravljanja čim bolj uskladili z dejanskimi razmerami za posamezno floto; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zagotovi pripravo dolgoročnih načrtov upravljanja za vsa komercialna ribištva EU v okviru močno decentraliziranega sistema upravljanje, ki v celoti vključuje vse ustrezne zainteresirane strani; opozarja na možnost, da se z regionalizacijo skupne ribiške politike ribištva razdelijo v skupine glede na geografske ribolovne regije, pri čemer bi bilo treba upoštevati posebnosti različnih evropskih morij kot tudi položaj malega ribolova na različnih območjih, da bi ukrepe upravljanja čim bolj uskladili z dejanskimi razmerami za posamezno floto;

| 4. | poziva Komisijo, naj za ohranjanje živih virov in zagotavljanje dolgoročne okoljske trajnosti preuči možnost za uvedbo omrežja zaprtih območij, kjer bi bile določeno obdobje prepovedane vse ribolovne dejavnosti, s čimer bi povečali produktivnost rib ter ohranili žive morske vire in morski ekosistem; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj za ohranjanje živih virov in zagotavljanje dolgoročne okoljske trajnosti preuči možnost za uvedbo omrežja zaprtih območij, kjer bi bile določeno obdobje prepovedane vse ribolovne dejavnosti, s čimer bi povečali produktivnost rib ter ohranili žive morske vire in morski ekosistem;

| 5. | meni, da bi se morale obravnavane politike v okviru cilja za zagotavljanje trajnosti osredotočiti na prihodnost ribiškega sektorja in posledično na pospeševanje prihoda novih generacij ribičev; |
| --- | --- |

5.

meni, da bi se morale obravnavane politike v okviru cilja za zagotavljanje trajnosti osredotočiti na prihodnost ribiškega sektorja in posledično na pospeševanje prihoda novih generacij ribičev;

| 6. | poziva Komisijo, države članice in regionalne svetovalne svete, naj v prihodnje kot osnovo za vse dolgoročne načrte upravljanja uporabijo ekosistemski pristop, meni, da morajo biti načrti upravljanja podlaga prihodnje skupne ribiške politike in imeti jasno opredeljene cilje, s katerimi se oblikujejo pravila za določanje letnega ribolovnega napora ob upoštevanju razlike med trenutno velikostjo staležev in strukturo ribištva ter ciljno velikostjo staležev, meril za zavržke in nadzorom ulova; v zvezi s tem poziva Svet, naj brez izjeme spoštuje cilje dolgoročnih načrtov upravljanja; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, države članice in regionalne svetovalne svete, naj v prihodnje kot osnovo za vse dolgoročne načrte upravljanja uporabijo ekosistemski pristop, meni, da morajo biti načrti upravljanja podlaga prihodnje skupne ribiške politike in imeti jasno opredeljene cilje, s katerimi se oblikujejo pravila za določanje letnega ribolovnega napora ob upoštevanju razlike med trenutno velikostjo staležev in strukturo ribištva ter ciljno velikostjo staležev, meril za zavržke in nadzorom ulova; v zvezi s tem poziva Svet, naj brez izjeme spoštuje cilje dolgoročnih načrtov upravljanja;

| 7. | obžaluje sedanji medinstitucionalni razvoj pri nekaterih predlaganih večletnih načrtih, kar ima širše posledice za vse druge dolgoročne načrte upravljanja; |
| --- | --- |

7.

obžaluje sedanji medinstitucionalni razvoj pri nekaterih predlaganih večletnih načrtih, kar ima širše posledice za vse druge dolgoročne načrte upravljanja;

| 8. | poudarja, da je treba vzpostaviti ravnovesje med ekološkim ter ekonomskim in socialnim položajem vsakega ribištva, pri čemer priznava, da brez bogatih ribjih staležev ni dobičkonosne ribiške industrije; hkrati poudarja, da je zelo pomembno, da evropski ribiči sprejmejo pravila o nadzoru ulova, zato poziva k širokemu sodelovanju predstavnikov regionalnih svetovalnih svetov in drugih zainteresiranih strani pri pripravi načrtov upravljanja; meni, da bi morale imeti zainteresirane strani v prihodnje veliko večjo vlogo v tem procesu; zato zahteva resnično regionalizacijo; predlaga, naj regionalni svetovalni sveti Komisiji pošljejo obvezno mnenje o vseh načrtih upravljanja, preden so ti predlogi objavljeni; |
| --- | --- |

8.

poudarja, da je treba vzpostaviti ravnovesje med ekološkim ter ekonomskim in socialnim položajem vsakega ribištva, pri čemer priznava, da brez bogatih ribjih staležev ni dobičkonosne ribiške industrije; hkrati poudarja, da je zelo pomembno, da evropski ribiči sprejmejo pravila o nadzoru ulova, zato poziva k širokemu sodelovanju predstavnikov regionalnih svetovalnih svetov in drugih zainteresiranih strani pri pripravi načrtov upravljanja; meni, da bi morale imeti zainteresirane strani v prihodnje veliko večjo vlogo v tem procesu; zato zahteva resnično regionalizacijo; predlaga, naj regionalni svetovalni sveti Komisiji pošljejo obvezno mnenje o vseh načrtih upravljanja, preden so ti predlogi objavljeni;

| 9. | poudarja neposredno povezavo med zavržki, neželenim prilovom in prelovom ter potrebo po učinkoviti politiki odprave zavržkov na ravni EU, pri čemer bi morala Evropska agencija za nadzor ribištva imeti večje pristojnosti, da bi lahko zagotovila pravičen sistem pravil in kazni, tj. po načelu enake obravnave; zagovarja stališče, da bi bilo treba prepoved zavržkov uvajati postopoma za vsako ribištvo posebej in jo vključiti v različne načrte upravljanje, pri čemer ne bi smela biti vezana na različne ribje staleže; poudarja, da je treba spodbujati uporabo selektivnega ribolovnega orodja in drugih sredstev, ki zmanjšujejo ali odpravljajo prilov neciljnih vrst ali mladic ciljnih vrst, pa tudi druge trajnostne ribolovne metode; poudarja, da je treba pri uvajanju sistema upravljanja v Evropski uniji nujno upoštevati pomen mešanih ribištev v vodah Unije, kar bo zahtevalo prilagoditve in posebno obravnavo glede na ustrezne regije in sprejetje posebnih ukrepov; |
| --- | --- |

9.

poudarja neposredno povezavo med zavržki, neželenim prilovom in prelovom ter potrebo po učinkoviti politiki odprave zavržkov na ravni EU, pri čemer bi morala Evropska agencija za nadzor ribištva imeti večje pristojnosti, da bi lahko zagotovila pravičen sistem pravil in kazni, tj. po načelu enake obravnave; zagovarja stališče, da bi bilo treba prepoved zavržkov uvajati postopoma za vsako ribištvo posebej in jo vključiti v različne načrte upravljanje, pri čemer ne bi smela biti vezana na različne ribje staleže; poudarja, da je treba spodbujati uporabo selektivnega ribolovnega orodja in drugih sredstev, ki zmanjšujejo ali odpravljajo prilov neciljnih vrst ali mladic ciljnih vrst, pa tudi druge trajnostne ribolovne metode; poudarja, da je treba pri uvajanju sistema upravljanja v Evropski uniji nujno upoštevati pomen mešanih ribištev v vodah Unije, kar bo zahtevalo prilagoditve in posebno obravnavo glede na ustrezne regije in sprejetje posebnih ukrepov;

| 10. | meni, da bi bilo treba pri reformirani skupni ribiški politiki države članice, ki sodelujejo na regionalni ravni, spodbuditi k sodelovanju z industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi pri iskanju inovativnih načinov za odpravo zavržkov na najprimernejši način za posamezne regije in ribištva; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba pri reformirani skupni ribiški politiki države članice, ki sodelujejo na regionalni ravni, spodbuditi k sodelovanju z industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi pri iskanju inovativnih načinov za odpravo zavržkov na najprimernejši način za posamezne regije in ribištva;

| 11. | poziva Komisijo, naj takoj obravnava pomanjkanje zadostnih zanesljivih podatkov, potrebnih za dobro znanstveno mnenje; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem kazni za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti za zbiranje podatkov in njihovo posredovanje v okviru evropskega programa za zbiranje podatkov o ribištvih; opozarja na protislovje med pritožbami Komisije zaradi pomanjkanja podatkov in majhnimi proračunskimi sredstvi, dodeljenimi za njihovo zbiranje, zato vztraja, da je treba dodeliti ustrezna finančna sredstva za zbiranje podatkov in ustrezne znanstvene raziskave na ravni držav članic; obenem poziva Komisijo, naj pripravi okvir za odločanje o načrtih upravljanja, celotnem dovoljenem ulovu in kvotah v primerih, ko je na voljo malo podatkov; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj takoj obravnava pomanjkanje zadostnih zanesljivih podatkov, potrebnih za dobro znanstveno mnenje; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem kazni za države članice, ki ne izpolnjujejo svojih obveznosti za zbiranje podatkov in njihovo posredovanje v okviru evropskega programa za zbiranje podatkov o ribištvih; opozarja na protislovje med pritožbami Komisije zaradi pomanjkanja podatkov in majhnimi proračunskimi sredstvi, dodeljenimi za njihovo zbiranje, zato vztraja, da je treba dodeliti ustrezna finančna sredstva za zbiranje podatkov in ustrezne znanstvene raziskave na ravni držav članic; obenem poziva Komisijo, naj pripravi okvir za odločanje o načrtih upravljanja, celotnem dovoljenem ulovu in kvotah v primerih, ko je na voljo malo podatkov;

| 12. | poudarja, da so znanstvene raziskave na področju ribištva orodje, ki je bistveno za upravljanje ribištva ter nujno potrebno za opredelitev dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, da bi pripravili kvantitativne ocene in razvili modele, ki omogočajo predvidevanje razvoja teh virov, pa tudi izboljšali ribolovna orodja, plovila ter delovne in varnostne razmere ribičev v povezavi z njihovim znanjem in izkušnjami; v tem okviru meni, da je treba vlagati v usposabljanje človeških virov, zagotoviti ustrezna finančna sredstva in spodbujati sodelovanje med različnimi javnimi organi držav članic; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da so znanstvene raziskave na področju ribištva orodje, ki je bistveno za upravljanje ribištva ter nujno potrebno za opredelitev dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, da bi pripravili kvantitativne ocene in razvili modele, ki omogočajo predvidevanje razvoja teh virov, pa tudi izboljšali ribolovna orodja, plovila ter delovne in varnostne razmere ribičev v povezavi z njihovim znanjem in izkušnjami; v tem okviru meni, da je treba vlagati v usposabljanje človeških virov, zagotoviti ustrezna finančna sredstva in spodbujati sodelovanje med različnimi javnimi organi držav članic;

| 13. | poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje negativnega vpliva tjulenjev in nekaterih morskih ptic na ribje staleže, zlasti ko v določeni regiji predstavljajo invazivne vrste; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj sprejme ukrepe za zmanjšanje negativnega vpliva tjulenjev in nekaterih morskih ptic na ribje staleže, zlasti ko v določeni regiji predstavljajo invazivne vrste;

Prilagoditev ribolovne zmogljivosti (poglavje III)

| 14. | opozarja, da presežna zmogljivost ni natančno ali kvantitativno opredeljena; poziva Komisijo, naj določi opredelitev presežne zmogljivosti na ravni EU, ki bo vključevala regionalne opredelitve in upoštevala lokalne posebnosti; nadalje poziva Komisijo, naj ribolovne zmogljivosti ponovno opredeli na tak način, da bosta kot osnova uporabljena tako ribolovna zmogljivost plovila kot tudi njegov dejanski ribolovni napor; poleg tega poudarja, da je treba opredeliti mali ribolov, saj ni splošno uporabne opredelitve, da bo ribolov mogoče prilagoditi ciljem nove skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da presežna zmogljivost ni natančno ali kvantitativno opredeljena; poziva Komisijo, naj določi opredelitev presežne zmogljivosti na ravni EU, ki bo vključevala regionalne opredelitve in upoštevala lokalne posebnosti; nadalje poziva Komisijo, naj ribolovne zmogljivosti ponovno opredeli na tak način, da bosta kot osnova uporabljena tako ribolovna zmogljivost plovila kot tudi njegov dejanski ribolovni napor; poleg tega poudarja, da je treba opredeliti mali ribolov, saj ni splošno uporabne opredelitve, da bo ribolov mogoče prilagoditi ciljem nove skupne ribiške politike;

| 15. | poziva Komisijo, naj na podlagi priporočil tehničnega svetovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (1999) do konca leta 2013 oceni zmogljivost evropske flote in ugotovi, kje obstaja presežna zmogljivost v primerjavi z razpoložljivimi viri in kolikšno zmanjšanje ali prilagoditve so potrebne; vztraja, naj ocenjevanje zmogljivosti ne bo omejeno na tonažo in moč motorjev, temveč naj vključuje vrste in količine uporabljenega ribolovnega orodja ter vse druge parametre, ki prispevajo k ribolovni zmogljivosti; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj na podlagi priporočil tehničnega svetovanja Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (1999) do konca leta 2013 oceni zmogljivost evropske flote in ugotovi, kje obstaja presežna zmogljivost v primerjavi z razpoložljivimi viri in kolikšno zmanjšanje ali prilagoditve so potrebne; vztraja, naj ocenjevanje zmogljivosti ne bo omejeno na tonažo in moč motorjev, temveč naj vključuje vrste in količine uporabljenega ribolovnega orodja ter vse druge parametre, ki prispevajo k ribolovni zmogljivosti;

| 16. | poziva Komisijo, naj spremlja in prilagodi zgornje meje ribolovne zmogljivosti ladjevja držav članic, da bodo v skladu z zanesljivimi podatki in da bo upoštevan tudi tehnični napredek; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj spremlja in prilagodi zgornje meje ribolovne zmogljivosti ladjevja držav članic, da bodo v skladu z zanesljivimi podatki in da bo upoštevan tudi tehnični napredek;

| 17. | poziva države članice, naj po potrebi izvedejo ustrezne prilagoditve na podlagi natančnih ocen sedanjih zmogljivosti ladjevja, vključno z zmogljivostjo motorjev in ribolovno zmogljivostjo, da bi dosegle zastavljene cilje za trajnostno raven zmogljivosti, vnaprej določeno za vsako ribištvo in tako odpravile preostalo precejšnjo presežno zmogljivost nekaterih ribiških flot, pri čemer je kazen za neizpolnitev ciljev zamrznitev sredstev iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; |
| --- | --- |

17.

poziva države članice, naj po potrebi izvedejo ustrezne prilagoditve na podlagi natančnih ocen sedanjih zmogljivosti ladjevja, vključno z zmogljivostjo motorjev in ribolovno zmogljivostjo, da bi dosegle zastavljene cilje za trajnostno raven zmogljivosti, vnaprej določeno za vsako ribištvo in tako odpravile preostalo precejšnjo presežno zmogljivost nekaterih ribiških flot, pri čemer je kazen za neizpolnitev ciljev zamrznitev sredstev iz Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo;

| 18. | je seznanjen s predlogom Komisije, da se uvede sistem individualno prenosljivih ribolovnih koncesij s strogimi zaščitnimi ukrepi in iz katerega bo izključen mali priobalni ribolov, ter poziva k vzpostavitvi posebnega režima za mala in priobalna ribištva ter preferencialno obravnavo okolju prijaznih ribiških plovil, kjer bo uvedeno pogojevanje in bo obravnavano vprašanje koncentracije pravic in možnost razveljavitve ribolovnih koncesij; meni, da je prostovoljen sistem prenosljivih ribolovnih koncesij eden od možnih modelov, ki jih države članice lahko uporabijo za zmanjšanje presežne zmogljivosti; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen s predlogom Komisije, da se uvede sistem individualno prenosljivih ribolovnih koncesij s strogimi zaščitnimi ukrepi in iz katerega bo izključen mali priobalni ribolov, ter poziva k vzpostavitvi posebnega režima za mala in priobalna ribištva ter preferencialno obravnavo okolju prijaznih ribiških plovil, kjer bo uvedeno pogojevanje in bo obravnavano vprašanje koncentracije pravic in možnost razveljavitve ribolovnih koncesij; meni, da je prostovoljen sistem prenosljivih ribolovnih koncesij eden od možnih modelov, ki jih države članice lahko uporabijo za zmanjšanje presežne zmogljivosti;

| 19. | poudarja, da sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne sme veljati za edini ukrep za zmanjšanje prelova in presežne zmogljivosti, kjer je ta dokazana, pač pa mora biti državam članicam na voljo kot eden izmed različnih dopolnilnih ukrepov upravljanja, pri čemer Komisija skupaj s sozakonodajalcema določi širši okvir, nadzira in spremlja nacionalno uporabo tega sistema, če to možnost izbere država članica, ter zakonodajalcema redno poroča o njegovih rezultatih; s tem v zvezi poudarja, da je treba kot dopolnilne ukrepe še naprej spodbujati oblikovanje ustreznega nabora tehničnih ukrepov, ki spodbujajo selektivno ribolovno orodje, zaprtje določenih območij ali omejitev dostopa do morskih območij, opredeljenih kot biogeografsko občutljiva, samo za regionalne flote, ki uporabljajo okolju prijazne ribolovne tehnike; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da sistem prenosljivih ribolovnih koncesij ne sme veljati za edini ukrep za zmanjšanje prelova in presežne zmogljivosti, kjer je ta dokazana, pač pa mora biti državam članicam na voljo kot eden izmed različnih dopolnilnih ukrepov upravljanja, pri čemer Komisija skupaj s sozakonodajalcema določi širši okvir, nadzira in spremlja nacionalno uporabo tega sistema, če to možnost izbere država članica, ter zakonodajalcema redno poroča o njegovih rezultatih; s tem v zvezi poudarja, da je treba kot dopolnilne ukrepe še naprej spodbujati oblikovanje ustreznega nabora tehničnih ukrepov, ki spodbujajo selektivno ribolovno orodje, zaprtje določenih območij ali omejitev dostopa do morskih območij, opredeljenih kot biogeografsko občutljiva, samo za regionalne flote, ki uporabljajo okolju prijazne ribolovne tehnike;

| 20. | poudarja, da mora prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo upoštevati socialno-ekonomske posledice ukrepov za zmanjšanje presežne zmogljivosti, kjer je dokazana, in za prilagoditev velikosti ribiških flot glede na ribolovne možnosti in dolgoročno trajnost ter da je treba zato zagotoviti ustrezno finančno pomoč za blažitev posledic; meni, da bodo različni ukrepi upravljanja ribolovnih virov bolje razumljeni, sprejeti in izvajani, če bo raven udeležbe večja, če bodo cilji jasneje opredeljeni ter če bo ekonomska in socialna podpora za prizadete večja; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da mora prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo upoštevati socialno-ekonomske posledice ukrepov za zmanjšanje presežne zmogljivosti, kjer je dokazana, in za prilagoditev velikosti ribiških flot glede na ribolovne možnosti in dolgoročno trajnost ter da je treba zato zagotoviti ustrezno finančno pomoč za blažitev posledic; meni, da bodo različni ukrepi upravljanja ribolovnih virov bolje razumljeni, sprejeti in izvajani, če bo raven udeležbe večja, če bodo cilji jasneje opredeljeni ter če bo ekonomska in socialna podpora za prizadete večja;

| 21. | poudarja, da je treba čim prej določiti jasne roke in doseči napredek pri prilagajanju flot, kjer je to potrebno; poudarja, da je treba dati prednost sistemom, ki spodbujajo flote k prilagajanju dejanskemu stanju v njihovih ribištvih, in poziva Komisijo, naj določi shemo ukrepov za sankcioniranje držav članic, ki svojih obveznosti ne bodo izpolnjevale v določenih časovnih rokih, pri čemer naj ta proces tudi ustrezno finančno podpira in naj še naprej razvija koncept ekološkega in socialnega pogojevanja pri dostopu do ribolovnih virov in plačil, ki nagrajujejo trajnostni ribolov; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da je treba čim prej določiti jasne roke in doseči napredek pri prilagajanju flot, kjer je to potrebno; poudarja, da je treba dati prednost sistemom, ki spodbujajo flote k prilagajanju dejanskemu stanju v njihovih ribištvih, in poziva Komisijo, naj določi shemo ukrepov za sankcioniranje držav članic, ki svojih obveznosti ne bodo izpolnjevale v določenih časovnih rokih, pri čemer naj ta proces tudi ustrezno finančno podpira in naj še naprej razvija koncept ekološkega in socialnega pogojevanja pri dostopu do ribolovnih virov in plačil, ki nagrajujejo trajnostni ribolov;

| 22. | je seznanjen s predlogom Komisije, da se pooblastilo za posebne ribolovne omejitve ohrani do 31. decembra 2022; se strinja s Komisijo, da bi spreminjanje določb glede režima dostopa do voda znotraj dvanajst navtičnih milj lahko ogrozilo sedanje ravnovesje, ki se je vzpostavilo od uvedbe tega posebnega režima; poleg tega opozarja, da so cilji režima dostopa do voda znotraj 12 navtičnih milj popolnoma drugačni od ciljev, ki naj bi bili doseženi z uvedbo drugih omejitev; |
| --- | --- |

22.

je seznanjen s predlogom Komisije, da se pooblastilo za posebne ribolovne omejitve ohrani do 31. decembra 2022; se strinja s Komisijo, da bi spreminjanje določb glede režima dostopa do voda znotraj dvanajst navtičnih milj lahko ogrozilo sedanje ravnovesje, ki se je vzpostavilo od uvedbe tega posebnega režima; poleg tega opozarja, da so cilji režima dostopa do voda znotraj 12 navtičnih milj popolnoma drugačni od ciljev, ki naj bi bili doseženi z uvedbo drugih omejitev;

| 23. | poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem upravljanja na podlagi rezultatov za podeljevanje pravic do dostopa, pri čemer mora breme dokazovanja trajnostnega ribolova nositi industrija; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem upravljanja na podlagi rezultatov za podeljevanje pravic do dostopa, pri čemer mora breme dokazovanja trajnostnega ribolova nositi industrija;

| 24. | meni, da bi bilo treba trenutno ohraniti posebni režim dostopa za mali ribolov v vodah do 12 navtičnih milj, pa tudi posebne omejitve za plovila, registrirana v pristaniščih na Azorih, Madeiri in Kanarskih otokih, za vode okoli teh otočij, zlasti na biogeografsko občutljivih območjih, ki jih sedaj ureja Uredba Sveta (ES) št. 1954/2003 (2); |
| --- | --- |

24.

meni, da bi bilo treba trenutno ohraniti posebni režim dostopa za mali ribolov v vodah do 12 navtičnih milj, pa tudi posebne omejitve za plovila, registrirana v pristaniščih na Azorih, Madeiri in Kanarskih otokih, za vode okoli teh otočij, zlasti na biogeografsko občutljivih območjih, ki jih sedaj ureja Uredba Sveta (ES) št. 1954/2003 (2);

| 25. | ugotavlja, da je v poročilu Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) o območju Shetland navedeno, da bi ukinitev omejitve dostopa lahko povzročila povečan ribolovni napor na tem območju ter da zato STECF priporoča, naj se omejitev dostopa na tem območju ohrani; |
| --- | --- |

25.

ugotavlja, da je v poročilu Znanstvenega, tehničnega in gospodarskega odbora za ribištvo (STECF) o območju Shetland navedeno, da bi ukinitev omejitve dostopa lahko povzročila povečan ribolovni napor na tem območju ter da zato STECF priporoča, naj se omejitev dostopa na tem območju ohrani;

| 26. | meni, da morajo v prihodnje opredelitev območij omejenega ribolova, kot velja za območje Shetlanda, obsežno podpirati znanstvena merila, ki dokazujejo doslednost opredelitve takih območij kot biogeografsko občutljivih, zlasti če so take omejitve del zakonskega okvira skupne ribiške politike prek njene osnovne uredbe; |
| --- | --- |

26.

meni, da morajo v prihodnje opredelitev območij omejenega ribolova, kot velja za območje Shetlanda, obsežno podpirati znanstvena merila, ki dokazujejo doslednost opredelitve takih območij kot biogeografsko občutljivih, zlasti če so take omejitve del zakonskega okvira skupne ribiške politike prek njene osnovne uredbe;

| 27. | meni, da je treba priznati in podpreti vlogo obdobij biološke obnovitve kot pomembnega načina za ohranjanje ribolovnih virov, ki se je izkazal za učinkovitega, in kot bistvenega instrumenta za trajnostno upravljanje ribištva. meni, da uvedba obdobij biološke obnovitve v nekaterih fazah življenjskega cikla vrst omogoča rast staležev, ki je združljiva z nepretrganim ribolovom zunaj teh obdobij; |
| --- | --- |

27.

meni, da je treba priznati in podpreti vlogo obdobij biološke obnovitve kot pomembnega načina za ohranjanje ribolovnih virov, ki se je izkazal za učinkovitega, in kot bistvenega instrumenta za trajnostno upravljanje ribištva. meni, da uvedba obdobij biološke obnovitve v nekaterih fazah življenjskega cikla vrst omogoča rast staležev, ki je združljiva z nepretrganim ribolovom zunaj teh obdobij;

*

* *

| 28. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam držav članic. |
| --- | --- |

28.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru, Odboru regij ter vladam držav članic.

---

(1)  UL C 290 E, 29.11.2006, str. 113.

(2)  UL L 289, 7.11.2003, str. 1

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/104 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/104

---

Sreda, 12. september 2012Reforma skupne ribiške politike - glavno sporočilo

P7_TA(2012)0336

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o reformi skupne ribiške politike – glavno sporočilo (2011/2290(INI))

2013/C 353 E/13

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (t. i. newyorški sporazum z dne 4. avgusta 1995), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma iz leta 1995 o izvajanju določb Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu z dne 10. decembra 1982 v zvezi z ohranjanjem in upravljanjem čezconskih staležev rib in izrazito selivskih staležev rib (t. i. newyorški sporazum z dne 4. avgusta 1995),

| — | ob upoštevanju kodeksa vedenja za odgovorno ribištvo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, sprejetega 31. oktobra 1995, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju kodeksa vedenja za odgovorno ribištvo Organizacije Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo, sprejetega 31. oktobra 1995,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2002 o zeleni knjigi Komisije o prihodnosti skupne ribiške politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 17. januarja 2002 o zeleni knjigi Komisije o prihodnosti skupne ribiške politike (1),

| — | ob upoštevanju izjave s svetovnega vrhunskega srečanja o trajnostnem razvoju od 26. avgusta do 4. septembra 2002 v Johannesburgu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave s svetovnega vrhunskega srečanja o trajnostnem razvoju od 26. avgusta do 4. septembra 2002 v Johannesburgu,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (2),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. septembra 2007 z naslovom "Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom" (COM(2006)0360) in svoje resolucije o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 6. septembra 2007 z naslovom "Zagotovitev trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom" (COM(2006)0360) in svoje resolucije o zagotovitvi trajnosti v ribištvu EU z največjim trajnostnim donosom (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2007 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. decembra 2007 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (4),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu" (COM(2007)0136) in svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Politika zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu" (COM(2007)0136) in svoje resolucije z dne 31. januarja 2008 o politiki zmanjševanja neželenega prilova in odprave zavržkov v evropskem ribištvu (5),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2011 "Ali so ukrepi EU prispevali k prilagoditvi zmogljivosti ribolovnih flot razpoložljivim ribolovnim možnostim?", |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 12/2011 "Ali so ukrepi EU prispevali k prilagoditvi zmogljivosti ribolovnih flot razpoložljivim ribolovnim možnostim?",

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja (okvirna direktiva o morski strategiji) (6),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o vlogi SRP pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju morij (COM(2008)0187) in svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o SRP in ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o vlogi SRP pri izvajanju ekosistemskega pristopa k upravljanju morij (COM(2008)0187) in svoje resolucije z dne 13. januarja 2009 o SRP in ekosistemskem pristopu k upravljanju ribištva (7),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2008 "Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij" (COM(2008)0534) in svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o aplikativnih raziskavah na področju skupne ribiške politike (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. septembra 2008 "Evropska strategija za morsko in pomorsko raziskovanje: skladen okvir za Evropski raziskovalni prostor v podporo trajnostni uporabi oceanov in morij" (COM(2008)0534) in svoje resolucije z dne 19. februarja 2009 o aplikativnih raziskavah na področju skupne ribiške politike (8),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2009 o upravljanju na področju skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženci (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 24. aprila 2009 o upravljanju na področju skupne ribiške politike: Evropski parlament, regionalni svetovalni sveti in drugi udeleženci (9),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in svoje resolucije z dne 7. maja 2009 o novi vlogi in pristojnostih Parlamenta pri izvajanju Lizbonske pogodbe (10),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Izgradnja trajnostne prihodnosti ribogojstva – Nova pobuda za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva" (COM(2009)0162), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Izgradnja trajnostne prihodnosti ribogojstva – Nova pobuda za Strategijo za trajnostni razvoj evropskega ribogojstva" (COM(2009)0162),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. aprila 2009 z naslovom "Reforma skupne ribiške politike" (COM(2009)0163), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Komisije z dne 22. aprila 2009 z naslovom "Reforma skupne ribiške politike" (COM(2009)0163),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. februarja 2010 o zeleni knjigi o reformi skupne ribiške politike (11),

| — | ob upoštevanju cilja 6 iz Aičija v Protokolu iz Nagoje, ki je bil objavljen po vrhunskem srečanju o biotski raznovrstnosti v Nagoji od 18. do 29. oktobra 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju cilja 6 iz Aičija v Protokolu iz Nagoje, ki je bil objavljen po vrhunskem srečanju o biotski raznovrstnosti v Nagoji od 18. do 29. oktobra 2010,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. julija 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)0891), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 13. julija 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (COM(2011)0425) in spremljajočega delovnega dokumenta služb Komisije (SEC(2011)0891),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije "Reforma skupne ribiške politike" (COM(2011)0417), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije "Reforma skupne ribiške politike" (COM(2011)0417),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (COM(2011)0804), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo (COM(2011)0804),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (COM(2011)0416),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (COM(2011)0424), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o zunanji razsežnosti skupne ribiške politike (COM(2011)0424),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2011)0418), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o obveznostih poročanja na podlagi Uredbe Sveta (ES) št. 2371/2002 z dne 20. decembra 2002 o ohranjevanju in trajnostnem izkoriščanju ribolovnih virov v okviru skupne ribiške politike (COM(2011)0418),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o prispevku skupne ribiške politike k proizvodnji javnih dobrin (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 16. februarja 2012 o prispevku skupne ribiške politike k proizvodnji javnih dobrin (12),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o krizi v evropskem ribiškem sektorju zaradi zvišanja cen nafte (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. maja 2011 o krizi v evropskem ribiškem sektorju zaradi zvišanja cen nafte (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji Evropa 2020 (COM(2010)2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji Evropa 2020 (COM(2010)2020,

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za regionalni razvoj (A7-0253/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo ter mnenj Odbora za razvoj in Odbora za regionalni razvoj (A7-0253/2012),

| A. | ker Evropski parlament prvič v zgodovini skupne ribiške politike (SRP) nastopa kot sozakonodajalec pri oblikovanju prenovljene SRP; |
| --- | --- |

A.

ker Evropski parlament prvič v zgodovini skupne ribiške politike (SRP) nastopa kot sozakonodajalec pri oblikovanju prenovljene SRP;

| B. | ker je ribiški sektor strateškega pomena za javno oskrbo z ribiškimi proizvodi in prehrambenega ravnovesja tako v posameznih državah članicah kot v vsej Evropski uniji ter ker bistveno prispeva k socialni in ekonomski blaginji obalnih skupnosti, lokalnemu razvoju, zaposlovanju, ohranjanju in ustvarjanju gospodarskih dejavnosti v predelavi in prodaji ter ohranjanju lokalne kulturne tradicije; |
| --- | --- |

B.

ker je ribiški sektor strateškega pomena za javno oskrbo z ribiškimi proizvodi in prehrambenega ravnovesja tako v posameznih državah članicah kot v vsej Evropski uniji ter ker bistveno prispeva k socialni in ekonomski blaginji obalnih skupnosti, lokalnemu razvoju, zaposlovanju, ohranjanju in ustvarjanju gospodarskih dejavnosti v predelavi in prodaji ter ohranjanju lokalne kulturne tradicije;

| C. | ker nedavno objavljeno sporočilo opozarja, da dosedanja skupna ribiška politika kljub določenemu napredku po reviziji leta 2002 ni dosegla nekaterih glavnih ciljev: številni ribji staleži so prelovljeni; ekonomski položaj nekaterih delov flote EU je nestabilen kljub subvencijam; v ribiškem sektorju se ukinjajo delovna mesta, ta pa tudi niso privlačna, zlasti za mlade, ki vstopajo v sektor; razmere v številnih obalnih skupnostih, odvisnih od ribolova in ribogojstva, pa so negotove; |
| --- | --- |

C.

ker nedavno objavljeno sporočilo opozarja, da dosedanja skupna ribiška politika kljub določenemu napredku po reviziji leta 2002 ni dosegla nekaterih glavnih ciljev: številni ribji staleži so prelovljeni; ekonomski položaj nekaterih delov flote EU je nestabilen kljub subvencijam; v ribiškem sektorju se ukinjajo delovna mesta, ta pa tudi niso privlačna, zlasti za mlade, ki vstopajo v sektor; razmere v številnih obalnih skupnostih, odvisnih od ribolova in ribogojstva, pa so negotove;

| D. | ker je imela prejšnja skupna ribiška politika vseeno nekatere pozitivne učinke, saj je omogočila obnovo določenih staležev in ustanovitev regionalnih svetovalnih svetov; |
| --- | --- |

D.

ker je imela prejšnja skupna ribiška politika vseeno nekatere pozitivne učinke, saj je omogočila obnovo določenih staležev in ustanovitev regionalnih svetovalnih svetov;

| E. | ker je bistvenega pomena, da skupna ribiška politika ohranja pristop do ribiškega sektorja, ki upošteva ekološko ter ekonomsko in socialno raven (tri stebre reforme skupne ribiške politike), tako da se vedno doseže kompromis med stanjem obstoječih virov na različnih morskih območjih in zaščito socialno-ekonomske strukture obalnih skupnosti, katerih delovna mesta in blaginja so odvisni od obalnega ribolova; |
| --- | --- |

E.

ker je bistvenega pomena, da skupna ribiška politika ohranja pristop do ribiškega sektorja, ki upošteva ekološko ter ekonomsko in socialno raven (tri stebre reforme skupne ribiške politike), tako da se vedno doseže kompromis med stanjem obstoječih virov na različnih morskih območjih in zaščito socialno-ekonomske strukture obalnih skupnosti, katerih delovna mesta in blaginja so odvisni od obalnega ribolova;

| F. | ker Evropska unija predstavlja približno 4,6 % svetovne ribiške in ribogojske proizvodnje in je s tem četrta največja proizvajalka na svetu; ker EU kljub temu za lastno potrošnjo uvozi prek 60 % rib; |
| --- | --- |

F.

ker Evropska unija predstavlja približno 4,6 % svetovne ribiške in ribogojske proizvodnje in je s tem četrta največja proizvajalka na svetu; ker EU kljub temu za lastno potrošnjo uvozi prek 60 % rib;

| G. | ker je po ocenah Evropske komisije in ne glede na pomanjkanje znanstvenih podatkov 75 % ribjih staležev v Evropski uniji prekomerno izkoriščanih, ribolov pri več kot 60 % staležev v evropskih vodah presega raven največjega trajnostnega donosa, EU pa zaradi netrajnostnega upravljanja ribištva letno izgubi približno 1,8 milijarde EUR potencialnih prihodkov; |
| --- | --- |

G.

ker je po ocenah Evropske komisije in ne glede na pomanjkanje znanstvenih podatkov 75 % ribjih staležev v Evropski uniji prekomerno izkoriščanih, ribolov pri več kot 60 % staležev v evropskih vodah presega raven največjega trajnostnega donosa, EU pa zaradi netrajnostnega upravljanja ribištva letno izgubi približno 1,8 milijarde EUR potencialnih prihodkov;

| H. | ker so nekatera ribištva EU kljub temu ocenjena kot trajnostna, kar je dokaz, da lahko sodelovanje med organi upravljanja, ribiško industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi prinese zadovoljive rezultate; |
| --- | --- |

H.

ker so nekatera ribištva EU kljub temu ocenjena kot trajnostna, kar je dokaz, da lahko sodelovanje med organi upravljanja, ribiško industrijo in drugimi zainteresiranimi stranmi prinese zadovoljive rezultate;

| I. | ker so po mnenju Komisije sklepi Sveta od leta 2003 znanstvena priporočila presegali za povprečno 47 %, danes pa je 63 % ocenjenih staležev v Atlantiku prekomerno izkoriščanih, kar velja tudi za 82 % staležev v Sredozemlju ter za štiri od šestih staležev v Baltskem morju; |
| --- | --- |

I.

ker so po mnenju Komisije sklepi Sveta od leta 2003 znanstvena priporočila presegali za povprečno 47 %, danes pa je 63 % ocenjenih staležev v Atlantiku prekomerno izkoriščanih, kar velja tudi za 82 % staležev v Sredozemlju ter za štiri od šestih staležev v Baltskem morju;

| J. | ker je ribiška industrija Evropske unije zaradi slabega stanja ribjih staležev, padca cen zaradi cenejšega uvoza in tehnološkega napredka med letoma 2002 in 2007 sicer izgubila 30 % delovnih mest, vendar pa je ta sektor (vključno z ribogojstvom) po ocenah v tem obdobju še vedno ustvaril 34,2 milijarde EUR letnega prihodka in ustvaril več kot 350 000 delovnih mest vzdolž celotne verige v ribištvu, vključno s predelavo in trženjem rib, zlasti na obalnih območjih, v oddaljenih regijah in na otokih, kjer ustvarja "javne dobrine", ki niso ustrezno upoštevane; ker se je kljub izgubi delovnih mest ribolovna zmogljivost flot bistveno povečala zaradi tehnološkega napredka; |
| --- | --- |

J.

ker je ribiška industrija Evropske unije zaradi slabega stanja ribjih staležev, padca cen zaradi cenejšega uvoza in tehnološkega napredka med letoma 2002 in 2007 sicer izgubila 30 % delovnih mest, vendar pa je ta sektor (vključno z ribogojstvom) po ocenah v tem obdobju še vedno ustvaril 34,2 milijarde EUR letnega prihodka in ustvaril več kot 350 000 delovnih mest vzdolž celotne verige v ribištvu, vključno s predelavo in trženjem rib, zlasti na obalnih območjih, v oddaljenih regijah in na otokih, kjer ustvarja "javne dobrine", ki niso ustrezno upoštevane; ker se je kljub izgubi delovnih mest ribolovna zmogljivost flot bistveno povečala zaradi tehnološkega napredka;

| K. | ker razpoložljivi podatki o dejanskih zmogljivostih evropske ribiške flote niso zanesljivi, saj ne upoštevajo tehnološkega razvoja, poleg tega pa države članice tudi ne posredujejo točnih podatkov o zmogljivostih flote; |
| --- | --- |

K.

ker razpoložljivi podatki o dejanskih zmogljivostih evropske ribiške flote niso zanesljivi, saj ne upoštevajo tehnološkega razvoja, poleg tega pa države članice tudi ne posredujejo točnih podatkov o zmogljivostih flote;

| L. | ker so prihodki in plače zaposlenih v ribiškem sektorju negotovi zaradi načina trženja rib, načina oblikovanja cen pri prvi prodaji in nestanovitnosti dejavnosti, kar kaže, da je treba ohraniti ustrezno javno financiranje na nacionalni ravni in na ravni EU; |
| --- | --- |

L.

ker so prihodki in plače zaposlenih v ribiškem sektorju negotovi zaradi načina trženja rib, načina oblikovanja cen pri prvi prodaji in nestanovitnosti dejavnosti, kar kaže, da je treba ohraniti ustrezno javno financiranje na nacionalni ravni in na ravni EU;

| M. | ker imajo na eni strani flote obrtnega in malega ribolova, vključno s flotami v pobiranju lupinarjev in drugih dejavnostih tradicionalnega in ekstenzivnega ribogojstva, ter na drugi strani velike industrijske flote zelo različne značilnosti, tako kot tudi flote v različnih delih EU ne glede na velikost; v skladu s tem primernih instrumentov upravljanja in problemov ni mogoče spraviti v en kalup, tako da je treba različne flote obravnavati različno; |
| --- | --- |

M.

ker imajo na eni strani flote obrtnega in malega ribolova, vključno s flotami v pobiranju lupinarjev in drugih dejavnostih tradicionalnega in ekstenzivnega ribogojstva, ter na drugi strani velike industrijske flote zelo različne značilnosti, tako kot tudi flote v različnih delih EU ne glede na velikost; v skladu s tem primernih instrumentov upravljanja in problemov ni mogoče spraviti v en kalup, tako da je treba različne flote obravnavati različno;

| N. | ker je treba z reformo skupne ribiške politike zagotoviti prihodnje preživetje in blaginjo za flote obrtnega in malega ribolova ter obalna območja in najbolj oddaljene regije, ki so zelo odvisne od ribolova in ki bodo v okviru nove skupne ribiške politike morda potrebovale začasno socialno-ekonomsko podporo, kar pa ne sme voditi v povečanje skupne zmogljivosti flot; |
| --- | --- |

N.

ker je treba z reformo skupne ribiške politike zagotoviti prihodnje preživetje in blaginjo za flote obrtnega in malega ribolova ter obalna območja in najbolj oddaljene regije, ki so zelo odvisne od ribolova in ki bodo v okviru nove skupne ribiške politike morda potrebovale začasno socialno-ekonomsko podporo, kar pa ne sme voditi v povečanje skupne zmogljivosti flot;

| O. | ker je treba v opredeljevanje in razvoj nove skupne ribiške politike vključiti predstavnike sektorjev industrijskih in malih flot ter ribogojstva; |
| --- | --- |

O.

ker je treba v opredeljevanje in razvoj nove skupne ribiške politike vključiti predstavnike sektorjev industrijskih in malih flot ter ribogojstva;

| P. | ker imajo ženske temeljno vlogo v predelovalnem in ribogojskem sektorju, pri opravljanju pomožnih upravljavskih in upravnih nalog ter pri pobiranju lupinarjev; ker so, čeprav v manjši meri, dejavne tudi v ribolovu; ker ta pomemben prispevek pogosto ni ustrezno priznan in nagrajen; |
| --- | --- |

P.

ker imajo ženske temeljno vlogo v predelovalnem in ribogojskem sektorju, pri opravljanju pomožnih upravljavskih in upravnih nalog ter pri pobiranju lupinarjev; ker so, čeprav v manjši meri, dejavne tudi v ribolovu; ker ta pomemben prispevek pogosto ni ustrezno priznan in nagrajen;

| Q. | ker nas Lizbonska pogodba obvezuje k zagotavljanju usklajenosti politik Unije tudi pri reformi skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

Q.

ker nas Lizbonska pogodba obvezuje k zagotavljanju usklajenosti politik Unije tudi pri reformi skupne ribiške politike;

| R. | ker imajo ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva pomembno vlogo v prehrani ljudi tako v Evropi kot tudi po svetu, saj predstavljajo vir zdrave prehrane, bogate z beljakovinami; |
| --- | --- |

R.

ker imajo ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva pomembno vlogo v prehrani ljudi tako v Evropi kot tudi po svetu, saj predstavljajo vir zdrave prehrane, bogate z beljakovinami;

| S. | ker je treba šolarje od zelo zgodnje starosti poučevati o raznolikosti vrst rib in o sezonah, ko so na voljo; |
| --- | --- |

S.

ker je treba šolarje od zelo zgodnje starosti poučevati o raznolikosti vrst rib in o sezonah, ko so na voljo;

| T. | ker je treba potrošnike redno obveščati o različnih vrstah rib, ki so na voljo, da se ublaži pritisk na določene staleže; |
| --- | --- |

T.

ker je treba potrošnike redno obveščati o različnih vrstah rib, ki so na voljo, da se ublaži pritisk na določene staleže;

| U. | ker bi morala biti skupna ribiška politika odgovorna za financiranje svojih stroškov, zlasti sklepov in ukrepov, sprejetih v njenem okviru; |
| --- | --- |

U.

ker bi morala biti skupna ribiška politika odgovorna za financiranje svojih stroškov, zlasti sklepov in ukrepov, sprejetih v njenem okviru;

CILJI REFORME

Okoljska trajnost

Ukrepi za ohranjanje morskih bioloških virov

| 1. | meni, da mora biti glavni cilj ribiške politike zagotavljanje oskrbe prebivalstva z ribami in razvoj obalnih skupnosti, tako da se spodbuja ustvarjanje novih delovnih mest in boljše delovne razmere poklicnih ribičev, hkrati pa si prizadeva za trajnost virov, kar pomeni ustrezno ohranjanje; |
| --- | --- |

1.

meni, da mora biti glavni cilj ribiške politike zagotavljanje oskrbe prebivalstva z ribami in razvoj obalnih skupnosti, tako da se spodbuja ustvarjanje novih delovnih mest in boljše delovne razmere poklicnih ribičev, hkrati pa si prizadeva za trajnost virov, kar pomeni ustrezno ohranjanje;

| 2. | meni, da je potrebna temeljita in ambiciozna reforma skupne ribiške politike (ribolov prostoživečih vrst in sektor ribogojstva), če naj Evropska unija zagotovi dolgoročno okoljsko trajnost, ki je predpogoj za zagotovitev ekonomske in socialne vzdržnosti evropskega ribiškega in ribogojskega sektorja; se zavzema za večjo usklajenost prenovljene skupne ribiške politike z drugimi evropskimi politikami, kot so kohezijska, okoljska, kmetijska in zunanja politika, ter za skladnost prihodnjih mednarodnih sporazumov o trajnostnem ribolovu s to politiko; poudarja, kako so v tej povezavi pomembna orodja, kot je celostna pomorska politika in makroregionalni pristop, ki lahko vodijo k boljšemu povezovanju; |
| --- | --- |

2.

meni, da je potrebna temeljita in ambiciozna reforma skupne ribiške politike (ribolov prostoživečih vrst in sektor ribogojstva), če naj Evropska unija zagotovi dolgoročno okoljsko trajnost, ki je predpogoj za zagotovitev ekonomske in socialne vzdržnosti evropskega ribiškega in ribogojskega sektorja; se zavzema za večjo usklajenost prenovljene skupne ribiške politike z drugimi evropskimi politikami, kot so kohezijska, okoljska, kmetijska in zunanja politika, ter za skladnost prihodnjih mednarodnih sporazumov o trajnostnem ribolovu s to politiko; poudarja, kako so v tej povezavi pomembna orodja, kot je celostna pomorska politika in makroregionalni pristop, ki lahko vodijo k boljšemu povezovanju;

| 3. | poudarja, da bi morala ribiška politika upoštevati številne razsežnosti (socialno, okoljsko in ekonomsko), ki zahtevajo celovit in uravnotežen pristop, nezdružljiv s pogledom, po katerem bi bile te razsežnosti razvrščene po pomembnosti na podlagi predhodne opredelitve prednostnih nalog; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da bi morala ribiška politika upoštevati številne razsežnosti (socialno, okoljsko in ekonomsko), ki zahtevajo celovit in uravnotežen pristop, nezdružljiv s pogledom, po katerem bi bile te razsežnosti razvrščene po pomembnosti na podlagi predhodne opredelitve prednostnih nalog;

| 4. | poudarja, da bi lahko ribolov prostoživečih vrst in ribogojstvo v Evropski uniji, če bi ju upravljali na osnovi svetovne trajnosti, v večji meri prispevala k izpolnitvi potreb evropske družbe za zanesljivo preskrbo s hrano, zaposlovanje, varstvo okolja in ohranjanje dinamičnih in raznolikih ribiških in obalnih skupnosti; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da bi lahko ribolov prostoživečih vrst in ribogojstvo v Evropski uniji, če bi ju upravljali na osnovi svetovne trajnosti, v večji meri prispevala k izpolnitvi potreb evropske družbe za zanesljivo preskrbo s hrano, zaposlovanje, varstvo okolja in ohranjanje dinamičnih in raznolikih ribiških in obalnih skupnosti;

| 5. | se zaveda, da ribiški sektor v številnih, pogosto ekonomsko ranljivih skupnostih ob obalah Evrope zaposluje že več generacij; meni, da je treba vse te skupnosti ne glede na velikost zaščititi v okviru evropske ribiške politike ter ohraniti zgodovinske vezi med skupnostmi in vodami, kjer so vedno lovili; |
| --- | --- |

5.

se zaveda, da ribiški sektor v številnih, pogosto ekonomsko ranljivih skupnostih ob obalah Evrope zaposluje že več generacij; meni, da je treba vse te skupnosti ne glede na velikost zaščititi v okviru evropske ribiške politike ter ohraniti zgodovinske vezi med skupnostmi in vodami, kjer so vedno lovili;

| 6. | meni, da bi bilo treba tistim, ki izvajajo trajnosten ribolov ali pobirajo lupinarje in pri tem uporabljajo okoljsko trajnostno in bolj selektivno ribiško orodje in načine ribolova z majhnim vplivom na okolje, z uporabo pogojevanja nuditi spodbude, da bi zagotovili širšo rabo takih ribolovnih praks ter trajnostni razvoj obalnih skupnosti; meni, da mora imeti ribiški sektor sam osrednjo vlogo pri razvoju trajnostnih načinov ribolova in da bi bilo treba vse tovrstne spodbude ponuditi na ravni, ki je blizu zainteresiranim stranem, ter v sodelovanju z ribiči in drugimi zainteresiranimi telesi; ugotavlja, da to vključuje zagotavljanje podpore za prostovoljni znak EU za okolje, za kar bi lahko sklenili pogodbe o podizvajanju z obstoječimi certifikacijskimi organi, da bi zagotovili enake pogoje za ribiče in proizvajalce v EU in zunaj nje; |
| --- | --- |

6.

meni, da bi bilo treba tistim, ki izvajajo trajnosten ribolov ali pobirajo lupinarje in pri tem uporabljajo okoljsko trajnostno in bolj selektivno ribiško orodje in načine ribolova z majhnim vplivom na okolje, z uporabo pogojevanja nuditi spodbude, da bi zagotovili širšo rabo takih ribolovnih praks ter trajnostni razvoj obalnih skupnosti; meni, da mora imeti ribiški sektor sam osrednjo vlogo pri razvoju trajnostnih načinov ribolova in da bi bilo treba vse tovrstne spodbude ponuditi na ravni, ki je blizu zainteresiranim stranem, ter v sodelovanju z ribiči in drugimi zainteresiranimi telesi; ugotavlja, da to vključuje zagotavljanje podpore za prostovoljni znak EU za okolje, za kar bi lahko sklenili pogodbe o podizvajanju z obstoječimi certifikacijskimi organi, da bi zagotovili enake pogoje za ribiče in proizvajalce v EU in zunaj nje;

| 7. | je prepričan, da mora reforma skupne ribiške politike vzpostaviti primerne in učinkovite instrumente, ki bodo podpirali ekosistemski pristop k upravljanju ribištva; zato meni, da morajo večletni načrti upravljanja upoštevati tak ekosistemski pristop; meni, da je treba odpraviti institucionalni zastoj pri teh večletnih načrtih upravljanja in uporabljati redni zakonodajni postopek; meni, da je treba poleg tega pristojnosti mikroupravljanja prenesti na države članice, ki sodelujejo na regionalni ravni; |
| --- | --- |

7.

je prepričan, da mora reforma skupne ribiške politike vzpostaviti primerne in učinkovite instrumente, ki bodo podpirali ekosistemski pristop k upravljanju ribištva; zato meni, da morajo večletni načrti upravljanja upoštevati tak ekosistemski pristop; meni, da je treba odpraviti institucionalni zastoj pri teh večletnih načrtih upravljanja in uporabljati redni zakonodajni postopek; meni, da je treba poleg tega pristojnosti mikroupravljanja prenesti na države članice, ki sodelujejo na regionalni ravni;

| 8. | ponovno poudarja, da mora ves razvoj na morskih in obalnih območjih upoštevati okoljsko zakonodajo, kot so okvirna direktiva o morski strategiji in direktive o varovanju biotske raznovrstnosti, saj bi moralo biti dobro okoljsko stanje pogoj za vse dejavnosti v morskih in obalnih regijah; |
| --- | --- |

8.

ponovno poudarja, da mora ves razvoj na morskih in obalnih območjih upoštevati okoljsko zakonodajo, kot so okvirna direktiva o morski strategiji in direktive o varovanju biotske raznovrstnosti, saj bi moralo biti dobro okoljsko stanje pogoj za vse dejavnosti v morskih in obalnih regijah;

| 9. | poudarja, da je treba v skupni ribiški politiki uporabljati previdnostni pristop k upravljanju ribištva in zagotoviti, da se s trajnostnim izkoriščanjem živih morskih bioloških virov populacije vseh staležev lovljenih vrst obnovijo na ravneh, blizu katerih je mogoče doseči največji trajnostni donos, ter se na teh ravneh ohranijo; poudarja, da je treba v osnovni uredbi določiti jasen časovni razpored skupaj s končnim rokom; poudarja, da je treba za izvajanje skupne ribiške politike zagotoviti ustrezne ekonomske vire, da bi postopoma odpravili prelov, kjer je do njega prišlo, in dosegli trajnostno ohranjanje staležev, za kar so potrebni zanesljivi znanstveni podatki; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba v skupni ribiški politiki uporabljati previdnostni pristop k upravljanju ribištva in zagotoviti, da se s trajnostnim izkoriščanjem živih morskih bioloških virov populacije vseh staležev lovljenih vrst obnovijo na ravneh, blizu katerih je mogoče doseči največji trajnostni donos, ter se na teh ravneh ohranijo; poudarja, da je treba v osnovni uredbi določiti jasen časovni razpored skupaj s končnim rokom; poudarja, da je treba za izvajanje skupne ribiške politike zagotoviti ustrezne ekonomske vire, da bi postopoma odpravili prelov, kjer je do njega prišlo, in dosegli trajnostno ohranjanje staležev, za kar so potrebni zanesljivi znanstveni podatki;

| 10. | meni, da bi bilo treba cilj doseganja največjega trajnostnega donosa na podlagi ribolovne umrljivosti rib (FMSY) uresničiti takoj, saj bo to znatno pripomoglo k dobremu trendu pri trajnosti staležev; poziva Komisijo in države članice, naj ta cilj uresničujejo na izvedljiv način, ki bo temeljil na trdnih znanstvenih podatkih in upošteval socialno-ekonomske posledice; |
| --- | --- |

10.

meni, da bi bilo treba cilj doseganja največjega trajnostnega donosa na podlagi ribolovne umrljivosti rib (FMSY) uresničiti takoj, saj bo to znatno pripomoglo k dobremu trendu pri trajnosti staležev; poziva Komisijo in države članice, naj ta cilj uresničujejo na izvedljiv način, ki bo temeljil na trdnih znanstvenih podatkih in upošteval socialno-ekonomske posledice;

| 11. | vseeno poudarja težave, povezane z izvajanjem načela največjega trajnostnega donosa, zlasti v primeru mešanih ribištev ali kjer znanstveni podatki o ribjih staležih niso dostopni ali zanesljivi; zato poziva, naj se za znanstvene raziskave in zbiranje podatkov dodelijo ustrezni zneski, potrebni za izvajanje trajnostne ribiške politike; |
| --- | --- |

11.

vseeno poudarja težave, povezane z izvajanjem načela največjega trajnostnega donosa, zlasti v primeru mešanih ribištev ali kjer znanstveni podatki o ribjih staležih niso dostopni ali zanesljivi; zato poziva, naj se za znanstvene raziskave in zbiranje podatkov dodelijo ustrezni zneski, potrebni za izvajanje trajnostne ribiške politike;

| 12. | poziva Komisijo, naj zagotovi dolgoročne načrte upravljanja za vsa ribištva EU in uporabo ekosistemskega pristopa kot osnove za vse tovrstne načrte, pri čemer naj imajo v vsakem načrtu osrednjo vlogo jasno opredeljeni cilji ter pravila za nadzor ulova, kar pomeni, da je treba določiti pravila za določanje letnega ribolovnega napora ob upoštevanju razlike med trenutno velikostjo staležev in strukturo ribolova ter ciljno velikostjo staležev; v zvezi s tem poziva Svet, naj brez izjeme upošteva cilje dolgoročnih načrtov upravljanja; |
| --- | --- |

12.

poziva Komisijo, naj zagotovi dolgoročne načrte upravljanja za vsa ribištva EU in uporabo ekosistemskega pristopa kot osnove za vse tovrstne načrte, pri čemer naj imajo v vsakem načrtu osrednjo vlogo jasno opredeljeni cilji ter pravila za nadzor ulova, kar pomeni, da je treba določiti pravila za določanje letnega ribolovnega napora ob upoštevanju razlike med trenutno velikostjo staležev in strukturo ribolova ter ciljno velikostjo staležev; v zvezi s tem poziva Svet, naj brez izjeme upošteva cilje dolgoročnih načrtov upravljanja;

| 13. | poudarja neposredno povezavo med zavržki, neželenim prilovom in prelovom ter razume razloge Komisije in potrebo po oblikovanju učinkovite politike za odpravo zavržkov na ravni EU, pri čemer bi morala Evropska agencija za nadzor ribištva imeti večje pristojnosti, da bi lahko zagotovila pravičen sistem pravil in kazni po načelu enake obravnave; |
| --- | --- |

13.

poudarja neposredno povezavo med zavržki, neželenim prilovom in prelovom ter razume razloge Komisije in potrebo po oblikovanju učinkovite politike za odpravo zavržkov na ravni EU, pri čemer bi morala Evropska agencija za nadzor ribištva imeti večje pristojnosti, da bi lahko zagotovila pravičen sistem pravil in kazni po načelu enake obravnave;

| 14. | zato predlaga obvezno pripravo popolne dokumentacije o količini vrst rib, katerih ulov presega določen obseg, vendar ni bil iztovorjen, da bi lahko izvajali znanstvene raziskave in omogočili razvoj selektivne opreme za plovila na podlagi izčrpnih podatkov; |
| --- | --- |

14.

zato predlaga obvezno pripravo popolne dokumentacije o količini vrst rib, katerih ulov presega določen obseg, vendar ni bil iztovorjen, da bi lahko izvajali znanstvene raziskave in omogočili razvoj selektivne opreme za plovila na podlagi izčrpnih podatkov;

| 15. | meni, da bi morala postopna odprava zavržkov temeljiti na ribištvu ter biti odvisna od značilnosti in danosti različnih načinov in ribištev, pri čemer je treba upoštevati, da je to lažje doseči v nekaterih ribištvih ene vrste, da pa to za mešana ribištva predstavlja izziv, s katerim se bo treba soočiti; poudarja, da bi morali upoštevati organizacije proizvajalcev in ribičev, ki bi morale dejavno sodelovati; meni, da bi morali odpravo zavržkov spremljati tehnični ukrepi za zmanjšanje ali odpravo neželenega prilova in spodbude za uporabo selektivnih ribolovnih praks; meni, da bi si bilo treba v prvi vrsti prizadevati za preprečevanje neželenega ulova in ne reševanje tega problema; je zaskrbljen zaradi pojava vzporednega trga za zavržke, ki bi lahko ogrozil ekosistem in evropski ribiški sektor; poudarja, da je zato treba uvesti ustrezne zaščitne ukrepe; poudarja tudi potrebo po sodelovanju zainteresiranih strani in skrbnem oblikovanju obveznega iztovarjanja in poznejšega ravnanja z iztovorjenim ulovom, da se ne bi namesto s težavami zaradi neželenih rib v morju ukvarjali z neželenimi ribami na kopnem; |
| --- | --- |

15.

meni, da bi morala postopna odprava zavržkov temeljiti na ribištvu ter biti odvisna od značilnosti in danosti različnih načinov in ribištev, pri čemer je treba upoštevati, da je to lažje doseči v nekaterih ribištvih ene vrste, da pa to za mešana ribištva predstavlja izziv, s katerim se bo treba soočiti; poudarja, da bi morali upoštevati organizacije proizvajalcev in ribičev, ki bi morale dejavno sodelovati; meni, da bi morali odpravo zavržkov spremljati tehnični ukrepi za zmanjšanje ali odpravo neželenega prilova in spodbude za uporabo selektivnih ribolovnih praks; meni, da bi si bilo treba v prvi vrsti prizadevati za preprečevanje neželenega ulova in ne reševanje tega problema; je zaskrbljen zaradi pojava vzporednega trga za zavržke, ki bi lahko ogrozil ekosistem in evropski ribiški sektor; poudarja, da je zato treba uvesti ustrezne zaščitne ukrepe; poudarja tudi potrebo po sodelovanju zainteresiranih strani in skrbnem oblikovanju obveznega iztovarjanja in poznejšega ravnanja z iztovorjenim ulovom, da se ne bi namesto s težavami zaradi neželenih rib v morju ukvarjali z neželenimi ribami na kopnem;

| 16. | poudarja, da je treba okrepiti znanstvene raziskave, ki jim je treba dodeliti dodatna finančna sredstva, ter razviti ribolovno orodje in tehnike, s katerimi bi preprečili neželeni ulov; poziva Komisijo, naj predlaga zadostne in ustrezne ukrepe ter državam članicam zagotovi finančno podporo v ta namen; zato poudarja, da je treba urediti upravljanje mešanih ribištev; ugotavlja, da obstoječa tehnologija za zmanjšanje ali odpravo zavržkov ni enako učinkovita za vse vrste ribištev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstva med znanstveniki in ribiči, upošteva njihova mnenja pri pripravi politik ter pomaga državam članicam pri razvoju novih ribolovnih tehnik; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba okrepiti znanstvene raziskave, ki jim je treba dodeliti dodatna finančna sredstva, ter razviti ribolovno orodje in tehnike, s katerimi bi preprečili neželeni ulov; poziva Komisijo, naj predlaga zadostne in ustrezne ukrepe ter državam članicam zagotovi finančno podporo v ta namen; zato poudarja, da je treba urediti upravljanje mešanih ribištev; ugotavlja, da obstoječa tehnologija za zmanjšanje ali odpravo zavržkov ni enako učinkovita za vse vrste ribištev; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj spodbuja partnerstva med znanstveniki in ribiči, upošteva njihova mnenja pri pripravi politik ter pomaga državam članicam pri razvoju novih ribolovnih tehnik;

| 17. | poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma izvedejo pilotske projekte za večjo selektivnost orodij; |
| --- | --- |

17.

poziva Komisijo in države članice, naj nemudoma izvedejo pilotske projekte za večjo selektivnost orodij;

| 18. | je seznanjen s težavami pri izvajanju tovrstnega ukrepa v mešanih ribištvih, tudi in ne zgolj v Sredozemlju, kjer se uporabljajo posebne ribolovne prakse in so posebne podnebne in geološke razmere; meni, da so potrebna nadaljnja posvetovanja, da bi obravnavali težave, povezane z vzpostavljanjem infrastrukture za zbiranje in predelavo prilova, kot to predlaga Komisija; poziva k sprejetju dodatnih ukrepov za zmanjšanje ulova mladic in preprečevanje njihovega trženja; |
| --- | --- |

18.

je seznanjen s težavami pri izvajanju tovrstnega ukrepa v mešanih ribištvih, tudi in ne zgolj v Sredozemlju, kjer se uporabljajo posebne ribolovne prakse in so posebne podnebne in geološke razmere; meni, da so potrebna nadaljnja posvetovanja, da bi obravnavali težave, povezane z vzpostavljanjem infrastrukture za zbiranje in predelavo prilova, kot to predlaga Komisija; poziva k sprejetju dodatnih ukrepov za zmanjšanje ulova mladic in preprečevanje njihovega trženja;

| 19. | poziva Komisijo, naj za ohranjanje živih virov in zagotavljanje dolgoročne okoljske trajnosti preuči možnost za uvedbo omrežja zaprtih območij, kjer bi bile določeno obdobje prepovedane vse ribolovne dejavnosti, s čimer bi povečali produktivnost rib ter ohranili žive morske vire in morski ekosistem; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj za ohranjanje živih virov in zagotavljanje dolgoročne okoljske trajnosti preuči možnost za uvedbo omrežja zaprtih območij, kjer bi bile določeno obdobje prepovedane vse ribolovne dejavnosti, s čimer bi povečali produktivnost rib ter ohranili žive morske vire in morski ekosistem;

| 20. | poudarja posebnosti najbolj oddaljenih regij, ki so v ekonomskem, socialnem in demografskem smislu zelo odvisne od ribolova, zlasti malega, in jih obdaja globoko morje; meni, da je treba dostop do njihovih biogeografsko občutljivih morskih območij omejiti na lokalno floto, ki uporablja okolju prijazno ribolovno orodje; |
| --- | --- |

20.

poudarja posebnosti najbolj oddaljenih regij, ki so v ekonomskem, socialnem in demografskem smislu zelo odvisne od ribolova, zlasti malega, in jih obdaja globoko morje; meni, da je treba dostop do njihovih biogeografsko občutljivih morskih območij omejiti na lokalno floto, ki uporablja okolju prijazno ribolovno orodje;

| 21. | dvomi v predloge za trg prilova in poudarja, da bi morali ob njihovi uvedbi zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se izognili nastanku vzporednega trga, ki bi ribiče spodbujal k povečevanju ulova; |
| --- | --- |

21.

dvomi v predloge za trg prilova in poudarja, da bi morali ob njihovi uvedbi zagotoviti ustrezne zaščitne ukrepe, da bi se izognili nastanku vzporednega trga, ki bi ribiče spodbujal k povečevanju ulova;

| 22. | meni, da bi morala prepoved zavržkov temeljiti na postopnem uvajanju za vsako ribištvo, kar bi sektorju omogočilo lažje prilagajanje; poudarja, da bi morale organizacije proizvajalcev dejavno sodelovati pri postopnem uvajanju take prepovedi; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morala prepoved zavržkov temeljiti na postopnem uvajanju za vsako ribištvo, kar bi sektorju omogočilo lažje prilagajanje; poudarja, da bi morale organizacije proizvajalcev dejavno sodelovati pri postopnem uvajanju take prepovedi;

| 23. | poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri blaženju različnih socialno-ekonomskih posledic zaradi sprejetja prepovedi zavržkov; |
| --- | --- |

23.

poziva Komisijo, naj državam članicam pomaga pri blaženju različnih socialno-ekonomskih posledic zaradi sprejetja prepovedi zavržkov;

| 24. | poudarja, da bi bila zaradi uvajanja ukrepov za postopno odpravo zavržkov potrebna temeljita reforma sistema za nadzor in izvrševanje; poziva Komisijo, naj državam članicam pri tem pomaga, da bi zagotovila, da bo izvrševanje povsod potekalo enotno; meni, da je treba z zadostnimi pooblastili in viri primerno podpreti Evropsko agencijo za nadzor ribištva, da bo lahko izpolnjevala svoje dolžnosti in tako pomagala državam članicam pri uveljavljanju njihovih sistemov pravil in sankcij; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da bi bila zaradi uvajanja ukrepov za postopno odpravo zavržkov potrebna temeljita reforma sistema za nadzor in izvrševanje; poziva Komisijo, naj državam članicam pri tem pomaga, da bi zagotovila, da bo izvrševanje povsod potekalo enotno; meni, da je treba z zadostnimi pooblastili in viri primerno podpreti Evropsko agencijo za nadzor ribištva, da bo lahko izpolnjevala svoje dolžnosti in tako pomagala državam članicam pri uveljavljanju njihovih sistemov pravil in sankcij;

| 25. | poziva Komisijo, naj preuči zmanjšanje ribjih staležev zaradi naravnih plenilcev, kot so morski levi, tjulenji in kormorani, ter naj oblikuje in uvede načrte upravljanja, da bi urejala te populacije v sodelovanju s prizadetimi državami članicami; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj preuči zmanjšanje ribjih staležev zaradi naravnih plenilcev, kot so morski levi, tjulenji in kormorani, ter naj oblikuje in uvede načrte upravljanja, da bi urejala te populacije v sodelovanju s prizadetimi državami članicami;

| 26. | poziva Komisijo k izvajanju programov za izobraževanje šolarjev in potrošnikov o raznolikosti razpoložljivih vrst in o pomenu uživanja rib, ki so plod trajnostne proizvodnje; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo k izvajanju programov za izobraževanje šolarjev in potrošnikov o raznolikosti razpoložljivih vrst in o pomenu uživanja rib, ki so plod trajnostne proizvodnje;

| 27. | opozarja na obveznost iz Lizbonske pogodbe, da se zagotovi usklajenost politik Unije tudi pri reformi skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

27.

opozarja na obveznost iz Lizbonske pogodbe, da se zagotovi usklajenost politik Unije tudi pri reformi skupne ribiške politike;

Spremljanje in zbiranje kakovostnih podatkov

| 28. | meni, da morajo biti zanesljivost in dostopnost znanstvenih podatkov ter ocen socialno-ekonomskega učinka pri različnih staležih v različnih morskih bazenih in njihovih ekosistemih ter izboljševanje in standardizacija uporabljenih modelov ena najpomembnejših prednostnih nalog reforme; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja zanesljivih in dostopnih znanstvenih podatkov, potrebnih za zanesljivo znanstveno mnenje; |
| --- | --- |

28.

meni, da morajo biti zanesljivost in dostopnost znanstvenih podatkov ter ocen socialno-ekonomskega učinka pri različnih staležih v različnih morskih bazenih in njihovih ekosistemih ter izboljševanje in standardizacija uporabljenih modelov ena najpomembnejših prednostnih nalog reforme; je zaskrbljen zaradi pomanjkanja zanesljivih in dostopnih znanstvenih podatkov, potrebnih za zanesljivo znanstveno mnenje;

| 29. | poudarja, da so znanstvene raziskave ribištva bistveno orodje pri upravljanju ribištva, ki je nepogrešljivo za opredelitev dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, za pripravo kvantitativne ocene in razvijanje modelov, ki omogočajo napoved razvoja ribolovnih virov, pa tudi za izboljšanje ribolovnega orodja, plovil ter delovnih in varnostnih razmer ribičev ob upoštevanju njihovega znanja in izkušenj; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da so znanstvene raziskave ribištva bistveno orodje pri upravljanju ribištva, ki je nepogrešljivo za opredelitev dejavnikov, ki vplivajo na razvoj ribolovnih virov, za pripravo kvantitativne ocene in razvijanje modelov, ki omogočajo napoved razvoja ribolovnih virov, pa tudi za izboljšanje ribolovnega orodja, plovil ter delovnih in varnostnih razmer ribičev ob upoštevanju njihovega znanja in izkušenj;

| 30. | poziva Komisijo, naj pripravi predloge za učinkovito zbiranje kakovostnih podatkov za znanstvenike, ki bo usklajeno na ravni EU; obenem jo poziva, naj vzpostavi okvir za odločanje v primerih, ko je na voljo premalo podatkov, in predloži znanstvene modele, na katerih bo temeljilo upravljanje večvrstnih ribištev; poudarja, da je treba k zbiranju in analizi informacij ter dejavnemu razvoju raziskovalnih partnerstev pritegniti ribiče in tudi vse zainteresirane strani, skupaj z znanstveniki; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj pripravi predloge za učinkovito zbiranje kakovostnih podatkov za znanstvenike, ki bo usklajeno na ravni EU; obenem jo poziva, naj vzpostavi okvir za odločanje v primerih, ko je na voljo premalo podatkov, in predloži znanstvene modele, na katerih bo temeljilo upravljanje večvrstnih ribištev; poudarja, da je treba k zbiranju in analizi informacij ter dejavnemu razvoju raziskovalnih partnerstev pritegniti ribiče in tudi vse zainteresirane strani, skupaj z znanstveniki;

| 31. | ugotavlja, da so glavni razlogi za pomanjkanje osnovnih znanstvenih podatkov o večini staležev neustrezno poročanje držav članic, pomanjkanje ustreznega financiranja ter skromni človeški in tehnični viri v državah članicah; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem sankcij za države članice, ki ne izpolnjujejo obveznosti o zbiranju in posredovanju podatkov; meni, da bi moral novi Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo državam članicam po potrebi zagotoviti tehnično in finančno pomoč za zbiranje in analizo zanesljivih podatkov ter da je treba ustreznim znanstvenim raziskavam v državah članicah nameniti ustrezna finančna sredstva; |
| --- | --- |

31.

ugotavlja, da so glavni razlogi za pomanjkanje osnovnih znanstvenih podatkov o večini staležev neustrezno poročanje držav članic, pomanjkanje ustreznega financiranja ter skromni človeški in tehnični viri v državah članicah; poziva Komisijo, naj vzpostavi sistem sankcij za države članice, ki ne izpolnjujejo obveznosti o zbiranju in posredovanju podatkov; meni, da bi moral novi Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo državam članicam po potrebi zagotoviti tehnično in finančno pomoč za zbiranje in analizo zanesljivih podatkov ter da je treba ustreznim znanstvenim raziskavam v državah članicah nameniti ustrezna finančna sredstva;

| 32. | ugotavlja, da prispevek Unije k financiranju pridobivanja, obdelave in razpoložljivosti znanstvenih podatkov za podporo na znanju temelječega upravljanja trenutno ne presega 50 %; zato poziva Unijo, naj okrepi svoja prizadevanja na tem področju; |
| --- | --- |

32.

ugotavlja, da prispevek Unije k financiranju pridobivanja, obdelave in razpoložljivosti znanstvenih podatkov za podporo na znanju temelječega upravljanja trenutno ne presega 50 %; zato poziva Unijo, naj okrepi svoja prizadevanja na tem področju;

| 33. | poziva Komisijo, naj določi opredelitev presežne zmogljivosti na ravni EU, ki bo vključevala regionalne opredelitve in upoštevala lokalne posebnosti; nadalje poziva Komisijo, naj ponovno opredeli ribolovne zmogljivosti tako, da bosta kot osnova uporabljena tako ribolovna zmogljivost plovila kot tudi njegov dejanski ribolovni napor; poleg tega poudarja, da je treba opredeliti mali ribolov, da bo ločen od industrijskega ribolova; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj določi opredelitev presežne zmogljivosti na ravni EU, ki bo vključevala regionalne opredelitve in upoštevala lokalne posebnosti; nadalje poziva Komisijo, naj ponovno opredeli ribolovne zmogljivosti tako, da bosta kot osnova uporabljena tako ribolovna zmogljivost plovila kot tudi njegov dejanski ribolovni napor; poleg tega poudarja, da je treba opredeliti mali ribolov, da bo ločen od industrijskega ribolova;

Socialno-ekonomska trajnost

| 34. | meni, da so živi morski viri skupna javna dobrina, ki je ni mogoče privatizirati; zavrača opredelitev pravic do zasebne lastnine za dostop do izkoriščanja te javne dobrine; |
| --- | --- |

34.

meni, da so živi morski viri skupna javna dobrina, ki je ni mogoče privatizirati; zavrača opredelitev pravic do zasebne lastnine za dostop do izkoriščanja te javne dobrine;

| 35. | ugotavlja, da lahko predlog za uvedbo "prenosljivih ribolovnih koncesij" iz osnovne uredbe kot edina rešitev za zmanjšanje presežne zmogljivosti prinese protikonkurenčne in špekulativne prakse ter koncentracijo, in meni, da bi morala biti uvedba prostovoljna, o njej pa bi se morale tako kot doslej odločati države članice; opozarja, da neposredne izkušnje nekaterih držav članic, ki so že uvedle sistem prenosljivih ribolovnih koncesij brez učinkovitih omejitev in zaščitnih ukrepov, kažejo, da je uvedba teh koncesij neposredno povezana z večjo koncentracijo ribolovnih pravic v rokah nekaj trgovcev ter posledično s povišanjem cen ribiških proizvodov; ugotavlja, da je v nekaterih državah z uvedbo takega sistema sicer prišlo do zmanjšanja zmogljivosti ladjevja, vendar predvsem na račun malega in obrtnega priobalnega ribolova, ki ni del flote, ki bi najbolj uničeval okolje, je pa najbolj ekonomsko ogrožen del, ki zagotavlja največ delovnih mest in najobsežnejšo gospodarsko dejavnost v obalnih regijah; opozarja, da zmanjšanje ribolovne zmogljivosti ne pomeni nujno zmanjšanja ribolovne dejavnosti, ampak zgolj koncentracijo izkoriščanja ribolovnih virov v rokah ekonomsko bolj konkurenčnih subjektov; poudarja, da bi bilo treba ob morebitni uvedbi shem prenosljivih ribolovnih koncesij uvesti ustrezne zaščitne ukrepe, s katerimi bi zaščitili mali in priobalni ribolov; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da lahko predlog za uvedbo "prenosljivih ribolovnih koncesij" iz osnovne uredbe kot edina rešitev za zmanjšanje presežne zmogljivosti prinese protikonkurenčne in špekulativne prakse ter koncentracijo, in meni, da bi morala biti uvedba prostovoljna, o njej pa bi se morale tako kot doslej odločati države članice; opozarja, da neposredne izkušnje nekaterih držav članic, ki so že uvedle sistem prenosljivih ribolovnih koncesij brez učinkovitih omejitev in zaščitnih ukrepov, kažejo, da je uvedba teh koncesij neposredno povezana z večjo koncentracijo ribolovnih pravic v rokah nekaj trgovcev ter posledično s povišanjem cen ribiških proizvodov; ugotavlja, da je v nekaterih državah z uvedbo takega sistema sicer prišlo do zmanjšanja zmogljivosti ladjevja, vendar predvsem na račun malega in obrtnega priobalnega ribolova, ki ni del flote, ki bi najbolj uničeval okolje, je pa najbolj ekonomsko ogrožen del, ki zagotavlja največ delovnih mest in najobsežnejšo gospodarsko dejavnost v obalnih regijah; opozarja, da zmanjšanje ribolovne zmogljivosti ne pomeni nujno zmanjšanja ribolovne dejavnosti, ampak zgolj koncentracijo izkoriščanja ribolovnih virov v rokah ekonomsko bolj konkurenčnih subjektov; poudarja, da bi bilo treba ob morebitni uvedbi shem prenosljivih ribolovnih koncesij uvesti ustrezne zaščitne ukrepe, s katerimi bi zaščitili mali in priobalni ribolov;

| 36. | meni, da bi bilo treba prednostni dostop do ribolovnih območij ponuditi tistim ribičem, ki svojo dejavnost opravljajo na družbeno in okoljsko odgovoren način; poudarja, da je mogoče zmogljivost v nekaterih ribištvih zmanjšati tudi brez uporabe prenosljivih ribolovnih koncesij; poziva države članice, naj uvedejo ukrepe, ki najbolj ustrezajo njihovim razmeram, da bi zmanjšali zmogljivost, kjer je potrebno; |
| --- | --- |

36.

meni, da bi bilo treba prednostni dostop do ribolovnih območij ponuditi tistim ribičem, ki svojo dejavnost opravljajo na družbeno in okoljsko odgovoren način; poudarja, da je mogoče zmogljivost v nekaterih ribištvih zmanjšati tudi brez uporabe prenosljivih ribolovnih koncesij; poziva države članice, naj uvedejo ukrepe, ki najbolj ustrezajo njihovim razmeram, da bi zmanjšali zmogljivost, kjer je potrebno;

| 37. | meni, da je ekonomsko vzdržnost ribiškega sektorja poleg drugih dejavnikov prizadela nestanovitnost cen nafte; poziva Komisijo, naj pripravi primerne ukrepe za bolj učinkovito porabo goriva v sektorju ribištva in ribogojstva brez povečanja ribolovne zmogljivosti, da bi olajšala težke ekonomske razmere, v katerih so se znašli evropski ribiči in ribogojci, ter naj v zvezi s tem predlaga akcijski načrt za obalne regije in otoke, zlasti za najbolj oddaljene regije; |
| --- | --- |

37.

meni, da je ekonomsko vzdržnost ribiškega sektorja poleg drugih dejavnikov prizadela nestanovitnost cen nafte; poziva Komisijo, naj pripravi primerne ukrepe za bolj učinkovito porabo goriva v sektorju ribištva in ribogojstva brez povečanja ribolovne zmogljivosti, da bi olajšala težke ekonomske razmere, v katerih so se znašli evropski ribiči in ribogojci, ter naj v zvezi s tem predlaga akcijski načrt za obalne regije in otoke, zlasti za najbolj oddaljene regije;

| 38. | opozarja, da svetovni oceani ne zagotavljajo le hrane, zanesljive oskrbe z njo in možnosti za preživetje za 500 milijonov ljudi po vsem svetu, za 400 milijonov ljudi v najrevnejših državah pa najmanj 50 % živalskih beljakovin, temveč so tudi osrednjega pomena pri blaženju posledic podnebnih sprememb, saj so modri ponori ogljika največji dolgoročni ponori, omogočajo promet in predstavljajo habitat za 90 % življenja na Zemlji; |
| --- | --- |

38.

opozarja, da svetovni oceani ne zagotavljajo le hrane, zanesljive oskrbe z njo in možnosti za preživetje za 500 milijonov ljudi po vsem svetu, za 400 milijonov ljudi v najrevnejših državah pa najmanj 50 % živalskih beljakovin, temveč so tudi osrednjega pomena pri blaženju posledic podnebnih sprememb, saj so modri ponori ogljika največji dolgoročni ponori, omogočajo promet in predstavljajo habitat za 90 % življenja na Zemlji;

| 39. | ponovno poudarja potrebo po strogem spremljanju in certificiranju ribiških proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, vključno z uvoženimi proizvodi, da se zagotovi, da izvirajo iz trajnostnega ribištva in da, v primeru uvoženih izdelkov, izpolnjujejo enake zahteve kot proizvajalci Unije, na primer za označevanje, sledljivost, fitosanitarne predpise in najmanjše dovoljene velikosti; |
| --- | --- |

39.

ponovno poudarja potrebo po strogem spremljanju in certificiranju ribiških proizvodov, ki vstopajo na trg Unije, vključno z uvoženimi proizvodi, da se zagotovi, da izvirajo iz trajnostnega ribištva in da, v primeru uvoženih izdelkov, izpolnjujejo enake zahteve kot proizvajalci Unije, na primer za označevanje, sledljivost, fitosanitarne predpise in najmanjše dovoljene velikosti;

Prihodnost delovnih mest v ribištvu in ribogojstvu

| 40. | je trdno prepričan, da se prenovljene skupne ribiške politike ne sme obravnavati izven socialno-ekonomskega in okoljskega okvira, v katerem ta obstaja; meni, da je treba ribištvo in ekstenzivno ribogojstvo obravnavati kot pomemben posreden in neposreden vir za ustvarjanje delovnih mest, ki oživlja gospodarstvo v obmorskih regijah in krepi njihovo gospodarstvo kot celoto, hkrati pa prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano v Evropski uniji; meni, da bi skupna ribiška politika zato morala prispevati k izboljšanju življenjskega standarda skupnosti, odvisnih od ribištva, ter k zagotavljanju boljših delovnih razmer za ribiče, zlasti z izpolnjevanjem zahtev zdravstvene in varnostne zakonodaje in upoštevanjem pravil iz kolektivnih pogodb; |
| --- | --- |

40.

je trdno prepričan, da se prenovljene skupne ribiške politike ne sme obravnavati izven socialno-ekonomskega in okoljskega okvira, v katerem ta obstaja; meni, da je treba ribištvo in ekstenzivno ribogojstvo obravnavati kot pomemben posreden in neposreden vir za ustvarjanje delovnih mest, ki oživlja gospodarstvo v obmorskih regijah in krepi njihovo gospodarstvo kot celoto, hkrati pa prispeva k zanesljivi preskrbi s hrano v Evropski uniji; meni, da bi skupna ribiška politika zato morala prispevati k izboljšanju življenjskega standarda skupnosti, odvisnih od ribištva, ter k zagotavljanju boljših delovnih razmer za ribiče, zlasti z izpolnjevanjem zahtev zdravstvene in varnostne zakonodaje in upoštevanjem pravil iz kolektivnih pogodb;

| 41. | je zaskrbljen, ker je ribiški sektor v preteklem desetletju izgubil več kot 30 % delovnih mest; meni, da zmanjšanje ribjih staležev, neobstoj zagotovljene minimalne plače, nizka vrednost pri prvi prodaji in težke delovne razmere ovirajo potrebno obnavljanje človeških virov v tem sektorju; |
| --- | --- |

41.

je zaskrbljen, ker je ribiški sektor v preteklem desetletju izgubil več kot 30 % delovnih mest; meni, da zmanjšanje ribjih staležev, neobstoj zagotovljene minimalne plače, nizka vrednost pri prvi prodaji in težke delovne razmere ovirajo potrebno obnavljanje človeških virov v tem sektorju;

| 42. | z zadovoljstvom ugotavlja, da nekatere študije kažejo, da bi dosegli znatne socialne in ekonomske koristi, vključno z večjo zaposlenostjo, ulovom in večjo donosnostjo, če bi se ribji staleži lahko povečali nad ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos; |
| --- | --- |

42.

z zadovoljstvom ugotavlja, da nekatere študije kažejo, da bi dosegli znatne socialne in ekonomske koristi, vključno z večjo zaposlenostjo, ulovom in večjo donosnostjo, če bi se ribji staleži lahko povečali nad ravni, ki omogočajo največji trajnostni donos;

| 43. | meni, da lahko ribiški sektor ostane vzdržen, če bo vzpostavljeno ravnovesje med socialno-ekonomskimi in okoljskimi vidiki in če bo imel zadostno število ustrezno usposobljenih in izurjenih delavcev; meni, da morajo za uresničitev tega cilja poklicne poti v ribištvu postati privlačne, standardi za pridobitev kvalifikacij in usposabljanje pa morajo ustrezati mednarodnim in evropskim zahtevam; poziva Komisijo, naj spodbuja ustrezne programe usposabljanja in izobraževanja o najboljših praksah in morski biologiji na različnih področjih tega sektorja, saj bo to privabilo mlade in prispevalo k vzpostavitvi konkurenčnih in trajnostnih ribištev ter trajnostnega sektorja ribogojstva; meni, da bi morala obstajati možnost zagonskih paketov, saj bi to novi generaciji ribičev omogočilo vstop v mali ribolov; |
| --- | --- |

43.

meni, da lahko ribiški sektor ostane vzdržen, če bo vzpostavljeno ravnovesje med socialno-ekonomskimi in okoljskimi vidiki in če bo imel zadostno število ustrezno usposobljenih in izurjenih delavcev; meni, da morajo za uresničitev tega cilja poklicne poti v ribištvu postati privlačne, standardi za pridobitev kvalifikacij in usposabljanje pa morajo ustrezati mednarodnim in evropskim zahtevam; poziva Komisijo, naj spodbuja ustrezne programe usposabljanja in izobraževanja o najboljših praksah in morski biologiji na različnih področjih tega sektorja, saj bo to privabilo mlade in prispevalo k vzpostavitvi konkurenčnih in trajnostnih ribištev ter trajnostnega sektorja ribogojstva; meni, da bi morala obstajati možnost zagonskih paketov, saj bi to novi generaciji ribičev omogočilo vstop v mali ribolov;

| 44. | pozdravlja predlog Komisije za pobudo "Modra rast – trajnostna rast za oceane, morja in obale"; meni, da so večja poklicna mobilnost v ribiškem sektorju, raznolikost delovnih mest in opredelitev instrumentov, ki bi omogočali usklajevanje veščin in znanja, kvalifikacij in izobraževalnih programov s potrebami sektorja, pomembne za rast v sektorjih pomorstva, ribištva in ribogojstva; |
| --- | --- |

44.

pozdravlja predlog Komisije za pobudo "Modra rast – trajnostna rast za oceane, morja in obale"; meni, da so večja poklicna mobilnost v ribiškem sektorju, raznolikost delovnih mest in opredelitev instrumentov, ki bi omogočali usklajevanje veščin in znanja, kvalifikacij in izobraževalnih programov s potrebami sektorja, pomembne za rast v sektorjih pomorstva, ribištva in ribogojstva;

| 45. | meni, da je treba v pravnem in socialnem pogledu bolj priznati vlogo žensk v ribiškem sektorju in jo tudi bolje nagraditi; vztraja, da morajo imeti ženske v ribiškem sektorju v vseh pogledih popolnoma enake pravice kot moški, npr. kar zadeva članstvo in položaj v upravljavskih organih ribiških organizacij; meni, da bi morali ženam in življenjskim partnerkam ribičev, ki podpirajo družinsko podjetje, podeliti de facto pravni status in socialne prejemke, kakršne uživajo samozaposleni posamezniki v skladu z Direktivo 2010/41/EU; poleg tega meni, da bi morali v okviru Evropskega sklada za ribištvo ter prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo dati na voljo finančna sredstva za usposabljanje, ki bi bilo posebej prilagojeno ženskam, ki delajo v ribiškem sektorju; |
| --- | --- |

45.

meni, da je treba v pravnem in socialnem pogledu bolj priznati vlogo žensk v ribiškem sektorju in jo tudi bolje nagraditi; vztraja, da morajo imeti ženske v ribiškem sektorju v vseh pogledih popolnoma enake pravice kot moški, npr. kar zadeva članstvo in položaj v upravljavskih organih ribiških organizacij; meni, da bi morali ženam in življenjskim partnerkam ribičev, ki podpirajo družinsko podjetje, podeliti de facto pravni status in socialne prejemke, kakršne uživajo samozaposleni posamezniki v skladu z Direktivo 2010/41/EU; poleg tega meni, da bi morali v okviru Evropskega sklada za ribištvo ter prihodnjega Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo dati na voljo finančna sredstva za usposabljanje, ki bi bilo posebej prilagojeno ženskam, ki delajo v ribiškem sektorju;

| 46. | je zaskrbljen, da bi reforma skupne ribiške politike brez primernih spremljevalnih ukrepov lahko kratkoročno povzročila izgubo delovnih mest, predvsem v ribiškem sektorju in sektorju pakiranja na kopnem, kar bi trajno negativno vplivalo na negotovo rast v obalnih skupnostih in na otokih, zlasti v najbolj oddaljenih regijah; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni spremljevalni socialno-ekonomski ukrepi, vključno s strokovnim sodelovanjem in načrtom za delovna mesta, da bi ublažili začasne učinke uresničevanja ciljev največjega trajnostnega donosa in da bi ta sektor postal privlačnejši za mlade in zagotavljal spodbude za vstop vanj; poziva Komisijo, naj preuči in okrepi sodelovanje z Evropsko investicijsko banko, da bi spodbudila naložbe v ta sektor; |
| --- | --- |

46.

je zaskrbljen, da bi reforma skupne ribiške politike brez primernih spremljevalnih ukrepov lahko kratkoročno povzročila izgubo delovnih mest, predvsem v ribiškem sektorju in sektorju pakiranja na kopnem, kar bi trajno negativno vplivalo na negotovo rast v obalnih skupnostih in na otokih, zlasti v najbolj oddaljenih regijah; v zvezi s tem poudarja, da so potrebni spremljevalni socialno-ekonomski ukrepi, vključno s strokovnim sodelovanjem in načrtom za delovna mesta, da bi ublažili začasne učinke uresničevanja ciljev največjega trajnostnega donosa in da bi ta sektor postal privlačnejši za mlade in zagotavljal spodbude za vstop vanj; poziva Komisijo, naj preuči in okrepi sodelovanje z Evropsko investicijsko banko, da bi spodbudila naložbe v ta sektor;

| 47. | meni, da je treba spodbujati razvoj inovacij in dejavnosti, povezanih z ribištvom, ki lahko nadomestijo izgubo delovnih mest, do katere pride zaradi prilagoditev iz reforme skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj razvije posebne programe, namenjene razvoju ribolovnega turizma in drugim področjem gospodarskega razvoja, ki so povezana z morjem in ribolovno dejavnostjo; |
| --- | --- |

47.

meni, da je treba spodbujati razvoj inovacij in dejavnosti, povezanih z ribištvom, ki lahko nadomestijo izgubo delovnih mest, do katere pride zaradi prilagoditev iz reforme skupne ribiške politike; poziva Komisijo, naj razvije posebne programe, namenjene razvoju ribolovnega turizma in drugim področjem gospodarskega razvoja, ki so povezana z morjem in ribolovno dejavnostjo;

Regionalizacija

| 48. | se strinja s stališčem Komisije, ki v svojem predlogu navaja potrebo po prilagajanju in posebnih ukrepih, ki bi temeljili na različnih razmerah v evropski ribiški in ribogojski industriji, zlasti na obalnih območjih in v najbolj oddaljenih regijah Unije; podpira zamisel, da bi regionalizacija postala eno glavnih orodij tega nove oblike upravljanja, da bi tako ustrezno odgovorili na potrebe posameznih morskih bazenov in spodbudili spoštovanje pravil, sprejetih na evropski ravni; |
| --- | --- |

48.

se strinja s stališčem Komisije, ki v svojem predlogu navaja potrebo po prilagajanju in posebnih ukrepih, ki bi temeljili na različnih razmerah v evropski ribiški in ribogojski industriji, zlasti na obalnih območjih in v najbolj oddaljenih regijah Unije; podpira zamisel, da bi regionalizacija postala eno glavnih orodij tega nove oblike upravljanja, da bi tako ustrezno odgovorili na potrebe posameznih morskih bazenov in spodbudili spoštovanje pravil, sprejetih na evropski ravni;

| 49. | meni, da bi morala biti reforma priložnost za pomemben premik k novi obliki sodelovanja med znanstveno skupnostjo, industrijo in socialnimi partnerji, da bi uresničili proces regionalizacije; |
| --- | --- |

49.

meni, da bi morala biti reforma priložnost za pomemben premik k novi obliki sodelovanja med znanstveno skupnostjo, industrijo in socialnimi partnerji, da bi uresničili proces regionalizacije;

| 50. | poudarja pomen ribiškega sektorja za socialno-ekonomske razmere, zaposlovanje in spodbujanje ekonomske in socialne kohezije v najbolj oddaljenih regijah, za katere je značilno gospodarstvo s stalnimi strukturnimi omejitvami in malo možnostmi za diverzifikacijo; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen ribiškega sektorja za socialno-ekonomske razmere, zaposlovanje in spodbujanje ekonomske in socialne kohezije v najbolj oddaljenih regijah, za katere je značilno gospodarstvo s stalnimi strukturnimi omejitvami in malo možnostmi za diverzifikacijo;

| 51. | meni, da je treba pri regionalizaciji na ustrezni ravni določiti jasna in preprosta pravila ter tako okrepiti njihovo spoštovanje; ravno tako je trdno prepričan, da bi morali regionalni svetovalni sveti s širšim predstavništvom in več odgovornostmi spodbujati dialog in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi in dejavno prispevati k pripravi dolgoročnih načrtov upravljanja; ponovno opozarja na vlogo sozakonodajalcev pri sprejetju teh načrtov; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba pri regionalizaciji na ustrezni ravni določiti jasna in preprosta pravila ter tako okrepiti njihovo spoštovanje; ravno tako je trdno prepričan, da bi morali regionalni svetovalni sveti s širšim predstavništvom in več odgovornostmi spodbujati dialog in sodelovanje med zainteresiranimi stranmi in dejavno prispevati k pripravi dolgoročnih načrtov upravljanja; ponovno opozarja na vlogo sozakonodajalcev pri sprejetju teh načrtov;

| 52. | meni, da bi bilo treba vlogo regionalnih svetovalnih svetov okrepiti v smislu reprezentativnosti in pristojnosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži nov predlog, ki bo namenjen krepitvi sodelovanja zainteresiranih strani ter malih ribičev in ribičev obrtnikov ter tako privedel do resnične regionalizacije v okviru skupne ribiške politike; s tega vidika pozdravlja predlog Komisije za ustanovitev svetovalnega sveta za Črno morje, obenem poudarja, da Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju ni primeren okvir za upravljanje Črnega morja in da je zato potrebna nova regionalna organizacija za upravljanje ribištva; poziva Komisijo, naj okrepi dialog z državami Črnega morja, zlasti o izkoriščanju in ohranjanju staležev rib; poziva k ustanovitvi svetovalnega sveta za najbolj oddaljene regije; meni, da bi bilo treba v skladu s smernicami Evropske komisije o načelih regionalizacije in subsidiarnosti razmisliti o ustanovitvi regionalnega svetovalnega sveta za najbolj oddaljene regije in pri tem upoštevati občutljivo naravo njihovih posebnih značilnosti; poudarja, da morajo regionalni svetovalni sveti Parlamentu in Svetu svetovati pri sprejetju večletnih načrtov ter v sprejemanje svojih odločitev vključiti znanstvenike; |
| --- | --- |

52.

meni, da bi bilo treba vlogo regionalnih svetovalnih svetov okrepiti v smislu reprezentativnosti in pristojnosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj predloži nov predlog, ki bo namenjen krepitvi sodelovanja zainteresiranih strani ter malih ribičev in ribičev obrtnikov ter tako privedel do resnične regionalizacije v okviru skupne ribiške politike; s tega vidika pozdravlja predlog Komisije za ustanovitev svetovalnega sveta za Črno morje, obenem poudarja, da Generalna komisija za ribištvo v Sredozemlju ni primeren okvir za upravljanje Črnega morja in da je zato potrebna nova regionalna organizacija za upravljanje ribištva; poziva Komisijo, naj okrepi dialog z državami Črnega morja, zlasti o izkoriščanju in ohranjanju staležev rib; poziva k ustanovitvi svetovalnega sveta za najbolj oddaljene regije; meni, da bi bilo treba v skladu s smernicami Evropske komisije o načelih regionalizacije in subsidiarnosti razmisliti o ustanovitvi regionalnega svetovalnega sveta za najbolj oddaljene regije in pri tem upoštevati občutljivo naravo njihovih posebnih značilnosti; poudarja, da morajo regionalni svetovalni sveti Parlamentu in Svetu svetovati pri sprejetju večletnih načrtov ter v sprejemanje svojih odločitev vključiti znanstvenike;

| 53. | meni, da mora regionalizacija skupne ribiške politike odražati geografski obseg ribištev v upravljanju, pri čemer je treba cilje in načela, ki jih sprejmeta sozakonodajalca EU, in podrobnosti o ukrepih upravljanja, ki se sprejmejo na regionalni ravni, sprejemati na čim bolj lokalni ravni, kar bi za nekatera ribištva pomenilo odločanje v več državah članicah, za druga pa odločanje znotraj ene same države članice; priznava, da bo za delovanje takega sistema morda treba vzpostaviti nove strukture; |
| --- | --- |

53.

meni, da mora regionalizacija skupne ribiške politike odražati geografski obseg ribištev v upravljanju, pri čemer je treba cilje in načela, ki jih sprejmeta sozakonodajalca EU, in podrobnosti o ukrepih upravljanja, ki se sprejmejo na regionalni ravni, sprejemati na čim bolj lokalni ravni, kar bi za nekatera ribištva pomenilo odločanje v več državah članicah, za druga pa odločanje znotraj ene same države članice; priznava, da bo za delovanje takega sistema morda treba vzpostaviti nove strukture;

| 54. | meni, da je pomembno bolj ovrednotiti nekatere segmente evropskega ribiškega sektorja, na primer mali priobalni ribolov, ki na nekaterih geografskih območjih, na primer v Sredozemskem morju, zagotavlja blaginjo in delovna mesta; |
| --- | --- |

54.

meni, da je pomembno bolj ovrednotiti nekatere segmente evropskega ribiškega sektorja, na primer mali priobalni ribolov, ki na nekaterih geografskih območjih, na primer v Sredozemskem morju, zagotavlja blaginjo in delovna mesta;

| 55. | ravno tako je prepričan, da je treba morsko okolje obravnavati bolj celostno in celovito ter da je pomorsko prostorsko načrtovanje na lokalni in regionalni ravni, v katerega so vključene vse zainteresirane strani, nujno orodje za uporabo resničnega ekosistemskega pristopa k upravljanju; |
| --- | --- |

55.

ravno tako je prepričan, da je treba morsko okolje obravnavati bolj celostno in celovito ter da je pomorsko prostorsko načrtovanje na lokalni in regionalni ravni, v katerega so vključene vse zainteresirane strani, nujno orodje za uporabo resničnega ekosistemskega pristopa k upravljanju;

| 56. | ugotavlja, da bo učinkovito načrtovanje na regionalni ali lokalni ravni omogočilo najustreznejšo uporabo morskih virov ob upoštevanju lokalnih razmer, zahtev trga, konkurenčnih načinov rabe, potrebne zaščite območij, določitve specifičnih območij, kjer so dovoljene samo določene vrste ribolovnega orodja po vzoru najboljših praks itd.; |
| --- | --- |

56.

ugotavlja, da bo učinkovito načrtovanje na regionalni ali lokalni ravni omogočilo najustreznejšo uporabo morskih virov ob upoštevanju lokalnih razmer, zahtev trga, konkurenčnih načinov rabe, potrebne zaščite območij, določitve specifičnih območij, kjer so dovoljene samo določene vrste ribolovnega orodja po vzoru najboljših praks itd.;

| 57. | poudarja, da bo ambiciozno in dejansko reformo skupne ribiške politike mogoče olajšati, če bo v naslednjih desetih letih na voljo dovolj finančnih sredstev za podpiranje vseh ukrepov te reforme in za odpravljanje socialno-ekonomskih in okoljskih težav, ki se lahko pojavijo; zavrača vse pozive držav članic k zmanjšanju finančnih sredstev EU za ribištvo in ribogojstvo; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da bo ambiciozno in dejansko reformo skupne ribiške politike mogoče olajšati, če bo v naslednjih desetih letih na voljo dovolj finančnih sredstev za podpiranje vseh ukrepov te reforme in za odpravljanje socialno-ekonomskih in okoljskih težav, ki se lahko pojavijo; zavrača vse pozive držav članic k zmanjšanju finančnih sredstev EU za ribištvo in ribogojstvo;

| 58. | poudarja zlasti pomen sinergij med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva in Evropskim skladom za ribištvo za prostorsko upravljanje obalnih območij; meni, da so makroregionalne strategije, programi evropskega teritorialnega sodelovanja in programi morskih bazenov ustrezna orodja za izvajanje celovitih razvojnih strategij za obalna območja Evropske unije; |
| --- | --- |

58.

poudarja zlasti pomen sinergij med Evropskim skladom za regionalni razvoj, Evropskim instrumentom sosedstva in partnerstva in Evropskim skladom za ribištvo za prostorsko upravljanje obalnih območij; meni, da so makroregionalne strategije, programi evropskega teritorialnega sodelovanja in programi morskih bazenov ustrezna orodja za izvajanje celovitih razvojnih strategij za obalna območja Evropske unije;

| 59. | poudarja, da mora prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo zagotavljati nepovratna sredstva za posodobitev ribiških flot zaradi varnosti, varstva okolja in prihranka goriva; |
| --- | --- |

59.

poudarja, da mora prihodnji Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo zagotavljati nepovratna sredstva za posodobitev ribiških flot zaradi varnosti, varstva okolja in prihranka goriva;

| 60. | poudarja, da je treba za nove politike, cilje ali prednostne naloge, ki vplivajo na morsko okolje, dodeliti nova sredstva; zavrača financiranje teh novih prednostnih nalog, ciljev ali politik (kakršna je celostna pomorska politika) na račun sredstev, potrebnih za ribiško politiko; |
| --- | --- |

60.

poudarja, da je treba za nove politike, cilje ali prednostne naloge, ki vplivajo na morsko okolje, dodeliti nova sredstva; zavrača financiranje teh novih prednostnih nalog, ciljev ali politik (kakršna je celostna pomorska politika) na račun sredstev, potrebnih za ribiško politiko;

| 61. | opozarja na obveznost iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da mora Evropska unija upoštevati cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju, tudi pri skupni ribiški politiki; |
| --- | --- |

61.

opozarja na obveznost iz člena 208 Pogodbe o delovanju Evropske unije, da mora Evropska unija upoštevati cilje razvojnega sodelovanja pri politikah, ki jih izvaja in ki lahko vplivajo na države v razvoju, tudi pri skupni ribiški politiki;

| 62. | poudarja, da bi za uvožene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva morali veljati isti okoljski, zdravstveni in socialni standardi kot za domačo evropsko proizvodnjo, vključno s popolno sledljivostjo "od mreže do mize", ter meni, da bodo države v razvoju potrebovale finančno in tehnično pomoč za doseganje istih standardov ter za učinkovitejši boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu; |
| --- | --- |

62.

poudarja, da bi za uvožene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva morali veljati isti okoljski, zdravstveni in socialni standardi kot za domačo evropsko proizvodnjo, vključno s popolno sledljivostjo "od mreže do mize", ter meni, da bodo države v razvoju potrebovale finančno in tehnično pomoč za doseganje istih standardov ter za učinkovitejši boj proti nezakonitemu, neprijavljenemu in nereguliranemu ribolovu;

| 63. | poudarja, da je treba pri dostopu do ribolovnih virov v državah v razvoju spoštovati člen 62 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS) o presežku staležev, pa tudi člena 69 in 70 o pravicah držav brez dostopa do morja in geografsko prikrajšanih držav v regiji, zlasti glede prehranskih in socialno-ekonomskih potreb lokalnega prebivalstva; |
| --- | --- |

63.

poudarja, da je treba pri dostopu do ribolovnih virov v državah v razvoju spoštovati člen 62 Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu (UNCLOS) o presežku staležev, pa tudi člena 69 in 70 o pravicah držav brez dostopa do morja in geografsko prikrajšanih držav v regiji, zlasti glede prehranskih in socialno-ekonomskih potreb lokalnega prebivalstva;

| 64. | ponovno poudarja presežek kot osnovni pogoj iz Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu pri dostopu do ribjih staležev v vodah tretjih držav; poudarja, da je treba presežek določiti pravilno in na znanstven način; poudarja, da mora skupna ribiška politika zagotavljati preglednost in izmenjavo vseh pomembnih informacij med Evropsko unijo in partnerskimi tretjimi državami o skupnem ribolovnem naporu za ustrezne staleže s strani nacionalnih in, kjer je to ustrezno, tujih plovil; |
| --- | --- |

64.

ponovno poudarja presežek kot osnovni pogoj iz Konvencije Združenih narodov o pomorskem pravu pri dostopu do ribjih staležev v vodah tretjih držav; poudarja, da je treba presežek določiti pravilno in na znanstven način; poudarja, da mora skupna ribiška politika zagotavljati preglednost in izmenjavo vseh pomembnih informacij med Evropsko unijo in partnerskimi tretjimi državami o skupnem ribolovnem naporu za ustrezne staleže s strani nacionalnih in, kjer je to ustrezno, tujih plovil;

| 65. | ponovno poudarja, da mora prihodnja skupna ribiška politika temeljiti na načelih dobrega upravljanja, tudi preglednosti in dostopu do informacij v skladu z Aarhuško konvencijo, ter oceni sporazumov o trajnostnem ribolovu; |
| --- | --- |

65.

ponovno poudarja, da mora prihodnja skupna ribiška politika temeljiti na načelih dobrega upravljanja, tudi preglednosti in dostopu do informacij v skladu z Aarhuško konvencijo, ter oceni sporazumov o trajnostnem ribolovu;

| 66. | poudarja, da bi morala Evropska unija spodbujati trajnostno upravljanje virov v tretjih državah, in jo zato poziva, naj okrepi ukrepe za boj proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim; poudarja, da bi morali biti sporazumi o trajnostnem ribolovu bolj osredotočeni na znanstveno raziskovanje in zbiranje podatkov, spremljanje, nadzor ter opazovanje; Evropska unija bi zato morala partnerskim tretjim državam nameniti ustrezno finančno in tehnično podporo ter podporo na področju človeških virov; |
| --- | --- |

66.

poudarja, da bi morala Evropska unija spodbujati trajnostno upravljanje virov v tretjih državah, in jo zato poziva, naj okrepi ukrepe za boj proti nezakonitim, neprijavljenim in nereguliranim ribolovnim dejavnostim; poudarja, da bi morali biti sporazumi o trajnostnem ribolovu bolj osredotočeni na znanstveno raziskovanje in zbiranje podatkov, spremljanje, nadzor ter opazovanje; Evropska unija bi zato morala partnerskim tretjim državam nameniti ustrezno finančno in tehnično podporo ter podporo na področju človeških virov;

| 67. | ponovno poudarja, da mora biti skupna ribiška politika skladna z razvojno in okoljsko politiko, vključno z varstvom morskih ekosistemov; zato poziva k ukrepom za izboljšanje in razširitev znanstvenih spoznanj ter k tesnejšemu mednarodnemu sodelovanju, kar bi zagotovilo boljše rezultate; |
| --- | --- |

67.

ponovno poudarja, da mora biti skupna ribiška politika skladna z razvojno in okoljsko politiko, vključno z varstvom morskih ekosistemov; zato poziva k ukrepom za izboljšanje in razširitev znanstvenih spoznanj ter k tesnejšemu mednarodnemu sodelovanju, kar bi zagotovilo boljše rezultate;

| 68. | ponovno poudarja, da morajo vsi državljani Evropske unije, kjer koli opravljajo svojo dejavnost, spoštovati pravila in predpise skupne ribiške politike, med drugim tudi okoljske in socialne predpise; |
| --- | --- |

68.

ponovno poudarja, da morajo vsi državljani Evropske unije, kjer koli opravljajo svojo dejavnost, spoštovati pravila in predpise skupne ribiške politike, med drugim tudi okoljske in socialne predpise;

*

* *

| 69. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

69.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 271 E, 7.11.2002, str. 401.

(2)  UL L 358, 31.12.2002, str. 59.

(3)  UL C 187 E, 24.7.2008, str. 228.

(4)  UL C 323 E, 18.12.2008, str. 271.

(5)  UL C 68 E, 21.3.2009, str. 26.

(6)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

(7)  UL C 46 E, 24.2.2010, str. 31.

(8)  UL C 76 E, 25.3.2010, str. 38.

(9)  UL C 184 E, 8.7.2010, str. 75.

(10)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 37.

(11)  UL C 348 E, 21.12.2010, str. 15.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0052.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0234.

---

Četrtek, 13. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/117 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/117

---

Četrtek, 13. september 2012Osemnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010)

P7_TA(2012)0340

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osemnajstem poročilu o boljši pripravi zakonodaje – uporaba načel subsidiarnosti in sorazmernosti (2010) (2011/2276(INI))

2013/C 353 E/14

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši zakonodaji (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma o boljši zakonodaji (1),

| — | ob upoštevanju skupne politične izjave držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne politične izjave držav članic in Komisije z dne 28. septembra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (2),

| — | ob upoštevanju skupne politične izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 27. oktobra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne politične izjave Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije z dne 27. oktobra 2011 o obrazložitvenih dokumentih (3),

| — | ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) PDEU v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju praktičnih ureditev za izvajanje člena 294(4) PDEU v primeru sporazuma v prvi obravnavi, o katerih sta se dne 22. julija 2011 sporazumeli pristojni službi Evropskega parlamenta in Sveta,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o boljši zakonodaji, subsidiarnosti, sorazmernosti in pametnih predpisih (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o 27. letnem poročilu o spremljanju uporabe prava EU (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zagotavljanju neodvisnih ocen učinka (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. junija 2011 o zagotavljanju neodvisnih ocen učinka (6),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Osemnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, 2010) (COM(2011)0344), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o subsidiarnosti in sorazmernosti (Osemnajsto poročilo o boljši pripravi zakonodaje, 2010) (COM(2011)0344),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "Zmanjšanje upravnega bremena za MSP – Prilagoditev predpisov EU potrebam mikropodjetij" (COM(2011)0803), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "Zmanjšanje upravnega bremena za MSP – Prilagoditev predpisov EU potrebam mikropodjetij" (COM(2011)0803),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "28. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2010)" (COM(2011)0588), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z naslovom "28. letno poročilo o spremljanju uporabe prava EU (2010)" (COM(2011)0588),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Pametna pravna ureditev v Evropski uniji" (COM(2010)0543), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom "Pametna pravna ureditev v Evropski uniji" (COM(2010)0543),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 5. decembra 2011 o oceni učinka, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 5. decembra 2011 o oceni učinka,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 30. maja 2011 o pametni pravni ureditvi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za konkurenčnost z dne 30. maja 2011 o pametni pravni ureditvi,

| — | ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve z dne 15. novembra 2011 z naslovom "Evropa je lahko uspešnejša: Poročilo o najboljših praksah držav članic za izvajanje zakonodaje EU z najmanj obremenitvami"; |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila skupine neodvisnih zainteresiranih strani na visoki ravni za upravne obremenitve z dne 15. novembra 2011 z naslovom "Evropa je lahko uspešnejša: Poročilo o najboljših praksah držav članic za izvajanje zakonodaje EU z najmanj obremenitvami";

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A7-0251/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve in mnenja Odbora za ustavne zadeve (A7-0251/2012),

| A. | ker je Evropski parlament leta 2010 od nacionalnih parlamentov prejel več kot sedemkrat toliko prispevkov kot obrazloženih mnenj; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropski parlament leta 2010 od nacionalnih parlamentov prejel več kot sedemkrat toliko prispevkov kot obrazloženih mnenj;

| B. | ker je agenda za pametno pravno ureditev poskus, da se združijo prizadevanja za boljšo pripravo zakonodaje, poenostavitev prava EU in zmanjšanje upravnih in regulativnih bremen ter za napredek v smeri dobrega upravljanja, osnovanega na politiki, ki bo temeljila na dokazih in bo kot bistveni element vključevala ocene učinka in naknadni nadzor; |
| --- | --- |

B.

ker je agenda za pametno pravno ureditev poskus, da se združijo prizadevanja za boljšo pripravo zakonodaje, poenostavitev prava EU in zmanjšanje upravnih in regulativnih bremen ter za napredek v smeri dobrega upravljanja, osnovanega na politiki, ki bo temeljila na dokazih in bo kot bistveni element vključevala ocene učinka in naknadni nadzor;

| C. | ker Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 ne ustreza več sedanjemu zakonodajnemu okolju, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, med drugim zaradi razdrobljenega pristopa institucij EU, ki sprejemajo skupne politične izjave o obrazložitvenih dokumentih, za izvajanje člena 294 PDEU pa se praktični dogovori sklepajo na ravni sekretariatov; |
| --- | --- |

C.

ker Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 ne ustreza več sedanjemu zakonodajnemu okolju, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, med drugim zaradi razdrobljenega pristopa institucij EU, ki sprejemajo skupne politične izjave o obrazložitvenih dokumentih, za izvajanje člena 294 PDEU pa se praktični dogovori sklepajo na ravni sekretariatov;

| D. | ker obstaja tveganje, da Sodišče EU zaradi napačne izbire glede uporabe delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU ali izvedbenih aktov v skladu s členom 291 PDEU zakonodajni akt razglasi za ničen; |
| --- | --- |

D.

ker obstaja tveganje, da Sodišče EU zaradi napačne izbire glede uporabe delegiranih aktov v skladu s členom 290 PDEU ali izvedbenih aktov v skladu s členom 291 PDEU zakonodajni akt razglasi za ničen;

Splošne pripombe

| 1. | poudarja splošno potrebo po jasni, preprosti, razumljivi in vsem dostopni zakonodaji; |
| --- | --- |

1.

poudarja splošno potrebo po jasni, preprosti, razumljivi in vsem dostopni zakonodaji;

| 2. | poudarja, da morajo evropske institucije pri zakonodajnem delu spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da morajo evropske institucije pri zakonodajnem delu spoštovati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 3. | je močno zaskrbljen zaradi mnenja odbora za oceno učinka, da Komisija pri svojih ocenah učinka teh načel pogosto ne upošteva v zadostni meri; meni, da je izjemno pomembno, da Komisija odpravi vse pomanjkljivosti na tem področju in tako zagotovi spoštovanje obeh načel; |
| --- | --- |

3.

je močno zaskrbljen zaradi mnenja odbora za oceno učinka, da Komisija pri svojih ocenah učinka teh načel pogosto ne upošteva v zadostni meri; meni, da je izjemno pomembno, da Komisija odpravi vse pomanjkljivosti na tem področju in tako zagotovi spoštovanje obeh načel;

| 4. | kot že večkrat prej znova poziva k pogajanjem o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003, da bi tako upoštevali novo zakonodajno okolje, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, utrdili obstoječo najboljšo prakso in sporazum posodobili v skladu z agendo za pametno pravno ureditev; predlaga, da se v tem kontekstu doseže dogovor glede ureditev, ki zadevajo razmejitev med delegiranimi in izvedbenimi akti; poziva predsednika, naj sprejme potrebne ukrepe za začetek pogajanj z drugimi institucijami; |
| --- | --- |

4.

kot že večkrat prej znova poziva k pogajanjem o spremembi Medinstitucionalnega sporazuma o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003, da bi tako upoštevali novo zakonodajno okolje, ki ga prinaša Lizbonska pogodba, utrdili obstoječo najboljšo prakso in sporazum posodobili v skladu z agendo za pametno pravno ureditev; predlaga, da se v tem kontekstu doseže dogovor glede ureditev, ki zadevajo razmejitev med delegiranimi in izvedbenimi akti; poziva predsednika, naj sprejme potrebne ukrepe za začetek pogajanj z drugimi institucijami;

Preverjanje subsidiarnosti, ki ga izvajajo nacionalni parlamenti

| 5. | pozdravlja tesnejše sodelovanje nacionalnih parlamentov v evropskem zakonodajnem postopku, zlasti pri ugotavljanju, ali sta v zakonodajnih predlogih upoštevani načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja tesnejše sodelovanje nacionalnih parlamentov v evropskem zakonodajnem postopku, zlasti pri ugotavljanju, ali sta v zakonodajnih predlogih upoštevani načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 6. | ugotavlja, da so nacionalni parlamenti leta 2010 predložili 211 mnenj, vendar je samo majhno število od njih (skupaj 34) izrazilo pomisleke glede subsidiarnosti; poudarja, da so bili maja 2012 v zvezi s predlogom Uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (COM(2012)0130) prvič izpolnjeni pogoji prvega stavka člena 2 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno prouči predlog, pri čemer naj čimbolj spoštuje izrecne želje nacionalnih parlamentov, saj naj bi nov postopek preverjanja zagotovil, da se odločitve sprejemajo čim bližje državljanom; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da so nacionalni parlamenti leta 2010 predložili 211 mnenj, vendar je samo majhno število od njih (skupaj 34) izrazilo pomisleke glede subsidiarnosti; poudarja, da so bili maja 2012 v zvezi s predlogom Uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (COM(2012)0130) prvič izpolnjeni pogoji prvega stavka člena 2 Protokola o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj ponovno prouči predlog, pri čemer naj čimbolj spoštuje izrecne želje nacionalnih parlamentov, saj naj bi nov postopek preverjanja zagotovil, da se odločitve sprejemajo čim bližje državljanom;

| 7. | se zavzema za pripravo neodvisne analize v imenu Komisije, ki bo obravnavala vlogo regionalnih ali lokalnih parlamentov na področju preverjanja subsidiarnosti; v zvezi s tem opozarja na spletno platformo IPEX, ki jo financirajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti in ki je posebno koristna za izmenjavo informacij v procesu preverjanja; |
| --- | --- |

7.

se zavzema za pripravo neodvisne analize v imenu Komisije, ki bo obravnavala vlogo regionalnih ali lokalnih parlamentov na področju preverjanja subsidiarnosti; v zvezi s tem opozarja na spletno platformo IPEX, ki jo financirajo Evropski parlament in nacionalni parlamenti in ki je posebno koristna za izmenjavo informacij v procesu preverjanja;

| 8. | predlaga, da se zakonodajne organe na primeren način spomni, da morajo zagotoviti pravilno uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti skladno s pogoji iz Protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

8.

predlaga, da se zakonodajne organe na primeren način spomni, da morajo zagotoviti pravilno uporabo načel subsidiarnosti in sorazmernosti skladno s pogoji iz Protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije;

| 9. | ugotavlja, da je kritike glede upoštevanja subsidiarnosti, ki jih je izrekel odbor za oceno učinka, izreklo tudi nekaj nacionalnih parlamentov v svojih navedbah v okviru mehanizma za spremljanje subsidiarnosti, ki je bil uveden z Lizbonsko pogodbo; kljub temu dodaja, da leta 2010 niti enkrat ni bil dosežen prag za začetek formalnih postopkov v skladu s Protokolom št. 2, ki je priložen Pogodbam; |
| --- | --- |

9.

ugotavlja, da je kritike glede upoštevanja subsidiarnosti, ki jih je izrekel odbor za oceno učinka, izreklo tudi nekaj nacionalnih parlamentov v svojih navedbah v okviru mehanizma za spremljanje subsidiarnosti, ki je bil uveden z Lizbonsko pogodbo; kljub temu dodaja, da leta 2010 niti enkrat ni bil dosežen prag za začetek formalnih postopkov v skladu s Protokolom št. 2, ki je priložen Pogodbam;

| 10. | vseeno ugotavlja, da so nacionalni parlamenti 22. maja 2012 prvič od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sprožili postopek "rumenega kartona", tako da so sprejeli obrazložena mnenja zoper predlog Uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (COM(2012)0130), ki ga je podala Komisija; |
| --- | --- |

10.

vseeno ugotavlja, da so nacionalni parlamenti 22. maja 2012 prvič od začetka veljavnosti Lizbonske pogodbe sprožili postopek "rumenega kartona", tako da so sprejeli obrazložena mnenja zoper predlog Uredbe Sveta o uveljavljanju pravice do kolektivnih ukrepov v okviru svobode ustanavljanja in svobode opravljanja storitev (COM(2012)0130), ki ga je podala Komisija;

| 11. | zaskrbljeno opaža, da so nekateri nacionalni parlamenti v svojih mnenjih poudarili, da pri številnih predlogih Komisije utemeljitev subsidiarnosti ni zadovoljiva ali je celo izpuščena; |
| --- | --- |

11.

zaskrbljeno opaža, da so nekateri nacionalni parlamenti v svojih mnenjih poudarili, da pri številnih predlogih Komisije utemeljitev subsidiarnosti ni zadovoljiva ali je celo izpuščena;

| 12. | poudarja, da morajo institucije EU nacionalnim parlamentom omogočiti pregled osnutkov zakonodajnih predlogov in tako zagotoviti, da Komisija v skladu s členom 5 Protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) podrobno in izčrpno utemelji svoje odločitve o subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

12.

poudarja, da morajo institucije EU nacionalnim parlamentom omogočiti pregled osnutkov zakonodajnih predlogov in tako zagotoviti, da Komisija v skladu s členom 5 Protokola št. 2 k Pogodbi o delovanju Evropske unije (PDEU) podrobno in izčrpno utemelji svoje odločitve o subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 13. | predlaga, da se na ravni EU z oceno določi, ali bi bilo treba določiti ustrezna merila za ocenjevanje skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

13.

predlaga, da se na ravni EU z oceno določi, ali bi bilo treba določiti ustrezna merila za ocenjevanje skladnosti z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 14. | meni, da bi bilo primerno preveriti, ali so sedanji roki, določeni v Pogodbah in v katerih lahko nacionalni parlamenti izvajajo preverjanja subsidiarnosti, dovolj dolgi; predlaga, da Evropski parlament, Komisija in predstavniki nacionalnih parlamentov raziščejo, kako bi lahko odpravili morebitne ovire za sodelovanje nacionalnih parlamentov v okviru mehanizma za preverjanje subsidiarnosti; |
| --- | --- |

14.

meni, da bi bilo primerno preveriti, ali so sedanji roki, določeni v Pogodbah in v katerih lahko nacionalni parlamenti izvajajo preverjanja subsidiarnosti, dovolj dolgi; predlaga, da Evropski parlament, Komisija in predstavniki nacionalnih parlamentov raziščejo, kako bi lahko odpravili morebitne ovire za sodelovanje nacionalnih parlamentov v okviru mehanizma za preverjanje subsidiarnosti;

| 15. | opozarja, da bo EU v skladu z načelom subsidiarnosti ukrepala zunaj svojih področij izključne pristojnosti samo, če in kolikor je cilje načrtovanega ukrepa mogoče lažje uresničiti na ravni Unije kot na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; zato lahko subsidiarnost privede do širitve dejavnosti Unije v okviru njenih pooblastil, kadar to zahtevajo okoliščine ali, obratno, do omejitve s tem povezanega ukrepanja, ko to ni več upravičeno; v zvezi s tem tudi poudarja, da subsidiarnost ne velja samo v razmerju med EU in njenimi državami članicami, ampak vključuje tudi regionalno in lokalno raven; |
| --- | --- |

15.

opozarja, da bo EU v skladu z načelom subsidiarnosti ukrepala zunaj svojih področij izključne pristojnosti samo, če in kolikor je cilje načrtovanega ukrepa mogoče lažje uresničiti na ravni Unije kot na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni; zato lahko subsidiarnost privede do širitve dejavnosti Unije v okviru njenih pooblastil, kadar to zahtevajo okoliščine ali, obratno, do omejitve s tem povezanega ukrepanja, ko to ni več upravičeno; v zvezi s tem tudi poudarja, da subsidiarnost ne velja samo v razmerju med EU in njenimi državami članicami, ampak vključuje tudi regionalno in lokalno raven;

| 16. | poziva Komisijo, naj izboljša in zakonsko uredi izjave, ki upravičujejo njene zakonodajne pobude na podlagi subsidiarnosti; opozarja, da je upravno pravo EU prilagojeno in poenostavljeno, da bi bili upravni in regulativni stroški čim nižji; meni, da bi bilo treba v tem okviru ustrezno uporabljati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj izboljša in zakonsko uredi izjave, ki upravičujejo njene zakonodajne pobude na podlagi subsidiarnosti; opozarja, da je upravno pravo EU prilagojeno in poenostavljeno, da bi bili upravni in regulativni stroški čim nižji; meni, da bi bilo treba v tem okviru ustrezno uporabljati načeli subsidiarnosti in sorazmernosti;

| 17. | obžaluje, da Komisija ni ustrezno poročala o uporabi načela sorazmernosti, zlasti glede uporabe členov 290 in 291 PDEU o delegiranih in izvedbenih aktih; svari Svet pred zameglitvijo jasne razlike med delegiranimi in izvedbenimi akti; poziva Komisijo, naj zagotovi pravilno uporabo teh dveh členov; |
| --- | --- |

17.

obžaluje, da Komisija ni ustrezno poročala o uporabi načela sorazmernosti, zlasti glede uporabe členov 290 in 291 PDEU o delegiranih in izvedbenih aktih; svari Svet pred zameglitvijo jasne razlike med delegiranimi in izvedbenimi akti; poziva Komisijo, naj zagotovi pravilno uporabo teh dveh členov;

| 18. | priznava, da je Sodišče Evropske unije v času poročanja izdalo samo eno sodbo o sorazmernosti in subsidiarnosti ("gostovanje" v mobilni telefoniji), v kateri je ugotovilo, da v tem primeru načeli nista bili kršeni, saj je bila omejitev cen za končnega uporabnika potrebna za njegovo zaščito in je bilo ta cilj mogoče najbolje uresničiti na ravni Unije; |
| --- | --- |

18.

priznava, da je Sodišče Evropske unije v času poročanja izdalo samo eno sodbo o sorazmernosti in subsidiarnosti ("gostovanje" v mobilni telefoniji), v kateri je ugotovilo, da v tem primeru načeli nista bili kršeni, saj je bila omejitev cen za končnega uporabnika potrebna za njegovo zaščito in je bilo ta cilj mogoče najbolje uresničiti na ravni Unije;

| 19. | v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev omenjenega prenovljenega spletnega mesta IPEX, ki lahko spodbudi nadaljnje izboljšave in prizadevanja v kontekstu delovanja mehanizma za spremljanje subsidiarnosti in poudarja, da ga je treba še naprej spodbujati; |
| --- | --- |

19.

v zvezi s tem pozdravlja vzpostavitev omenjenega prenovljenega spletnega mesta IPEX, ki lahko spodbudi nadaljnje izboljšave in prizadevanja v kontekstu delovanja mehanizma za spremljanje subsidiarnosti in poudarja, da ga je treba še naprej spodbujati;

| 20. | poudarja, da je nujno treba v preverjanje načela subsidiarnosti vključiti tudi regionalno in lokalno raven držav članic; v zvezi s tem pozdravlja letno poročilo o subsidiarnosti, ki ga je objavil Odbor regij, in spletno stran REGPEX tega odbora, ki sta v pomoč pri izmenjavi informacij in bosta dodatno prispevala k izboljšanju nadzora subsidiarnosti; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je nujno treba v preverjanje načela subsidiarnosti vključiti tudi regionalno in lokalno raven držav članic; v zvezi s tem pozdravlja letno poročilo o subsidiarnosti, ki ga je objavil Odbor regij, in spletno stran REGPEX tega odbora, ki sta v pomoč pri izmenjavi informacij in bosta dodatno prispevala k izboljšanju nadzora subsidiarnosti;

| 21. | poziva nacionalne parlamente, naj se v skladu s protokolom o subsidiarnosti posvetujejo z regionalnimi parlamenti z zakonodajnimi pooblastili; poziva Komisijo, naj pri preverjanju subsidiarnosti pozornost nameni vlogi regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, zlasti v svojih letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti; |
| --- | --- |

21.

poziva nacionalne parlamente, naj se v skladu s protokolom o subsidiarnosti posvetujejo z regionalnimi parlamenti z zakonodajnimi pooblastili; poziva Komisijo, naj pri preverjanju subsidiarnosti pozornost nameni vlogi regionalnih parlamentov z zakonodajnimi pooblastili, zlasti v svojih letnih poročilih o subsidiarnosti in sorazmernosti;

Oblikovanje politik na podlagi dokazov

| 22. | poudarja pomen agende za pametno pravno ureditev in razvoja novih regulativnih pristopov za to, da zakonodaja EU ustreza svojemu namenu in lahko učinkovito prispeva k soočanju s prihodnjimi izzivi na področju konkurenčnosti in rasti; |
| --- | --- |

22.

poudarja pomen agende za pametno pravno ureditev in razvoja novih regulativnih pristopov za to, da zakonodaja EU ustreza svojemu namenu in lahko učinkovito prispeva k soočanju s prihodnjimi izzivi na področju konkurenčnosti in rasti;

| 23. | opozarja, da so ocene učinka pomembni pripomočki pri odločanju v zakonodajnem postopku, in poudarja, da bi bilo treba v njih ustrezno upoštevati vprašanja, ki se nanašajo na subsidiarnost in sorazmernost; |
| --- | --- |

23.

opozarja, da so ocene učinka pomembni pripomočki pri odločanju v zakonodajnem postopku, in poudarja, da bi bilo treba v njih ustrezno upoštevati vprašanja, ki se nanašajo na subsidiarnost in sorazmernost;

| 24. | poudarja, da je Parlament zavezan izpolnjevanju svojih obveznosti iz agende za pametno pravno ureditev, in spodbuja odbore, ki sodelujejo pri zakonodajnem delu, naj redno sodelujejo z direktoratom Parlamenta za ocene učinka; opozarja na zavezo Parlamenta in Sveta iz skupnega medinstitucionalnega pristopa k pripravi ocen učinka iz leta 2005, da bosta pred sprejetjem vsebinskih predlogov sprememb izvajala ocene učinka, in poziva odbore, naj pri uresničevanju te zaveze sodelujejo z novim direktoratom za ocene učinka; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je Parlament zavezan izpolnjevanju svojih obveznosti iz agende za pametno pravno ureditev, in spodbuja odbore, ki sodelujejo pri zakonodajnem delu, naj redno sodelujejo z direktoratom Parlamenta za ocene učinka; opozarja na zavezo Parlamenta in Sveta iz skupnega medinstitucionalnega pristopa k pripravi ocen učinka iz leta 2005, da bosta pred sprejetjem vsebinskih predlogov sprememb izvajala ocene učinka, in poziva odbore, naj pri uresničevanju te zaveze sodelujejo z novim direktoratom za ocene učinka;

| 25. | predlaga, da odbori v okviru bolj sistematičnega pristopa k upoštevanju ocen učinka v Parlamentu pozovejo direktorat za ocene učinka, naj pripravi kratek povzetek vsake ocene učinka, ki se potem upošteva v prvi izmenjavi mnenj; predlaga, naj se v ta povzetek morda vključi kratek zaključek glede kakovosti ocene učinka ter kratka opomba o ključnih ugotovitvah in morebitnih področjih, ki jih Komisija ni analizirala; meni, da bi s tem bistveno okrepili nadzor Parlamenta nad zakonodajnimi osnutki; |
| --- | --- |

25.

predlaga, da odbori v okviru bolj sistematičnega pristopa k upoštevanju ocen učinka v Parlamentu pozovejo direktorat za ocene učinka, naj pripravi kratek povzetek vsake ocene učinka, ki se potem upošteva v prvi izmenjavi mnenj; predlaga, naj se v ta povzetek morda vključi kratek zaključek glede kakovosti ocene učinka ter kratka opomba o ključnih ugotovitvah in morebitnih področjih, ki jih Komisija ni analizirala; meni, da bi s tem bistveno okrepili nadzor Parlamenta nad zakonodajnimi osnutki;

| 26. | meni, da morajo biti metode, ki jih uporablja direktorat za ocene učinka, nujno združljive in primerljive s pristopom Komisije, ter poziva Parlament in Komisijo, naj v celoti sodelujeta na tem področju; |
| --- | --- |

26.

meni, da morajo biti metode, ki jih uporablja direktorat za ocene učinka, nujno združljive in primerljive s pristopom Komisije, ter poziva Parlament in Komisijo, naj v celoti sodelujeta na tem področju;

| 27. | opozarja na Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 in spodbuja Svet, naj čim prej dokonča delo glede razvoja lastnega mehanizma za izvajanje ocen učinka v skladu z obveznostmi iz sporazuma iz leta 2003; |
| --- | --- |

27.

opozarja na Medinstitucionalni sporazum o boljši pripravi zakonodaje iz leta 2003 in spodbuja Svet, naj čim prej dokonča delo glede razvoja lastnega mehanizma za izvajanje ocen učinka v skladu z obveznostmi iz sporazuma iz leta 2003;

| 28. | spodbuja Komisijo, naj še naprej izboljšuje svoj pristop k ocenam učinka, ter jo poziva, naj okrepi vlogo odbora za oceno učinka in zlasti naj zakonodajne predloge dokonča in predstavi šele po tem, ko jih odbor odobri in izda pozitivno mnenje o njih; |
| --- | --- |

28.

spodbuja Komisijo, naj še naprej izboljšuje svoj pristop k ocenam učinka, ter jo poziva, naj okrepi vlogo odbora za oceno učinka in zlasti naj zakonodajne predloge dokonča in predstavi šele po tem, ko jih odbor odobri in izda pozitivno mnenje o njih;

Zmanjšanje regulativnih bremen

| 29. | pozdravlja sporočilo Komisije o zmanjšanju regulativnih bremen za mala in srednja podjetja; meni, da mora Komisija pri pripravi zakonodaje nujno spoštovati načelo "najprej pomisli na male" ter da je spodbudno, da si Komisija prizadeva za to in želi, da bi presegla sedanje pristope in uvedla ohlapnejše ureditve in izjeme za manjša podjetja; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja sporočilo Komisije o zmanjšanju regulativnih bremen za mala in srednja podjetja; meni, da mora Komisija pri pripravi zakonodaje nujno spoštovati načelo "najprej pomisli na male" ter da je spodbudno, da si Komisija prizadeva za to in želi, da bi presegla sedanje pristope in uvedla ohlapnejše ureditve in izjeme za manjša podjetja;

| 30. | ponavlja stališče Parlamenta glede regulativnih izjem in poziva Komisijo, naj te izjeme razširi na mala in srednja podjetja, če bi predpisi nesorazmerno vplivali nanje in če ni nobenega tehtnega razloga, da se ta podjetja vključijo v področje uporabe zakonodaje; pozdravlja dejstvo, da se pozornost ponovno namenja strožji uporabi testa MSP, na mikrodimenzijo pa gleda kot na sestavni del tega testa, v katerem se sistematično ocenijo vse razpoložljive možnosti; ob tem pozdravlja stališče Komisije glede vključevanja mikropodjetij, ki naj se v področje uporabe osnutka zakonodaje polno vključijo, če zadovoljivo opravijo poostreni test MSP; |
| --- | --- |

30.

ponavlja stališče Parlamenta glede regulativnih izjem in poziva Komisijo, naj te izjeme razširi na mala in srednja podjetja, če bi predpisi nesorazmerno vplivali nanje in če ni nobenega tehtnega razloga, da se ta podjetja vključijo v področje uporabe zakonodaje; pozdravlja dejstvo, da se pozornost ponovno namenja strožji uporabi testa MSP, na mikrodimenzijo pa gleda kot na sestavni del tega testa, v katerem se sistematično ocenijo vse razpoložljive možnosti; ob tem pozdravlja stališče Komisije glede vključevanja mikropodjetij, ki naj se v področje uporabe osnutka zakonodaje polno vključijo, če zadovoljivo opravijo poostreni test MSP;

| 31. | kljub temu opozarja Komisijo, da obrnjeno dokazno breme ne bi smelo samodejno voditi v bolj zapleteno zakonodajo, pri razvoju katere niso bila upoštevana mala in srednja podjetja; Komisijo poziva, naj si prizadeva za poenostavitev zakonodaje, kadar je to mogoče, in naj jo pri pripravi in predstavljanju zakonodajnih predlogov še naprej vodita načeli dostopnosti in preprostega izvajanja za mala in srednja podjetja, tudi kadar je mogoče uporabiti izjemo; |
| --- | --- |

31.

kljub temu opozarja Komisijo, da obrnjeno dokazno breme ne bi smelo samodejno voditi v bolj zapleteno zakonodajo, pri razvoju katere niso bila upoštevana mala in srednja podjetja; Komisijo poziva, naj si prizadeva za poenostavitev zakonodaje, kadar je to mogoče, in naj jo pri pripravi in predstavljanju zakonodajnih predlogov še naprej vodita načeli dostopnosti in preprostega izvajanja za mala in srednja podjetja, tudi kadar je mogoče uporabiti izjemo;

| 32. | poudarja, da mora Komisija zagotoviti dosledno izvajanje izboljšanega testa MSP v vseh svojih direktoratih, države članice pa poziva, naj podobne teste vključijo v svoje nacionalne postopke odločanja; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da mora Komisija zagotoviti dosledno izvajanje izboljšanega testa MSP v vseh svojih direktoratih, države članice pa poziva, naj podobne teste vključijo v svoje nacionalne postopke odločanja;

| 33. | pozdravlja predlog Komisije o pripravi zakonodaje "po meri"; poziva k razmisleku o tem, ali bi pristop "po meri" lahko uporabili pri prihodnjem pregledu obstoječe zakonodaje; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja predlog Komisije o pripravi zakonodaje "po meri"; poziva k razmisleku o tem, ali bi pristop "po meri" lahko uporabili pri prihodnjem pregledu obstoječe zakonodaje;

Nadaljnje spremljanje, naknadni nadzor in povratne informacije za cikel oblikovanja politik

| 34. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela priporočilo Parlamenta o objavi informacij glede izvajanja, da bi se zoperstavili problemu "čezmernega urejanja"; opozarja Komisijo in Svet, da so lahko obstoječi in prihodnji programi za zmanjšanje bremen uspešni le, če bodo Komisija in države članice aktivno sodelovale, da bi tako preprečili razhajanja pri razlaganju in izvajanju zakonodaje; poziva države članice, naj do leta 2015 zmanjšajo svoje upravne obremenitve za dodatnih 25 %; |
| --- | --- |

34.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija sprejela priporočilo Parlamenta o objavi informacij glede izvajanja, da bi se zoperstavili problemu "čezmernega urejanja"; opozarja Komisijo in Svet, da so lahko obstoječi in prihodnji programi za zmanjšanje bremen uspešni le, če bodo Komisija in države članice aktivno sodelovale, da bi tako preprečili razhajanja pri razlaganju in izvajanju zakonodaje; poziva države članice, naj do leta 2015 zmanjšajo svoje upravne obremenitve za dodatnih 25 %;

| 35. | meni, da so predlogi o "kazanju s prstom" na evropske institucije, ki zaostajajo pri poenostavljanju, dobronamerni; kljub temu meni, da bi bilo tako javno izpostavljanje nepotrebno v primeru bolj konstruktivnega sodelovanja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in institucijami v predzakonodajnem procesu, ob spoštovanju splošnih zavez glede poenostavitve in agende za pametno pravno ureditev; kljub vsemu predlaga poimenovanje tistih držav članic, ki so najbolj vpletene v "čezmerno urejanje" direktiv, in tistih, ki so največje kršiteljice v smislu prepoznega, nenatančnega ali nepopolnega prenosa prava EU; |
| --- | --- |

35.

meni, da so predlogi o "kazanju s prstom" na evropske institucije, ki zaostajajo pri poenostavljanju, dobronamerni; kljub temu meni, da bi bilo tako javno izpostavljanje nepotrebno v primeru bolj konstruktivnega sodelovanja z ustreznimi zainteresiranimi stranmi in institucijami v predzakonodajnem procesu, ob spoštovanju splošnih zavez glede poenostavitve in agende za pametno pravno ureditev; kljub vsemu predlaga poimenovanje tistih držav članic, ki so najbolj vpletene v "čezmerno urejanje" direktiv, in tistih, ki so največje kršiteljice v smislu prepoznega, nenatančnega ali nepopolnega prenosa prava EU;

| 36. | opozarja na svoje pretekle izjave glede potrebe po celovitem pregledu procesa posvetovanj, ki ga izvaja Komisija, in se veseli, da bo Komisija sprejela priporočila Parlamenta v zvezi s tem še pred koncem leta 2012; |
| --- | --- |

36.

opozarja na svoje pretekle izjave glede potrebe po celovitem pregledu procesa posvetovanj, ki ga izvaja Komisija, in se veseli, da bo Komisija sprejela priporočila Parlamenta v zvezi s tem še pred koncem leta 2012;

Zagotavljanje kontinuitete in nadzora

| 37. | poudarja pomen teh ukrepov, ki so ključni element za vnovično gospodarsko rast v EU; v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo o pametni pravni ureditvi in poziva Komisijo, naj pripravi predloge za izvajanje regulativnega ravnovesja, v skladu s katerimi bi bilo treba pred sprejetjem nove zakonodaje, ki bi prinesla stroške, opredeliti enakovredna znižanja drugih stroškov; poleg tega opozarja na svoje stališče, ki je naklonjeno razširitvi področja uporabe programa za zmanjševanje upravnih obremenitev, in poziva Komisijo, naj v svoj program dela za leto 2013 vključi program za splošno zmanjšanje upravnega bremena; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen teh ukrepov, ki so ključni element za vnovično gospodarsko rast v EU; v zvezi s tem opozarja na svojo resolucijo o pametni pravni ureditvi in poziva Komisijo, naj pripravi predloge za izvajanje regulativnega ravnovesja, v skladu s katerimi bi bilo treba pred sprejetjem nove zakonodaje, ki bi prinesla stroške, opredeliti enakovredna znižanja drugih stroškov; poleg tega opozarja na svoje stališče, ki je naklonjeno razširitvi področja uporabe programa za zmanjševanje upravnih obremenitev, in poziva Komisijo, naj v svoj program dela za leto 2013 vključi program za splošno zmanjšanje upravnega bremena;

*

* *

| 38. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

38.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji in nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 321, 31.12.2003, str. 1.

(2)  UL C 369, 17.12.2011, str. 14.

(3)  UL C 369, 17.12.2011, str. 15.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0381.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0377.

(6)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0259.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/122 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/122

---

Četrtek, 13. september 2012Strategija kohezijske politike EU za območje Atlantika

P7_TA(2012)0341

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o strategiji kohezijske politike EU za območje Atlantika (2011/2310(INI))

2013/C 353 E/15

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 225 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana“ (COM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana“ (COM(2011)0782),

| — | ob upoštevanju zaključkov Sveta o strategiji EU za območje Atlantika, sprejetih dne 14. junija 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaključkov Sveta o strategiji EU za območje Atlantika, sprejetih dne 14. junija 2010,

| — | ob upoštevanju strategij Evropske unije za regijo Baltskega morja in za Podonavje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju strategij Evropske unije za regijo Baltskega morja in za Podonavje,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o evropski strategiji za atlantsko regijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. marca 2011 o evropski strategiji za atlantsko regijo (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije z naslovom „Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana“ (ECO/306), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o sporočilu Komisije z naslovom „Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana“ (ECO/306),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu Komisije z naslovom „Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij o sporočilu Komisije z naslovom „Razvoj pomorske strategije za območje Atlantskega oceana“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o cilju 3: prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 23. junija 2011 o cilju 3: prihodnji načrt čezmejnega, medregijskega in sosedskega sodelovanja (2),

| — | ob upoštevanju člena 48 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 48 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0222/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0222/2012),

| A. | ker ima območje Atlantika več značilnosti, ki zahtevajo politične odgovore na evropski ravni:






  — | to je dinamičen morski prostor, |
| --- | --- | --- |

A.

ker ima območje Atlantika več značilnosti, ki zahtevajo politične odgovore na evropski ravni:

—

to je dinamičen morski prostor,

| — | to je prostor z občutljivim morskim okoljem, |
| --- | --- |

—

to je prostor z občutljivim morskim okoljem,

| — | to je prostor, ki je zahodna vstopna točka Unije, |
| --- | --- |

—

to je prostor, ki je zahodna vstopna točka Unije,

| — | to je prostor, ki leži na obrobju EU; |
| --- | --- |

—

to je prostor, ki leži na obrobju EU;

| B. | ker so se razmere zaradi evropske krize poslabšale in ker se je zmanjšala stopnja razvitosti na velikem delu območij, ki spadajo v območje Atlantika; |
| --- | --- |

B.

ker so se razmere zaradi evropske krize poslabšale in ker se je zmanjšala stopnja razvitosti na velikem delu območij, ki spadajo v območje Atlantika;

| C. | ker območje Atlantika sestavljajo raznovrstna območja, katerih velik del še vedno ni dosegel povprečne ravni dohodkov v EU, zato zanj še vedno velja konvergenčni cilj za namene evropske kohezijske politike; |
| --- | --- |

C.

ker območje Atlantika sestavljajo raznovrstna območja, katerih velik del še vedno ni dosegel povprečne ravni dohodkov v EU, zato zanj še vedno velja konvergenčni cilj za namene evropske kohezijske politike;

| D. | ker je makroregionalna strategija bistvena za povečanje dinamike območja Atlantika, saj ponuja skupni pristop za:






  — | spopadanje s skupnimi izzivi in vprašanji, s katerimi se srečujejo atlantske države in regije; |
| --- | --- | --- |

D.

ker je makroregionalna strategija bistvena za povečanje dinamike območja Atlantika, saj ponuja skupni pristop za:

—

spopadanje s skupnimi izzivi in vprašanji, s katerimi se srečujejo atlantske države in regije;

| — | spodbujanje sinergij med različnimi instrumenti in ravnmi delovanja, ki obstajajo v politikah prostorskega načrtovanja; |
| --- | --- |

—

spodbujanje sinergij med različnimi instrumenti in ravnmi delovanja, ki obstajajo v politikah prostorskega načrtovanja;

| — | sodelovanje akterjev na terenu (zasebni sektor, regionalni in lokalni javni organi, organizacije civilne družbe) pri oblikovanju in izvajanju politik prostorskega načrtovanja; |
| --- | --- |

—

sodelovanje akterjev na terenu (zasebni sektor, regionalni in lokalni javni organi, organizacije civilne družbe) pri oblikovanju in izvajanju politik prostorskega načrtovanja;

| E. | ker bo morala biti strategija namenjena vsem atlantskim regijam EU, tudi obalnim regijam Rokavskega preliva in Irskega morja, najbolj oddaljenim regijam ter čezmorskim državam in ozemljem, ter bo morala upoštevati medsebojne vplive med atlantskimi in severnomorskimi regijami; |
| --- | --- |

E.

ker bo morala biti strategija namenjena vsem atlantskim regijam EU, tudi obalnim regijam Rokavskega preliva in Irskega morja, najbolj oddaljenim regijam ter čezmorskim državam in ozemljem, ter bo morala upoštevati medsebojne vplive med atlantskimi in severnomorskimi regijami;

| F. | ker moramo navedenim območjem zagotoviti trajnostni razvoj na področju okolja, družbe in gospodarstva; |
| --- | --- |

F.

ker moramo navedenim območjem zagotoviti trajnostni razvoj na področju okolja, družbe in gospodarstva;

Politika prostorskega načrtovanja za Atlantik

| 1. | želi, da bi bil pristop k strategiji širši, tako da bi se določila dogovorjena strateška vizija za prihodnji razvoj območja Atlantika, ki bi vključevala ozemeljsko razsežnost, razvijala povezave med kopnim in morjem ter vzpostavila okvir za boljše upravljanje politike pomorskega in kopenskega prostorskega načrtovanja v atlantskih regijah; |
| --- | --- |

1.

želi, da bi bil pristop k strategiji širši, tako da bi se določila dogovorjena strateška vizija za prihodnji razvoj območja Atlantika, ki bi vključevala ozemeljsko razsežnost, razvijala povezave med kopnim in morjem ter vzpostavila okvir za boljše upravljanje politike pomorskega in kopenskega prostorskega načrtovanja v atlantskih regijah;

| 2. | zahteva, da se v procesu strategije za območje Atlantskega oceana v celoti upoštevajo dragocene izkušnje, pridobljene pri razvoju obstoječih makroregionalnih in drugih nadnacionalnih strategij, zlasti v zvezi z vprašanji kot so upravljanje, razvoj politike, komunikacija in lastništvo ter cilji in ocenjevanje; |
| --- | --- |

2.

zahteva, da se v procesu strategije za območje Atlantskega oceana v celoti upoštevajo dragocene izkušnje, pridobljene pri razvoju obstoječih makroregionalnih in drugih nadnacionalnih strategij, zlasti v zvezi z vprašanji kot so upravljanje, razvoj politike, komunikacija in lastništvo ter cilji in ocenjevanje;

| 3. | meni, da je kohezijska politika bistveni instrument za spopadanje z izzivi teritorialne politike EU in prispevek k spodbujanju notranjega razvoja regij makroregije; |
| --- | --- |

3.

meni, da je kohezijska politika bistveni instrument za spopadanje z izzivi teritorialne politike EU in prispevek k spodbujanju notranjega razvoja regij makroregije;

| 4. | zahteva, da se v strategiji in akcijskem načrtu veliko pozornosti nameni delovnim mestom, rasti in naložbam v regijah na obalah in v notranjosti; |
| --- | --- |

4.

zahteva, da se v strategiji in akcijskem načrtu veliko pozornosti nameni delovnim mestom, rasti in naložbam v regijah na obalah in v notranjosti;

| 5. | zahteva oblikovanje stalne strukture za pomorsko prostorsko načrtovanje za območje Atlantika, ki jo bodo sestavljale regije, zadevne države članice in Komisija in katere cilj bi bilo usklajevanje opredeljene strategije in spremljanje izvajanja akcijskega načrta z medsektorskega in nadnacionalnega vidika; |
| --- | --- |

5.

zahteva oblikovanje stalne strukture za pomorsko prostorsko načrtovanje za območje Atlantika, ki jo bodo sestavljale regije, zadevne države članice in Komisija in katere cilj bi bilo usklajevanje opredeljene strategije in spremljanje izvajanja akcijskega načrta z medsektorskega in nadnacionalnega vidika;

| 6. | meni, da je integrirano upravljanje morskih in pomorskih podatkov na ravni Unije bistvenega pomena za izkoriščanje pomorskih možnosti; poziva Komisijo, naj nadaljuje s prizadevanji za izboljšanje upravljanja in dostopnosti podatkov; |
| --- | --- |

6.

meni, da je integrirano upravljanje morskih in pomorskih podatkov na ravni Unije bistvenega pomena za izkoriščanje pomorskih možnosti; poziva Komisijo, naj nadaljuje s prizadevanji za izboljšanje upravljanja in dostopnosti podatkov;

| 7. | meni, da je potrebno odločno ukrepanje za ohranitev ekološkega ravnovesja in biotske raznovrstnosti ter za zmanjšanje ogljičnega odtisa v tem območju; |
| --- | --- |

7.

meni, da je potrebno odločno ukrepanje za ohranitev ekološkega ravnovesja in biotske raznovrstnosti ter za zmanjšanje ogljičnega odtisa v tem območju;

| 8. | meni, da morajo imeti morsko ribištvo, zlasti obrtni in priobalni ribolov, ter ribogojske dejavnosti osrednjo vlogo v politikah pomorskega prostorskega načrtovanja, ker lahko odločilno prispevajo k večji gospodarski rasti ter ustvarjanju blaginje in delovnih mest; meni, da bi morala regionalizacija skupne ribiške politike omogočiti uvedbo pristopa ekosistemskega upravljanje, prilagojenega potrebam območja Atlantika, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj se v okviru izvajanja skupne ribiške politike in načrtov upravljanja predhodno posvetuje z regionalnimi svetovalnimi sveti; |
| --- | --- |

8.

meni, da morajo imeti morsko ribištvo, zlasti obrtni in priobalni ribolov, ter ribogojske dejavnosti osrednjo vlogo v politikah pomorskega prostorskega načrtovanja, ker lahko odločilno prispevajo k večji gospodarski rasti ter ustvarjanju blaginje in delovnih mest; meni, da bi morala regionalizacija skupne ribiške politike omogočiti uvedbo pristopa ekosistemskega upravljanje, prilagojenega potrebam območja Atlantika, in v zvezi s tem poziva Komisijo, naj se v okviru izvajanja skupne ribiške politike in načrtov upravljanja predhodno posvetuje z regionalnimi svetovalnimi sveti;

| 9. | poziva k vzpostavitvi lokalnih, regionalnih in čezmejnih partnerstev, da bi izboljšali zmogljivosti za preprečevanje in upravljanje tveganj v Atlantiku, zlasti v primeru nesreč na morju in kopnem, naravnih katastrof in kaznivih dejavnosti (piratstvo, nezakonita trgovina, nedovoljen ribolov), ter uvedbi zadostnih in prilagodljivih mehanizmov za odpravo posledic in nadomestilo nastale škode; poziva k ustanovitvi evropske službe obalne straže; |
| --- | --- |

9.

poziva k vzpostavitvi lokalnih, regionalnih in čezmejnih partnerstev, da bi izboljšali zmogljivosti za preprečevanje in upravljanje tveganj v Atlantiku, zlasti v primeru nesreč na morju in kopnem, naravnih katastrof in kaznivih dejavnosti (piratstvo, nezakonita trgovina, nedovoljen ribolov), ter uvedbi zadostnih in prilagodljivih mehanizmov za odpravo posledic in nadomestilo nastale škode; poziva k ustanovitvi evropske službe obalne straže;

| 10. | poziva k izboljšanju obstoječih sistemov spremljanja plovil, takojšnji uveljavitvi okrepljenih pristojnosti Evropske agencije za pomorsko varnost in sklenitvi sporazumov o izmenjavi podatkov med pristojnimi organi, da se omogoči prepoznavanje in sledenje ladjam ter obravnavanje groženj, kot so čezmejna kazniva dejanja, tihotapstvo, nedovoljen ribolov in nezakonita trgovina; poudarja pomembnost spodbujanja uvedbe in izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo), da bi zagotovili sisteme podpore iskanju in reševanju v Atlantiku; ponovno poudarja, da mora Unija zagotoviti dolgoročno financiranje programa globalnega nadzorovanja okolja in varnosti, ki zlasti prispeva k preprečevanju tveganj na morju in njihovemu obvladovanju; |
| --- | --- |

10.

poziva k izboljšanju obstoječih sistemov spremljanja plovil, takojšnji uveljavitvi okrepljenih pristojnosti Evropske agencije za pomorsko varnost in sklenitvi sporazumov o izmenjavi podatkov med pristojnimi organi, da se omogoči prepoznavanje in sledenje ladjam ter obravnavanje groženj, kot so čezmejna kazniva dejanja, tihotapstvo, nedovoljen ribolov in nezakonita trgovina; poudarja pomembnost spodbujanja uvedbe in izvajanja evropskih satelitskih navigacijskih programov (EGNOS in Galileo), da bi zagotovili sisteme podpore iskanju in reševanju v Atlantiku; ponovno poudarja, da mora Unija zagotoviti dolgoročno financiranje programa globalnega nadzorovanja okolja in varnosti, ki zlasti prispeva k preprečevanju tveganj na morju in njihovemu obvladovanju;

| 11. | meni, da je ozemeljska razsežnost strategije bistvena, da bi postale atlantske regije dostopnejše, in da bi se morala osredotočiti na povezavo območja Atlantika z evropsko celino, povezovanje prometnih, energetskih in informacijskih omrežij, razvoj podeželja in mest v zaledju ter boljše povezave med kopnim in morjem, vključno z najbolj oddaljenimi in otroškimi regijami; |
| --- | --- |

11.

meni, da je ozemeljska razsežnost strategije bistvena, da bi postale atlantske regije dostopnejše, in da bi se morala osredotočiti na povezavo območja Atlantika z evropsko celino, povezovanje prometnih, energetskih in informacijskih omrežij, razvoj podeželja in mest v zaledju ter boljše povezave med kopnim in morjem, vključno z najbolj oddaljenimi in otroškimi regijami;

| 12. | meni, da morske avtoceste omogočajo odpiranje atlantskih regij, krepitev trgovine, spodbujanje gospodarske dejavnosti pristanišč, povečanje dinamike turizma in zmanjšanje emisij CO2; meni, da je pomembno, da se v ukrepih za zmanjšanje emisij CO2 upoštevajo pomorska trgovina v Atlantskem oceanu in posebnosti najbolj oddaljenih regij, kjer je pomorski tovorni in potniški promet bistven za zagotavljanje učinkovite teritorialne, socialne in ekonomske kohezije; zahteva, da so te regije upravičene do podpore instrumenta za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

12.

meni, da morske avtoceste omogočajo odpiranje atlantskih regij, krepitev trgovine, spodbujanje gospodarske dejavnosti pristanišč, povečanje dinamike turizma in zmanjšanje emisij CO2; meni, da je pomembno, da se v ukrepih za zmanjšanje emisij CO2 upoštevajo pomorska trgovina v Atlantskem oceanu in posebnosti najbolj oddaljenih regij, kjer je pomorski tovorni in potniški promet bistven za zagotavljanje učinkovite teritorialne, socialne in ekonomske kohezije; zahteva, da so te regije upravičene do podpore instrumenta za povezovanje Evrope;

| 13. | zaradi trajnosti pomorskih avtocest in v skladu s strategijo Evropa 2020 spodbuja vzpostavitev posebnih priporočil v zvezi s plovili, z namenom spodbujati vključevanje pogonskih sistemov z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida, ter uporabo konstrukcijskih meril, ki so zahtevna z vidika učinkovitosti, udobja, zmogljivosti, varnosti, pozicioniranja in telekomunikacij; poudarja, da bi morala biti taka priporočila osredotočena na povečanje učinkovitosti te vrste prevoza, hkrati pa varovati okolje in olajšati povezovanje z drugimi prometnimi omrežji in načini prevoza; |
| --- | --- |

13.

zaradi trajnosti pomorskih avtocest in v skladu s strategijo Evropa 2020 spodbuja vzpostavitev posebnih priporočil v zvezi s plovili, z namenom spodbujati vključevanje pogonskih sistemov z nizkimi emisijami ogljikovega dioksida, ter uporabo konstrukcijskih meril, ki so zahtevna z vidika učinkovitosti, udobja, zmogljivosti, varnosti, pozicioniranja in telekomunikacij; poudarja, da bi morala biti taka priporočila osredotočena na povečanje učinkovitosti te vrste prevoza, hkrati pa varovati okolje in olajšati povezovanje z drugimi prometnimi omrežji in načini prevoza;

| 14. | meni, da je nujno izboljšati povezanost atlantskih regij s preostalo Evropo z naložbami v prometno infrastrukturo v skladu z multimodalnim načelom; |
| --- | --- |

14.

meni, da je nujno izboljšati povezanost atlantskih regij s preostalo Evropo z naložbami v prometno infrastrukturo v skladu z multimodalnim načelom;

| 15. | poudarja potrebo po učinkovitem čezmejnem usklajevanju in sodelovanju za izgradnjo in uporabo cestnih in železniških infrastruktur, vključno z železniškimi progami za visoke hitrosti, letališči, pristanišči na morju in celinskih vodah, terminali v notranjosti in logistiko, da bi razvili bolj trajnosten in multimodalen prometni sistem; |
| --- | --- |

15.

poudarja potrebo po učinkovitem čezmejnem usklajevanju in sodelovanju za izgradnjo in uporabo cestnih in železniških infrastruktur, vključno z železniškimi progami za visoke hitrosti, letališči, pristanišči na morju in celinskih vodah, terminali v notranjosti in logistiko, da bi razvili bolj trajnosten in multimodalen prometni sistem;

| 16. | poudarja gospodarski in ozemeljski pomen pristanišč in meni, da je obstoj železniških in rečnih povezav z njihovim zaledjem temeljni pogoj za njihovo konkurenčnost; |
| --- | --- |

16.

poudarja gospodarski in ozemeljski pomen pristanišč in meni, da je obstoj železniških in rečnih povezav z njihovim zaledjem temeljni pogoj za njihovo konkurenčnost;

| 17. | izraža obžalovanje, da predlogi Komisije v zvezi z osrednjim omrežjem vseevropskih prometnih omrežij ne vključujejo koridorja, ki bi zajemal celotno območje Atlantika, ter da je v tem osrednjem omrežju predlaganih premalo atlantskih pristanišč; meni, da je treba druga atlantska pristanišča vključiti med vozliščna pristanišča, in napoveduje, da bo pripravil ustrezne predloge; |
| --- | --- |

17.

izraža obžalovanje, da predlogi Komisije v zvezi z osrednjim omrežjem vseevropskih prometnih omrežij ne vključujejo koridorja, ki bi zajemal celotno območje Atlantika, ter da je v tem osrednjem omrežju predlaganih premalo atlantskih pristanišč; meni, da je treba druga atlantska pristanišča vključiti med vozliščna pristanišča, in napoveduje, da bo pripravil ustrezne predloge;

| 18. | ponovno poudarja ugodnosti, ki jih prinaša vzpostavitev enotnega evropskega neba za krepitev teritorialne kohezije s pomočjo povečanega prometa med regionalnimi letališči v Uniji, zato poziva Komisijo, naj za dosego tega cilja v predvidenih rokih zagotovi uporabo funkcionalnih blokov zračnega prostora; |
| --- | --- |

18.

ponovno poudarja ugodnosti, ki jih prinaša vzpostavitev enotnega evropskega neba za krepitev teritorialne kohezije s pomočjo povečanega prometa med regionalnimi letališči v Uniji, zato poziva Komisijo, naj za dosego tega cilja v predvidenih rokih zagotovi uporabo funkcionalnih blokov zračnega prostora;

Industrijska politika za Atlantik

| 19. | upa, da bo strategija z ustrezno industrijsko politiko podprla konkurenčnost dinamičnih gospodarskih sektorjev v atlantskih regijah; meni, da bi morali javni organi podpreti naložbe zasebnega sektorja na področju raziskav in razvoja, inovacij, razvoja grozdov in podpore malih in srednjih podjetij. |
| --- | --- |

19.

upa, da bo strategija z ustrezno industrijsko politiko podprla konkurenčnost dinamičnih gospodarskih sektorjev v atlantskih regijah; meni, da bi morali javni organi podpreti naložbe zasebnega sektorja na področju raziskav in razvoja, inovacij, razvoja grozdov in podpore malih in srednjih podjetij.

| 20. | zahteva, da se prav posebna pozornost nameni regijam, v katerih se prestrukturirajo podjetja in sektorji ter se zapirajo ali selijo podjetja, da bi spodbudili njihovo ponovno industrializacijo z ustvarjanjem sinergij med pristaniško dejavnostjo, logistiko in razvojem pomožnih industrij z večjo dodano vrednostjo; poleg tega poziva k oblikovanju mehanizma izmenjave najboljših industrijskih praks med regijami atlantskega loka; |
| --- | --- |

20.

zahteva, da se prav posebna pozornost nameni regijam, v katerih se prestrukturirajo podjetja in sektorji ter se zapirajo ali selijo podjetja, da bi spodbudili njihovo ponovno industrializacijo z ustvarjanjem sinergij med pristaniško dejavnostjo, logistiko in razvojem pomožnih industrij z večjo dodano vrednostjo; poleg tega poziva k oblikovanju mehanizma izmenjave najboljših industrijskih praks med regijami atlantskega loka;

| 21. | meni, da bi morala strategija spodbujati morsko in pomorsko raziskovanje in olajševati dostop podjetij do pridobljenih podatkov, da bi izboljšali znanstvena spoznanja o morskem okolju, spodbujali inovacije v pomorski industriji in omogočili trajnostno izkoriščanje morskih virov; |
| --- | --- |

21.

meni, da bi morala strategija spodbujati morsko in pomorsko raziskovanje in olajševati dostop podjetij do pridobljenih podatkov, da bi izboljšali znanstvena spoznanja o morskem okolju, spodbujali inovacije v pomorski industriji in omogočili trajnostno izkoriščanje morskih virov;

| 22. | meni, da bi morala strategija vsebovati velikopotezno socialno razsežnost za spodbujanje usposabljanja in dostopa mladih do pomorskih poklicev, utrditev struktur zaposlovanja, ki so trenutno povezane z morjem, ter njihove vloge pri tem, da se ohrani prebivalstvo na obalnem območju, pa tudi za ustvarjanje novih specializacij, ki bodo lahko prispevale k trajnostnemu razvoju ribiških območij in izboljšanju kakovosti življenja na njih; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi morala strategija vsebovati velikopotezno socialno razsežnost za spodbujanje usposabljanja in dostopa mladih do pomorskih poklicev, utrditev struktur zaposlovanja, ki so trenutno povezane z morjem, ter njihove vloge pri tem, da se ohrani prebivalstvo na obalnem območju, pa tudi za ustvarjanje novih specializacij, ki bodo lahko prispevale k trajnostnemu razvoju ribiških območij in izboljšanju kakovosti življenja na njih;

| 23. | poudarja, da so obnovljivi morski viri energije industrijska panoga prihodnosti, ki bo omogočila omilitev podnebnih sprememb in energetske odvisnosti Unije, doseganje večje energijske trajnostnosti v atlantskih regijah in uresničevanje ciljev Evropa 2020; opozarja, da je območje Atlantika posebej primerno za spodbujanje takih energij, in meni, da mora zasebne naložbe v ustrezne tehnologije, zlasti plavajoče vetrne elektrarne ter energija valovanja in plimovanja, spremljati javna podpora; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da so obnovljivi morski viri energije industrijska panoga prihodnosti, ki bo omogočila omilitev podnebnih sprememb in energetske odvisnosti Unije, doseganje večje energijske trajnostnosti v atlantskih regijah in uresničevanje ciljev Evropa 2020; opozarja, da je območje Atlantika posebej primerno za spodbujanje takih energij, in meni, da mora zasebne naložbe v ustrezne tehnologije, zlasti plavajoče vetrne elektrarne ter energija valovanja in plimovanja, spremljati javna podpora;

| 24. | poudarja strateški pomen pomorskega prometa ob atlantski obali ter povezav med najbolj oddaljenimi regijami in celinskimi območji; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za poenostavitev upravnih formalnosti v pristaniščih, ne da bi izgubila zmožnost, da nadzira in preverja pravilnost dejavnosti in tovora; |
| --- | --- |

24.

poudarja strateški pomen pomorskega prometa ob atlantski obali ter povezav med najbolj oddaljenimi regijami in celinskimi območji; poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za poenostavitev upravnih formalnosti v pristaniščih, ne da bi izgubila zmožnost, da nadzira in preverja pravilnost dejavnosti in tovora;

| 25. | opozarja na gospodarski pomen pomorskih industrij v atlantskih regijah, zlasti ladjedelništva, ki se v nekaterih atlantskih regijah spopada z izjemno težkimi razmerami in za katero mora Komisija pomagati najti rešitve; poziva Komisijo, naj znova sproži pobudo LeaderSHIP 2015, da bi okrepila konkurenčnost tega sektorja v mednarodni konkurenci; |
| --- | --- |

25.

opozarja na gospodarski pomen pomorskih industrij v atlantskih regijah, zlasti ladjedelništva, ki se v nekaterih atlantskih regijah spopada z izjemno težkimi razmerami in za katero mora Komisija pomagati najti rešitve; poziva Komisijo, naj znova sproži pobudo LeaderSHIP 2015, da bi okrepila konkurenčnost tega sektorja v mednarodni konkurenci;

| 26. | poudarja pomen dejavnosti, povezanih s morskim ribištvom in ribogojstvom v atlantskih regijah ter pozdravlja javno podporo za obnovo in posodobitev ribiških plovil ter za posebno razlikovanje pri posebnostih in potencialu malega priobalnega ribolova in gojenja školjk; |
| --- | --- |

26.

poudarja pomen dejavnosti, povezanih s morskim ribištvom in ribogojstvom v atlantskih regijah ter pozdravlja javno podporo za obnovo in posodobitev ribiških plovil ter za posebno razlikovanje pri posebnostih in potencialu malega priobalnega ribolova in gojenja školjk;

| 27. | poudarja, da je treba spodbujati socialno, ekonomsko in okoljsko trajnostne oblike turizma, ki so lahko pomemben vir dodane vrednosti za atlantske regije, hkrati pa varujejo njihov ekosistem in biotsko raznovrstnost; poudarja, da je mogoče s podpiranjem navtičnega turizma razviti športne dejavnosti in povečati turistično križarjenje; |
| --- | --- |

27.

poudarja, da je treba spodbujati socialno, ekonomsko in okoljsko trajnostne oblike turizma, ki so lahko pomemben vir dodane vrednosti za atlantske regije, hkrati pa varujejo njihov ekosistem in biotsko raznovrstnost; poudarja, da je mogoče s podpiranjem navtičnega turizma razviti športne dejavnosti in povečati turistično križarjenje;

| 28. | poudarja bogastvo atlantskega morskega dna in meni, da bo strategija morala olajšati trajnostno raziskovanje in izkoriščanje tega dna; |
| --- | --- |

28.

poudarja bogastvo atlantskega morskega dna in meni, da bo strategija morala olajšati trajnostno raziskovanje in izkoriščanje tega dna;

Akcijski načrt 2014–2020

| 29. | poziva k zunanji razsežnosti strategije, ki bi spodbujala nekatere cilje in privabljala mednarodne naložbe za izkoriščanje obstoječih priložnosti, in predlaga, naj bo trženje območja Atlantika kot prostora za naložbe, obisk in poslovanje ključni element akcijskega načrta; |
| --- | --- |

29.

poziva k zunanji razsežnosti strategije, ki bi spodbujala nekatere cilje in privabljala mednarodne naložbe za izkoriščanje obstoječih priložnosti, in predlaga, naj bo trženje območja Atlantika kot prostora za naložbe, obisk in poslovanje ključni element akcijskega načrta;

| 30. | poziva Komisijo, naj oblikuje atlantsko makroregijo in predlaga akcijski načrt za izvajanje strategije v obdobju 2014–2020; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo, naj oblikuje atlantsko makroregijo in predlaga akcijski načrt za izvajanje strategije v obdobju 2014–2020;

| 31. | poziva k uporabi pristopa upravljanja na več ravneh pri izdelavi, izvajanju, oceni pregledu akcijskega načrta, pri čemer bi tesno sodelovali regionalni in lokalni javni organi, atlantske države članice, zainteresirane strani iz zasebnega sektorja in organizacije civilne družbe; |
| --- | --- |

31.

poziva k uporabi pristopa upravljanja na več ravneh pri izdelavi, izvajanju, oceni pregledu akcijskega načrta, pri čemer bi tesno sodelovali regionalni in lokalni javni organi, atlantske države članice, zainteresirane strani iz zasebnega sektorja in organizacije civilne družbe;

| 32. | poudarja, da se bodo za akcijski načrt uporabila obstoječa evropska finančna sredstva, ne da bi ustvarili nove proračunske instrumente; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da se bodo za akcijski načrt uporabila obstoječa evropska finančna sredstva, ne da bi ustvarili nove proračunske instrumente;

| 33. | predlaga, naj bo akcijski načrt povezan z regionalno politiko EU, celostno pomorsko politiko, raziskovalno in inovacijsko politiko (Obzorje 2020) ter instrumentom za povezovanje Evrope; meni, da je bistveno ustvariti sinergije z drugimi evropskimi politikami na področju raziskav in inovacij, prometa, okolja, energetike, tehnologije, turizma, ribištva in ribogojstva ter mednarodnega sodelovanja; |
| --- | --- |

33.

predlaga, naj bo akcijski načrt povezan z regionalno politiko EU, celostno pomorsko politiko, raziskovalno in inovacijsko politiko (Obzorje 2020) ter instrumentom za povezovanje Evrope; meni, da je bistveno ustvariti sinergije z drugimi evropskimi politikami na področju raziskav in inovacij, prometa, okolja, energetike, tehnologije, turizma, ribištva in ribogojstva ter mednarodnega sodelovanja;

| 34. | opozarja na pomembno vlogo, ki bi jo lahko imele Evropske investicijske banke, projektne obveznic in javno-zasebna partnerstva pri financiranju naložb, potrebnih v okviru strategije; |
| --- | --- |

34.

opozarja na pomembno vlogo, ki bi jo lahko imele Evropske investicijske banke, projektne obveznic in javno-zasebna partnerstva pri financiranju naložb, potrebnih v okviru strategije;

| 35. | vztraja, da prihodnja atlantska strategija temelji na tematskih stebrih strategije Evropa 2020, kar bo omogočilo celostno povezovanje tematskih vsebin s sektorskimi politikami; v tem smislu meni, da morajo biti cilji in tematska osredotočenost, predlagani za pet skladov, ki spadajo v skupno strategijo evropske kohezijske politike za prihodnje programsko obdobje, ogrodje akcijskega načrta; poudarja cilje krepitve raziskav, tehnološkega razvija in inovacij, povečanja konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, podpore prehodu na nizkoogljično gospodarstvo ter spodbujanja trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah; |
| --- | --- |

35.

vztraja, da prihodnja atlantska strategija temelji na tematskih stebrih strategije Evropa 2020, kar bo omogočilo celostno povezovanje tematskih vsebin s sektorskimi politikami; v tem smislu meni, da morajo biti cilji in tematska osredotočenost, predlagani za pet skladov, ki spadajo v skupno strategijo evropske kohezijske politike za prihodnje programsko obdobje, ogrodje akcijskega načrta; poudarja cilje krepitve raziskav, tehnološkega razvija in inovacij, povečanja konkurenčnosti malih in srednjih podjetij, podpore prehodu na nizkoogljično gospodarstvo ter spodbujanja trajnostnega prometa in odprava ozkih grl v ključnih omrežnih infrastrukturah;

| 36. | zahteva uvedbo zavezujoče usmeritve pogodb o partnerstvu in operativnih programov k prednostnim nalogam makroregionalnih strategij, ki jih zadevajo, da bi zagotovili tesno usklajevanje ukrepov iz operativnih programov in prednostnih nalog makroregionalnih strategij, da bi se strukturna sklada uporabljala veliko bolj učinkovito in bi se ustvarila dodana vrednost na regionalni ravni; poudarja, da mora ta zavezujoča usmeritev veljati ne le za operativne programe, ki se navezujejo na cilj teritorialnega sodelovanja kohezijske politike (INTERREG), temveč tudi za operativne programe vsake regije v območju Atlantika; |
| --- | --- |

36.

zahteva uvedbo zavezujoče usmeritve pogodb o partnerstvu in operativnih programov k prednostnim nalogam makroregionalnih strategij, ki jih zadevajo, da bi zagotovili tesno usklajevanje ukrepov iz operativnih programov in prednostnih nalog makroregionalnih strategij, da bi se strukturna sklada uporabljala veliko bolj učinkovito in bi se ustvarila dodana vrednost na regionalni ravni; poudarja, da mora ta zavezujoča usmeritev veljati ne le za operativne programe, ki se navezujejo na cilj teritorialnega sodelovanja kohezijske politike (INTERREG), temveč tudi za operativne programe vsake regije v območju Atlantika;

| 37. | podpira priznavanje in vključevanje predhodno obstoječih strategij, projektov ter izkušenj na področju teritorialnega sodelovanja, ki bi lahko akcijskemu načrtu zagotovili smernice delovanja ter politične in operativne prednostne naloge; prav tako poziva, naj se akcijski načrt upošteva pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih programov teritorialnega sodelovanja, povezanih s strategijo; meni tudi, da mora nadnacionalni sklop cilja evropskega teritorialnega sodelovanja obsegati tehnično podporo za izvajanje akcijskega načrta, zlasti z omogočanjem izmenjave dobre prakse in mreženjem; |
| --- | --- |

37.

podpira priznavanje in vključevanje predhodno obstoječih strategij, projektov ter izkušenj na področju teritorialnega sodelovanja, ki bi lahko akcijskemu načrtu zagotovili smernice delovanja ter politične in operativne prednostne naloge; prav tako poziva, naj se akcijski načrt upošteva pri oblikovanju in izvajanju prihodnjih programov teritorialnega sodelovanja, povezanih s strategijo; meni tudi, da mora nadnacionalni sklop cilja evropskega teritorialnega sodelovanja obsegati tehnično podporo za izvajanje akcijskega načrta, zlasti z omogočanjem izmenjave dobre prakse in mreženjem;

| 38. | meni, da so večregionalni operativni programi in programi, ki se financirajo iz več skladov, kot tudi integrirane teritorialne naložbe zelo pomembni instrumenti za omogočanje izvajanja akcijskega načrta; |
| --- | --- |

38.

meni, da so večregionalni operativni programi in programi, ki se financirajo iz več skladov, kot tudi integrirane teritorialne naložbe zelo pomembni instrumenti za omogočanje izvajanja akcijskega načrta;

| 39. | predlaga, da bi morala letna poročila o izvajanju za zadevne programe vsebovati oceno, kako programi prispevajo k ciljem strategije za atlantsko območje in k izvajanju akcijskega načrta; |
| --- | --- |

39.

predlaga, da bi morala letna poročila o izvajanju za zadevne programe vsebovati oceno, kako programi prispevajo k ciljem strategije za atlantsko območje in k izvajanju akcijskega načrta;

| 40. | poudarja potencial, ki ga skrivajo najbolj oddaljene regije kot naravni laboratorij za izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti na področju obnovljivih virov energije in pomorskega gospodarstva; poudarja pomen turističnega sektorja za te regije in možnosti, ki obstajajo za ustvarjanje logističnih platform, ki olajšujejo prevoz blaga med Evropo in drugimi svetovnimi gospodarstvi; |
| --- | --- |

40.

poudarja potencial, ki ga skrivajo najbolj oddaljene regije kot naravni laboratorij za izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti na področju obnovljivih virov energije in pomorskega gospodarstva; poudarja pomen turističnega sektorja za te regije in možnosti, ki obstajajo za ustvarjanje logističnih platform, ki olajšujejo prevoz blaga med Evropo in drugimi svetovnimi gospodarstvi;

| 41. | poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj najdejo sinergije med svojimi politikami in prednostnimi nalogami akcijskega načrta; |
| --- | --- |

41.

poziva nacionalne, regionalne in lokalne organe, naj najdejo sinergije med svojimi politikami in prednostnimi nalogami akcijskega načrta;

| 42. | opozarja, da sodelovanje pri strategiji evropskih skladov, ki se upravljajo neposredno ali deljeno, predvideva, da je treba opredeliti prilagojen sistem upravljanja in nadzora, ter zato poziva k vzpostavitvi platforme za upravljanje akcijskega načrta, ki bo upravičencem ponujala informacijski in komunikacijski modul ter spodbujala usklajevanje med različnimi organi, pristojnimi za upravljanje sredstev; |
| --- | --- |

42.

opozarja, da sodelovanje pri strategiji evropskih skladov, ki se upravljajo neposredno ali deljeno, predvideva, da je treba opredeliti prilagojen sistem upravljanja in nadzora, ter zato poziva k vzpostavitvi platforme za upravljanje akcijskega načrta, ki bo upravičencem ponujala informacijski in komunikacijski modul ter spodbujala usklajevanje med različnimi organi, pristojnimi za upravljanje sredstev;

| 43. | priporoča, da bi strategija za območje Atlantika oceana najprej dosegla soglasje o strateški viziji za atlantsko območje, ki bo referenca za akcijski načrt 2014–2020; nadalje meni, da bi moral ta akcijski načrt:






  — | določiti ključne prednostne naloge in ukrepe ter opredeliti vodilne projekte; |
| --- | --- | --- |

43.

priporoča, da bi strategija za območje Atlantika oceana najprej dosegla soglasje o strateški viziji za atlantsko območje, ki bo referenca za akcijski načrt 2014–2020; nadalje meni, da bi moral ta akcijski načrt:

—

določiti ključne prednostne naloge in ukrepe ter opredeliti vodilne projekte;

| — | jasno opredeliti vloge in odgovornosti za vse zainteresirane strani na področju politike in izvajanja; |
| --- | --- |

—

jasno opredeliti vloge in odgovornosti za vse zainteresirane strani na področju politike in izvajanja;

| — | opredeliti ključne cilje in niz kazalnikov za merjenje njihovega uresničevanja; |
| --- | --- |

—

opredeliti ključne cilje in niz kazalnikov za merjenje njihovega uresničevanja;

| — | doseči dogovor o postopku ocenjevanja in vmesnem pregledu dosežkov; ter |
| --- | --- |

—

doseči dogovor o postopku ocenjevanja in vmesnem pregledu dosežkov; ter

| — | opredeliti potrebne vire za izvajanje akcijskega načrta; |
| --- | --- |

—

opredeliti potrebne vire za izvajanje akcijskega načrta;

| 44. | opozarja, da je bil za leti 2012 in 2013 vzpostavljen Atlantski forum, in sicer v obliki pripravljalnih ukrepov, ki jih je predlagal Parlament, da bi vključili vse akterje v oblikovanje akcijskega načrta; poudarja, da Parlament, pobudnik foruma, pri njem igra osrednjo vlogo; |
| --- | --- |

44.

opozarja, da je bil za leti 2012 in 2013 vzpostavljen Atlantski forum, in sicer v obliki pripravljalnih ukrepov, ki jih je predlagal Parlament, da bi vključili vse akterje v oblikovanje akcijskega načrta; poudarja, da Parlament, pobudnik foruma, pri njem igra osrednjo vlogo;

| 45. | predlaga, naj akcijski načrt sprejme Atlantski forum, in poziva prihodnje irsko predsedstvo, naj bo potrditev akcijskega načrta s strani Evropskega sveta prednostna naloga v času njegovega predsedovanja, s poudarkom na rezultatih, verodostojnem postopku spremljanja in stalnega ocenjevanja ter načrtovanju vmesnega pregleda; |
| --- | --- |

45.

predlaga, naj akcijski načrt sprejme Atlantski forum, in poziva prihodnje irsko predsedstvo, naj bo potrditev akcijskega načrta s strani Evropskega sveta prednostna naloga v času njegovega predsedovanja, s poudarkom na rezultatih, verodostojnem postopku spremljanja in stalnega ocenjevanja ter načrtovanju vmesnega pregleda;

| 46. | poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe podobnih makroregionalnih strategij v drugih regijah, kjer bi to lahko omogočilo trajnostno in vzdržno gospodarsko rast; |
| --- | --- |

46.

poziva Komisijo, naj preuči možnost uvedbe podobnih makroregionalnih strategij v drugih regijah, kjer bi to lahko omogočilo trajnostno in vzdržno gospodarsko rast;

*

* *

| 47. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu ter Odboru regij in Ekonomsko-socialnemu odboru. |
| --- | --- |

47.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji in Svetu ter Odboru regij in Ekonomsko-socialnemu odboru.

---

(1)  UL C 199 E, 7.7.2012, str. 95.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0285.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/129 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/129

---

Četrtek, 13. september 2012Razmere v Siriji

P7_TA(2012)0351

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Siriji (2012/2788(RSP))

2013/C 353 E/16

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Siriji,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 23. julija, 25. junija, 14. maja in 23. aprila in 23. marca 2012; ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Siriji z dne 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zunanje zadeve o Siriji z dne 23. julija, 25. junija, 14. maja in 23. aprila in 23. marca 2012; ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta o Siriji z dne 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z dne 15. marca, 14. in 27. aprila, 27. maja, 3. in 18. junija, 6., 8. in 20. julija, 3., 4., 8. in 18. avgusta ter 5. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav podpredsednice Komisije/visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko o Siriji z dne 15. marca, 14. in 27. aprila, 27. maja, 3. in 18. junija, 6., 8. in 20. julija, 3., 4., 8. in 18. avgusta ter 5. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju izjav komisarja za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje o Siriji z dne 17. in 31. julija ter 29. avgusta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjav komisarja za mednarodno sodelovanje, humanitarno pomoč in krizno odzivanje o Siriji z dne 17. in 31. julija ter 29. avgusta 2012,

| — | ob upoštevanju tridnevnega obiska predsednika Mednarodnega odbora Rdečega križa v Siriji med 4. in 6. septembrom 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju tridnevnega obiska predsednika Mednarodnega odbora Rdečega križa v Siriji med 4. in 6. septembrom 2012,

| — | ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna in generalnega sekretarja Arabske lige Nabila Al Arabija z dne 17. avgusta 2012, da imenujeta Lahdarja Brahimija za novega skupnega posebnega odposlanca za Sirijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja Združenih narodov Ban Ki Muna in generalnega sekretarja Arabske lige Nabila Al Arabija z dne 17. avgusta 2012, da imenujeta Lahdarja Brahimija za novega skupnega posebnega odposlanca za Sirijo,

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 509/2012 z dne 15. junija 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji, in kasnejših sklepov Sveta za izvrševanje teh ukrepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 509/2012 z dne 15. junija 2012 o spremembi Uredbe (EU) št. 36/2012 o omejevalnih ukrepih glede na razmere v Siriji, in kasnejših sklepov Sveta za izvrševanje teh ukrepov,

| — | ob upoštevanju resolucije 66/253 generalne skupščine Združenih narodov o razmerah v Sirski arabski republiki z dne 3. avgusta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije 66/253 generalne skupščine Združenih narodov o razmerah v Sirski arabski republiki z dne 3. avgusta 2012,

| — | ob upoštevanju resolucij sveta Združenih narodov za človekove pravice 19/1 z dne 1. marca 2012, S-19/1 z dne 1. junija 2012 in 20/L.22 z dne 6. julija 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucij sveta Združenih narodov za človekove pravice 19/1 z dne 1. marca 2012, S-19/1 z dne 1. junija 2012 in 20/L.22 z dne 6. julija 2012 o razmerah na področju človekovih pravic v Siriji,

| — | ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije Združenih narodov z dne 15. avgusta 2012 o Siriji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila neodvisne mednarodne preiskovalne komisije Združenih narodov z dne 15. avgusta 2012 o Siriji,

| — | ob upoštevanju odločitve Organizacije islamskega sodelovanja z dne 13. avgusta 2012 o zamrznitvi članstva Sirije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju odločitve Organizacije islamskega sodelovanja z dne 13. avgusta 2012 o zamrznitvi članstva Sirije,

| — | ob upoštevanju nacionalnega pakta in skupne politične vizije za tranzicijo v Siriji, ki sta bila pripravljena po konferenci sirske opozicije, organizirane pod okriljem Arabske lige 2. in 3. julija 2012 v Kairu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nacionalnega pakta in skupne politične vizije za tranzicijo v Siriji, ki sta bila pripravljena po konferenci sirske opozicije, organizirane pod okriljem Arabske lige 2. in 3. julija 2012 v Kairu,

| — | ob upoštevanju izidov srečanja akcijske skupine v Ženevi 30. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izidov srečanja akcijske skupine v Ženevi 30. junija 2012,

| — | ob upoštevanju Annanovega načrta in resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 2042, 2043 in 2059, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Annanovega načrta in resolucij varnostnega sveta Združenih narodov št. 2042, 2043 in 2059,

| — | ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila Projekt dan potem: podpora demokratični tranziciji v Siriji (The Day After Project: Supporting a Democratic Transition in Syria), objavljenega avgusta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov in priporočil iz poročila Projekt dan potem: podpora demokratični tranziciji v Siriji (The Day After Project: Supporting a Democratic Transition in Syria), objavljenega avgusta 2012,

| — | ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, konvencije o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, katerih vseh je Sirija pogodbenica, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah, mednarodnega pakta o ekonomskih, socialnih in kulturnih pravicah, konvencije proti mučenju in drugim krutim, nečloveškim ali poniževalnim kaznim ali ravnanju, konvencije o otrokovih pravicah in izbirnega protokola glede udeležbe otrok v oboroženih spopadih ter konvencije o preprečevanju in kaznovanju zločina genocida, katerih vseh je Sirija pogodbenica,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bilo v Siriji po navedbah Združenih narodov od začetka nasilnega zatiranja miroljubnih protestnikov marca 2011 ubitih skoraj 20 000 oseb, večinoma civilistov; ker se nasilje močno stopnjuje: stopnjuje se uporaba težkega topništva in močno obstreljevanje naseljenih območij, narašča pa tudi število grozljivih pobojev, ki so jih zakrivile sirska vojska, varnostne sile in Šabiha, pa tudi različne sile opozicije; ker je prišlo do več pokolov in načrtnih pobojev (iz neposredne bližine) moških, žensk in otrok; ker so se v zadnjih mesecih dramatično povečale uporaba mučenja, množične aretacije in obširno uničevanje naseljenih področij; ker vladne sile po vsej Siriji oblegajo mesta in kraje, ki jih med drugim bombardirajo tudi s helikopterji in bojnimi letali; ker so zaradi vedno večje militarizacije konflikta razmere vse bližje državljanski vojni; |
| --- | --- |

A.

ker je bilo v Siriji po navedbah Združenih narodov od začetka nasilnega zatiranja miroljubnih protestnikov marca 2011 ubitih skoraj 20 000 oseb, večinoma civilistov; ker se nasilje močno stopnjuje: stopnjuje se uporaba težkega topništva in močno obstreljevanje naseljenih območij, narašča pa tudi število grozljivih pobojev, ki so jih zakrivile sirska vojska, varnostne sile in Šabiha, pa tudi različne sile opozicije; ker je prišlo do več pokolov in načrtnih pobojev (iz neposredne bližine) moških, žensk in otrok; ker so se v zadnjih mesecih dramatično povečale uporaba mučenja, množične aretacije in obširno uničevanje naseljenih področij; ker vladne sile po vsej Siriji oblegajo mesta in kraje, ki jih med drugim bombardirajo tudi s helikopterji in bojnimi letali; ker so zaradi vedno večje militarizacije konflikta razmere vse bližje državljanski vojni;

| B. | ker bi nadaljnja militarizacija razmer v Siriji močno vplivala na civilno prebivalstvo, ki se spopada z izredno slabimi humanitarnimi razmerami, in bi tudi še naprej vplivala na varnost in stabilnost celotne regije, prav posebej pa Jordanije in Libanona, z vplivi in posledicami, ki jih ni mogoče predvideti; |
| --- | --- |

B.

ker bi nadaljnja militarizacija razmer v Siriji močno vplivala na civilno prebivalstvo, ki se spopada z izredno slabimi humanitarnimi razmerami, in bi tudi še naprej vplivala na varnost in stabilnost celotne regije, prav posebej pa Jordanije in Libanona, z vplivi in posledicami, ki jih ni mogoče predvideti;

| C. | ker naj bi bilo po ocenah Združenih narodov avgusta zaradi spopadov ubitih 5 000 ljudi, kar pomeni, da je od začetka konflikta življenje izgubilo več kot 20 000 ljudi; ker se zaradi zaostritve nasilja in slabih varnostnih in humanitarnih razmer v Siriji sosednje države, zlasti v zadnjih nekaj tednih, soočajo z bistveno večjim številom sirskih državljanov, ki se skušajo zateči zlasti v Turčijo, Jordanijo in Libanon; ker se je pri visokem komisariatu Združenih narodov za begunce že registriralo oziroma na registracijo še čaka 235 000 beguncev iz Sirije; ker je med njimi več kot 75 % žensk in otrok; ker se številni begunci sploh ne prijavijo; ker naj bi samo avgusta iz Sirije v Jordanijo, Libanon, Irak in Turčijo prebežalo več kot 100 000 beguncev, v povprečju med 500 in 2 000 na dan; ker je po ocenah Združenih narodov več kot 1,2 milijona oseb v Siriji notranje razseljenih, približno 3 milijone pa jih nujno potrebuje humanitarno pomoč; ker je sirski režim celotnim skupnostim namerno prekinil dostop do hrane, vode, elektrike in medicinske opreme, na primer v Homsu in pred kratkim v Alepu; ker je Turčija Varnostni svet zaprosila, naj razmisli o vzpostavitvi varnega območja za civiliste, ki bi ga varovale sosednje države; |
| --- | --- |

C.

ker naj bi bilo po ocenah Združenih narodov avgusta zaradi spopadov ubitih 5 000 ljudi, kar pomeni, da je od začetka konflikta življenje izgubilo več kot 20 000 ljudi; ker se zaradi zaostritve nasilja in slabih varnostnih in humanitarnih razmer v Siriji sosednje države, zlasti v zadnjih nekaj tednih, soočajo z bistveno večjim številom sirskih državljanov, ki se skušajo zateči zlasti v Turčijo, Jordanijo in Libanon; ker se je pri visokem komisariatu Združenih narodov za begunce že registriralo oziroma na registracijo še čaka 235 000 beguncev iz Sirije; ker je med njimi več kot 75 % žensk in otrok; ker se številni begunci sploh ne prijavijo; ker naj bi samo avgusta iz Sirije v Jordanijo, Libanon, Irak in Turčijo prebežalo več kot 100 000 beguncev, v povprečju med 500 in 2 000 na dan; ker je po ocenah Združenih narodov več kot 1,2 milijona oseb v Siriji notranje razseljenih, približno 3 milijone pa jih nujno potrebuje humanitarno pomoč; ker je sirski režim celotnim skupnostim namerno prekinil dostop do hrane, vode, elektrike in medicinske opreme, na primer v Homsu in pred kratkim v Alepu; ker je Turčija Varnostni svet zaprosila, naj razmisli o vzpostavitvi varnega območja za civiliste, ki bi ga varovale sosednje države;

| D. | ker je Kofi Annan 2. avgusta 2012 zaradi neizprosnosti sirskega režima, vse pogostejšega oboroženega nasilja in neuspeha razdeljenega Varnostnega sveta, da bi odločno okrepil njegova prizadevanja za izvedbo pripravljenega mirovnega načrta v šest točkah, naznanil svoj odstop z mesta posebnega skupnega odposlanca EU in Arabske lige za Sirijo; ker je bil za novega skupnega posebnega odposlanca Združenih narodov in Arabske lige za Sirijo nedavno imenovan nekdanji alžirski zunanji minister Lahdar Brahimi; |
| --- | --- |

D.

ker je Kofi Annan 2. avgusta 2012 zaradi neizprosnosti sirskega režima, vse pogostejšega oboroženega nasilja in neuspeha razdeljenega Varnostnega sveta, da bi odločno okrepil njegova prizadevanja za izvedbo pripravljenega mirovnega načrta v šest točkah, naznanil svoj odstop z mesta posebnega skupnega odposlanca EU in Arabske lige za Sirijo; ker je bil za novega skupnega posebnega odposlanca Združenih narodov in Arabske lige za Sirijo nedavno imenovan nekdanji alžirski zunanji minister Lahdar Brahimi;

| E. | ker je sirski režim izgubil verodostojnost in legitimnost kot predstavnik sirskega ljudstva; |
| --- | --- |

E.

ker je sirski režim izgubil verodostojnost in legitimnost kot predstavnik sirskega ljudstva;

| F. | ker veto Rusije in Kitajske Varnostnemu svetu preprečuje, da bi sprejel resolucijo o podpori ugotovitvam akcijske skupine za Sirijo in da bi s predvidenimi ukrepi dosegli izvrševanje Annanovega načrta v šestih točkah po členu 41 Ustanovne listine Združenih narodov; ker je mednarodna skupnost zaradi tega še vedno neenotna in ji ne uspe najti ustreznega odgovora za krizo v Siriji; |
| --- | --- |

F.

ker veto Rusije in Kitajske Varnostnemu svetu preprečuje, da bi sprejel resolucijo o podpori ugotovitvam akcijske skupine za Sirijo in da bi s predvidenimi ukrepi dosegli izvrševanje Annanovega načrta v šestih točkah po členu 41 Ustanovne listine Združenih narodov; ker je mednarodna skupnost zaradi tega še vedno neenotna in ji ne uspe najti ustreznega odgovora za krizo v Siriji;

| G. | ker za predsednika Bašarja Al Asada in njegov avtoritarni režim v prihodnosti Sirije ni prostora; ker mora predsednik Asad obvezno odstopiti, če naj se zaustavi poglabljanje krize in se državi omogoči mirna in demokratična tranzicija; ker je več nekdanjih političnih in vojaških voditeljev režima ter veleposlanikov prebežalo v sosednje države ali dlje; |
| --- | --- |

G.

ker za predsednika Bašarja Al Asada in njegov avtoritarni režim v prihodnosti Sirije ni prostora; ker mora predsednik Asad obvezno odstopiti, če naj se zaustavi poglabljanje krize in se državi omogoči mirna in demokratična tranzicija; ker je več nekdanjih političnih in vojaških voditeljev režima ter veleposlanikov prebežalo v sosednje države ali dlje;

| H. | ker je potrebno najti prepričljivo alternativo sedanjemu režimu; ker bi morala ta alternativa odražati in predstavljati raznolikost sirske družbe in v celoti spoštovati splošne vrednote demokracije, načel pravne države, človekove pravice in temeljne svoboščine, še zlasti pa pravice etničnih, kulturnih in verskih manjšin ter žensk; ker bi lahko opozicijske sile do takšne alternative pomagale z oblikovanjem vključujoče in reprezentativne začasne vlade; |
| --- | --- |

H.

ker je potrebno najti prepričljivo alternativo sedanjemu režimu; ker bi morala ta alternativa odražati in predstavljati raznolikost sirske družbe in v celoti spoštovati splošne vrednote demokracije, načel pravne države, človekove pravice in temeljne svoboščine, še zlasti pa pravice etničnih, kulturnih in verskih manjšin ter žensk; ker bi lahko opozicijske sile do takšne alternative pomagale z oblikovanjem vključujoče in reprezentativne začasne vlade;

| I. | ker je EU v več fazah uvedla ciljno usmerjene sankcije proti Siriji in še okrepila embargo na prodajo orožja tej državi; ker pa več poročil o incidentih v zvezi s pošiljanjem orožja prek voda EU in podrobnosti, ki so v javnost prišle o poslovnih transakcijah med podjetji EU in različnimi sirskimi subjekti, skupinami in osebami, za katere veljajo sankcije EU, in to kljub veljavnemu embargu EU za orožje, strelivo in drugo vojaško opremo ter prepovedi izvoza nadzornih tehnologij, kaže na notranjo nesposobnost EU, da bi v celoti izvajala lastne sklepe in uredbe; |
| --- | --- |

I.

ker je EU v več fazah uvedla ciljno usmerjene sankcije proti Siriji in še okrepila embargo na prodajo orožja tej državi; ker pa več poročil o incidentih v zvezi s pošiljanjem orožja prek voda EU in podrobnosti, ki so v javnost prišle o poslovnih transakcijah med podjetji EU in različnimi sirskimi subjekti, skupinami in osebami, za katere veljajo sankcije EU, in to kljub veljavnemu embargu EU za orožje, strelivo in drugo vojaško opremo ter prepovedi izvoza nadzornih tehnologij, kaže na notranjo nesposobnost EU, da bi v celoti izvajala lastne sklepe in uredbe;

| J. | ker različni zunanji akterji in države neposredno ali preko regionalnih kanalov in sosednjih držav še naprej dejavno podpirajo vse strani v konfliktu in jim zagotavljajo finančno, operativno, logistično in taktično podporo in pomoč, vključno z dobavo orožja, streliva in druge vojaške opreme, logistično podporo, dobavo komunikacijskih sredstev in vsakršno drugo podporo, ki jo je lahko uporabiti v vojaške namene, kar kaže, da je v konflikt vključena celotna regija; ker bo nadaljnja militarizacija konflikta sirskemu prebivalstvu in celotni regiji prinesla le več trpljenja; |
| --- | --- |

J.

ker različni zunanji akterji in države neposredno ali preko regionalnih kanalov in sosednjih držav še naprej dejavno podpirajo vse strani v konfliktu in jim zagotavljajo finančno, operativno, logistično in taktično podporo in pomoč, vključno z dobavo orožja, streliva in druge vojaške opreme, logistično podporo, dobavo komunikacijskih sredstev in vsakršno drugo podporo, ki jo je lahko uporabiti v vojaške namene, kar kaže, da je v konflikt vključena celotna regija; ker bo nadaljnja militarizacija konflikta sirskemu prebivalstvu in celotni regiji prinesla le več trpljenja;

| K. | ker je Evropska komisija 7. septembra 2012 napovedala, da bo iz sredstev za humanitarno pomoč sprostila dodatnih 50 milijonov evrov za podporo prebivalcem v Siriji, ki potrebujejo humanitarno pomoč, in vsem, ki bežijo v sosednje države; ker je po podatkih generalnega direktorata Komisije za humanitarno pomoč ta institucija zagotovila že 142 milijonov evrov in znaša skupna pomoč EU, v katero je zajeta tudi pomoč držav članic, približno 224 milijonov evrov; |
| --- | --- |

K.

ker je Evropska komisija 7. septembra 2012 napovedala, da bo iz sredstev za humanitarno pomoč sprostila dodatnih 50 milijonov evrov za podporo prebivalcem v Siriji, ki potrebujejo humanitarno pomoč, in vsem, ki bežijo v sosednje države; ker je po podatkih generalnega direktorata Komisije za humanitarno pomoč ta institucija zagotovila že 142 milijonov evrov in znaša skupna pomoč EU, v katero je zajeta tudi pomoč držav članic, približno 224 milijonov evrov;

| L. | ker so se predstavniki sirske opozicije v zadnjih mesecih večkrat sestali, da bi presegli notranja razhajanja in začeli delovati enotno, ker so objavili nacionalni pakt, skupno politično vizijo za tranzicijo v Siriji ter sklepe in priporočila Projekta dan potem: podpora demokratični tranziciji v Siriji; ker se notranja razhajanja in napetosti v opoziciji kljub trudu nadaljujejo; |
| --- | --- |

L.

ker so se predstavniki sirske opozicije v zadnjih mesecih večkrat sestali, da bi presegli notranja razhajanja in začeli delovati enotno, ker so objavili nacionalni pakt, skupno politično vizijo za tranzicijo v Siriji ter sklepe in priporočila Projekta dan potem: podpora demokratični tranziciji v Siriji; ker se notranja razhajanja in napetosti v opoziciji kljub trudu nadaljujejo;

| M. | ker se je akcijska skupina za Sirijo v Ženevi 1. julija 2012 dogovorila o načelih in smernicah za tranzicijo pod sirskim vodstvom, v katerega je vključena tudi uvedba organa prehodne vlade s polnimi izvršilnimi pooblastili; |
| --- | --- |

M.

ker se je akcijska skupina za Sirijo v Ženevi 1. julija 2012 dogovorila o načelih in smernicah za tranzicijo pod sirskim vodstvom, v katerega je vključena tudi uvedba organa prehodne vlade s polnimi izvršilnimi pooblastili;

| 1. | ponovno kar najostreje obsoja uporabo vsesplošnega nasilja režima predsednika Asada nad sirskim civilnim prebivalstvom, zlasti ciljno pobijanje otrok in žensk ter množične usmrtitve po vaseh; izraža globoko zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic in morebitnih kaznivih dejanj proti človečnosti, ki so jih odobrile in/ali zagrešile sirske oblasti, sirska vojska, varnostne sile in z njimi povezane milice; obsoja samovoljne izvensodne usmrtitve in vse druge oblike kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešile skupine in sile, ki nasprotujejo Asadovemu režimu; |
| --- | --- |

1.

ponovno kar najostreje obsoja uporabo vsesplošnega nasilja režima predsednika Asada nad sirskim civilnim prebivalstvom, zlasti ciljno pobijanje otrok in žensk ter množične usmrtitve po vaseh; izraža globoko zaskrbljenost zaradi hudih kršitev človekovih pravic in morebitnih kaznivih dejanj proti človečnosti, ki so jih odobrile in/ali zagrešile sirske oblasti, sirska vojska, varnostne sile in z njimi povezane milice; obsoja samovoljne izvensodne usmrtitve in vse druge oblike kršitev človekovih pravic, ki so jih zagrešile skupine in sile, ki nasprotujejo Asadovemu režimu;

| 2. | pozdravlja prizadevanja držav v soseščini Sirije, ki so sprejele sirske begunce in jim nudijo človekoljubno pomoč, in poziva k večji mednarodni podpori in pomoči v zvezi s tem; poudarja, da je treba nujno poiskati trajnostni odgovor na humanitarno krizo, tako v Siriji kot med sirskimi begunci v sosednjih državah; poziva sirske sosede, naj še naprej ščitijo sirske begunce in razseljene osebe in naj se v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi vzdržijo izgona in vračanja teh oseb v Sirijo; poziva EU, naj sprejme ustrezne odgovorne ukrepe za primer morebitnega prihoda beguncev v njene države članice; izpostavlja potrebno sodelovanje z Rdečim križem; pozdravlja pripravljenost EU, da ponudi dodatno podporo, tudi finančno, da bi sosednjim državam, med katerimi so Turčija, Libanon in Jordanija, pomagala sprejeti naraščajoče število sirskih beguncev, in poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja v iskanju alternativnih rešitev za dostavo humanitarne pomoči sirskemu prebivalstvu navkljub vsem oviram in težavam: |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja držav v soseščini Sirije, ki so sprejele sirske begunce in jim nudijo človekoljubno pomoč, in poziva k večji mednarodni podpori in pomoči v zvezi s tem; poudarja, da je treba nujno poiskati trajnostni odgovor na humanitarno krizo, tako v Siriji kot med sirskimi begunci v sosednjih državah; poziva sirske sosede, naj še naprej ščitijo sirske begunce in razseljene osebe in naj se v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi vzdržijo izgona in vračanja teh oseb v Sirijo; poziva EU, naj sprejme ustrezne odgovorne ukrepe za primer morebitnega prihoda beguncev v njene države članice; izpostavlja potrebno sodelovanje z Rdečim križem; pozdravlja pripravljenost EU, da ponudi dodatno podporo, tudi finančno, da bi sosednjim državam, med katerimi so Turčija, Libanon in Jordanija, pomagala sprejeti naraščajoče število sirskih beguncev, in poziva EU in njene države članice, naj okrepijo prizadevanja v iskanju alternativnih rešitev za dostavo humanitarne pomoči sirskemu prebivalstvu navkljub vsem oviram in težavam:

| 3. | poziva sirski režim, naj omogoči hitro dostavo humanitarne pomoči in poln dostop humanitarnim organizacijam, pa tudi mednarodnim medijem, v državo ter naj podpre izvajanje humanitarnih premirij, namenjenih varni oskrbi s humanitarno pomočjo; ponovno poudarja, da morajo vsi, ki so udeleženi v krizi, v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo; poudarja, da ne bi nikoli smeli odrekati zdravniške pomoči ranjenim in potrebnim pomoči, ter poziva vse vpletene strani, naj zaščitijo civiliste, omogočijo celovit in neoviran dostop do hrane, vode, elektrike in ne uporabljajo nobene oblike zastraševanja in nasilja nad bolniki, zdravniki, medicinskim osebjem in humanitarnimi delavci; |
| --- | --- |

3.

poziva sirski režim, naj omogoči hitro dostavo humanitarne pomoči in poln dostop humanitarnim organizacijam, pa tudi mednarodnim medijem, v državo ter naj podpre izvajanje humanitarnih premirij, namenjenih varni oskrbi s humanitarno pomočjo; ponovno poudarja, da morajo vsi, ki so udeleženi v krizi, v celoti spoštovati mednarodno humanitarno pravo; poudarja, da ne bi nikoli smeli odrekati zdravniške pomoči ranjenim in potrebnim pomoči, ter poziva vse vpletene strani, naj zaščitijo civiliste, omogočijo celovit in neoviran dostop do hrane, vode, elektrike in ne uporabljajo nobene oblike zastraševanja in nasilja nad bolniki, zdravniki, medicinskim osebjem in humanitarnimi delavci;

| 4. | izreka sožalje družinam žrtev; ponovno izraža solidarnost s sirskim ljudstvom v njegovem boju za svobodo, dostojanstvo in demokracijo ter pozdravlja njegov pogum in odločnost, pri čemer posebej izpostavlja ženske; |
| --- | --- |

4.

izreka sožalje družinam žrtev; ponovno izraža solidarnost s sirskim ljudstvom v njegovem boju za svobodo, dostojanstvo in demokracijo ter pozdravlja njegov pogum in odločnost, pri čemer posebej izpostavlja ženske;

| 5. | poziva vse oborožene sile, naj nemudoma končajo nasilje v Siriji; poziva sirsko vlado, naj svojo vojsko takoj umakne iz obleganih mest, takoj izpusti vse pridržane protestnike, politične zapornike, zagovornike človekovih pravic, avtorje spletnih dnevnikov in novinarje; |
| --- | --- |

5.

poziva vse oborožene sile, naj nemudoma končajo nasilje v Siriji; poziva sirsko vlado, naj svojo vojsko takoj umakne iz obleganih mest, takoj izpusti vse pridržane protestnike, politične zapornike, zagovornike človekovih pravic, avtorje spletnih dnevnikov in novinarje;

| 6. | obžaluje, da Varnostnemu svetu ni uspelo ukrepati in da se ni dogovoril o resoluciji, s katero bi lahko izvedel odločnejši in učinkovitejši pritisk za končanje nasilja v Siriji; ponavlja svoj poziv članicam Varnostnega sveta, zlasti Rusiji in Kitajski, naj sprejmejo svojo odgovornost ter prekinejo nasilje in zatiranje sirskega ljudstva, vključno tako, da pokažejo podporo prisilnemu spoštovanju resolucij Varnostnega sveta 2042 in 2043; še naprej podpira prizadevanja EU in njenih držav članic na tem področju; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj naredi vse, kar je v njeni moči za sprejetje resolucije Varnostnega sveta in za to izvaja diplomatski pritisk na Rusijo in Kitajsko; |
| --- | --- |

6.

obžaluje, da Varnostnemu svetu ni uspelo ukrepati in da se ni dogovoril o resoluciji, s katero bi lahko izvedel odločnejši in učinkovitejši pritisk za končanje nasilja v Siriji; ponavlja svoj poziv članicam Varnostnega sveta, zlasti Rusiji in Kitajski, naj sprejmejo svojo odgovornost ter prekinejo nasilje in zatiranje sirskega ljudstva, vključno tako, da pokažejo podporo prisilnemu spoštovanju resolucij Varnostnega sveta 2042 in 2043; še naprej podpira prizadevanja EU in njenih držav članic na tem področju; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj naredi vse, kar je v njeni moči za sprejetje resolucije Varnostnega sveta in za to izvaja diplomatski pritisk na Rusijo in Kitajsko;

| 7. | poudarja, da bi morala biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe in še naprej preiskovati možnosti, ki jih ima Varnostni svet v okviru odgovornosti za zaščito, pri tem pa bi morala tesno sodelovati z ZDA, Turčijo in Arabsko ligo, da bi pomagala sirskemu prebivalstvu in zaustavila prelivanje krvi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da bi morala biti EU pripravljena sprejeti dodatne ukrepe in še naprej preiskovati možnosti, ki jih ima Varnostni svet v okviru odgovornosti za zaščito, pri tem pa bi morala tesno sodelovati z ZDA, Turčijo in Arabsko ligo, da bi pomagala sirskemu prebivalstvu in zaustavila prelivanje krvi;

| 8. | podpira pozive več opozicijskih skupin in turške vlade k ureditvi zatočišč vzdolž turško-sirske meje, po možnosti pa tudi v Siriji, ter to, da mednarodna skupnost vzpostavi humanitarne koridorje; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj s Turčijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo intenzivneje razpravlja o vzpostavitvi teh zatočišč, ki bodo sprejela sirske begunce in omogočila tistim, ki jih preganja režim, da najdejo zatočišče in varnost; |
| --- | --- |

8.

podpira pozive več opozicijskih skupin in turške vlade k ureditvi zatočišč vzdolž turško-sirske meje, po možnosti pa tudi v Siriji, ter to, da mednarodna skupnost vzpostavi humanitarne koridorje; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj s Turčijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo intenzivneje razpravlja o vzpostavitvi teh zatočišč, ki bodo sprejela sirske begunce in omogočila tistim, ki jih preganja režim, da najdejo zatočišče in varnost;

| 9. | ponovno poziva predsednika Asada in njegov režim, naj se nemudoma umakneta z oblasti in s tem čimprej omogočita mirno, vključujočo in demokratično tranzicijo pod sirskim vodstvom; |
| --- | --- |

9.

ponovno poziva predsednika Asada in njegov režim, naj se nemudoma umakneta z oblasti in s tem čimprej omogočita mirno, vključujočo in demokratično tranzicijo pod sirskim vodstvom;

| 10. | poziva vse strani, naj se čimprej sporazumejo o (lokalni) prekinitvi ognja in na ta način omogočijo širše in resnično premirje; |
| --- | --- |

10.

poziva vse strani, naj se čimprej sporazumejo o (lokalni) prekinitvi ognja in na ta način omogočijo širše in resnično premirje;

| 11. | izraža zaskrbljenost zaradi nadaljnje militarizacije konflikta in sektaškega nasilja; opozarja na vlogo različnih regionalnih akterjev, vključno z dobavljanjem orožja, in je zaskrbljen, da se bo sirski konflikt razširil tudi na sosednje države; poziva Svet, naj razmisli o možnosti sprejetja dodatnih omejevalnih ukrepov za zunanje akterje in skupine, ki sodelujejo pri dejanjih, s katerimi dejavno podpirajo režim Bašarja Al Asada; |
| --- | --- |

11.

izraža zaskrbljenost zaradi nadaljnje militarizacije konflikta in sektaškega nasilja; opozarja na vlogo različnih regionalnih akterjev, vključno z dobavljanjem orožja, in je zaskrbljen, da se bo sirski konflikt razširil tudi na sosednje države; poziva Svet, naj razmisli o možnosti sprejetja dodatnih omejevalnih ukrepov za zunanje akterje in skupine, ki sodelujejo pri dejanjih, s katerimi dejavno podpirajo režim Bašarja Al Asada;

| 12. | obsoja izraženo namero sirskega režima, da pri boju proti „zunanjim terorističnim grožnjam“ uporabi kemično orožje, in predsednika Asada opominja na njegove obveznosti po ženevskem protokolu o neuporabi kemičnega orožja, ter poziva sirske oblasti, naj strogo upoštevajo sprejete mednarodne obveznosti; |
| --- | --- |

12.

obsoja izraženo namero sirskega režima, da pri boju proti „zunanjim terorističnim grožnjam“ uporabi kemično orožje, in predsednika Asada opominja na njegove obveznosti po ženevskem protokolu o neuporabi kemičnega orožja, ter poziva sirske oblasti, naj strogo upoštevajo sprejete mednarodne obveznosti;

| 13. | podpira prizadevanja EU za stopnjevanje pritiska na režim predsednika Asada z omejevalnimi ukrepi in EU poziva, naj premisli o razširitvi področja uporabe teh omejevalnih ukrepov na zunanje subjekte ali skupine, ki nedvoumno zagotavljajo odločilno finančno in operacijsko podporo sirskim oblastem oziroma ki pri tem sodelujejo; |
| --- | --- |

13.

podpira prizadevanja EU za stopnjevanje pritiska na režim predsednika Asada z omejevalnimi ukrepi in EU poziva, naj premisli o razširitvi področja uporabe teh omejevalnih ukrepov na zunanje subjekte ali skupine, ki nedvoumno zagotavljajo odločilno finančno in operacijsko podporo sirskim oblastem oziroma ki pri tem sodelujejo;

| 14. | pozdravlja odločitev vrha islamske konference 14. in 15. avgusta 2012 o zamrznitvi članstva Sirske arabske republike v Organizaciji islamskega sodelovanja in vseh njenih pomožnih telesih ter specializiranih in pridruženih institucijah, |
| --- | --- |

14.

pozdravlja odločitev vrha islamske konference 14. in 15. avgusta 2012 o zamrznitvi članstva Sirske arabske republike v Organizaciji islamskega sodelovanja in vseh njenih pomožnih telesih ter specializiranih in pridruženih institucijah,

| 15. | pozdravlja prizadevanja predstavnikov sirske opozicije, da bi oblikovali enotno fronto opozicijskih sil, in nedavno objavljeni nacionalni pakt, skupno politično vizijo za tranzicijo Sirije ter sklepe in priporočila projekta Dan potem: podpora demokratični tranziciji v Siriji; spodbuja sirsko opozicijo, naj se drži začrtane poti, da bi oblikovala prepričljivo alternativo sedanjemu režimu, podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in države članice EU pa poziva, naj si na vso moč prizadevajo za združitev sirske opozicije, pozdravlja odločno podporo, ki so jo sirskemu prebivalstvu izkazali Turčija, Libanon in Jordanija; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva za začetek razprave s Turčijo, Libijo in Jordanijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo o pripravah na mirni prehod v Sirijo po Asadu; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja prizadevanja predstavnikov sirske opozicije, da bi oblikovali enotno fronto opozicijskih sil, in nedavno objavljeni nacionalni pakt, skupno politično vizijo za tranzicijo Sirije ter sklepe in priporočila projekta Dan potem: podpora demokratični tranziciji v Siriji; spodbuja sirsko opozicijo, naj se drži začrtane poti, da bi oblikovala prepričljivo alternativo sedanjemu režimu, podpredsednico Komisije/visoko predstavnico in države članice EU pa poziva, naj si na vso moč prizadevajo za združitev sirske opozicije, pozdravlja odločno podporo, ki so jo sirskemu prebivalstvu izkazali Turčija, Libanon in Jordanija; poziva podpredsednico Komisije/visoko predstavnico, naj si po svojih najboljših močeh prizadeva za začetek razprave s Turčijo, Libijo in Jordanijo, Arabsko ligo in sirsko opozicijo o pripravah na mirni prehod v Sirijo po Asadu;

| 16. | ponavlja močno podporo pozivu komisarju Združenih narodov za človekove pravice, naj Varnostni svet posreduje poročila o razmerah v Siriji Mednarodnemu kazenskemu sodišču za uradno preiskavo; se odločno obvezuje, da bo zagotovil, da se poiščejo vsi odgovorni za kršitve človekovih pravic in mednarodnega prava ter za svoja dejanja odgovarjajo; odločno podpira delo neodvisne mednarodne preiskovalne komisije za Sirijo, ki si prizadeva preiskati vse kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava, do katerih je prišlo v Siriji, in tako zagotoviti, da bi krivci odgovarjali za svoja dejanja, države članice EU pa poziva, naj na 21. zasedanju sveta Združenih narodov za človekove pravice komisiji odobrijo nadaljevanje dela in ji po potrebi namenijo ustrezne okrepitve; |
| --- | --- |

16.

ponavlja močno podporo pozivu komisarju Združenih narodov za človekove pravice, naj Varnostni svet posreduje poročila o razmerah v Siriji Mednarodnemu kazenskemu sodišču za uradno preiskavo; se odločno obvezuje, da bo zagotovil, da se poiščejo vsi odgovorni za kršitve človekovih pravic in mednarodnega prava ter za svoja dejanja odgovarjajo; odločno podpira delo neodvisne mednarodne preiskovalne komisije za Sirijo, ki si prizadeva preiskati vse kršitve mednarodnega prava o človekovih pravicah in humanitarnega prava, do katerih je prišlo v Siriji, in tako zagotoviti, da bi krivci odgovarjali za svoja dejanja, države članice EU pa poziva, naj na 21. zasedanju sveta Združenih narodov za človekove pravice komisiji odobrijo nadaljevanje dela in ji po potrebi namenijo ustrezne okrepitve;

| 17. | poziva k mirni in resnični tranziciji v demokracijo pod sirskim vodstvom, kar bo izpolnilo upravičene zahteve sirskega ljudstva; tranzicija naj temelji na vključujočem dialogu vseh demokratičnih sil in akterjev v sirski družbi, da se bo začel proces korenitih demokratičnih reform, ki bo upošteval potrebe po narodni spravi in bo zavezan spoštovanju pravic in svoboščin manjšin, ne glede na to, ali so narodnostne, verske, kulturne ali druge; |
| --- | --- |

17.

poziva k mirni in resnični tranziciji v demokracijo pod sirskim vodstvom, kar bo izpolnilo upravičene zahteve sirskega ljudstva; tranzicija naj temelji na vključujočem dialogu vseh demokratičnih sil in akterjev v sirski družbi, da se bo začel proces korenitih demokratičnih reform, ki bo upošteval potrebe po narodni spravi in bo zavezan spoštovanju pravic in svoboščin manjšin, ne glede na to, ali so narodnostne, verske, kulturne ali druge;

| 18. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Republike Turčije, vladi in posvetovalni skupščini Katarja, vladi in predstavniškemu domu Združenih držav Amerike, vladi Kraljevine Savdske Arabije, vladi in parlamentu Hašemitske kraljevine Jordanije, vladi in parlamentu Republike Libanon, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Arabske lige ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike. |
| --- | --- |

18.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, vladi in parlamentu Ljudske republike Kitajske, vladi in parlamentu Republike Turčije, vladi in posvetovalni skupščini Katarja, vladi in predstavniškemu domu Združenih držav Amerike, vladi Kraljevine Savdske Arabije, vladi in parlamentu Hašemitske kraljevine Jordanije, vladi in parlamentu Republike Libanon, generalnemu sekretarju Združenih narodov, generalnemu sekretarju Arabske lige ter vladi in parlamentu Sirske arabske republike.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/134 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/134

---

Četrtek, 13. september 2012Politična uporaba sodstva v Rusiji

P7_TA(2012)0352

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o politični uporabi sodstva v Rusiji (2012/2789(RSP))

2013/C 353 E/17

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 15. marca 2012 (1) o izidu predsedniških volitev v Rusiji, z dne 16. februarja 2012 (2) o bližnjih predsedniških volitvah v Rusiji, z dne 14. decembra 2011 (3) o izidu volitev v dumo in z dne 7. julija 2011 (4) o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih poročil in resolucij o Rusiji, zlasti resolucije z dne 15. marca 2012 (1) o izidu predsedniških volitev v Rusiji, z dne 16. februarja 2012 (2) o bližnjih predsedniških volitvah v Rusiji, z dne 14. decembra 2011 (3) o izidu volitev v dumo in z dne 7. julija 2011 (4) o pripravah na volitve v dumo Ruske federacije decembra 2011,

| — | ob upoštevanju potekajočih pogajanj o novem sporazumu, ki bo zagotovil nov celostni okvir za odnose med EU in Rusijo, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju potekajočih pogajanj o novem sporazumu, ki bo zagotovil nov celostni okvir za odnose med EU in Rusijo, ter partnerstva za modernizacijo, sklenjenega leta 2010,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki navajata, da ima vsakdo pravico do pravičnega in javnega sojenja pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim zakonitim sodiščem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah ter Konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin, ki navajata, da ima vsakdo pravico do pravičnega in javnega sojenja pred pristojnim, neodvisnim in nepristranskim zakonitim sodiščem,

| — | ob upoštevanju ruske ustave, zlasti njenega člena 118, v katerem je navedeno, da so za sojenje v Ruski federaciji pristojna samo sodišča, in njenega člena 120, v katerem je predvideno, da so sodniki neodvisni in podrejeni samo ruski ustavi in zveznemu zakonu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ruske ustave, zlasti njenega člena 118, v katerem je navedeno, da so za sojenje v Ruski federaciji pristojna samo sodišča, in njenega člena 120, v katerem je predvideno, da so sodniki neodvisni in podrejeni samo ruski ustavi in zveznemu zakonu,

| — | ob upoštevanju izjave Catherine Ashton, visoke predstavnice EU, z dne 17. avgusta 2012 o obsodbi članic pankovske skupine Pussy Riot v Rusiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Catherine Ashton, visoke predstavnice EU, z dne 17. avgusta 2012 o obsodbi članic pankovske skupine Pussy Riot v Rusiji,

| — | ob upoštevanju zahteve ruskega generalnega državnega tožilca z dne 12. septembra 2012, da se glasuje o predčasni razrešitvi poslanca Pravične Rusije v dumi Genadija Gudkova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve ruskega generalnega državnega tožilca z dne 12. septembra 2012, da se glasuje o predčasni razrešitvi poslanca Pravične Rusije v dumi Genadija Gudkova,

| — | ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 110(2)in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker se je Ruska federacija kot polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi zavezala k spoštovanju načel demokracije, pravne države in človekovih pravic; ker zaradi večkratnih resnih kršitev pravne države in sprejemanja strogih zakonov v zadnjih mesecih narašča zaskrbljenost glede izpolnjevanja mednarodnih in notranjih obveznosti Rusije; |
| --- | --- |

A.

ker se je Ruska federacija kot polnopravna članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi zavezala k spoštovanju načel demokracije, pravne države in človekovih pravic; ker zaradi večkratnih resnih kršitev pravne države in sprejemanja strogih zakonov v zadnjih mesecih narašča zaskrbljenost glede izpolnjevanja mednarodnih in notranjih obveznosti Rusije;

| B. | ker si Evropska unija še vedno prizadeva za nadaljnje poglabljanje in razvoj odnosov med EU in Rusijo, kar je razvidno iz zavezanosti Unije resnemu sodelovanju v pogajanjih o novem okvirnem sporazumu za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Rusijo, in ker sta Evropska unija in Rusija vzpostavili poglobljene in obsežne odnose, zlasti na področju energetike, gospodarstva in poslovanja, in ker sta postali v svetovnem gospodarstvu vzajemno odvisni; |
| --- | --- |

B.

ker si Evropska unija še vedno prizadeva za nadaljnje poglabljanje in razvoj odnosov med EU in Rusijo, kar je razvidno iz zavezanosti Unije resnemu sodelovanju v pogajanjih o novem okvirnem sporazumu za nadaljnji razvoj odnosov med EU in Rusijo, in ker sta Evropska unija in Rusija vzpostavili poglobljene in obsežne odnose, zlasti na področju energetike, gospodarstva in poslovanja, in ker sta postali v svetovnem gospodarstvu vzajemno odvisni;

| C. | ker se je stanje na področju človekovih pravic v Rusiji v zadnjih nekaj mesecih močno poslabšalo in so ruske oblasti nedavno sprejele vrsto zakonov, ki vsebujejo nejasne določbe in bi se lahko uporabili za nadaljnje omejevanje delovanja opozicije in civilne družbe ter za oviranje svobode izražanja in zbiranja; ker bi bilo treba te vidike obravnavati pravočasno in prednostno, zlasti na dvostranskih srečanjih in pogajanjih med EU in Rusijo; |
| --- | --- |

C.

ker se je stanje na področju človekovih pravic v Rusiji v zadnjih nekaj mesecih močno poslabšalo in so ruske oblasti nedavno sprejele vrsto zakonov, ki vsebujejo nejasne določbe in bi se lahko uporabili za nadaljnje omejevanje delovanja opozicije in civilne družbe ter za oviranje svobode izražanja in zbiranja; ker bi bilo treba te vidike obravnavati pravočasno in prednostno, zlasti na dvostranskih srečanjih in pogajanjih med EU in Rusijo;

| D. | ker smrti Ane Politkovske, Natalije Estemirove, Anastazije Barburove, Stanislava Markelova in Sergeja Magnickega še vedno niso pojasnjene; |
| --- | --- |

D.

ker smrti Ane Politkovske, Natalije Estemirove, Anastazije Barburove, Stanislava Markelova in Sergeja Magnickega še vedno niso pojasnjene;

| E. | ker sta bila Mihail Hodorkovski in njegov poslovni partner Platon Lebedjev 30. decembra 2010 obsojena goljufije na moskovskem hamovniškem okrožnem sodišču; ker so bili tožba, sojenje in sodba mednarodno predstavljeni kot politično motivirani; |
| --- | --- |

E.

ker sta bila Mihail Hodorkovski in njegov poslovni partner Platon Lebedjev 30. decembra 2010 obsojena goljufije na moskovskem hamovniškem okrožnem sodišču; ker so bili tožba, sojenje in sodba mednarodno predstavljeni kot politično motivirani;

| F. | ker je primer Sergeja Magnickega zgolj eden od številnih primerov zlorabe moči ruskih organov pregona, ki hudo kršijo pravno državo in še vedno puščajo krivce za njegovo smrt nekaznovane; ker obstajajo številne druge sodne zadeve, v katerih se politično konstruirani razlogi uporabljajo za odstranjevanje političnih nasprotnikov in kot grožnja civilni družbi; |
| --- | --- |

F.

ker je primer Sergeja Magnickega zgolj eden od številnih primerov zlorabe moči ruskih organov pregona, ki hudo kršijo pravno državo in še vedno puščajo krivce za njegovo smrt nekaznovane; ker obstajajo številne druge sodne zadeve, v katerih se politično konstruirani razlogi uporabljajo za odstranjevanje političnih nasprotnikov in kot grožnja civilni družbi;

| G. | ker je obsodba članic ruske pankovske skupine Pussy Riot na dve leti zapora zaradi protestnega nastopa proti predsedniku Vladimirju Putinu v moskovski ortodoksni katedrali nesorazmerna; |
| --- | --- |

G.

ker je obsodba članic ruske pankovske skupine Pussy Riot na dve leti zapora zaradi protestnega nastopa proti predsedniku Vladimirju Putinu v moskovski ortodoksni katedrali nesorazmerna;

| H. | ker naj bi duma 12. septembra 2012 glasovala o prenehanju mandata Genadija Gudkova zaradi opravljanja poslovnih dejavnosti med mandatom brez upoštevanja potrebnih demokratičnih postopkov; ker bi bilo treba zaradi spoštovanja pravne države parlamentarna pravila uporabljati enako in nepristransko za vse poslance dume; ker so podobne obtožbe podane tudi proti drugim članom stranke Pravična Rusija, kot sta Dimitrij Gudkov in Ilja Ponomarjev; |
| --- | --- |

H.

ker naj bi duma 12. septembra 2012 glasovala o prenehanju mandata Genadija Gudkova zaradi opravljanja poslovnih dejavnosti med mandatom brez upoštevanja potrebnih demokratičnih postopkov; ker bi bilo treba zaradi spoštovanja pravne države parlamentarna pravila uporabljati enako in nepristransko za vse poslance dume; ker so podobne obtožbe podane tudi proti drugim članom stranke Pravična Rusija, kot sta Dimitrij Gudkov in Ilja Ponomarjev;

| I. | ker bi se nova zakonodaja o nevladnih organizacijah in zakonodaja o svobodi zbiranja lahko uporabljala za zatiranje civilne družbe, zadušitev nasprotnih političnih stališč in nadlegovanje nevladnih organizacij, demokratične opozicije in medijev; ker je ruski parlament julija 2012 sprejel zakon, s katerim je ruskim nekomercialnim organizacijam, ki se ukvarjajo s političnimi dejavnostmi in so financirane iz tujine, podelil status tujega agenta; |
| --- | --- |

I.

ker bi se nova zakonodaja o nevladnih organizacijah in zakonodaja o svobodi zbiranja lahko uporabljala za zatiranje civilne družbe, zadušitev nasprotnih političnih stališč in nadlegovanje nevladnih organizacij, demokratične opozicije in medijev; ker je ruski parlament julija 2012 sprejel zakon, s katerim je ruskim nekomercialnim organizacijam, ki se ukvarjajo s političnimi dejavnostmi in so financirane iz tujine, podelil status tujega agenta;

| J. | ker v nasprotju z izjavami in obljubami predsednika Putina in predsednika vlade Medvedjeva narašča pritisk na politične svoboščine ruskih državljanov; ker je predsednik Putin razglasil, da je nujno treba premagati močno razširjeno korupcijo v Rusiji, ter se javno zavezal, da bo okrepil načela pravne države v Rusiji, obenem pa izrazil pomisleke v zvezi z neodvisnostjo ruskega sodnega in pravnega sistema; |
| --- | --- |

J.

ker v nasprotju z izjavami in obljubami predsednika Putina in predsednika vlade Medvedjeva narašča pritisk na politične svoboščine ruskih državljanov; ker je predsednik Putin razglasil, da je nujno treba premagati močno razširjeno korupcijo v Rusiji, ter se javno zavezal, da bo okrepil načela pravne države v Rusiji, obenem pa izrazil pomisleke v zvezi z neodvisnostjo ruskega sodnega in pravnega sistema;

| 1. | ugotavlja, da so smiselni in konstruktivni odnosi med EU in Rusijo odvisni od prizadevanj za krepitev demokracije, pravne države in spoštovanja temeljnih pravic; poudarja, da sta srednje- in dolgoročna politična ter gospodarska stabilnost in razvoj v Rusiji odvisna od trdnosti pravne države in možnosti dejanske demokratične izbire; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so smiselni in konstruktivni odnosi med EU in Rusijo odvisni od prizadevanj za krepitev demokracije, pravne države in spoštovanja temeljnih pravic; poudarja, da sta srednje- in dolgoročna politična ter gospodarska stabilnost in razvoj v Rusiji odvisna od trdnosti pravne države in možnosti dejanske demokratične izbire;

| 2. | meni, da bi morala Rusija kot članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi izpolnjevati obveznosti, ki jih je podpisala; opozarja, da nedavni dogodki vodijo k oddaljevanju od reform, potrebnih za izboljšanje demokratičnih standardov, pravne države in neodvisnosti sodstva v Rusiji; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi morala Rusija kot članica Sveta Evrope in Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi izpolnjevati obveznosti, ki jih je podpisala; opozarja, da nedavni dogodki vodijo k oddaljevanju od reform, potrebnih za izboljšanje demokratičnih standardov, pravne države in neodvisnosti sodstva v Rusiji;

| 3. | pozdravlja odločitev vrhovnega sodišča z dne 25. julija 2012, da bo pregledalo zadevi Hodorkovskega in Lebedjeva v skladu s priporočili predsedniškega sveta za človekove pravice iz decembra 2011; je seznanjen s skrajšanjem zaporne kazni za Lebedjeva za tri leta; poziva k nadaljevanju celovitega pregleda teh zadev na podlagi mednarodnih zavez Rusije o poštenih in preglednih sojenjih ter naj se v celoti upoštevajo in izvajajo ugotovitve ter priporočila predsedniškega sveta za človekove pravice, povezana z zadevo Hodorkovskega; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja odločitev vrhovnega sodišča z dne 25. julija 2012, da bo pregledalo zadevi Hodorkovskega in Lebedjeva v skladu s priporočili predsedniškega sveta za človekove pravice iz decembra 2011; je seznanjen s skrajšanjem zaporne kazni za Lebedjeva za tri leta; poziva k nadaljevanju celovitega pregleda teh zadev na podlagi mednarodnih zavez Rusije o poštenih in preglednih sojenjih ter naj se v celoti upoštevajo in izvajajo ugotovitve ter priporočila predsedniškega sveta za človekove pravice, povezana z zadevo Hodorkovskega;

| 4. | poziva ruske oblasti, naj v primeru umora Ane Politkovske in Natalije Estemirove privedejo storilce pred sodišče in izvedejo verodostojno in neodvisno preiskavo primera Magnickega ter končajo vsesplošno nekaznovanost in izkoreninijo vseprisotno korupcijo v državi; |
| --- | --- |

4.

poziva ruske oblasti, naj v primeru umora Ane Politkovske in Natalije Estemirove privedejo storilce pred sodišče in izvedejo verodostojno in neodvisno preiskavo primera Magnickega ter končajo vsesplošno nekaznovanost in izkoreninijo vseprisotno korupcijo v državi;

| 5. | je zelo zaskrbljen zaradi drugih politično motiviranih sojenj, zlasti zaradi kazenskega pregona znanstvenikov, ki so zaradi sodelovanja s tujimi znanstvenimi institucijami obtoženi vohunstva, ter zaradi kazenske obsodbe opozicijske aktivistke Tajsije Osipove na osem let zaporne kazni v kazenski koloniji na sojenju, ki je bilo označeno za politično motivirano, pri čemer so bili uporabljeni dvomljivi in verjetno ponarejeni dokazi ter niso bili upoštevani standardi poštenega sojenja, zaradi pripora in politično motivirani kazenski obtožbi zoper več kot ducat udeležencev protestnih demonstracij v Moskvi 6. maja 2012, ki so bili po krivem obtoženi sodelovanja v domnevnih množičnih izgredih, ter zaradi kazenske preiskave, ki poteka zoper opozicijske aktiviste, kot so Aleksej Navalni, Boris Njemcov in Sergej Udalcov; |
| --- | --- |

5.

je zelo zaskrbljen zaradi drugih politično motiviranih sojenj, zlasti zaradi kazenskega pregona znanstvenikov, ki so zaradi sodelovanja s tujimi znanstvenimi institucijami obtoženi vohunstva, ter zaradi kazenske obsodbe opozicijske aktivistke Tajsije Osipove na osem let zaporne kazni v kazenski koloniji na sojenju, ki je bilo označeno za politično motivirano, pri čemer so bili uporabljeni dvomljivi in verjetno ponarejeni dokazi ter niso bili upoštevani standardi poštenega sojenja, zaradi pripora in politično motivirani kazenski obtožbi zoper več kot ducat udeležencev protestnih demonstracij v Moskvi 6. maja 2012, ki so bili po krivem obtoženi sodelovanja v domnevnih množičnih izgredih, ter zaradi kazenske preiskave, ki poteka zoper opozicijske aktiviste, kot so Aleksej Navalni, Boris Njemcov in Sergej Udalcov;

| 6. | je zelo razočaran zaradi obsodbe in pretirane kazni, ki jo je izreklo hamovniško okrožno sodišče v Rusiji v primeru Nadežde Tolokonikove, Marije Aljohine in Jekaterine Samucevič, članic pankovske skupine Pussy Riot; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je to samo še eden od primerov nedavnega politično motiviranega ustrahovanja in pregona opozicijskih aktivistov v Ruski federaciji, ki v Evropski uniji vzbuja vedno večjo skrb; ponovno izraža svoje prepričanje, da bodo obsodbo še enkrat pregledali in jo razveljavili v skladu z ruskimi mednarodnimi obveznostmi; |
| --- | --- |

6.

je zelo razočaran zaradi obsodbe in pretirane kazni, ki jo je izreklo hamovniško okrožno sodišče v Rusiji v primeru Nadežde Tolokonikove, Marije Aljohine in Jekaterine Samucevič, članic pankovske skupine Pussy Riot; z zaskrbljenostjo ugotavlja, da je to samo še eden od primerov nedavnega politično motiviranega ustrahovanja in pregona opozicijskih aktivistov v Ruski federaciji, ki v Evropski uniji vzbuja vedno večjo skrb; ponovno izraža svoje prepričanje, da bodo obsodbo še enkrat pregledali in jo razveljavili v skladu z ruskimi mednarodnimi obveznostmi;

| 7. | je seznanjen z zahtevo generalnega državnega tožilca, v kateri poziva h glasovanju o predčasnem odvzemu pooblastil članu dume Genadiju Gudkovu zaradi opravljanja poslovnih dejavnosti med njegovim parlamentarnim mandatom, kar je v nasprotju s členom 289 ruskega kazenskega zakonika; poudarja, da začetek parlamentarnega političnega postopka, s katerim naj bi Genadiju Gudkovu, članu opozicijske stranke Pravična Rusija, odvzeli poslanski mandat, na splošno velja za zastraševanje, usmerjeno na legitimno politično delovanje opozicijske stranke, ki je podprla zahteve protestnega gibanja; poziva Rusijo, naj ne uporablja zakonov samovoljno za pritisk na člane opozicije; |
| --- | --- |

7.

je seznanjen z zahtevo generalnega državnega tožilca, v kateri poziva h glasovanju o predčasnem odvzemu pooblastil članu dume Genadiju Gudkovu zaradi opravljanja poslovnih dejavnosti med njegovim parlamentarnim mandatom, kar je v nasprotju s členom 289 ruskega kazenskega zakonika; poudarja, da začetek parlamentarnega političnega postopka, s katerim naj bi Genadiju Gudkovu, članu opozicijske stranke Pravična Rusija, odvzeli poslanski mandat, na splošno velja za zastraševanje, usmerjeno na legitimno politično delovanje opozicijske stranke, ki je podprla zahteve protestnega gibanja; poziva Rusijo, naj ne uporablja zakonov samovoljno za pritisk na člane opozicije;

| 8. | vendar izraža zaskrbljenost zaradi poslabšanja razmer za razvoj civilne družbe v Rusiji, zlasti kar zadeva nedavno sprejetje vrste zakonov o protestih, nevladnih organizacijah in internetu, ki vsebujejo dvoumne določbe in bi lahko vodili v samovoljno izvrševanje; opozarja ruske oblasti, da mora sodobna in uspešna družba priznati in varovati pravice posameznikov in kolektivne pravice vseh svojih državljanov; v zvezi s tem poziva pristojne ruske organe, naj spremenijo nove zakone o nevladnih organizacijah, tako da bodo organizacije državljanov, ki prejemajo finančno podporo iz uglednih tujih skladov, obvarovali pred političnim pregonom; |
| --- | --- |

8.

vendar izraža zaskrbljenost zaradi poslabšanja razmer za razvoj civilne družbe v Rusiji, zlasti kar zadeva nedavno sprejetje vrste zakonov o protestih, nevladnih organizacijah in internetu, ki vsebujejo dvoumne določbe in bi lahko vodili v samovoljno izvrševanje; opozarja ruske oblasti, da mora sodobna in uspešna družba priznati in varovati pravice posameznikov in kolektivne pravice vseh svojih državljanov; v zvezi s tem poziva pristojne ruske organe, naj spremenijo nove zakone o nevladnih organizacijah, tako da bodo organizacije državljanov, ki prejemajo finančno podporo iz uglednih tujih skladov, obvarovali pred političnim pregonom;

| 9. | izraža zaskrbljenost tudi zaradi zakona o ekstremizmu spričo široke diskrecijske pravice pri razlagi temeljnih pojmov „ekstremističnih dejanj“ in „ekstremističnih organizacij“, kar bi lahko po mnenju Beneške komisije Sveta Evrope vodilo v samovoljnost in omejevanje svobode združevanja, izražanja in prepričanja; poziva ruske oblasti, naj se na te pomisleke odzovejo s spremembo zakona; |
| --- | --- |

9.

izraža zaskrbljenost tudi zaradi zakona o ekstremizmu spričo široke diskrecijske pravice pri razlagi temeljnih pojmov „ekstremističnih dejanj“ in „ekstremističnih organizacij“, kar bi lahko po mnenju Beneške komisije Sveta Evrope vodilo v samovoljnost in omejevanje svobode združevanja, izražanja in prepričanja; poziva ruske oblasti, naj se na te pomisleke odzovejo s spremembo zakona;

| 10. | opozarja, da je nekdanji predsednik Medvedjev ustanovil delovno skupino za reformo volilnega sistema, izboljšanje spoštovanja pravne države in temeljnih pravic v Rusiji; opozarja, da je Evropski parlament pozval ruske oblasti, naj si prizadevajo za te reforme, ter stalno ponuja podporo EU, med drugim v okviru partnerstva za modernizacijo; |
| --- | --- |

10.

opozarja, da je nekdanji predsednik Medvedjev ustanovil delovno skupino za reformo volilnega sistema, izboljšanje spoštovanja pravne države in temeljnih pravic v Rusiji; opozarja, da je Evropski parlament pozval ruske oblasti, naj si prizadevajo za te reforme, ter stalno ponuja podporo EU, med drugim v okviru partnerstva za modernizacijo;

| 11. | obsoja nedavno sprejeto zakonodajo o kriminalizaciji javnih informacij o spolni usmerjenosti in spolni identiteti v različnih ruskih regijah in na zvezni ravni; opozarja ruske oblasti, da so dolžne spoštovati svobodo izražanja in pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev; |
| --- | --- |

11.

obsoja nedavno sprejeto zakonodajo o kriminalizaciji javnih informacij o spolni usmerjenosti in spolni identiteti v različnih ruskih regijah in na zvezni ravni; opozarja ruske oblasti, da so dolžne spoštovati svobodo izražanja in pravice lezbijk, gejev, biseksualcev in transseksualcev;

| 12. | poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije k dosledni in trdni podpori aktivistom civilne družbe in predstavnikom novega temeljnega družbenega gibanja; poziva EU, naj izvaja stalen pritisk na ruske oblasti, da bodo te izpolnjevale standarde Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi glede človekovih pravic, demokracije, načel pravne države in neodvisnosti sodstva; |
| --- | --- |

12.

poziva visoko predstavnico/podpredsednico Komisije k dosledni in trdni podpori aktivistom civilne družbe in predstavnikom novega temeljnega družbenega gibanja; poziva EU, naj izvaja stalen pritisk na ruske oblasti, da bodo te izpolnjevale standarde Organizacije za varnost in sodelovanje v Evropi glede človekovih pravic, demokracije, načel pravne države in neodvisnosti sodstva;

| 13. | poudarja pomen neprekinjene izmenjave stališč o človekovih pravicah z Rusijo v okviru posvetovanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo, kar bo utrdilo našo interoperabilnost na vseh področjih sodelovanja, ter zahteva, da se izboljša format teh srečanj, da bi postala bolj učinkovita, s posebnim poudarkom na skupnih ukrepih proti rasizmu in ksenofobiji, ter da se ta proces dejansko odpre za prispevke Evropskega parlamenta, ruske dume in nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic, in pričakuje, da bo dialog potekal izmenično v Rusiji in v eni od držav članic EU; |
| --- | --- |

13.

poudarja pomen neprekinjene izmenjave stališč o človekovih pravicah z Rusijo v okviru posvetovanj o človekovih pravicah med EU in Rusijo, kar bo utrdilo našo interoperabilnost na vseh področjih sodelovanja, ter zahteva, da se izboljša format teh srečanj, da bi postala bolj učinkovita, s posebnim poudarkom na skupnih ukrepih proti rasizmu in ksenofobiji, ter da se ta proces dejansko odpre za prispevke Evropskega parlamenta, ruske dume in nevladnih organizacij, ki delujejo na področju človekovih pravic, in pričakuje, da bo dialog potekal izmenično v Rusiji in v eni od držav članic EU;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, vladi in parlamentu Ruske federacije, Svetu Evrope in Organizaciji za varnost in sodelovanje v Evropi.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0088.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0054.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0575.

(4)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0335.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/138 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/138

---

Četrtek, 13. september 2012Predlogi za Evropsko bančno unijo (EBU)

P7_TA(2012)0353

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012: Bančni uniji naproti (2012/2729(RSP))

2013/C 353 E/18

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju poročila predsednika Evropskega sveta z dne 26. junija 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila predsednika Evropskega sveta z dne 26. junija 2012 z naslovom „Na poti k pravi ekonomski in monetarni uniji“,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta z dne 28. in 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju izjave z vrha držav euroobmočja z dne 29. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave z vrha držav euroobmočja z dne 29. junija 2012,

| — | ob upoštevanju sporočila komisije z dne 20. oktobra 2009 z naslovom „Okvir EU za čezmejno obvladovanje krize v bančnem sektorju“ (COM(2009)0561), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila komisije z dne 20. oktobra 2009 z naslovom „Okvir EU za čezmejno obvladovanje krize v bančnem sektorju“ (COM(2009)0561),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2010 s priporočili Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 7. julija 2010 s priporočili Komisiji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju (1),

| — | ob upoštevanju izjave voditeljev skupine G20 z vrha v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009 o čezmejnih rešitvah in sistemsko pomembnih finančnih institucijah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave voditeljev skupine G20 z vrha v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009 o čezmejnih rešitvah in sistemsko pomembnih finančnih institucijah,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih izvedli (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 6. julija 2011 o finančni, gospodarski in socialni krizi: priporočila za ukrepe in pobude, ki naj bi jih izvedli (2),

| — | ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010, ki ga je predstavila Komisija 6. junija 2012 (COM(2012)0280), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga direktive Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi okvira za sanacijo ter reševanje kreditnih institucij in investicijskih podjetij ter o spremembi direktiv Sveta 77/91/EGS in 82/891/EGS, direktiv 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES in 2011/35/EU ter Uredbe (EU) št. 1093/2010, ki ga je predstavila Komisija 6. junija 2012 (COM(2012)0280),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/24/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. aprila 2001 o reorganizaciji in prenehanju kreditnih institucij (3),

| — | ob upoštevanju priporočila 13 iz poročila, ki ga je dne 25. februarja 2009 predsedniku Komisije Barrosu predložila skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU pod vodstvom Jacquesa de Larosièra in ki navaja, da „skupina poziva k oblikovanju skladnega in delujočega regulativnega okvira za krizno upravljanje v EU“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila 13 iz poročila, ki ga je dne 25. februarja 2009 predsedniku Komisije Barrosu predložila skupina na visoki ravni za finančni nadzor v EU pod vodstvom Jacquesa de Larosièra in ki navaja, da „skupina poziva k oblikovanju skladnega in delujočega regulativnega okvira za krizno upravljanje v EU“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije s priporočili Komisiji z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (4), in zlasti priporočila 6, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije s priporočili Komisiji z dne 20. oktobra 2010 o izboljšanju gospodarskega upravljanja in okvira stabilnosti Unije, zlasti v euroobmočju (4), in zlasti priporočila 6,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1092/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o makrobonitetnem nadzoru nad finančnim sistemom Evropske unije in ustanovitvi Evropskega odbora za sistemska tveganja (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU) št. 1096/2010 z dne 17. novembra 2010 o dodelitvi posebnih nalog Evropski centralni banki v zvezi z delovanjem Evropskega odbora za sistemska tveganja (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (7),

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (A7-0166/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa (A7-0166/2010),

| — | ob upoštevanju pisem Odbora za ekonomske in monetarne zadeve Komisiji in evropskim nadzornim organom o neodvisnosti teh organov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisem Odbora za ekonomske in monetarne zadeve Komisiji in evropskim nadzornim organom o neodvisnosti teh organov,

| — | ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 1. junija 2008 o sodelovanju med finančnimi nadzornimi organi, centralnimi bankami in finančnimi ministrstvi Evropske unije o čezmejni finančni stabilnosti (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju memoranduma o soglasju z dne 1. junija 2008 o sodelovanju med finančnimi nadzornimi organi, centralnimi bankami in finančnimi ministrstvi Evropske unije o čezmejni finančni stabilnosti (8),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. julija 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011)0452), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. julija 2011 za uredbo Evropskega parlamenta in Sveta o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja (COM(2011)0452),

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. julija 2011 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 20. julija 2011 za direktivo Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do dejavnosti kreditnih institucij in bonitetnem nadzoru kreditnih institucij in investicijskih družb ter spremembi Direktive 2002/87/ES Evropskega parlamenta in Sveta o dopolnilnem nadzoru kreditnih institucij, zavarovalnic in investicijskih družb v finančnem konglomeratu (COM(2011)0453),

| — | ob upoštevanju Druge direktive Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (9), Tretje direktive Sveta 78/855/EGS z dne 9. oktobra 1978 o združitvi delniških družb (10) in Šeste direktive Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Druge direktive Sveta 77/91/EGS z dne 13. decembra 1976 o uskladitvi zaščitnih ukrepov za varovanje interesov družbenikov in tretjih oseb, ki jih države članice zahtevajo od gospodarskih družb glede ustanavljanja delniških družb ter ohranjanja in spreminjanja njihovega kapitala, zato da se oblikujejo zaščitni ukrepi z enakim učinkom v vsej Skupnosti (9), Tretje direktive Sveta 78/855/EGS z dne 9. oktobra 1978 o združitvi delniških družb (10) in Šeste direktive Sveta 82/891/EGS z dne 17. decembra 1982 o delitvi delniških družb (11),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 16. februarja 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o sistemih zajamčenih vlog (prenovitev) (12),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 5. julija 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 97/9/ES Evropskega parlamenta in Sveta o odškodninskih shemah za vlagatelje (13),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 31. avgusta 2011 za Odbor za proračun o stališču Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2012, kot ga je spremenil Svet – vsi oddelki (2011/2020(BUD)), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za ekonomske in monetarne zadeve z dne 31. avgusta 2011 za Odbor za proračun o stališču Parlamenta o predlogu proračuna za leto 2012, kot ga je spremenil Svet – vsi oddelki (2011/2020(BUD)),

| — | ob upoštevanju ustnega vprašanja za Komisijo o predlogu za Evropsko bančno unijo (O-000151/2012 – B7-0360/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustnega vprašanja za Komisijo o predlogu za Evropsko bančno unijo (O-000151/2012 – B7-0360/2012),

| — | ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115(5) in člena 110(2) Poslovnika,

| A. | ker so voditelji G20 v izjavi z vrha v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009 pozvali k sklenitvi dogovora o obravnavanju čezmejnih rešitev sistemsko pomembnih finančnih institucijah do konca leta 2010; |
| --- | --- |

A.

ker so voditelji G20 v izjavi z vrha v Pittsburghu 24. in 25. septembra 2009 pozvali k sklenitvi dogovora o obravnavanju čezmejnih rešitev sistemsko pomembnih finančnih institucijah do konca leta 2010;

| B. | ker je bistveno mobilizirati vsa prizadevanja za stabilizacijo evropskega finančnega trga in prekinitev povezave med bankami in državami, da bi lahko dosegli premik k pravi ekonomski in monetarni uniji; |
| --- | --- |

B.

ker je bistveno mobilizirati vsa prizadevanja za stabilizacijo evropskega finančnega trga in prekinitev povezave med bankami in državami, da bi lahko dosegli premik k pravi ekonomski in monetarni uniji;

| C. | ker je Parlament že julija 2010 v svoji resoluciji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju in v svojem poročilu o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa navedel rešitve za vprašanja čezmejnega kriznega upravljanja, in sicer integrirani nadzorni mehanizem, reforma mehanizma sistema zajamčenih vlog in vzpostavitev evropskega sklada za stabilnost; |
| --- | --- |

C.

ker je Parlament že julija 2010 v svoji resoluciji o čezmejnem kriznem upravljanju v bančnem sektorju in v svojem poročilu o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Evropskega bančnega organa navedel rešitve za vprašanja čezmejnega kriznega upravljanja, in sicer integrirani nadzorni mehanizem, reforma mehanizma sistema zajamčenih vlog in vzpostavitev evropskega sklada za stabilnost;

| D. | ker bi lahko imel evropski mehanizem za stabilnost za banke v euroobmočju po postopku rednega odločanja možnost neposredne dokapitalizacije bank; |
| --- | --- |

D.

ker bi lahko imel evropski mehanizem za stabilnost za banke v euroobmočju po postopku rednega odločanja možnost neposredne dokapitalizacije bank;

| E. | ker sta Evropski svet in Svet končno sprejela enake zaključke kot Parlament v zvezi s potrebo po bolj integriranem nadzornem sistemu in zdaj pozivata k vzpostavitvi bančne unije z oblikovanjem enotnega nadzornega mehanizma v povezavi s sistemi zajamčenih vlog in sistemom reševanja; |
| --- | --- |

E.

ker sta Evropski svet in Svet končno sprejela enake zaključke kot Parlament v zvezi s potrebo po bolj integriranem nadzornem sistemu in zdaj pozivata k vzpostavitvi bančne unije z oblikovanjem enotnega nadzornega mehanizma v povezavi s sistemi zajamčenih vlog in sistemom reševanja;

| F. | ker je popolno parlamentarno sodelovanje bistveno za demokratično legitimnost procesa, s katerim se bo vzpostavila ta bančna unija, kot je navedeno v četrtem gradniku, opredeljenem v zgoraj navedenem poročilu Hermana Van Rompuya o krepitvi demokratične legitimnosti in odgovornosti; |
| --- | --- |

F.

ker je popolno parlamentarno sodelovanje bistveno za demokratično legitimnost procesa, s katerim se bo vzpostavila ta bančna unija, kot je navedeno v četrtem gradniku, opredeljenem v zgoraj navedenem poročilu Hermana Van Rompuya o krepitvi demokratične legitimnosti in odgovornosti;

| G. | ker je bil Parlament s postopkom soodločanja v celoti sodeloval pri vzpostavitvi Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS), vključno z vzpostavitvijo Evropskega bančnega organa; |
| --- | --- |

G.

ker je bil Parlament s postopkom soodločanja v celoti sodeloval pri vzpostavitvi Evropskega sistema finančnega nadzora (ESFS), vključno z vzpostavitvijo Evropskega bančnega organa;

| H. | ker je Evropski svet v očitnem nasprotju s temi načeli, pa tudi s pravico Komisije do pobude, slednjo pozval, naj pripravi predlog enotnega nadzornega mehanizma, katerega edina pravna podlaga bo člen 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in s tem Parlamentu odvzel zakonodajno pooblastilo pri zadevah enotnega trga, ki se sicer obravnavajo v postopku soodločanja; |
| --- | --- |

H.

ker je Evropski svet v očitnem nasprotju s temi načeli, pa tudi s pravico Komisije do pobude, slednjo pozval, naj pripravi predlog enotnega nadzornega mehanizma, katerega edina pravna podlaga bo člen 127(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije, in s tem Parlamentu odvzel zakonodajno pooblastilo pri zadevah enotnega trga, ki se sicer obravnavajo v postopku soodločanja;

| I. | ker bi vključitev zgolj držav članic v postopek, kar procesa ne bi naredilo hitrejšega in učinkovitejšega, javnosti dala negativen znak v času, ko se splošno priznava potreba po večji preglednosti in demokratični podpori; |
| --- | --- |

I.

ker bi vključitev zgolj držav članic v postopek, kar procesa ne bi naredilo hitrejšega in učinkovitejšega, javnosti dala negativen znak v času, ko se splošno priznava potreba po večji preglednosti in demokratični podpori;

| 1. | ponavlja, da mora metoda Skupnosti vedno prevladati v času krize, saj je to edini način za zagotovitev, da bo lahko Unija iz krize prišla močnejša; |
| --- | --- |

1.

ponavlja, da mora metoda Skupnosti vedno prevladati v času krize, saj je to edini način za zagotovitev, da bo lahko Unija iz krize prišla močnejša;

| 2. | poziva politične voditelje, naj spodbujajo demokratično legitimnost v vseh zadevah Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva politične voditelje, naj spodbujajo demokratično legitimnost v vseh zadevah Evropske unije;

| 3. | poudarja potrebo po povečanju demokratične legitimnosti v zvezi s predlagano bančno unijo in enotnim nadzornim mehanizmom z vključitvijo Parlamenta kot sozakonodajalca; |
| --- | --- |

3.

poudarja potrebo po povečanju demokratične legitimnosti v zvezi s predlagano bančno unijo in enotnim nadzornim mehanizmom z vključitvijo Parlamenta kot sozakonodajalca;

| 4. | poudarja potrebo po primernem upoštevanju morebitnih vzajemnih učinkov prelivanja bančne unije v euroobmočju na države, ki niso članice euroobmočja; |
| --- | --- |

4.

poudarja potrebo po primernem upoštevanju morebitnih vzajemnih učinkov prelivanja bančne unije v euroobmočju na države, ki niso članice euroobmočja;

| 5. | poudarja, da bo predloge o bančni uniji obravnaval kot sveženj, če bodo spreminjali zakonodajo, sprejeto s postopkom soodločanja; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da bo predloge o bančni uniji obravnaval kot sveženj, če bodo spreminjali zakonodajo, sprejeto s postopkom soodločanja;

| 6. | poudarja, da mora vsako večjo spremembo pri nadzoru, vključno s prenosom na druge institucije, spremljati enakovredno povečanje preglednosti in odgovornosti teh institucij nasproti Parlamentu, ki mora imeti polne pravice postavljanja vprašanj in polno pooblastilo v povezavi z imenovanjem in proračunskimi postopki; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da mora vsako večjo spremembo pri nadzoru, vključno s prenosom na druge institucije, spremljati enakovredno povečanje preglednosti in odgovornosti teh institucij nasproti Parlamentu, ki mora imeti polne pravice postavljanja vprašanj in polno pooblastilo v povezavi z imenovanjem in proračunskimi postopki;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter parlamentom in vladam držav članic. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji, Svetu, Evropskemu svetu ter parlamentom in vladam držav članic.

---

(1)  UL C 351 E, 2.12.2011, str. 61.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0331.

(3)  UL L 125, 5.5.2001, str. 15.

(4)  UL C 70 E, 8.3.2012, str. 41.

(5)  UL L 331, 15.12.2010, str. 1.

(6)  UL L 331, 15.12.2010, str. 162.

(7)  UL L 331, 15.12.2010, str. 12.

(8)  ECFIN/CEFCPE(2008)REP/53106 REV REV.

(9)  UL L 26, 31.1.1977, str. 1.

(10)  UL L 295, 20.10.1978, str. 36.

(11)  UL L 378, 31.12.1982, str. 47.

(12)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0049.

(13)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0313.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/141 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/141

---

Četrtek, 13. september 2012Južna Afrika: pokol stavkajočih rudarjev

P7_TA(2012)0354

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Južni Afriki: pokol stavkajočih rudarjev (2012/2783(RSP))

2013/C 353 E/19

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta o strateškem partnerstvu med Južno Afriko in EU, ki je doslej edino tovrstno partnerstvo med EU in neko afriško državo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupnega akcijskega načrta o strateškem partnerstvu med Južno Afriko in EU, ki je doslej edino tovrstno partnerstvo med EU in neko afriško državo,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES („Sporazum iz Cotonuja“), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o partnerstvu AKP–ES („Sporazum iz Cotonuja“),

| — | ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu in nadaljnjih ukrepov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije Mednarodne organizacije dela o temeljnih načelih in pravicah pri delu in nadaljnjih ukrepov,

| — | ob upoštevanju globalnega dogovora ZN in smernic OECD za multinacionalna podjetja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju globalnega dogovora ZN in smernic OECD za multinacionalna podjetja,

| — | ob upoštevanju okvira za trajnostni razvoj Mednarodnega sveta za rudarstvo in kovine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju okvira za trajnostni razvoj Mednarodnega sveta za rudarstvo in kovine,

| — | ob upoštevanju Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko unijo in Južno Afriko iz leta 1999, ki je bil leta 2009 dopolnjen z določbami o političnem in gospodarskem sodelovanju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporazuma o trgovini, razvoju in sodelovanju med Evropsko unijo in Južno Afriko iz leta 1999, ki je bil leta 2009 dopolnjen z določbami o političnem in gospodarskem sodelovanju,

| — | ob upoštevanju izjave za javnost predsednika Jacoba Zume z dne 17. avgusta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave za javnost predsednika Jacoba Zume z dne 17. avgusta 2012,

| — | ob upoštevanju pripomb visoke predstavnice Catherine Asthon z dne 23. in 24. avgusta 2012 po 11. letnem političnem dialogu med EU in Južno Afriko na ravni ministrov z zunanjo ministrico Maite Nkoana-Mashabane, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pripomb visoke predstavnice Catherine Asthon z dne 23. in 24. avgusta 2012 po 11. letnem političnem dialogu med EU in Južno Afriko na ravni ministrov z zunanjo ministrico Maite Nkoana-Mashabane,

| — | ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 30. maja 2012 o družbenih in okoljskih posledicah rudarjenja v državah AKP, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU z dne 30. maja 2012 o družbenih in okoljskih posledicah rudarjenja v državah AKP,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bilo 16. avgusta 2012 v spopadih med policijo in stavkajočimi rudarji pri rudniku platine Marikana Lonmin v Severozahodni pokrajini Južne Afrike ubitih 34 ljudi in najmanj 78 ranjenih; ker so bile pred tem večdnevne nasilne stavke, v katerih je bilo ubitih 10 ljudi, vključno z dvema varnostnika in dvema policistoma, |
| --- | --- |

A.

ker je bilo 16. avgusta 2012 v spopadih med policijo in stavkajočimi rudarji pri rudniku platine Marikana Lonmin v Severozahodni pokrajini Južne Afrike ubitih 34 ljudi in najmanj 78 ranjenih; ker so bile pred tem večdnevne nasilne stavke, v katerih je bilo ubitih 10 ljudi, vključno z dvema varnostnika in dvema policistoma,

| B. | ker je bilo med stavkami aretiranih 270 rudarjev, ki so jih obtožili smrti lastnih tovarišev v skladu s pravnim načelom „skupinske odgovornosti“ iz časa apartheida; |
| --- | --- |

B.

ker je bilo med stavkami aretiranih 270 rudarjev, ki so jih obtožili smrti lastnih tovarišev v skladu s pravnim načelom „skupinske odgovornosti“ iz časa apartheida;

| C. | ker je tožilstvo po protestih javnosti umaknilo obtožbe zaradi umora proti rudarjem, aretiranim 16. avgusta 2012, obtožbe zaradi javnega nasilja pa preložilo do zaključka preiskave; |
| --- | --- |

C.

ker je tožilstvo po protestih javnosti umaknilo obtožbe zaradi umora proti rudarjem, aretiranim 16. avgusta 2012, obtožbe zaradi javnega nasilja pa preložilo do zaključka preiskave;

| D. | ker je to streljanje najbolj krvav incident med policijo in protestniki po koncu apartheida leta 1994; |
| --- | --- |

D.

ker je to streljanje najbolj krvav incident med policijo in protestniki po koncu apartheida leta 1994;

| E. | ker je treba na incident gledati s širšega vidika velikih družbenoekonomskih neravnovesij v tej državi; ker je Južna Afrika od padca režima apartheida uspela zgradili demokratično državo, kljub temu pa je še vedno pred velikimi gospodarskimi in družbenimi izzivi in še vedno obstaja velika mera neenakosti in visoka stopnja revščine in brezposelnosti; |
| --- | --- |

E.

ker je treba na incident gledati s širšega vidika velikih družbenoekonomskih neravnovesij v tej državi; ker je Južna Afrika od padca režima apartheida uspela zgradili demokratično državo, kljub temu pa je še vedno pred velikimi gospodarskimi in družbenimi izzivi in še vedno obstaja velika mera neenakosti in visoka stopnja revščine in brezposelnosti;

| F. | ker je predsednik Zuma po teh krvavih dogodkih javno obžaloval tragični razvoj dogodkov; |
| --- | --- |

F.

ker je predsednik Zuma po teh krvavih dogodkih javno obžaloval tragični razvoj dogodkov;

| G. | ker je predsednik Zuma za preiskavo pobojev ustanovil sodno preiskovalno komisijo in je južnoafriški Neodvisni policijskih preiskovalni urad (IPID) prav tako sprožil preiskavo pobojev; ker je bil ustanovljen medresorski odbor za trajno rešitev problemov, ki so povzročili poboje; |
| --- | --- |

G.

ker je predsednik Zuma za preiskavo pobojev ustanovil sodno preiskovalno komisijo in je južnoafriški Neodvisni policijskih preiskovalni urad (IPID) prav tako sprožil preiskavo pobojev; ker je bil ustanovljen medresorski odbor za trajno rešitev problemov, ki so povzročili poboje;

| H. | ker je odsotnost reform na področju mehanizmov za delovne spore Južni Afriki povzročilo znatne stroške in odvrača tuje naložbe; |
| --- | --- |

H.

ker je odsotnost reform na področju mehanizmov za delovne spore Južni Afriki povzročilo znatne stroške in odvrača tuje naložbe;

| I. | ker so bili stavkajoči rudarji v plačnem sporu z lastnikom rudnika Lonmin, tretjim največjim rudarskim podjetjem na svetu za izkopavanja platine, ki kotira v Londonu; |
| --- | --- |

I.

ker so bili stavkajoči rudarji v plačnem sporu z lastnikom rudnika Lonmin, tretjim največjim rudarskim podjetjem na svetu za izkopavanja platine, ki kotira v Londonu;

| J. | ker je k sporu prispevalo močno politično in sindikalno rivalstvo, zlasti napetosti med Nacionalno zvezo rudarjev (NUM) in Zvezo sindikatov rudarjev in gradbenih delavcev (AMCU); |
| --- | --- |

J.

ker je k sporu prispevalo močno politično in sindikalno rivalstvo, zlasti napetosti med Nacionalno zvezo rudarjev (NUM) in Zvezo sindikatov rudarjev in gradbenih delavcev (AMCU);

| K. | ker je izgnani prejšnji predsednik Mladinske organizacije Afriškega nacionalnega kongresa (ANCYL), Julius Malema, podprl stavkajoče rudarje in AMCU; |
| --- | --- |

K.

ker je izgnani prejšnji predsednik Mladinske organizacije Afriškega nacionalnega kongresa (ANCYL), Julius Malema, podprl stavkajoče rudarje in AMCU;

| L. | ker minerale in rudarske proizvode iz Južne Afrike izvažajo, med drugim tudi v države Evropske unije; ker rudarstvo pestijo vse nižje povpraševanje in vse višji obratovalni stroški; |
| --- | --- |

L.

ker minerale in rudarske proizvode iz Južne Afrike izvažajo, med drugim tudi v države Evropske unije; ker rudarstvo pestijo vse nižje povpraševanje in vse višji obratovalni stroški;

| M. | ker nekateri delavci v rudniku platine Marakana Lonmin še vedno stavkajo za višje plače; |
| --- | --- |

M.

ker nekateri delavci v rudniku platine Marakana Lonmin še vedno stavkajo za višje plače;

| N. | ker je bila 5. septembra 2012 prisotna močna policijska enota, ko je več kot 3 000 rudarjev korakalo po cestah v bližini rudnika Marikana, kar je bil največji nenasilni protest po streljanju 16. avgusta 2012; |
| --- | --- |

N.

ker je bila 5. septembra 2012 prisotna močna policijska enota, ko je več kot 3 000 rudarjev korakalo po cestah v bližini rudnika Marikana, kar je bil največji nenasilni protest po streljanju 16. avgusta 2012;

| O. | ker se je akcija razširila na druge rudnike in so bili 5. septembra 2012 v spopadu pri rudniku Gold One Modder East ranjeni štirje ljudje, ko so varnostne sile z gumijastimi naboji streljale na stavkajoče rudarje; |
| --- | --- |

O.

ker se je akcija razširila na druge rudnike in so bili 5. septembra 2012 v spopadu pri rudniku Gold One Modder East ranjeni štirje ljudje, ko so varnostne sile z gumijastimi naboji streljale na stavkajoče rudarje;

| 1. | močno obsoja brutalni poboj stavkajočih rudarjev 16. avgusta 2012 in nasilje pred tem, ki je terjalo življenje desetih ljudi, med njimi dveh varnostnikov in dveh policistov; |
| --- | --- |

1.

močno obsoja brutalni poboj stavkajočih rudarjev 16. avgusta 2012 in nasilje pred tem, ki je terjalo življenje desetih ljudi, med njimi dveh varnostnikov in dveh policistov;

| 2. | izraža iskreno sočutje družinam vseh tistih, ki so od začetka krize v rudniku Marikana izgubili življenje; |
| --- | --- |

2.

izraža iskreno sočutje družinam vseh tistih, ki so od začetka krize v rudniku Marikana izgubili življenje;

| 3. | pozdravlja odločitev predsednika Zume, da ustanovi sodno preiskovalno komisijo, in pobudo južnoafriškega Neodvisnega policijskega preiskovalnega urada (IPID) za preiskavo pobojev; |
| --- | --- |

3.

pozdravlja odločitev predsednika Zume, da ustanovi sodno preiskovalno komisijo, in pobudo južnoafriškega Neodvisnega policijskega preiskovalnega urada (IPID) za preiskavo pobojev;

| 4. | poziva preiskovalno komisijo, naj zagotovi preglednost, naj deluje popolnoma neodvisno in nepristransko in zagotovi, da bodo njene preiskave dopolnile preiskave Neodvisnega policijskega preiskovalnega urada (IPID); |
| --- | --- |

4.

poziva preiskovalno komisijo, naj zagotovi preglednost, naj deluje popolnoma neodvisno in nepristransko in zagotovi, da bodo njene preiskave dopolnile preiskave Neodvisnega policijskega preiskovalnega urada (IPID);

| 5. | poziva vse udeležene strani, naj sodelujejo s preiskovalno komisijo pri ugotavljanju dejstev o tem, kaj se je zgodilo v Marikani; |
| --- | --- |

5.

poziva vse udeležene strani, naj sodelujejo s preiskovalno komisijo pri ugotavljanju dejstev o tem, kaj se je zgodilo v Marikani;

| 6. | poziva preiskovalno komisijo, naj razišče poglavitni vzrok prekomerne uporabe sile s strani policije in izraža globoko zaskrbljenost, ker državni organi uporabljajo pravno načelo „skupinske odgovornosti“ iz časa apartheida; |
| --- | --- |

6.

poziva preiskovalno komisijo, naj razišče poglavitni vzrok prekomerne uporabe sile s strani policije in izraža globoko zaskrbljenost, ker državni organi uporabljajo pravno načelo „skupinske odgovornosti“ iz časa apartheida;

| 7. | je zaskrbljen, ker uveljavljeni socialni partnerji v Južni Afriki zaradi nenehnih znakov korupcije na vseh ravneh izgubljajo legitimnost pri državljanih; |
| --- | --- |

7.

je zaskrbljen, ker uveljavljeni socialni partnerji v Južni Afriki zaradi nenehnih znakov korupcije na vseh ravneh izgubljajo legitimnost pri državljanih;

| 8. | poziva južnoafriške oblasti in družbo Lonmin, naj zagotovijo, da bodo imele žrtve in njihove družine dostop do sodnega varstva, da bodo prejele odškodnino in da bo zanje poskrbljeno; |
| --- | --- |

8.

poziva južnoafriške oblasti in družbo Lonmin, naj zagotovijo, da bodo imele žrtve in njihove družine dostop do sodnega varstva, da bodo prejele odškodnino in da bo zanje poskrbljeno;

| 9. | zahteva pravično obravnavo vseh aretiranih v skladu s pravnimi postopki, vključno z nepristransko in pregledno policijsko preiskavo; |
| --- | --- |

9.

zahteva pravično obravnavo vseh aretiranih v skladu s pravnimi postopki, vključno z nepristransko in pregledno policijsko preiskavo;

| 10. | obžaluje, da družba Lonmin delovnega spora ni obravnavala z ustrezno občutljivostjo in ni prevzela odgovornosti, pozdravlja pa napoved, da v nasprotju s svojo predhodno zahtevo delavcev ne bo odpustila, če se ne bodo vrnili na delo; |
| --- | --- |

10.

obžaluje, da družba Lonmin delovnega spora ni obravnavala z ustrezno občutljivostjo in ni prevzela odgovornosti, pozdravlja pa napoved, da v nasprotju s svojo predhodno zahtevo delavcev ne bo odpustila, če se ne bodo vrnili na delo;

| 11. | je globoko zaskrbljen zaradi grožnje stavkajočih rudarjev z nasiljem, zlasti glede obvestil o ustrahovanju rudarjev, ki so jim grozili s smrtjo, če bodo nadaljevali delo; poziva vse udeležene strani, naj zagotovijo, da bodo protesti ostali nenasilni; |
| --- | --- |

11.

je globoko zaskrbljen zaradi grožnje stavkajočih rudarjev z nasiljem, zlasti glede obvestil o ustrahovanju rudarjev, ki so jim grozili s smrtjo, če bodo nadaljevali delo; poziva vse udeležene strani, naj zagotovijo, da bodo protesti ostali nenasilni;

| 12. | je zaskrbljen, ker spopad pri rudniku Gold One Modder East kaže, da se lahko delavski nemiri razširijo na sektor zlata, kar bi lahko povzročilo širjenje nasilja; |
| --- | --- |

12.

je zaskrbljen, ker spopad pri rudniku Gold One Modder East kaže, da se lahko delavski nemiri razširijo na sektor zlata, kar bi lahko povzročilo širjenje nasilja;

| 13. | opozarja vse strani, da morajo spoštovati mednarodno pravo, vključno z načeli in prednostnimi nalogami Mednarodne organizacije dela, ter južnoafriško ustavo, ki zagotavlja pravico do združevanja, zbiranja in svobode izražanja; |
| --- | --- |

13.

opozarja vse strani, da morajo spoštovati mednarodno pravo, vključno z načeli in prednostnimi nalogami Mednarodne organizacije dela, ter južnoafriško ustavo, ki zagotavlja pravico do združevanja, zbiranja in svobode izražanja;

| 14. | poziva južnoafriške oblasti, sindikate in družbo Lonmin, naj še naprej naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi dosegli hitro, celovito in pošteno rešitev spora ter plačnega spora, da bi zagotovili mir in stabilnost na tem območju; |
| --- | --- |

14.

poziva južnoafriške oblasti, sindikate in družbo Lonmin, naj še naprej naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi dosegli hitro, celovito in pošteno rešitev spora ter plačnega spora, da bi zagotovili mir in stabilnost na tem območju;

| 15. | poziva k takojšnji rešitvi tekočih sporov in konfliktov med sindikatoma NUM in AMCU; |
| --- | --- |

15.

poziva k takojšnji rešitvi tekočih sporov in konfliktov med sindikatoma NUM in AMCU;

| 16. | zahteva, da je treba obravnavati vprašanje primernih plač delavcev v južnoafriških rudnikih in neenakosti plačilne lestvice; |
| --- | --- |

16.

zahteva, da je treba obravnavati vprašanje primernih plač delavcev v južnoafriških rudnikih in neenakosti plačilne lestvice;

| 17. | ugotavlja, da je južnoafriška vlada sprejela vrsto ukrepov za izboljšanje pogojev dela v rudarstvu, ter poziva oblasti, naj nadaljujejo svoja prizadevanja; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da je južnoafriška vlada sprejela vrsto ukrepov za izboljšanje pogojev dela v rudarstvu, ter poziva oblasti, naj nadaljujejo svoja prizadevanja;

| 18. | poziva južnoafriško vlado, naj zadosti potrebi po razvijanju znanj v južnoafriški policiji, zlasti glede obvladovanja demonstracij in uporabe ostrega streliva; poziva k okrepitvi sodelovanja pri policijskem usposabljanju med EU in Južno Afriko; |
| --- | --- |

18.

poziva južnoafriško vlado, naj zadosti potrebi po razvijanju znanj v južnoafriški policiji, zlasti glede obvladovanja demonstracij in uporabe ostrega streliva; poziva k okrepitvi sodelovanja pri policijskem usposabljanju med EU in Južno Afriko;

| 19. | poziva Komisijo, naj vzpostavi nadzorni mehanizem za preprečevanje uvoza rudarskih proizvodov v EU, ki so bili izkopani brez socialnih, delovnih, varnostnih in okoljskih jamstev; spodbuja Komisijo, naj razvije oznako kakovosti za rudarske proizvode, ki so bili izkopani v skladu z minimalnimi socialnimi, delovnimi, varnostnimi in okoljskimi standardi; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj vzpostavi nadzorni mehanizem za preprečevanje uvoza rudarskih proizvodov v EU, ki so bili izkopani brez socialnih, delovnih, varnostnih in okoljskih jamstev; spodbuja Komisijo, naj razvije oznako kakovosti za rudarske proizvode, ki so bili izkopani v skladu z minimalnimi socialnimi, delovnimi, varnostnimi in okoljskimi standardi;

| 20. | poziva južnoafriško vlado, naj se loti temeljnih vzrokov nasilja, vključno z zaskrbljujočimi razlikami med bogatimi in revnimi, vse večje brezposelnosti med mladimi ter življenjskimi in delovnimi pogoji delavcev in tako konča ekstremno ekonomsko neenakost; |
| --- | --- |

20.

poziva južnoafriško vlado, naj se loti temeljnih vzrokov nasilja, vključno z zaskrbljujočimi razlikami med bogatimi in revnimi, vse večje brezposelnosti med mladimi ter življenjskimi in delovnimi pogoji delavcev in tako konča ekstremno ekonomsko neenakost;

| 21. | bo tudi v prihodnje podpiral Južno Afriko in poudarja potrebo po trajnostnem in bolj osredotočenem partnerstvu, da bi tej državi pomagal pri reševanju družbenoekonomskih izzivov, s katero se spopada; |
| --- | --- |

21.

bo tudi v prihodnje podpiral Južno Afriko in poudarja potrebo po trajnostnem in bolj osredotočenem partnerstvu, da bi tej državi pomagal pri reševanju družbenoekonomskih izzivov, s katero se spopada;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentu in vladi Južne Afrike, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Vseafriškemu parlamentu in Afriški uniji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije in visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, parlamentu in vladi Južne Afrike, sopredsednikoma Skupne parlamentarne skupščine AKP-EU, Vseafriškemu parlamentu in Afriški uniji.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/145 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/145

---

Četrtek, 13. september 2012Preganjanje muslimanov Rohingja v Burmi

P7_TA(2012)0355

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o preganjanju muslimanskega ljudstva Rohingja v Burmi/Mjanmaru (2012/2784(RSP))

2013/C 353 E/20

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti resolucije z dne 20. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o Burmi/Mjanmaru, zlasti resolucije z dne 20. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. marca 2012 posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila o napredku z dne 7. marca 2012 posebnega poročevalca OZN o stanju človekovih pravic v Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o Burmi/Mjanmaru z dne 23. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o Burmi/Mjanmaru z dne 23. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 13. junija 2012 o krizi v severni zvezni državi Rakhine v Burmi/Mjanmaru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave tiskovne predstavnice visoke predstavnice Catherine Ashton z dne 13. junija 2012 o krizi v severni zvezni državi Rakhine v Burmi/Mjanmaru,

| — | ob upoštevanju izmenjave mnenj o vprašanju ljudstva Rohingja, ki je potekala 11. julija 2012 v pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izmenjave mnenj o vprašanju ljudstva Rohingja, ki je potekala 11. julija 2012 v pododboru Evropskega parlamenta za človekove pravice,

| — | ob upoštevanju izjave komisarke Georgieve z dne 9. avgusta 2012 o dostopu humanitarne pomoči do ljudstva Rohingja in drugih prizadetih skupnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave komisarke Georgieve z dne 9. avgusta 2012 o dostopu humanitarne pomoči do ljudstva Rohingja in drugih prizadetih skupnosti,

| — | ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov držav ASEAN z dne 17. avgusta 2012 o nedavnih dogodkih v zvezni državi Rakhine, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave zunanjih ministrov držav ASEAN z dne 17. avgusta 2012 o nedavnih dogodkih v zvezni državi Rakhine,

| — | ob upoštevanju Konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Konvencije OZN o statusu beguncev iz leta 1951 ter njenega protokola iz leta 1967,

| — | ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 18 do 21 Splošne deklaracije o človekovih pravicah iz leta 1948,

| — | ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 25 Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah iz leta 1966,

| — | ob upoštevanje odločitev, da bo lahko Burma/Mjanmar leta 2013 gostil(a) Jugovzhodnoazijske igre in leta 2014 predsedoval(a) združenju ASEAN, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanje odločitev, da bo lahko Burma/Mjanmar leta 2013 gostil(a) Jugovzhodnoazijske igre in leta 2014 predsedoval(a) združenju ASEAN,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je nova vlada predsednika Thein Seina, odkar je marca 2011 prišla na oblast, sprejela številne ukrepe za razširitev državljanskih svoboščin v državi, večina političnih zapornikov je bila izpuščena, nekateri izmed njih pa so bili na nadomestnih volitvah izvoljeni v Parlament, začela so veljati prej dogovorjena premirja z večino oboroženih etničnih skupin in številni politični disidenti so se v pričakovanju sprave vrnili iz izgnanstva; |
| --- | --- |

A.

ker je nova vlada predsednika Thein Seina, odkar je marca 2011 prišla na oblast, sprejela številne ukrepe za razširitev državljanskih svoboščin v državi, večina političnih zapornikov je bila izpuščena, nekateri izmed njih pa so bili na nadomestnih volitvah izvoljeni v Parlament, začela so veljati prej dogovorjena premirja z večino oboroženih etničnih skupin in številni politični disidenti so se v pričakovanju sprave vrnili iz izgnanstva;

| B. | ker se je diskriminacija proti manjšinskemu ljudstvu Rohingja okrepila; |
| --- | --- |

B.

ker se je diskriminacija proti manjšinskemu ljudstvu Rohingja okrepila;

| C. | ker sta posilstvo in umor neke budistke, ki sta se zgodila 28. maja 2012, sprožila val smrtonosnih spopadov med večinskim budističnim prebivalstvom in muslimansko manjšinsko skupnostjo Rohingja v zvezni državi Rakhine; |
| --- | --- |

C.

ker sta posilstvo in umor neke budistke, ki sta se zgodila 28. maja 2012, sprožila val smrtonosnih spopadov med večinskim budističnim prebivalstvom in muslimansko manjšinsko skupnostjo Rohingja v zvezni državi Rakhine;

| D. | ker se je nasilje med skupnostma v dneh, ki so sledili, močno razplamtelo in je zajelo množice prebivalcev, ki so skupaj z varnostnimi silami napadale pripadnike ljudstva Rohingja, pri čemer je bilo ubitih veliko ljudi, na tisoče domov je bilo uničenih, 70 000 ljudi pa je bilo notranje razseljenih; ker so bile 10. junija 2012 razglašene izredne razmere v šestih okrožjih države Rakhine; |
| --- | --- |

D.

ker se je nasilje med skupnostma v dneh, ki so sledili, močno razplamtelo in je zajelo množice prebivalcev, ki so skupaj z varnostnimi silami napadale pripadnike ljudstva Rohingja, pri čemer je bilo ubitih veliko ljudi, na tisoče domov je bilo uničenih, 70 000 ljudi pa je bilo notranje razseljenih; ker so bile 10. junija 2012 razglašene izredne razmere v šestih okrožjih države Rakhine;

| E. | ker je predsednik Thein Sein najprej menil, da je edina rešitev, da se ljudstvo Rohingja s pomočjo visokega komisarja Združenih narodov za begunce pošlje v begunska taborišča ali pa se jih preseli v druge države; |
| --- | --- |

E.

ker je predsednik Thein Sein najprej menil, da je edina rešitev, da se ljudstvo Rohingja s pomočjo visokega komisarja Združenih narodov za begunce pošlje v begunska taborišča ali pa se jih preseli v druge države;

| F. | ker ljudstvo Rohingja, katerega številni pripadniki že stoletja živijo v zvezni državi Rakhine, ni priznano kot ena od 135 burmanskih/mjanmarskih nacionalnih skupin, tako da mu po zakonu o državljanstvu iz leta 1982 niso bile priznane državljanske pravice, in ker številni Burmanci menijo, da so njegovi pripadniki nezakoniti priseljenci iz Bangladeša, zato so podvrženi sistematični hudi diskriminaciji, ki vključuje omejitve na področjih, kot so svoboda gibanja, poroke, izobraževanje, zdravstveno varstvo in zaposlovanje, pa tudi zasegu zemljišč, prisilnemu delu ter samovoljnim aretacijam in nadlegovanju, ki jih izvajajo oblasti; |
| --- | --- |

F.

ker ljudstvo Rohingja, katerega številni pripadniki že stoletja živijo v zvezni državi Rakhine, ni priznano kot ena od 135 burmanskih/mjanmarskih nacionalnih skupin, tako da mu po zakonu o državljanstvu iz leta 1982 niso bile priznane državljanske pravice, in ker številni Burmanci menijo, da so njegovi pripadniki nezakoniti priseljenci iz Bangladeša, zato so podvrženi sistematični hudi diskriminaciji, ki vključuje omejitve na področjih, kot so svoboda gibanja, poroke, izobraževanje, zdravstveno varstvo in zaposlovanje, pa tudi zasegu zemljišč, prisilnemu delu ter samovoljnim aretacijam in nadlegovanju, ki jih izvajajo oblasti;

| G. | ker se ocenjuje, da je v preteklih letih zaradi vztrajnega preganjanja 1 milijon pripadnikov ljudstva Rohingja zbežalo v sosedne države; ker jih je samo v Bangladeš zbežalo 300 000, kjer njihov položaj dolgoročno še vedno ni rešen, bangladeške oblasti pa so nedavno odredile mednarodnim humanitarnim nevladnim organizacijam, ki zagotavljajo osnove zdravstvene in prehranske storitve neregistriranim beguncem, pa tudi lokalnim prebivalcem v okrožju Cox's Bazar, naj prekinejo svoje dejavnosti, in sedaj domnevno zavračajo iskalce azila, ki pripadajo temu ljudstvu; |
| --- | --- |

G.

ker se ocenjuje, da je v preteklih letih zaradi vztrajnega preganjanja 1 milijon pripadnikov ljudstva Rohingja zbežalo v sosedne države; ker jih je samo v Bangladeš zbežalo 300 000, kjer njihov položaj dolgoročno še vedno ni rešen, bangladeške oblasti pa so nedavno odredile mednarodnim humanitarnim nevladnim organizacijam, ki zagotavljajo osnove zdravstvene in prehranske storitve neregistriranim beguncem, pa tudi lokalnim prebivalcem v okrožju Cox's Bazar, naj prekinejo svoje dejavnosti, in sedaj domnevno zavračajo iskalce azila, ki pripadajo temu ljudstvu;

| H. | ker je Urad EU za humanitarno pomoč in civilno zaščito v letu 2012 namenil 10 milijonov EUR za pomoč beguncem iz ljudstva Rohingja in lokalnemu prebivalstvu v Bangladešu, ki jim nudi zatočišče; |
| --- | --- |

H.

ker je Urad EU za humanitarno pomoč in civilno zaščito v letu 2012 namenil 10 milijonov EUR za pomoč beguncem iz ljudstva Rohingja in lokalnemu prebivalstvu v Bangladešu, ki jim nudi zatočišče;

| I. | ker je burmanska vlada 17. avgusta 2012 imenovala neodvisno preiskovalno komisijo, ki jo sestavlja 27 predstavnikov civilne družbe ter političnih in verskih organizacij, da bi preiskala vzroke za izbruh sektaškega nasilja in podala predloge; |
| --- | --- |

I.

ker je burmanska vlada 17. avgusta 2012 imenovala neodvisno preiskovalno komisijo, ki jo sestavlja 27 predstavnikov civilne družbe ter političnih in verskih organizacij, da bi preiskala vzroke za izbruh sektaškega nasilja in podala predloge;

| 1. | je zaskrbljen zaradi nadaljevanja etničnega nasilja v zahodni Burmi, zaradi katerega je bilo ubitih in ranjenih veliko ljudi, uničeno premoženje in razseljeno lokalno prebivalstvo, ter se boji, da bodo ti spopadi med skupnostma ogrozili prehod Burme/Mjanmara v demokracijo; |
| --- | --- |

1.

je zaskrbljen zaradi nadaljevanja etničnega nasilja v zahodni Burmi, zaradi katerega je bilo ubitih in ranjenih veliko ljudi, uničeno premoženje in razseljeno lokalno prebivalstvo, ter se boji, da bodo ti spopadi med skupnostma ogrozili prehod Burme/Mjanmara v demokracijo;

| 2. | poziva vse strani, naj se obrzdajo, in burmanske oblasti, naj prenehajo s samovoljnimi aretacijami pripadnikov ljudstva Rohingja, povejo, kje je več sto ljudi, ki so bili pridržani po tem, ko so se junija 2012 začele izvajati varnostne operacije v zvezni državi Rakhine, in nemudoma izpustijo vse te samovoljno aretirane ljudi; |
| --- | --- |

2.

poziva vse strani, naj se obrzdajo, in burmanske oblasti, naj prenehajo s samovoljnimi aretacijami pripadnikov ljudstva Rohingja, povejo, kje je več sto ljudi, ki so bili pridržani po tem, ko so se junija 2012 začele izvajati varnostne operacije v zvezni državi Rakhine, in nemudoma izpustijo vse te samovoljno aretirane ljudi;

| 3. | poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj nemudoma dovoli agencijam OZN, humanitarnim nevladnim organizacijam, novinarjem in diplomatom neoviran dostop do vseh območij zvezne države Rakhine ter vsem prizadetim prebivalcem zagotovijo neomejen dostop do humanitarne pomoči, razseljenim pripadnikom ljudstva Rohingja pa naj zagotovijo svobodo gibanja in jim dovolijo, da se, ko bo varno, vrnejo na svoje domove; |
| --- | --- |

3.

poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj nemudoma dovoli agencijam OZN, humanitarnim nevladnim organizacijam, novinarjem in diplomatom neoviran dostop do vseh območij zvezne države Rakhine ter vsem prizadetim prebivalcem zagotovijo neomejen dostop do humanitarne pomoči, razseljenim pripadnikom ljudstva Rohingja pa naj zagotovijo svobodo gibanja in jim dovolijo, da se, ko bo varno, vrnejo na svoje domove;

| 4. | pozdravlja ustanovitev neodvisne preiskovalne komisije, obžaluje pa, da v njej ni predstavnikov ljudstva Rohingja; |
| --- | --- |

4.

pozdravlja ustanovitev neodvisne preiskovalne komisije, obžaluje pa, da v njej ni predstavnikov ljudstva Rohingja;

| 5. | poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj privede pred sodišče vse, ki so povzročili nasilne spopade in druge s tem povezane zlorabe v zvezni državi Rakhine, in obrzdajo ekstremistične skupine, ki podpihujejo sovraštvo med skupnostmi, grozijo humanitarnim in mednarodnim agencijam ter zagovarjajo izgon ali trajno segregacijo obeh skupnosti; |
| --- | --- |

5.

poziva burmansko/mjanmarsko vlado, naj privede pred sodišče vse, ki so povzročili nasilne spopade in druge s tem povezane zlorabe v zvezni državi Rakhine, in obrzdajo ekstremistične skupine, ki podpihujejo sovraštvo med skupnostmi, grozijo humanitarnim in mednarodnim agencijam ter zagovarjajo izgon ali trajno segregacijo obeh skupnosti;

| 6. | poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj z vsemi sredstvi podpira burmansko vlado pri njenih prizadevanjih, da bi stabilizirala razmere, izvajala programe za spodbujanje sprave, oblikovala širši socialno-ekonomski razvojni načrt za zvezno državo Rakhine in spodbujala napredovanje Burme/Mjanmara k demokraciji; |
| --- | --- |

6.

poziva Evropsko službo za zunanje delovanje, naj z vsemi sredstvi podpira burmansko vlado pri njenih prizadevanjih, da bi stabilizirala razmere, izvajala programe za spodbujanje sprave, oblikovala širši socialno-ekonomski razvojni načrt za zvezno državo Rakhine in spodbujala napredovanje Burme/Mjanmara k demokraciji;

| 7. | izraža priznanje burmanskim državljanom, ki so povzdignili glas v podporo muslimanski manjšini in pluralistični družbi, ter poziva politične sile, naj zavzamejo jasno stališče v tem smislu; meni, da bi lahko vključujoč dialog z lokalnimi skupnostmi pomembno prispeval k ublažitvi številnih etničnih problemov v Burmi/Mjanmaru; |
| --- | --- |

7.

izraža priznanje burmanskim državljanom, ki so povzdignili glas v podporo muslimanski manjšini in pluralistični družbi, ter poziva politične sile, naj zavzamejo jasno stališče v tem smislu; meni, da bi lahko vključujoč dialog z lokalnimi skupnostmi pomembno prispeval k ublažitvi številnih etničnih problemov v Burmi/Mjanmaru;

| 8. | vztraja, da manjšine Rohingja ni mogoče izključiti iz novonastajajoče odprtosti za večkulturno Burmo/Mjanmar, in poziva vlado, naj spremeni zakon o državljanstvu iz leta 1982, tako da bo v skladu z mednarodnimi standardi za človekove pravice in njenimi obveznostmi iz člena 7 Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ter tej in drugim manjšinam brez državljanstva podeli državljanske pravice in zagotovi enako obravnavo vseh burmanskih državljanov, s čimer bo odpravila tudi diskriminacijo; |
| --- | --- |

8.

vztraja, da manjšine Rohingja ni mogoče izključiti iz novonastajajoče odprtosti za večkulturno Burmo/Mjanmar, in poziva vlado, naj spremeni zakon o državljanstvu iz leta 1982, tako da bo v skladu z mednarodnimi standardi za človekove pravice in njenimi obveznostmi iz člena 7 Konvencije OZN o otrokovih pravicah, ter tej in drugim manjšinam brez državljanstva podeli državljanske pravice in zagotovi enako obravnavo vseh burmanskih državljanov, s čimer bo odpravila tudi diskriminacijo;

| 9. | je zaskrbljen, ker je bilo med nemiri aretiranih 14 mednarodnih humanitarnih delavcev, in poziva, naj nemudoma izpustijo preostalih pet, ki so še vedno v zaporu; |
| --- | --- |

9.

je zaskrbljen, ker je bilo med nemiri aretiranih 14 mednarodnih humanitarnih delavcev, in poziva, naj nemudoma izpustijo preostalih pet, ki so še vedno v zaporu;

| 10. | poziva burmansko vlado, naj posebnemu poročevalcu OZN o človekovih pravicah v tej državi dovolijo izvesti neodvisno preiskavo zlorab v zvezni državi Rakhine; poziva Urad visoke komisarke za človekove pravice, naj ustanovi urad v Burmi/Mjanmaru, ki bo v celoti pooblaščen za zagotavljanje varstva, promocije in tehnične pomoči, ter podurade po vsej deželi, tudi v zvezni državi Rakhine; |
| --- | --- |

10.

poziva burmansko vlado, naj posebnemu poročevalcu OZN o človekovih pravicah v tej državi dovolijo izvesti neodvisno preiskavo zlorab v zvezni državi Rakhine; poziva Urad visoke komisarke za človekove pravice, naj ustanovi urad v Burmi/Mjanmaru, ki bo v celoti pooblaščen za zagotavljanje varstva, promocije in tehnične pomoči, ter podurade po vsej deželi, tudi v zvezni državi Rakhine;

| 11. | poziva burmansko vlado, naj še naprej izvaja demokratične reforme, vzpostavi pravno državo in zagotovi spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in združevanja (tudi na internetu); |
| --- | --- |

11.

poziva burmansko vlado, naj še naprej izvaja demokratične reforme, vzpostavi pravno državo in zagotovi spoštovanje človekovih pravic in temeljnih svoboščin, zlasti svobode izražanja in združevanja (tudi na internetu);

| 12. | poziva vse države v tej regiji, naj pomagajo beguncem iz Burme/Mjanmara in podprejo burmansko vlado pri iskanju pravičnih rešitev za temeljne razloge, ki so privedli do takih razmer; |
| --- | --- |

12.

poziva vse države v tej regiji, naj pomagajo beguncem iz Burme/Mjanmara in podprejo burmansko vlado pri iskanju pravičnih rešitev za temeljne razloge, ki so privedli do takih razmer;

| 13. | poziva Bangladeš, naj še naprej sprejema sedanjo donatorsko podporo in vse dodatne ukrepe podpore ter dovoli organizacijam za humanitarno pomoč, da še naprej delujejo v državi, zlasti zaradi dogodkov v zvezni državi Rakhine in posledičnega dodatnega navala beguncev, ki nujno potrebujejo osnovno oskrbo; |
| --- | --- |

13.

poziva Bangladeš, naj še naprej sprejema sedanjo donatorsko podporo in vse dodatne ukrepe podpore ter dovoli organizacijam za humanitarno pomoč, da še naprej delujejo v državi, zlasti zaradi dogodkov v zvezni državi Rakhine in posledičnega dodatnega navala beguncev, ki nujno potrebujejo osnovno oskrbo;

| 14. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom v Burmi/Mjanmaru in Bangladešu, visoki predstavnici EU, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce in Svetu OZN za človekove pravice. |
| --- | --- |

14.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje vladam in parlamentom v Burmi/Mjanmaru in Bangladešu, visoki predstavnici EU, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic, generalnemu sekretarju združenja ASEAN, medvladni komisiji združenja ASEAN za človekove pravice, posebnemu predstavniku OZN za človekove pravice v Mjanmaru, visokemu komisarju OZN za begunce in Svetu OZN za človekove pravice.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0142.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/148 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/148

---

Četrtek, 13. september 2012Azerbajdžan: primer Ramila Safarova

P7_TA(2012)0356

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o Azerbajdžanu: primer Ramila Safarova (2012/2785(RSP))

2013/C 353 E/21

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojih prejšnjih resolucij o razmerah v Azerbajdžanu, zlasti tistih o človekovih pravicah,

| — | ob upoštevanju ustaljene prakse mednarodnega prava v zvezi s premestitvami, in sicer Konvencije o transferju obsojenih oseb, s katero je bilo dogovorjeno, da je treba razviti sodelovanje za okrepitev ciljev pravičnosti in družbene rehabilitacije obsojencev, tako da se jim omogoči prestajanje kazni v njihovi lastni družbi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju ustaljene prakse mednarodnega prava v zvezi s premestitvami, in sicer Konvencije o transferju obsojenih oseb, s katero je bilo dogovorjeno, da je treba razviti sodelovanje za okrepitev ciljev pravičnosti in družbene rehabilitacije obsojencev, tako da se jim omogoči prestajanje kazni v njihovi lastni družbi,

| — | ob upoštevanju izjave svojega predsednika Martina Schulza z dne 5. septembra 2012 o pomilostitvi Ramila Safarova v Azerbajdžanu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave svojega predsednika Martina Schulza z dne 5. septembra 2012 o pomilostitvi Ramila Safarova v Azerbajdžanu,

| — | ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja z dne 3. septembra 2012 o izpustitvi Ramila Safarova, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne izjave visoke predstavnice Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko Catherine Ashton in komisarja Štefana Füleja z dne 3. septembra 2012 o izpustitvi Ramila Safarova,

| — | ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 4. septembra 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave generalnega sekretarja Sveta Evrope Thorbjørna Jaglanda z dne 4. septembra 2012,

| — | ob upoštevanju uradnega pisma namestnika ministra za pravosodje Republike Azerbajdžan, Vilajata Zahirova, ki ga je madžarsko ministrstvo za javno upravo in pravosodje prejelo 15. avgusta 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju uradnega pisma namestnika ministra za pravosodje Republike Azerbajdžan, Vilajata Zahirova, ki ga je madžarsko ministrstvo za javno upravo in pravosodje prejelo 15. avgusta 2012,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o pogajanjih o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. aprila 2012 o pogajanjih o pridružitvenem sporazumu med EU in Azerbajdžanom (1),

| — | ob upoštevanju izjave madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána z dne 3. septembra 2012, v kateri je zagotovil, da je Madžarska ravnala v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave madžarskega predsednika vlade Viktorja Orbána z dne 3. septembra 2012, v kateri je zagotovil, da je Madžarska ravnala v skladu s svojimi mednarodnimi obveznostmi,

| — | ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom, ki je začel veljati leta 1999, in sedanjih pogajanj obeh strani o novem pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil prejšnjega, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporazuma o partnerstvu in sodelovanju med EU in Azerbajdžanom, ki je začel veljati leta 1999, in sedanjih pogajanj obeh strani o novem pridružitvenem sporazumu, ki bo nadomestil prejšnjega,

| — | ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 122(5) in 110(4) Poslovnika,

| A. | ker je bil Ramil Safarov zaprt v madžarskem zaporu od leta 2004, ko je med tečajem pod okriljem programa zveze Nato Partnerstvo za mir v Budimpešti brutalno ubil armenskega kolega; ker je Safarov priznal krivdo, dejanja pa ni obžaloval in ga je zagovarjal z utemeljitvijo, da bila žrtev Armenec; |
| --- | --- |

A.

ker je bil Ramil Safarov zaprt v madžarskem zaporu od leta 2004, ko je med tečajem pod okriljem programa zveze Nato Partnerstvo za mir v Budimpešti brutalno ubil armenskega kolega; ker je Safarov priznal krivdo, dejanja pa ni obžaloval in ga je zagovarjal z utemeljitvijo, da bila žrtev Armenec;

| B. | ker je bil dne 31. avgusta 2012 Safarov, poročnik v azerbajdžanskih oboroženih silah, ki je bil spoznan za krivega zaradi umora in obsojen na dosmrtno ječo na Madžarskem, premeščen v Azerbajdžan na dolgotrajno zahtevo azerbajdžanskih oblasti; |
| --- | --- |

B.

ker je bil dne 31. avgusta 2012 Safarov, poročnik v azerbajdžanskih oboroženih silah, ki je bil spoznan za krivega zaradi umora in obsojen na dosmrtno ječo na Madžarskem, premeščen v Azerbajdžan na dolgotrajno zahtevo azerbajdžanskih oblasti;

| C. | ker je azerbajdžanski predsednik Ilham Alijev Safarova takoj po njegovi premestitvi v Azerbajdžan pomilostil v skladu z ustavo Republike Azerbajdžan in s členom 12 Konvencije o transferju obsojenih oseb; |
| --- | --- |

C.

ker je azerbajdžanski predsednik Ilham Alijev Safarova takoj po njegovi premestitvi v Azerbajdžan pomilostil v skladu z ustavo Republike Azerbajdžan in s členom 12 Konvencije o transferju obsojenih oseb;

| D. | ker člen 9 Konvencije o transferju obsojenih oseb, ki sta jo podpisali Madžarska in Azerbajdžan, določa, da se lahko osebo, obsojeno na ozemlju ene države, premesti na ozemlje druge države za prestajanje kazni, ki je bila izrečena tej osebi, če so izpolnjeni pogoji, ki jih določa konvencija; |
| --- | --- |

D.

ker člen 9 Konvencije o transferju obsojenih oseb, ki sta jo podpisali Madžarska in Azerbajdžan, določa, da se lahko osebo, obsojeno na ozemlju ene države, premesti na ozemlje druge države za prestajanje kazni, ki je bila izrečena tej osebi, če so izpolnjeni pogoji, ki jih določa konvencija;

| E. | ker je namestnik pravosodnega ministra Republike Azerbajdžan, Vilajat Zahirov, madžarskemu ministrstvu za javno upravo in pravosodje 15. avgusta 2012 poslal uradno pismo, v katerem je navedel, da se izvrševanje sodb sodišč drugih držav v zvezi s premestitvami obsojenih oseb zaradi prestajanja preostanka zapornih kazni v Republiki Azerbajdžan izvaja v skladu s členom 9(1)(a) konvencije brez preoblikovanja njihovih sodb; ker je tudi zagotovil, da lahko po kazenskem zakoniku Republike Azerbajdžan sodišče kazen obsojenca, ki prestaja dosmrtno ječo, nadomesti le z zaporom za določen čas in da se lahko obsojenca pogojno izpusti šele potem, ko je odslužil vsaj 25 let zaporne kazni, ki mu je bila izrečena; in ker so azerbajdžanske oblasti kasneje zanikale, da bi madžarskim dale takšna diplomatska zagotovila; |
| --- | --- |

E.

ker je namestnik pravosodnega ministra Republike Azerbajdžan, Vilajat Zahirov, madžarskemu ministrstvu za javno upravo in pravosodje 15. avgusta 2012 poslal uradno pismo, v katerem je navedel, da se izvrševanje sodb sodišč drugih držav v zvezi s premestitvami obsojenih oseb zaradi prestajanja preostanka zapornih kazni v Republiki Azerbajdžan izvaja v skladu s členom 9(1)(a) konvencije brez preoblikovanja njihovih sodb; ker je tudi zagotovil, da lahko po kazenskem zakoniku Republike Azerbajdžan sodišče kazen obsojenca, ki prestaja dosmrtno ječo, nadomesti le z zaporom za določen čas in da se lahko obsojenca pogojno izpusti šele potem, ko je odslužil vsaj 25 let zaporne kazni, ki mu je bila izrečena; in ker so azerbajdžanske oblasti kasneje zanikale, da bi madžarskim dale takšna diplomatska zagotovila;

| F. | ker je bil poročnik Safarov v Azerbajdžanu deležen slavnostne dobrodošlice, nekaj ur po povratku pa predsedniške pomilostitve, bil izpuščen in na javni slovesnosti povišan v majorja; |
| --- | --- |

F.

ker je bil poročnik Safarov v Azerbajdžanu deležen slavnostne dobrodošlice, nekaj ur po povratku pa predsedniške pomilostitve, bil izpuščen in na javni slovesnosti povišan v majorja;

| G. | ker je odločitev o izpustitvi Safarova sprožila širok mednarodni odziv nestrinjanja in obsojanja; |
| --- | --- |

G.

ker je odločitev o izpustitvi Safarova sprožila širok mednarodni odziv nestrinjanja in obsojanja;

| H. | ker je armenski predsednik Serž Sargasjan 31. avgusta 2012 napovedal prekinitev diplomatskih odnosov Armenije z Madžarsko; |
| --- | --- |

H.

ker je armenski predsednik Serž Sargasjan 31. avgusta 2012 napovedal prekinitev diplomatskih odnosov Armenije z Madžarsko;

| I. | ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh pobud; |
| --- | --- |

I.

ker Azerbajdžan dejavno sodeluje v evropski sosedski politiki in vzhodnem partnerstvu, je ustanovni član skupne parlamentarne skupščine Euronest ter se je zavezal, da bo spoštoval demokracijo, človekove pravice in pravno državo, ki so osrednje vrednote teh pobud;

| J. | ker je Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice varnostnega sveta Združenih narodov za obdobje 2012–2013 in se je zavezal, da bo podprl vrednote, zapisane v Ustanovni listini Združenih narodov in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah; |
| --- | --- |

J.

ker je Azerbajdžan zasedel mesto nestalne države članice varnostnega sveta Združenih narodov za obdobje 2012–2013 in se je zavezal, da bo podprl vrednote, zapisane v Ustanovni listini Združenih narodov in Splošni deklaraciji o človekovih pravicah;

| K. | ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah ter številnih drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, med drugim Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah; |
| --- | --- |

K.

ker je Azerbajdžan član Sveta Evrope in podpisnik Evropske konvencije o človekovih pravicah ter številnih drugih mednarodnih pogodb o človekovih pravicah, med drugim Mednarodnega pakta o državljanskih in političnih pravicah;

| 1. | poudarja pomen pravne države in spoštovanja sprejetih zavez; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen pravne države in spoštovanja sprejetih zavez;

| 2. | obžaluje odločitev predsednika Azerbajdžana o pomilostitvi Ramila Safarova, obsojenega morilca, ki ga je za krivega spoznalo sodišče v državi članici Evropske unije; to odločitev obravnava kot dejanje, ki bi lahko povzročilo nadaljnjo zaostritev napetosti in ki krepi občutek nepravičnosti ter poglablja vrzel med državama, in je tudi zaskrbljen, da to dejanje ogroža vse procese mirne sprave v prizadetih družbah in bi lahko škodoval morebitnemu prihodnjemu razvoju miroljubnih medčloveških stikov v tej regiji; |
| --- | --- |

2.

obžaluje odločitev predsednika Azerbajdžana o pomilostitvi Ramila Safarova, obsojenega morilca, ki ga je za krivega spoznalo sodišče v državi članici Evropske unije; to odločitev obravnava kot dejanje, ki bi lahko povzročilo nadaljnjo zaostritev napetosti in ki krepi občutek nepravičnosti ter poglablja vrzel med državama, in je tudi zaskrbljen, da to dejanje ogroža vse procese mirne sprave v prizadetih družbah in bi lahko škodoval morebitnemu prihodnjemu razvoju miroljubnih medčloveških stikov v tej regiji;

| 3. | meni, da je predsedniška pomilostitev Safarova kljub temu, da je skladna z besedilom Konvencije o transferju obsojenih oseb, v nasprotju z duhom mednarodnega sporazuma, o katerem je bil dosežen sporazum, da bi omogočili premestitev osebe, obsojene na ozemlju ene države, da bi odslužila preostanek svoje kazni na ozemlju druge države; |
| --- | --- |

3.

meni, da je predsedniška pomilostitev Safarova kljub temu, da je skladna z besedilom Konvencije o transferju obsojenih oseb, v nasprotju z duhom mednarodnega sporazuma, o katerem je bil dosežen sporazum, da bi omogočili premestitev osebe, obsojene na ozemlju ene države, da bi odslužila preostanek svoje kazni na ozemlju druge države;

| 4. | meni, da je predsedniška pomilostitev Safarova kršitev diplomatskih zagotovil, danih madžarskim oblastem v zahtevi Azerbajdžana za premestitev na podlagi Konvencije o transferju obsojenih oseb; |
| --- | --- |

4.

meni, da je predsedniška pomilostitev Safarova kršitev diplomatskih zagotovil, danih madžarskim oblastem v zahtevi Azerbajdžana za premestitev na podlagi Konvencije o transferju obsojenih oseb;

| 5. | obžaluje dejstvo, da je Ramil Safarov v Azerbajdžanu doživel dobrodošlico kot heroj, in odločitev, da se ga poviša v majorja in se mu ob povratku povrne plača za osem preteklih let, ter je zaskrbljen zaradi zgled, ki ga to pomeni za prihodnje generacije, ter spodbude in priznanja, ki ju je prejel od države; |
| --- | --- |

5.

obžaluje dejstvo, da je Ramil Safarov v Azerbajdžanu doživel dobrodošlico kot heroj, in odločitev, da se ga poviša v majorja in se mu ob povratku povrne plača za osem preteklih let, ter je zaskrbljen zaradi zgled, ki ga to pomeni za prihodnje generacije, ter spodbude in priznanja, ki ju je prejel od države;

| 6. | meni, da razočaranje v Azerbajdžanu in Armeniji zaradi pomanjkanja otipljivega napredka glede mirovnega procesa v Gorskem Karabahu ne opravičuje niti povračilnih dejanj niti jalovega izzivanja, ki še bolj krepi napetost v že tako napetih in krhkih razmerah, |
| --- | --- |

6.

meni, da razočaranje v Azerbajdžanu in Armeniji zaradi pomanjkanja otipljivega napredka glede mirovnega procesa v Gorskem Karabahu ne opravičuje niti povračilnih dejanj niti jalovega izzivanja, ki še bolj krepi napetost v že tako napetih in krhkih razmerah,

| 7. | izraža svojo podporo prizadevanjem Evropske službe za zunanje delovanje, posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in držav članic pri umirjanju napetosti in zagotavljanju napredka na področju miru v tej regiji; |
| --- | --- |

7.

izraža svojo podporo prizadevanjem Evropske službe za zunanje delovanje, posebnega predstavnika EU za Južni Kavkaz in držav članic pri umirjanju napetosti in zagotavljanju napredka na področju miru v tej regiji;

| 8. | podpira sopredsedujoče skupini OVSE iz Minska pri njihovih prizadevanjih za zagotovitev znatnega napredka v mirovnem procesu v Gorskem Karabahu z namenom doseči trajno celostno rešitev v skladu z mednarodnim pravom; |
| --- | --- |

8.

podpira sopredsedujoče skupini OVSE iz Minska pri njihovih prizadevanjih za zagotovitev znatnega napredka v mirovnem procesu v Gorskem Karabahu z namenom doseči trajno celostno rešitev v skladu z mednarodnim pravom;

| 9. | vztraja, da bi morala imeti EU močnejšo vlogo pri reševanju konflikta v Gorskem Karabahu s podpiranjem izvajanja ukrepov za krepitev zaupanja, ki bodo zbližali armensko in azerbajdžansko skupnost in med obema stranema razširili zamisli o miru, spravi in zaupanju; |
| --- | --- |

9.

vztraja, da bi morala imeti EU močnejšo vlogo pri reševanju konflikta v Gorskem Karabahu s podpiranjem izvajanja ukrepov za krepitev zaupanja, ki bodo zbližali armensko in azerbajdžansko skupnost in med obema stranema razširili zamisli o miru, spravi in zaupanju;

| 10. | ponavlja svoje stališče, da bi moral pridružitveni sporazum, o katerem trenutno potekajo pogajanja med EU in Azerbajdžanom, vključevati določbe in merila v povezavi z varstvom in spodbujanjem človekovih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

10.

ponavlja svoje stališče, da bi moral pridružitveni sporazum, o katerem trenutno potekajo pogajanja med EU in Azerbajdžanom, vključevati določbe in merila v povezavi z varstvom in spodbujanjem človekovih pravic in pravne države;

| 11. | obsoja vse oblike terorizma in uporabo terorističnih groženj; |
| --- | --- |

11.

obsoja vse oblike terorizma in uporabo terorističnih groženj;

| 12. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Komisiji, vladama in parlamentoma Republike Azerbajdžan in Republike Armenije, Svetu Evrope, organizaciji OVSE in posebnemu poročevalcu ZN za človekove pravice in boj proti terorizmu. |
| --- | --- |

12.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Evropski službi za zunanje delovanje, Evropskemu svetu, Komisiji, vladama in parlamentoma Republike Azerbajdžan in Republike Armenije, Svetu Evrope, organizaciji OVSE in posebnemu poročevalcu ZN za človekove pravice in boj proti terorizmu.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2012)0127.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/151 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/151

---

Četrtek, 13. september 2012Boj proti multipli sklerozi v Evropi

P7_TA(2012)0357

Izjava Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o boju proti multipli sklerozi v Evropi

2013/C 353 E/22

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 123 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 123 Poslovnika,

| A. | ker približno 600 000 Evropejcev boleha za multiplo sklerozo, ki je najpogostejša nevrodegenerativna bolezen in je pri mladih odraslih glavni vzrok invalidnosti, ki ni posledica poškodbe; |
| --- | --- |

A.

ker približno 600 000 Evropejcev boleha za multiplo sklerozo, ki je najpogostejša nevrodegenerativna bolezen in je pri mladih odraslih glavni vzrok invalidnosti, ki ni posledica poškodbe;

| B. | ker je večina oseb, ki trpijo za multiplo sklerozo, diagnosticirana na višku poklicnega življenja in jih skoraj polovica v treh letih po odkritju bolezni pusti delo; |
| --- | --- |

B.

ker je večina oseb, ki trpijo za multiplo sklerozo, diagnosticirana na višku poklicnega življenja in jih skoraj polovica v treh letih po odkritju bolezni pusti delo;

| C. | ker v Evropi obstajajo ogromne razlike v dostopu do nege za spreminjanje poteka bolezni in kakovosti zdravljenja, ki so se v zadnjih mesecih še poglobile; |
| --- | --- |

C.

ker v Evropi obstajajo ogromne razlike v dostopu do nege za spreminjanje poteka bolezni in kakovosti zdravljenja, ki so se v zadnjih mesecih še poglobile;

| 1. | poziva Komisijo in Svet, naj:






  — | v okviru programa Obzorje 2020 spodbujata tesnejše znanstveno sodelovanje in primerjalne raziskave o multipli sklerozi; |
| --- | --- | --- |

1.

poziva Komisijo in Svet, naj:

—

v okviru programa Obzorje 2020 spodbujata tesnejše znanstveno sodelovanje in primerjalne raziskave o multipli sklerozi;

| — | v okviru razmisleka o kronični bolezni podpreta enakopraven dostop do nege in politiko prožnega zaposlovanja ljudi s kroničnimi nevrološkimi motnjami, kot je multipla skleroza; |
| --- | --- |

—

v okviru razmisleka o kronični bolezni podpreta enakopraven dostop do nege in politiko prožnega zaposlovanja ljudi s kroničnimi nevrološkimi motnjami, kot je multipla skleroza;

| 2. | poziva države članice, naj:






  — | okrepijo enakopraven dostop do kakovostne nege, na primer z uporabo potrjenih orodij za izobraževanje in usposabljanje, kot je program, imenovan Medicinsko osebje za multiplo sklerozo, s čimer bi zagotovili razvoj, normiranje in primerjavo ravni usposabljanja medicinskega osebja; |
| --- | --- | --- |

2.

poziva države članice, naj:

—

okrepijo enakopraven dostop do kakovostne nege, na primer z uporabo potrjenih orodij za izobraževanje in usposabljanje, kot je program, imenovan Medicinsko osebje za multiplo sklerozo, s čimer bi zagotovili razvoj, normiranje in primerjavo ravni usposabljanja medicinskega osebja;

| — | podprejo evropski register za multiplo sklerozo s spodbujanjem zbiranja podatkov o bolnikih na nacionalni ravni; |
| --- | --- |

—

podprejo evropski register za multiplo sklerozo s spodbujanjem zbiranja podatkov o bolnikih na nacionalni ravni;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj to pisno izjavo skupaj z imeni podpisnikov (1) posreduje Svetu, Komisiji ter parlamentom držav članic.

---

(1)  Seznam podpisnikov je objavljen v Prilogi 1 k zapisniku z dne 13. septembra 2012 (P7_PV(2012)09-13(ANN1)).

---

II Sporočila

SPOROČILA INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropski parlament

Torek, 11. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/152 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/152

---

Torek, 11. september 2012Odvzem poslanske imunitete Jaroslawu Leszeku Walesi

P7_TA(2012)0307

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o zahtevi za odvzem imunitete Jarosławu Leszeku Wałęsi (2012/2112(IMM))

2013/C 353 E/23

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jarosławu Leszeku Wałęsi, ki jo je dne 20. aprila 2012 posredoval državni tožilec Republike Poljske v zvezi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 23. maja 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Jarosławu Leszeku Wałęsi, ki jo je dne 20. aprila 2012 posredoval državni tožilec Republike Poljske v zvezi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 23. maja 2012,

| — | po zagovoru Jarosława Leszeka Wałęse v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Jarosława Leszeka Wałęse v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c v zvezi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvrševanju mandata poslanca ali senatorja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 105 ustave Republike Poljske ter členov 7b(1) in 7c v zvezi s členom 10b poljskega zakona z dne 9. maja 1996 o izvrševanju mandata poslanca ali senatorja,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0230/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0230/2012),

| A. | ker je državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jarosławu Leszeku Wałęsi v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je državni tožilec Republike Poljske zahteval odvzem poslanske imunitete poslancu Evropskega parlamenta Jarosławu Leszeku Wałęsi v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker je zahteva državnega tožilca povezana s postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja po poljskem zakonu z dne 20. maja 1971 o kazenskem zakoniku in po zakonu o cestnem prometu z dne 20. junija 1997 v povezavi s prometno nesrečo dne 2. septembra 2011 na Poljskem, v kateri je bil Jarosław Leszek Wałęsa udeležen in hudo poškodovan; |
| --- | --- |

B.

ker je zahteva državnega tožilca povezana s postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja po poljskem zakonu z dne 20. maja 1971 o kazenskem zakoniku in po zakonu o cestnem prometu z dne 20. junija 1997 v povezavi s prometno nesrečo dne 2. septembra 2011 na Poljskem, v kateri je bil Jarosław Leszek Wałęsa udeležen in hudo poškodovan;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker se je Jarosław Leszek Wałęsa odpovedal svoji pravici do zagovora pred Odborom za pravne zadeve ter nakazal, da želi hitro zaključiti to zadevo in da bi mu bilo treba po njegovem mnenju odvzeti imuniteto; |
| --- | --- |

D.

ker se je Jarosław Leszek Wałęsa odpovedal svoji pravici do zagovora pred Odborom za pravne zadeve ter nakazal, da želi hitro zaključiti to zadevo in da bi mu bilo treba po njegovem mnenju odvzeti imuniteto;

| E. | ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament, ko se odloča, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, pri tem razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

E.

ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament, ko se odloča, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, pri tem razumno upošteva stališče poslanca (2);

| F. | ker dejstva v tej zadevi, kot so prikazana v predložitvah Odboru za pravne zadeve, nakazujejo, da domnevna dejanja Jarosława Leszeka Wałęse nimajo neposredne, očitne povezave z njegovim opravljanjem nalog poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

F.

ker dejstva v tej zadevi, kot so prikazana v predložitvah Odboru za pravne zadeve, nakazujejo, da domnevna dejanja Jarosława Leszeka Wałęse nimajo neposredne, očitne povezave z njegovim opravljanjem nalog poslanca Evropskega parlamenta;

| G. | ker Jarosław Leszek Wałęsa potemtakem ni deloval v okviru opravljanja svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

G.

ker Jarosław Leszek Wałęsa potemtakem ni deloval v okviru opravljanja svojih dolžnosti poslanca Evropskega parlamenta;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Jarosławu Leszeku Wałęsi; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Jarosławu Leszeku Wałęsi;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu poljskemu organu in Jarosławu Leszeku Wałęsi. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje pristojnemu poljskemu organu in Jarosławu Leszeku Wałęsi.

---

(1)  Zadeva 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] ZOdl.195, Zadeva 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] ZOdl.2391, Zadeva T-345/05 Mote proti Parlamentu [2008] ZOdl. II-2849, Združeni zadevi C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente [2008] ZOdl. I-7929, Zadeva T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu (še ni objavljeno v ZOdl.) in Zadeva C-163/10 Patriciello (še ni objavljeno v ZOdl.).

(2)  Zadeva št. T345/05, Mote proti Parlamentu [2008], ZOdl, str. II-2849, odstavek 28.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/153 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/153

---

Torek, 11. september 2012Odvzem poslanske imunitete Birgit Collin-Langen

P7_TA(2012)0308

Sklep Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o zahtevi za odvzem imunitete Birgit Collin-Langen (2012/2128(IMM))

2013/C 353 E/24

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Birgit Collin-Langen, ki jo je dne 27. aprila 2012 posredoval vodja tožilstva v Koblenzu (Nemčija) v zvezi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. junija 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odvzem imunitete Birgit Collin-Langen, ki jo je dne 27. aprila 2012 posredoval vodja tožilstva v Koblenzu (Nemčija) v zvezi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja in ki je bila razglašena na plenarnem zasedanju 14. junija 2012,

| — | po zagovoru Birgit Collin-Langen v skladu s členom 7(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

po zagovoru Birgit Collin-Langen v skladu s členom 7(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 8 in 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije ter člena 6(2) Akta o volitvah poslancev Evropskega parlamenta s splošnimi neposrednimi volitvami z dne 20. septembra 1976,

| — | ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sodb Sodišča Evropske unije z dne 12. maja 1964, 10. julija 1986, 15. in 21. oktobra 2008, 19. marca 2010 in 6. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju 46. člena ustave (Grundgesetz) Zvezne republike Nemčije,

| — | ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 6(2) in člena 7 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0229/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve (A7-0229/2012),

| A. | ker je vodja tožilstva zahteval odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Birgit Collin-Langen v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja; |
| --- | --- |

A.

ker je vodja tožilstva zahteval odvzem poslanske imunitete poslanki Evropskega parlamenta Birgit Collin-Langen v povezavi s sodnim postopkom glede domnevnega kaznivega dejanja;

| B. | ker se zahteva vodje tožilstva nanaša na postopek v zvezi z domnevnim kaznivim dejanjem po členu 331 kazenskega zakonika Nemčije, ki določa, da javni uslužbenec ali oseba, ki ji je zaupano opravljanje posebne javne storitve, ki zase ali za koga drugega zahteva, sprejme ali sprejme obljubo koristi, da bi opravila uradno dejanje, se kaznuje z zaporom do treh let ali z denarno kaznijo; |
| --- | --- |

B.

ker se zahteva vodje tožilstva nanaša na postopek v zvezi z domnevnim kaznivim dejanjem po členu 331 kazenskega zakonika Nemčije, ki določa, da javni uslužbenec ali oseba, ki ji je zaupano opravljanje posebne javne storitve, ki zase ali za koga drugega zahteva, sprejme ali sprejme obljubo koristi, da bi opravila uradno dejanje, se kaznuje z zaporom do treh let ali z denarno kaznijo;

| C. | ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države; |
| --- | --- |

C.

ker v skladu s členom 9 Protokola št. 7 o privilegijih in imunitetah Evropske unije poslanci Evropskega parlamenta uživajo na ozemlju svoje države imunitete, priznane poslancem parlamenta te države;

| D. | ker je v skladu s členom 46(2) nemške ustave poslanca dovoljeno klicati na odgovornost ali prijeti za kaznivo dejanje le z dovoljenjem parlamenta, razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali v teku naslednjega dne; |
| --- | --- |

D.

ker je v skladu s členom 46(2) nemške ustave poslanca dovoljeno klicati na odgovornost ali prijeti za kaznivo dejanje le z dovoljenjem parlamenta, razen če je bil prijet med storitvijo kaznivega dejanja ali v teku naslednjega dne;

| E. | ker mora zato Parlament Birgit Collin-Langen odvzeti imuniteto, če naj se postopki zoper njo nadaljujejo; |
| --- | --- |

E.

ker mora zato Parlament Birgit Collin-Langen odvzeti imuniteto, če naj se postopki zoper njo nadaljujejo;

| F. | ker je Odbor za pravne zadeve Birgit Collin-Langen zaslišal, poslanka pa je izjavila, da želi hitro zaključiti to zadevo ter da bi ji bilo treba po njenem mnenju odvzeti imuniteto; |
| --- | --- |

F.

ker je Odbor za pravne zadeve Birgit Collin-Langen zaslišal, poslanka pa je izjavila, da želi hitro zaključiti to zadevo ter da bi ji bilo treba po njenem mnenju odvzeti imuniteto;

| G. | ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament, ko se odloča, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, pri tem razumno upošteva stališče poslanca (2); |
| --- | --- |

G.

ker lahko zgolj Parlament odloča o tem, ali se v določeni zadevi odvzame imuniteta ali ne; ker lahko Parlament, ko se odloča, ali poslancu odvzeti imuniteto ali ne, pri tem razumno upošteva stališče poslanca (2);

| H. | ker je Birgit Collin-Langen poslanka Evropskega parlamenta od 17. marca 2012; |
| --- | --- |

H.

ker je Birgit Collin-Langen poslanka Evropskega parlamenta od 17. marca 2012;

| I. | ker dejstva v tej zadevi segajo v obdobje med letoma 2006 in 2008 in kot so prikazana v pisnih predložitvah Odboru za pravne zadeve nimajo neposredne, očitne povezave z opravljanjem nalog poslanke Evropskega parlamenta Birgit Collin-Langen; |
| --- | --- |

I.

ker dejstva v tej zadevi segajo v obdobje med letoma 2006 in 2008 in kot so prikazana v pisnih predložitvah Odboru za pravne zadeve nimajo neposredne, očitne povezave z opravljanjem nalog poslanke Evropskega parlamenta Birgit Collin-Langen;

| J. | ker Birgit Collin-Langen potemtakem ni opravljala svoje dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

J.

ker Birgit Collin-Langen potemtakem ni opravljala svoje dolžnosti poslanke Evropskega parlamenta;

| K. | ker dejstva, navedena v obrazložitvi, niso primer fumus persecutionis; |
| --- | --- |

K.

ker dejstva, navedena v obrazložitvi, niso primer fumus persecutionis;

| 1. | se odloči odvzeti imuniteto Birgit Collin-Langen; |
| --- | --- |

1.

se odloči odvzeti imuniteto Birgit Collin-Langen;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Zvezne republike Nemčije in Birgit Collin-Langen. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj ta sklep in poročilo pristojnega odbora nemudoma posreduje ustreznim organom Zvezne republike Nemčije in Birgit Collin-Langen.

---

(1)  Zadeva št. 101/63 Wagner proti Fohrmann in Krier [1964] ZOdl. 195, zadeva št. 149/85 Wybot proti Faure in drugi [1986] ZOdl. 2391, zadeva št. T-345/05 Mote proti Parlamentu [2008] ZOdl II-2849, združeni zadevi št. C-200/07 in C-201/07 Marra proti De Gregorio in Clemente [2008] ZOdl I-7929, zadeva št. T-42/06 Gollnisch proti Parlamentu (še ni objavljeno v ZOdl.) in zadeva št. C-163/10 Patriciello (še ni objavljeno v ZOdl.).

(2)  Zadeva št. T345/05, Mote proti Parlamentu [2008], ZOdl, str. II-2849, odstavek 28.

---

Četrtek, 13. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/156 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/156

---

Četrtek, 13. september 2012Medinstitucionalni sporazum med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta

P7_TA(2012)0339

Sklep Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o sklenitvi medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta (2012/2069(ACI))

2013/C 353 E/25

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 10. aprila 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma svojega predsednika z dne 10. aprila 2012,

| — | ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka medinstitucionalnega sporazuma med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta,

| — | ob upoštevanju drugega odstavka člena 1 in členov 2, 6, 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 15 in 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju drugega odstavka člena 1 in členov 2, 6, 10 in 11 Pogodbe o Evropski uniji (PEU) ter členov 15 in 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1) ter zlasti členov 2(5) in 9 navedene uredbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 30. maja 2001 o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (1) ter zlasti členov 2(5) in 9 navedene uredbe,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 104(7) Poslovnika) za leti 2009 in 2010 (2) ter zlasti odstavka 12 navedene resolucije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. septembra 2011 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 104(7) Poslovnika) za leti 2009 in 2010 (2) ter zlasti odstavka 12 navedene resolucije,

| — | ob upoštevanju členov 23(12) in 127(1) ter Priloge VIII Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 23(12) in 127(1) ter Priloge VIII Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0245/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve (A7-0245/2012),

| A. | ker sta preglednost in dostop do vseh pomembnih dokumentov in informacij temelja in osnovna pogoja za demokracijo, zlasti pa Evropskemu parlamentu omogočata, da opravlja svoje delo za ljudi, kakor je določeno v Pogodbah; |
| --- | --- |

A.

ker sta preglednost in dostop do vseh pomembnih dokumentov in informacij temelja in osnovna pogoja za demokracijo, zlasti pa Evropskemu parlamentu omogočata, da opravlja svoje delo za ljudi, kakor je določeno v Pogodbah;

| B. | ker je Lizbonska pogodba uvedla strožje zahteve glede preglednosti in pravic državljanov do udeležbe pri odločanju v Uniji; ker mora biti pravica Parlamenta in njegovih poslancev do posredovanja pomembnih informacij javnosti omejena izključno v jasno opredeljenih in utemeljenih izjemah; |
| --- | --- |

B.

ker je Lizbonska pogodba uvedla strožje zahteve glede preglednosti in pravic državljanov do udeležbe pri odločanju v Uniji; ker mora biti pravica Parlamenta in njegovih poslancev do posredovanja pomembnih informacij javnosti omejena izključno v jasno opredeljenih in utemeljenih izjemah;

| C. | ker Pogodbi, posebej člen 13(2) PEU, priznavata načelo lojalnega sodelovanja med institucijami Unije; |
| --- | --- |

C.

ker Pogodbi, posebej člen 13(2) PEU, priznavata načelo lojalnega sodelovanja med institucijami Unije;

| D. | ker člen 14(1) PEU določa, da Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo ter funkcijo političnega nadzora in posvetovanja v skladu s Pogodbama; in ker mora imeti Parlament za uspešno izvajanje nalog, ki mu jih narekuje Pogodba, dostop do relevantnih dokumentov Sveta; |
| --- | --- |

D.

ker člen 14(1) PEU določa, da Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo ter funkcijo političnega nadzora in posvetovanja v skladu s Pogodbama; in ker mora imeti Parlament za uspešno izvajanje nalog, ki mu jih narekuje Pogodba, dostop do relevantnih dokumentov Sveta;

| E. | ker je s Pogodbama določeno, da se mora Svet pred sprejetjem določenih pravnih aktov posvetovati z Evropskim parlamentom in pridobiti njegovo odobritev; |
| --- | --- |

E.

ker je s Pogodbama določeno, da se mora Svet pred sprejetjem določenih pravnih aktov posvetovati z Evropskim parlamentom in pridobiti njegovo odobritev;

| F | ker člen 218(10) PDEU zahteva, da se Parlament v vseh fazah postopka v zvezi z mednarodnimi sporazumi nemudoma in izčrpno obvesti; |
| --- | --- |

F

ker člen 218(10) PDEU zahteva, da se Parlament v vseh fazah postopka v zvezi z mednarodnimi sporazumi nemudoma in izčrpno obvesti;

| G. | ker bi morala biti pravila o določanju stopnje tajnosti dokumentov Unije v skladu s členom 15(3) PDEU določena z uredbami, ki jih sprejmeta Evropski parlament in Svet (3); |
| --- | --- |

G.

ker bi morala biti pravila o določanju stopnje tajnosti dokumentov Unije v skladu s členom 15(3) PDEU določena z uredbami, ki jih sprejmeta Evropski parlament in Svet (3);

| H. | ker Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (4) že določa pravila o posredovanju zaupnih informacij Komisije Parlamentu; |
| --- | --- |

H.

ker Okvirni sporazum o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (4) že določa pravila o posredovanju zaupnih informacij Komisije Parlamentu;

| I. | ker sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 6. junija 2011 (5) določa pravila o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta; |
| --- | --- |

I.

ker sklep predsedstva Evropskega parlamenta z dne 6. junija 2011 (5) določa pravila o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta;

| J. | ker je konferenca predsednikov imenovala pogajalsko skupino za pogovore s Svetom o treh konkretnih vprašanjih: vključitev korelacijskih tabel v direktive Unije, pravila o udeležbi Parlamenta na mednarodnih konferencah ter dostop do tajnih dokumentov Sveta; ker je bil medtem dosežen dogovor o vprašanjih korelacijskih tabel in udeležbe Parlamenta na mednarodnih konferencah (6); |
| --- | --- |

J.

ker je konferenca predsednikov imenovala pogajalsko skupino za pogovore s Svetom o treh konkretnih vprašanjih: vključitev korelacijskih tabel v direktive Unije, pravila o udeležbi Parlamenta na mednarodnih konferencah ter dostop do tajnih dokumentov Sveta; ker je bil medtem dosežen dogovor o vprašanjih korelacijskih tabel in udeležbe Parlamenta na mednarodnih konferencah (6);

| 1. | meni, da je sporazum o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta (v nadaljevanju: sporazum) nepogrešljiv instrument, ki Parlamentu omogoča, da v celoti izvaja svoje pristojnosti in opravlja svoje naloge; poudarja, da sporazum ne posega v uredbe o dostopu do dokumentov, sprejete v skladu s členom 15(3) PDEU; |
| --- | --- |

1.

meni, da je sporazum o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta (v nadaljevanju: sporazum) nepogrešljiv instrument, ki Parlamentu omogoča, da v celoti izvaja svoje pristojnosti in opravlja svoje naloge; poudarja, da sporazum ne posega v uredbe o dostopu do dokumentov, sprejete v skladu s členom 15(3) PDEU;

| 2. | poudarja, da področje uporabe sporazuma sicer zajema tajne podatke o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, vendar so v sporazumu zajeti tudi mednarodni sporazumi v skladu s členom 218(6) PDEU, ki se ne nanašajo izključno na skupno zunanjo in varnostno politiko (t. i. mešani sporazumi), vključno z vsemi njihovimi deli, ki sodijo na področje skupne zunanje in varnostne politike; poudarja tudi, da bo dostop Parlamenta do vseh tajnih podatkov, ki se nanašajo izključno na skupno zunanjo in varnostno politiko, še naprej urejen z ad hoc odločitvijo Sveta ali na podlagi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 o dostopu Evropskega parlamenta do občutljivih informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike (7) (v nadaljevanju: medinstitucionalni sporazum iz leta 2002), dokler ne bo dogovorjena drugačna ureditev; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da področje uporabe sporazuma sicer zajema tajne podatke o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, vendar so v sporazumu zajeti tudi mednarodni sporazumi v skladu s členom 218(6) PDEU, ki se ne nanašajo izključno na skupno zunanjo in varnostno politiko (t. i. mešani sporazumi), vključno z vsemi njihovimi deli, ki sodijo na področje skupne zunanje in varnostne politike; poudarja tudi, da bo dostop Parlamenta do vseh tajnih podatkov, ki se nanašajo izključno na skupno zunanjo in varnostno politiko, še naprej urejen z ad hoc odločitvijo Sveta ali na podlagi Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 o dostopu Evropskega parlamenta do občutljivih informacij Sveta s področja varnostne in obrambne politike (7) (v nadaljevanju: medinstitucionalni sporazum iz leta 2002), dokler ne bo dogovorjena drugačna ureditev;

| 3. | opozarja na izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo sporazumu, v kateri je zapisano, da bi bilo treba v letu 2012 začeti pregled medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 ter da bi bilo treba pri tem upoštevati izkušnje, pridobljene z izvajanjem sporazuma in medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002; |
| --- | --- |

3.

opozarja na izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo sporazumu, v kateri je zapisano, da bi bilo treba v letu 2012 začeti pregled medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 ter da bi bilo treba pri tem upoštevati izkušnje, pridobljene z izvajanjem sporazuma in medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002;

| 4. | obžaluje, da ni bilo mogoče z medinstitucionalnim sporazumom iz leta 2002 vzpostaviti meril, ki bila natančnejša od sprejetja ad hoc odločitev o dostopu do tajnih podatkov s področja skupne zunanje in varnostne politike; zato poudarja, da je najpomembnejše, da Parlament in Svet začneta pogajanja o spremembi medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 zaradi njegove prilagoditve reformam, ki so bile izpeljane od njegove sklenitve, ter sedanjim okoliščinam; |
| --- | --- |

4.

obžaluje, da ni bilo mogoče z medinstitucionalnim sporazumom iz leta 2002 vzpostaviti meril, ki bila natančnejša od sprejetja ad hoc odločitev o dostopu do tajnih podatkov s področja skupne zunanje in varnostne politike; zato poudarja, da je najpomembnejše, da Parlament in Svet začneta pogajanja o spremembi medinstitucionalnega sporazuma iz leta 2002 zaradi njegove prilagoditve reformam, ki so bile izpeljane od njegove sklenitve, ter sedanjim okoliščinam;

| 5. | pozdravlja izjavo o tajnosti dokumentov, priloženo sporazumu; obžaluje pa, da sporazum za razliko od okvirnega sporazuma med Komisijo in Parlamentom ne vsebuje podrobno opredeljenega postopka za primere, ko gre za dvom v zvezi z zaupno naravo posamezne informacije ali določanjem stopnje njene tajnosti; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja izjavo o tajnosti dokumentov, priloženo sporazumu; obžaluje pa, da sporazum za razliko od okvirnega sporazuma med Komisijo in Parlamentom ne vsebuje podrobno opredeljenega postopka za primere, ko gre za dvom v zvezi z zaupno naravo posamezne informacije ali določanjem stopnje njene tajnosti;

| 6. | pozdravlja zlasti naslednje vidike, ki jih vsebuje sporazum:






  — | diferenciacija obdelave in shranjevanja dokumentov glede na stopnjo zaupnosti; |
| --- | --- | --- |

6.

pozdravlja zlasti naslednje vidike, ki jih vsebuje sporazum:

—

diferenciacija obdelave in shranjevanja dokumentov glede na stopnjo zaupnosti;

| — | diferenciacija postopkov, kar zadeva varnostno preverjanje za poslance in zaposlene glede na stopnjo zaupnosti, pri čemer poslancem ne bo treba skozi varnostno preverjanje za dokumente stopnje tajnosti, ki je nižja od CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali enakovredne stopnje, podobno kot v zgoraj navedenem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

—

diferenciacija postopkov, kar zadeva varnostno preverjanje za poslance in zaposlene glede na stopnjo zaupnosti, pri čemer poslancem ne bo treba skozi varnostno preverjanje za dokumente stopnje tajnosti, ki je nižja od CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali enakovredne stopnje, podobno kot v zgoraj navedenem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo;

| — | vključitev dokumentov s stopnjo TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ali enakovredno stopnjo v področje uporabe sporazuma, podobno kot v zgoraj omenjenem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo; |
| --- | --- |

—

vključitev dokumentov s stopnjo TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ali enakovredno stopnjo v področje uporabe sporazuma, podobno kot v zgoraj omenjenem okvirnem sporazumu med Parlamentom in Komisijo;

| — | možnost, da se lahko dostop dokumentov, kadar je to primerno, odobri tudi poročevalcem, poročevalcem v senci ali vsem ali nekaterim članom zadevnega odbora ali odborov; |
| --- | --- |

—

možnost, da se lahko dostop dokumentov, kadar je to primerno, odobri tudi poročevalcem, poročevalcem v senci ali vsem ali nekaterim članom zadevnega odbora ali odborov;

| — | določbe o tesnem sodelovanju med Parlamentom in Svetom za zagotovitev enakovrednih stopenj varovanja tajnih dokumentov; |
| --- | --- |

—

določbe o tesnem sodelovanju med Parlamentom in Svetom za zagotovitev enakovrednih stopenj varovanja tajnih dokumentov;

| 7. | poziva predsedstvo, naj v skladu s členom 23(12) Poslovnika Evropskega parlamenta prilagodi zgoraj navedeni sklep z dne 6. junija 2011, tako da bo upošteval sporazum; |
| --- | --- |

7.

poziva predsedstvo, naj v skladu s členom 23(12) Poslovnika Evropskega parlamenta prilagodi zgoraj navedeni sklep z dne 6. junija 2011, tako da bo upošteval sporazum;

| 8. | odobri sklenitev sporazuma v obliki, priloženi temu sklepu, ter sklene, da ga priloži v Poslovnik; |
| --- | --- |

8.

odobri sklenitev sporazuma v obliki, priloženi temu sklepu, ter sklene, da ga priloži v Poslovnik;

| 9. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sporazum podpiše; |
| --- | --- |

9.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sporazum podpiše;

| 10. | naroči svojemu predsedniku, naj posreduje ta sklep skupaj s prilogo Svetu in Komisiji v vednost. |
| --- | --- |

10.

naroči svojemu predsedniku, naj posreduje ta sklep skupaj s prilogo Svetu in Komisiji v vednost.

---

(1)  UL L 145, 31.5.2001, str. 43.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2011)0378.

(3)  V zvezi s tem glej tudi stališče Parlamenta z dne 15. decembra 2011 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu javnosti do dokumentov Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije (prenovitev) (P7_TA(2011)0580) ter zgoraj navedeno resolucijo Parlamenta z dne 14. septembra 2011 o dostopu javnosti do dokumentov (člen 104(7) Poslovnika) za leti 2009 in 2010.

(4)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

(5)  UL C 190, 30.6.2011, str. 2.

(6)  Za korelacijske tabele, glej skupno politično izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o obrazložitvenih dokumentih, priloženo zakonodajni resoluciji Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2011 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o minimalnih standardih glede pogojev, ki jih morajo izpolnjevati državljani tretjih držav ali osebe brez državljanstva, da se jim prizna status upravičencev do mednarodne zaščite, in o vsebini te zaščite (prenovitev) (P7_TA(2011)0469); vprašanje udeležbe Parlamenta je bilo urejeno z izmenjavo pisem.

(7)  UL C 298, 30.11.2002, str. 1.

---

Četrtek, 13. september 2012PRILOGA

MEDINSTITUCIONALNI SPORAZUM

med Evropskim Parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET STA –

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člen 14(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) določa, da Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo ter funkcijo političnega nadzora in posvetovanja v skladu s Pogodbama. |
| --- | --- |

(1)

Člen 14(1) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) določa, da Evropski parlament skupaj s Svetom opravlja zakonodajno in proračunsko funkcijo ter funkcijo političnega nadzora in posvetovanja v skladu s Pogodbama.

| (2) | Člen 13(2) PEU določa, da vsaka institucija deluje v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama, in v skladu s postopki, pogoji in cilji, ki jih določata Pogodbi. Navedena določba tudi predvideva, da institucije med seboj lojalno sodelujejo. Člen 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Evropski parlament in Svet med drugim določita načine svojega sodelovanja in da lahko v ta namen v skladu s Pogodbama skleneta medinstitucionalne sporazume, ki so lahko zavezujoči. |
| --- | --- |

(2)

Člen 13(2) PEU določa, da vsaka institucija deluje v mejah pristojnosti, ki so ji dodeljene s Pogodbama, in v skladu s postopki, pogoji in cilji, ki jih določata Pogodbi. Navedena določba tudi predvideva, da institucije med seboj lojalno sodelujejo. Člen 295 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) določa, da Evropski parlament in Svet med drugim določita načine svojega sodelovanja in da lahko v ta namen v skladu s Pogodbama skleneta medinstitucionalne sporazume, ki so lahko zavezujoči.

| (3) | V skladu s Pogodbama oziroma drugimi ustreznimi določbami se mora Svet bodisi v okviru posebnega zakonodajnega postopka bodisi v skladu z drugimi postopki odločanja pred sprejetjem pravnega akta posvetovati z Evropskim parlamentom ali pridobiti njegovo odobritev. Pogodbi tudi določata, da mora biti Evropski parlament v določenih primerih obveščen o poteku ali rezultatih določenega postopka ali sodelovati pri ocenjevanju ali pregledu določenih agencij Unije. |
| --- | --- |

(3)

V skladu s Pogodbama oziroma drugimi ustreznimi določbami se mora Svet bodisi v okviru posebnega zakonodajnega postopka bodisi v skladu z drugimi postopki odločanja pred sprejetjem pravnega akta posvetovati z Evropskim parlamentom ali pridobiti njegovo odobritev. Pogodbi tudi določata, da mora biti Evropski parlament v določenih primerih obveščen o poteku ali rezultatih določenega postopka ali sodelovati pri ocenjevanju ali pregledu določenih agencij Unije.

| (4) | Natančneje, člen 218(6) PDEU določa, da razen pri mednarodnih sporazumih, ki zadevajo izključno skupno zunanjo in varnostno politiko, Svet sprejme sklep o sklenitvi zadevnega sporazuma po odobritvi Evropskega parlamenta ali posvetovanju z njim; ta medinstitucionalni sporazum torej zajema vse mednarodne sporazume, ki ne zadevajo izključno skupne zunanje in varnostne politike. |
| --- | --- |

(4)

Natančneje, člen 218(6) PDEU določa, da razen pri mednarodnih sporazumih, ki zadevajo izključno skupno zunanjo in varnostno politiko, Svet sprejme sklep o sklenitvi zadevnega sporazuma po odobritvi Evropskega parlamenta ali posvetovanju z njim; ta medinstitucionalni sporazum torej zajema vse mednarodne sporazume, ki ne zadevajo izključno skupne zunanje in varnostne politike.

| (5) | Člen 218(10) PDEU določa, da se Evropski parlament v vseh fazah postopka nemudoma in izčrpno obvesti; navedena določba velja tudi za sporazume s področja skupne zunanje in varnostne politike. |
| --- | --- |

(5)

Člen 218(10) PDEU določa, da se Evropski parlament v vseh fazah postopka nemudoma in izčrpno obvesti; navedena določba velja tudi za sporazume s področja skupne zunanje in varnostne politike.

| (6) | V primerih, ko bi moral Evropski parlament zaradi izvajanja Pogodb in, če je ustrezno, drugih ustreznih določb imeti dostop do tajnih podatkov Sveta, bi se morala Evropski parlament in Svet sporazumeti o postopkih za ustrezno ureditev takšnega dostopa. |
| --- | --- |

(6)

V primerih, ko bi moral Evropski parlament zaradi izvajanja Pogodb in, če je ustrezno, drugih ustreznih določb imeti dostop do tajnih podatkov Sveta, bi se morala Evropski parlament in Svet sporazumeti o postopkih za ustrezno ureditev takšnega dostopa.

| (7) | Če Svet odloči, da bo Evropskemu parlamentu odobril dostop do tajnih podatkov Sveta s področja skupne zunanje in varnostne politike, v ta namen sprejme ad hoc sklepe ali pa uporabi Medinstitucionalni sporazum z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do podatkov Sveta občutljive narave s področja varnostne in obrambne politike (1) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 20. novembra 2002), kakor je ustrezno. |
| --- | --- |

(7)

Če Svet odloči, da bo Evropskemu parlamentu odobril dostop do tajnih podatkov Sveta s področja skupne zunanje in varnostne politike, v ta namen sprejme ad hoc sklepe ali pa uporabi Medinstitucionalni sporazum z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do podatkov Sveta občutljive narave s področja varnostne in obrambne politike (1) (v nadaljnjem besedilu: medinstitucionalni sporazum z dne 20. novembra 2002), kakor je ustrezno.

| (8) | V izjavi visokega predstavnika o politični odgovornosti (2), ki je bila dana ob sprejetju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (3), je navedeno, da bo visoki predstavnik pregledal veljavne določbe o dostopu poslancev Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in podatkov na področju varnostne in obrambne politike (tj. medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002) ter po potrebi predlagala njihovo prilagoditev. |
| --- | --- |

(8)

V izjavi visokega predstavnika o politični odgovornosti (2), ki je bila dana ob sprejetju Sklepa Sveta 2010/427/EU z dne 26. julija 2010 o organizaciji in delovanju Evropske službe za zunanje delovanje (3), je navedeno, da bo visoki predstavnik pregledal veljavne določbe o dostopu poslancev Evropskega parlamenta do tajnih dokumentov in podatkov na področju varnostne in obrambne politike (tj. medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002) ter po potrebi predlagala njihovo prilagoditev.

| (9) | Pomembno je, da se načel, standardov in pravil za varovanje tajnih podatkov, ki so potrebni za varovanje interesov Evropske unije in njenih držav članic, oklene tudi Evropski parlament. Poleg tega bo Evropski parlament lahko posredoval tajne podatke Svetu. |
| --- | --- |

(9)

Pomembno je, da se načel, standardov in pravil za varovanje tajnih podatkov, ki so potrebni za varovanje interesov Evropske unije in njenih držav članic, oklene tudi Evropski parlament. Poleg tega bo Evropski parlament lahko posredoval tajne podatke Svetu.

| (10) | Svet je 31. marca 2011 sprejel Sklep 2011/292/EU o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (4) (v nadaljnjem besedilu: varnostni predpisi Sveta). |
| --- | --- |

(10)

Svet je 31. marca 2011 sprejel Sklep 2011/292/EU o varnostnih predpisih za varovanje tajnih podatkov EU (4) (v nadaljnjem besedilu: varnostni predpisi Sveta).

| (11) | Predsedstvo Evropskega parlamenta je 6. junija 2011 sprejelo Sklep o pravilniku o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta (5) (v nadaljnjem besedilu: varnostni predpisi Evropskega parlamenta). |
| --- | --- |

(11)

Predsedstvo Evropskega parlamenta je 6. junija 2011 sprejelo Sklep o pravilniku o obdelavi zaupnih podatkov s strani Evropskega parlamenta (5) (v nadaljnjem besedilu: varnostni predpisi Evropskega parlamenta).

| (12) | Varnostni predpisi institucij, organov, uradov ali agencij Unije bi morali skupaj predstavljati celovit in usklajen splošni okvir za varovanje tajnih podatkov v Evropski uniji ter zagotavljati enaka temeljna načela in minimalne standarde. Skladno s tem bi morali biti osnovna načela in minimalni standardi, določeni v varnostnih predpisih Evropskega parlamenta in varnostnih predpisih Sveta, enakovredni. |
| --- | --- |

(12)

Varnostni predpisi institucij, organov, uradov ali agencij Unije bi morali skupaj predstavljati celovit in usklajen splošni okvir za varovanje tajnih podatkov v Evropski uniji ter zagotavljati enaka temeljna načela in minimalne standarde. Skladno s tem bi morali biti osnovna načela in minimalni standardi, določeni v varnostnih predpisih Evropskega parlamenta in varnostnih predpisih Sveta, enakovredni.

| (13) | Raven varovanja tajnih podatkov po varnostnih predpisih Evropskega parlamenta bi morala biti enakovredna ravni varovanja tajnih podatkov po varnostnih predpisih Sveta. |
| --- | --- |

(13)

Raven varovanja tajnih podatkov po varnostnih predpisih Evropskega parlamenta bi morala biti enakovredna ravni varovanja tajnih podatkov po varnostnih predpisih Sveta.

| (14) | Ustrezne službe sekretariata Evropskega parlamenta in generalnega sekretariata Sveta bodo tesno sodelovale, da se zagotovi uporaba enakovredne ravni varovanja tajnih podatkov v obeh institucijah. |
| --- | --- |

(14)

Ustrezne službe sekretariata Evropskega parlamenta in generalnega sekretariata Sveta bodo tesno sodelovale, da se zagotovi uporaba enakovredne ravni varovanja tajnih podatkov v obeh institucijah.

| (15) | Ta sporazum ne posega v obstoječa in prihodnja pravila o dostopu do dokumentov, sprejeta v skladu s členom 15(3) PDEU, pravila o varovanju osebnih podatkov, sprejeta v skladu s členom 16(2) PDEU, pravila o pravici Evropskega parlamenta do preiskave, sprejeta v skladu s tretjim odstavkom člena 226 PDEU, ter ustrezne določbe v zvezi z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) – |
| --- | --- |

(15)

Ta sporazum ne posega v obstoječa in prihodnja pravila o dostopu do dokumentov, sprejeta v skladu s členom 15(3) PDEU, pravila o varovanju osebnih podatkov, sprejeta v skladu s členom 16(2) PDEU, pravila o pravici Evropskega parlamenta do preiskave, sprejeta v skladu s tretjim odstavkom člena 226 PDEU, ter ustrezne določbe v zvezi z Evropskim uradom za boj proti goljufijam (OLAF) –

SKLENILA NASLEDNJI SPORAZUM:

Člen 1

Namen in področje uporabe

Ta sporazum določa postopke, ki urejajo pošiljanje tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovo obdelavo s strani Evropskega parlamenta, pri čemer jih ta potrebuje za izvajanje svojih pristojnosti in opravljanje svojih funkcij. Nanaša se na vse tovrstne zadeve, in sicer na:

| (a) | predloge, ki se obravnavajo po posebnem zakonodajnem postopku ali drugem postopku odločanja, v skladu s katerim je potrebno posvetovanje z Evropskim parlamentom ali njegova odobritev; |
| --- | --- |

(a)

predloge, ki se obravnavajo po posebnem zakonodajnem postopku ali drugem postopku odločanja, v skladu s katerim je potrebno posvetovanje z Evropskim parlamentom ali njegova odobritev;

| (b) | mednarodne sporazume, za katere je v skladu s členom 218(6) PDEU potrebno posvetovanje z Evropskim parlamentom ali njegova odobritev; |
| --- | --- |

(b)

mednarodne sporazume, za katere je v skladu s členom 218(6) PDEU potrebno posvetovanje z Evropskim parlamentom ali njegova odobritev;

| (c) | pogajalske smernice za mednarodne sporazume iz točke (b); |
| --- | --- |

(c)

pogajalske smernice za mednarodne sporazume iz točke (b);

| (d) | dejavnosti, poročila o oceni ali druge dokumente, o katerih je treba obvestiti Evropski parlament; in |
| --- | --- |

(d)

dejavnosti, poročila o oceni ali druge dokumente, o katerih je treba obvestiti Evropski parlament; in

| (e) | dokumente o dejavnostih agencij Unije, pri katerih ocenjevanju ali nadzoru naj bi sodeloval Evropski parlament. |
| --- | --- |

(e)

dokumente o dejavnostih agencij Unije, pri katerih ocenjevanju ali nadzoru naj bi sodeloval Evropski parlament.

Člen 2

Opredelitev pojma "tajni podatki"

Za namene tega sporazuma pomenijo "tajni podatki" eno ali vse od naslednjega:

| (a) | "tajni podatki EU" (v nadaljnjem besedilu: TPEU), kakor so opredeljeni v varnostnih predpisih Evropskega parlamenta in varnostnih predpisih Sveta ter ki imajo eno od naslednjih oznak stopnje tajnosti:






  — | RESTREINT UE/EU RESTRICTED; |
| --- | --- | --- |

(a)

"tajni podatki EU" (v nadaljnjem besedilu: TPEU), kakor so opredeljeni v varnostnih predpisih Evropskega parlamenta in varnostnih predpisih Sveta ter ki imajo eno od naslednjih oznak stopnje tajnosti:

—

RESTREINT UE/EU RESTRICTED;

| — | CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL; |
| --- | --- |

—

CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL;

| — | SECRET UE/EU SECRET; |
| --- | --- |

—

SECRET UE/EU SECRET;

| — | TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET; |
| --- | --- |

—

TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET;

| (b) | tajni podatki, ki jih Svetu predložijo države članice in imajo nacionalno oznako stopnje tajnosti, ki je enakovredna kateri od stopenj tajnosti, ki se uporabljajo za TPEU, navedene v točki (a); |
| --- | --- |

(b)

tajni podatki, ki jih Svetu predložijo države članice in imajo nacionalno oznako stopnje tajnosti, ki je enakovredna kateri od stopenj tajnosti, ki se uporabljajo za TPEU, navedene v točki (a);

| (c) | tajni podatki, ki jih Evropski uniji predložijo tretje države ali mednarodne organizacije ter imajo oznako stopnje tajnosti, ki je enakovredna kateri od stopenj tajnosti, ki se uporabljajo za TPEU, navedene v točki (a), kakor je določeno v zadevnih sporazumih o varnosti tajnih podatkov ali upravnih dogovorih. |
| --- | --- |

(c)

tajni podatki, ki jih Evropski uniji predložijo tretje države ali mednarodne organizacije ter imajo oznako stopnje tajnosti, ki je enakovredna kateri od stopenj tajnosti, ki se uporabljajo za TPEU, navedene v točki (a), kakor je določeno v zadevnih sporazumih o varnosti tajnih podatkov ali upravnih dogovorih.

Člen 3

Varovanje tajnih podatkov

1.   Evropski parlament v skladu s svojimi varnostnimi predpisi in tem sporazumom varuje vse tajne podatke, ki mu jih predloži Svet.

2.   Ker naj se ohrani enakovrednost med osnovnimi načeli in minimalnimi standardi za varovanje tajnih podatkov, ki jih v svojih varnostnih predpisih določata Evropski parlament in Svet, Evropski parlament zagotovi, da varnostni ukrepi, ki veljajo v njegovih prostorih, zagotavljajo enakovredno raven varovanja tajnih podatkov, kot se za takšne podatke zagotavlja v prostorih Sveta. Ustrezne službe Evropskega parlamenta in Sveta v ta namen tesno sodelujejo.

3.   Evropski parlament sprejme ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovi, da se tajni podatki, ki mu jih predloži Svet:

| (a) | uporabljajo le za namene, za katere je bil omogočen dostop; |
| --- | --- |

(a)

uporabljajo le za namene, za katere je bil omogočen dostop;

| (b) | razkrijejo le osebam, ki jim je bil odobren dostop v skladu s členoma 4 in 5, in se ne objavijo; |
| --- | --- |

(b)

razkrijejo le osebam, ki jim je bil odobren dostop v skladu s členoma 4 in 5, in se ne objavijo;

| (c) | brez predhodnega pisnega soglasja Sveta ne dajo drugim institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, pa tudi ne državam članicam, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam. |
| --- | --- |

(c)

brez predhodnega pisnega soglasja Sveta ne dajo drugim institucijam, organom, uradom ali agencijam Unije, pa tudi ne državam članicam, tretjim državam ali mednarodnim organizacijam.

4.   Svet lahko Evropskemu parlamentu odobri dostop do tajnih podatkov, ki izvirajo iz drugih institucij, organov, uradov ali agencij Unije, držav članic, tretjih držav ali mednarodnih organizacij, le s predhodnim pisnim soglasjem organa izvora.

Člen 4

Osebna varnost

1.   Dostop do tajnih podatkov se odobri poslancem Evropskega parlamenta v skladu s členom 5(4).

2.   Če imajo zadevni podatki stopnjo tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET ali TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET oziroma temu enakovredno stopnjo, se lahko dostop odobri le poslancem Evropskega parlamenta, ki jih je pooblastil predsednik Evropskega parlamenta in ki:

| (a) | so bili varnostno preverjeni v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta ali |
| --- | --- |

(a)

so bili varnostno preverjeni v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta ali

| (b) | za katere je pristojni nacionalni organ uradno sporočil, da so ustrezno pooblaščeni zaradi njihovih funkcij v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi. |
| --- | --- |

(b)

za katere je pristojni nacionalni organ uradno sporočil, da so ustrezno pooblaščeni zaradi njihovih funkcij v skladu z nacionalnimi zakoni in predpisi.

Ne glede na prvi pododstavek se lahko dostop do podatkov stopnje tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL oziroma temu enakovredne stopnje odobri tudi poslancem Evropskega parlamenta, določenim v skladu s členom 5(4), ki so v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta podpisali častno izjavo, da teh podatkov ne bodo razkrili. Svetu se sporočijo imena poslancev Evropskega parlamenta, ki jim je bil dostop odobren na podlagi tega pododstavka.

3.   Preden se poslancem Evropskega parlamenta odobri dostop do tajnih podatkov, se jih obvesti o obveznostih varovanja zadevnih podatkov v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta in o sredstvih zagotavljanja tovrstnega varovanja, poslanci Evropskega parlamenta pa se s temi obveznostmi seznanijo.

4.   Dostop do tajnih podatkov se odobri le tistim uradnikom Evropskega parlamenta in drugim uslužbencem Parlamenta, ki delajo v političnih skupinah in:

| (a) | za katere je ustrezno parlamentarno telo ali nosilec funkcije v skladu s členom 5(4) vnaprej določil, da se morajo seznaniti s podatki; |
| --- | --- |

(a)

za katere je ustrezno parlamentarno telo ali nosilec funkcije v skladu s členom 5(4) vnaprej določil, da se morajo seznaniti s podatki;

| (b) | ki so bili varnostno preverjeni za dostop do podatkov ustrezne stopnje tajnosti v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta, če imajo podatki stopnjo tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET ali TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ali temu enakovredno stopnjo, ter |
| --- | --- |

(b)

ki so bili varnostno preverjeni za dostop do podatkov ustrezne stopnje tajnosti v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta, če imajo podatki stopnjo tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET ali TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ali temu enakovredno stopnjo, ter

| (c) | ki so bili obveščeni in so prejeli pisna navodila o svojih obveznostih varovanja zadevnih podatkov ter o sredstvih za zagotavljanje tovrstnega varovanja in so podpisali izjavo, s katero potrjujejo prejem teh navodil in se zavezujejo, da jih bodo spoštovali v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta. |
| --- | --- |

(c)

ki so bili obveščeni in so prejeli pisna navodila o svojih obveznostih varovanja zadevnih podatkov ter o sredstvih za zagotavljanje tovrstnega varovanja in so podpisali izjavo, s katero potrjujejo prejem teh navodil in se zavezujejo, da jih bodo spoštovali v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta.

Člen 5

Postopek za dostop do tajnih podatkov

1.   Svet predloži tajne podatke iz člena 1 Evropskemu parlamentu, če je na podlagi Pogodb ali pravnih aktov, sprejetih na podlagi Pogodb, pravno zavezan to storiti. Tudi parlamentarna telesa ali nosilci funkcij iz odstavka 3 lahko vložijo pisno zahtevo za takšne podatke.

2.   V drugih primerih lahko Svet Evropskemu parlamentu predloži tajne podatke iz člena 1 na lastno pobudo ali na pisno zahtevo enega od parlamentarnih teles ali nosilcev funkcij iz odstavka 3.

3.   Svetu lahko pisno zahtevo predložijo naslednja parlamentarna telesa ali nosilci funkcij:

| (a) | predsednik, |
| --- | --- |

(a)

predsednik,

| (b) | konferenca predsednikov, |
| --- | --- |

(b)

konferenca predsednikov,

| (c) | predsedstvo, |
| --- | --- |

(c)

predsedstvo,

| (d) | predsednik zadevnega odbora/zadevnih odborov, |
| --- | --- |

(d)

predsednik zadevnega odbora/zadevnih odborov,

| (e) | zadevni poročevalec/poročevalci. |
| --- | --- |

(e)

zadevni poročevalec/poročevalci.

Drugi poslanci Evropskega parlamenta lahko zahtevo vložijo prek enega od parlamentarnih teles ali nosilcev funkcij iz prvega pododstavka.

Svet se nemudoma odzove na takšno zahtevo.

4.   Če je Svet pravno zavezan odobriti dostop do tajnih podatkov Evropskemu parlamentu ali če se je odločil, da ta dostop odobri, skupaj z ustreznim telesom ali nosilcem/nosilci funkcij iz odstavka 3 še pred posredovanjem teh podatkov pisno določi:

| (a) | da se lahko takšen dostop odobri enemu ali več naštetim:






  (i) | predsedniku, |
| --- | --- | --- |

(a)

da se lahko takšen dostop odobri enemu ali več naštetim:

(i)

predsedniku,

| (ii) | konferenci predsednikov, |
| --- | --- |

(ii)

konferenci predsednikov,

| (iii) | predsedstvu, |
| --- | --- |

(iii)

predsedstvu,

| (iv) | predsedniku zadevnega odbora/zadevnih odborov, |
| --- | --- |

(iv)

predsedniku zadevnega odbora/zadevnih odborov,

| (v) | zadevnemu poročevalcu/zadevnim poročevalcem, |
| --- | --- |

(v)

zadevnemu poročevalcu/zadevnim poročevalcem,

| (vi) | vsem ali nekaterim članom zadevnega odbora/zadevnih odborov; in |
| --- | --- |

(vi)

vsem ali nekaterim članom zadevnega odbora/zadevnih odborov; in

| (b) | morebitne posebne postopke za varovanje teh podatkov. |
| --- | --- |

(b)

morebitne posebne postopke za varovanje teh podatkov.

Člen 6

Vpisovanje in shranjevanje tajnih podatkov v Evropskem parlamentu ter vpogled vanje in razpravljanje

1.   Tajni podatki, ki jih Svet predloži Evropskemu parlamentu in imajo stopnjo tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL, SECRET UE/EU SECRET ali TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET oziroma temu enakovredno stopnjo:

| (a) | se iz varnostnih razlogov vpišejo, da se zabeleži njihov življenjski cikel in zagotovi njihova stalna sledljivost; |
| --- | --- |

(a)

se iz varnostnih razlogov vpišejo, da se zabeleži njihov življenjski cikel in zagotovi njihova stalna sledljivost;

| (b) | se hranijo na varovanem območju, ki izpolnjuje minimalne standarde fizične varnosti, določene v varnostnih predpisih Sveta in varnostnih predpisih Evropskega parlamenta, ki so enakovredni; in |
| --- | --- |

(b)

se hranijo na varovanem območju, ki izpolnjuje minimalne standarde fizične varnosti, določene v varnostnih predpisih Sveta in varnostnih predpisih Evropskega parlamenta, ki so enakovredni; in

| (c) | se lahko dajo na vpogled ustreznim poslancem Evropskega parlamenta, uradnikom Evropskega parlamenta in drugim uslužbencem Parlamenta, ki delajo v političnih skupinah, navedenim v členu 4(4) in členu 5(4), in sicer le v zavarovani čitalnici v prostorih Evropskega parlamenta. V tem primeru veljajo naslednji pogoji:






  (i) | podatki se na noben način ne kopirajo, ne s fotokopiranjem ne s fotografiranjem; |
| --- | --- | --- |

(c)

se lahko dajo na vpogled ustreznim poslancem Evropskega parlamenta, uradnikom Evropskega parlamenta in drugim uslužbencem Parlamenta, ki delajo v političnih skupinah, navedenim v členu 4(4) in členu 5(4), in sicer le v zavarovani čitalnici v prostorih Evropskega parlamenta. V tem primeru veljajo naslednji pogoji:

(i)

podatki se na noben način ne kopirajo, ne s fotokopiranjem ne s fotografiranjem;

| (ii) | zapiski niso dovoljeni in |
| --- | --- |

(ii)

zapiski niso dovoljeni in

| (iii) | v čitalnici ni dovoljeno imeti nobenih komunikacijskih naprav. |
| --- | --- |

(iii)

v čitalnici ni dovoljeno imeti nobenih komunikacijskih naprav.

2.   Tajni podatki, ki jih Svet pošlje Evropskemu parlamentu in imajo stopnjo tajnosti RESTREINT UE/EU RESTRICTED ali temu enakovredno stopnjo, se obdelujejo in shranjujejo v skladu z varnostnimi predpisi Evropskega parlamenta, ki za te tajne podatke zagotavljajo enakovredno raven varovanja, kot je na Svetu.

Ne glede na prvi pododstavek se dvanajst mesecev po začetku veljavnosti tega sporazuma podatki z oznako tajnosti na stopnji RESTREINT UE/EU RESTRICTED ali temu enakovredno stopnjo obdelujejo in shranjujejo v skladu z odstavkom 1. Dostop to takšnih tajnih podatkov urejata točki (a) in (c) člena 4(4) in člen 5(4).

3.   Delo s tajnimi podatki lahko poteka le prek komunikacijskih in informacijskih sistemov, ki so bili ustrezno akreditirani ali odobreni v skladu s standardi, enakovrednimi tistim iz varnostnih predpisov Sveta.

4.   Za tajne podatke, ki so prejemnikom v Evropskem parlamentu posredovani ustno, velja enakovredna raven varovanja kot za tajne podatke, predložene v pisni obliki.

5.   Ne glede na točko (c) odstavka 1 tega člena se lahko o tajnih podatkih do stopnje tajnosti CONFIDENTIEL UE/EU CONFIDENTIAL ali temu enakovredne stopnje, ki jih Svet predloži Evropskemu parlamentu, razpravlja na sejah, zaprtih za javnost, ki se jih udeležijo le poslanci Evropskega parlamenta ter tisti uradniki Evropskega parlamenta in drugi uslužbenci Parlamenta, ki delajo v političnih skupinah, ki jim je bil odobren dostop do podatkov v skladu s členom 4(4) in členom 5(4). Pri tem veljajo naslednji pogoji:

| — | dokumenti se razdelijo na začetku seje in poberejo na koncu seje; |
| --- | --- |

—

dokumenti se razdelijo na začetku seje in poberejo na koncu seje;

| — | dokumenti se na noben način ne kopirajo, ne s fotokopiranjem ne s fotografiranjem; |
| --- | --- |

—

dokumenti se na noben način ne kopirajo, ne s fotokopiranjem ne s fotografiranjem;

| — | zapiski niso dovoljeni; |
| --- | --- |

—

zapiski niso dovoljeni;

| — | v prostoru ni dovoljeno imeti nobenih komunikacijskih naprav in |
| --- | --- |

—

v prostoru ni dovoljeno imeti nobenih komunikacijskih naprav in

| — | v zapisniku seje se točka razprave, ki vsebuje tajne podatke, ne navede. |
| --- | --- |

—

v zapisniku seje se točka razprave, ki vsebuje tajne podatke, ne navede.

6.   Kadar je treba organizirati sejo za razpravo o tajnih podatkih stopnje tajnosti SECRET UE/EU SECRET ali TRÈS SECRET UE/EU TOP SECRET ali temu enakovredne stopnje, se Evropski parlament in Svet dogovorita o posebnih postopkih za vsak primer posebej.

Člen 7

Kršitev varovanja tajnosti, izguba ali nepooblaščeno razkritje tajnih podatkov

1.   V primeru dokazane ali domnevne izgube ali nepooblaščenega razkritja tajnih podatkov, ki jih predloži Svet, generalni sekretar Evropskega parlamenta o tem nemudoma obvesti generalnega sekretarja Sveta. Generalni sekretar Evropskega parlamenta vodi preiskavo in generalnega sekretarja Sveta obvesti o izsledkih preiskave in o ukrepih, sprejetih, da se kaj takega ne bi ponovilo. Kadar gre za poslanca Evropskega parlamenta, predsednik Evropskega parlamenta ukrepa skupaj z generalnim sekretarjem Evropskega parlamenta.

2.   Zoper vsakega poslanca Evropskega parlamenta, ki je odgovoren za kršitev določb varnostnih predpisov Evropskega parlamenta ali tega sporazuma, se lahko uvedejo ukrepi in kazni v skladu s členi 9(2) in 152 do 154 Poslovnika Evropskega parlamenta.

3.   Zoper vsakega uradnika Evropskega parlamenta ali drugega uslužbenca Parlamenta, ki dela v politični skupini in ki je odgovoren za kršitev določb varnostnih predpisov Evropskega parlamenta ali tega sporazuma, se lahko naložijo kazni iz Kadrovskih predpisov za uradnike in Pogojev za zaposlitev drugih uslužbencev Evropske unije, kakor so določeni v Uredbi Sveta (EGS, Euratom, ESPJ) št. 259/68 (6).

4.   Zoper osebe, ki so odgovorne za izgubo ali nepooblaščeno razkritje tajnih podatkov, se lahko uvede disciplinski in/ali sodni postopek v skladu z ustreznimi zakoni in drugimi predpisi.

Člen 8

Končne določbe

1.   Evropski parlament in Svet vsak na svoji strani sprejmeta vse ukrepe, potrebne za to, da se zagotovi izvajanje tega sporazuma. Pri tem tesno sodelujeta, zlasti z organizacijo obiskov, s katerimi se spremlja izvajanje varnostno-tehničnih vidikov tega sporazuma.

2.   Ustrezne službe sekretariata Evropskega parlamenta in generalnega sekretariata Sveta se medsebojno posvetujejo, preden katera od obeh institucij spremeni svoje varnostne predpise, da bi se še naprej zagotavljala enakovrednost med osnovnimi načeli in minimalni standardi za varovanje tajnih podatkov.

3.   Tajni podatki se v skladu s tem sporazumom predložijo Evropskemu parlamentu potem, ko Svet skupaj z Evropskim parlamentom določi, da je dosežena enakovrednost med osnovnimi načeli in minimalnimi standardi za varovanje tajnih podatkov v okviru varnostnih predpisov Evropskega parlamenta in Sveta na eni strani ter enakovrednost med ravnijo varovanja tajnih podatkov v prostorih Evropskega parlamenta in prostorih Sveta na drugi strani.

4.   Ta sporazum se lahko na podlagi izkušenj, pridobljenih z izvajanjem tega sporazuma, na zahtevo ene ali druge institucije pregleda.

5.   Ta sporazum začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.

V ..., ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

IZJAVE

(a)   Izjava Evropskega parlamenta in Sveta o členu 8(3)

Evropski parlament in Svet bosta sodelovala, tako da bo enakovrednost iz člena 8(3) Medinstitucionalnega sporazuma z dne ... (7) med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta lahko ugotovljena do dne začetka veljavnosti navedenega sporazuma.

(b)   Izjava Evropskega parlamenta in Sveta o stopnji tajnosti dokumentov

Evropski parlament in Svet opozarjata, da označevanje dokumentov z nezadostno ali previsoko stopnjo tajnosti negativno vpliva na verodostojnost varnostnih predpisov.

Svet bo še naprej zagotavljal, da so podatki, ki izvirajo iz Sveta, označeni z ustrezno stopnjo tajnosti v skladu z varnostnimi predpisi Sveta. Svet bo pregledal stopnjo tajnosti vsakega dokumenta, preden ga posreduje Evropskemu parlamentu, zlasti da bi preveril, ali je zadevna stopnja tajnosti še vedno ustrezna.

Evropski parlament bo varoval vse tajne podatke, ki so mu predloženi, na način, ki ustreza stopnji tajnosti. Če bi Evropski parlament želel znižati ali odpraviti oznako tajnosti tajnega dokumenta, ki ga je posredoval Svet, je to mogoče le s predhodnim pisnim soglasjem Sveta.

(c)   Izjava Evropskega parlamenta in Sveta o dostopu do tajnih podatkov na področju skupne zunanje in varnostne politike

Evropski parlament in Svet opozarjata na izjavo visoke predstavnice o politični odgovornosti (8) in menita, da bi bilo treba v letu 2012 začeti pregled Medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002 med Evropskim parlamentom in Svetom o dostopu Evropskega parlamenta do podatkov Sveta občutljive narave s področja varnostne in obrambne politike (9).

Pri pregledu bosta upoštevani posebna vloga Evropskega parlamenta na področju skupne zunanje in varnostne politike ter izkušnje pri izvajanju tako Medinstitucionalnega sporazuma z dne ... (10) med Evropskim parlamentom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta kot zgoraj navedenega medinstitucionalnega sporazuma z dne 20. novembra 2002.

Svet do zaključka tega pregleda v primerih, ko odloči, da bo Evropskemu parlamentu odobril dostop do tajnih podatkov Sveta s področja skupne zunanje in varnostne politike, ravna v skladu z uvodno izjavo 7 Medinstitucionalnega sporazuma z dne ... (10) med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta in odstavkom 2 zgoraj navedene izjave visoke predstavnice.

Evropski parlament in Svet se strinjata, da bosta pri izvajanju te izjave ustrezno upoštevala posebno naravo in zlasti občutljivo vsebino podatkov s področja skupne zunanje in varnostne politike.

(d)   Izjava Sveta o dokumentih Sveta, ki niso tajni

Svet potrjuje, da se Medinstitucionalni sporazum z dne ... (10) med Evropskim parlamentom in Svetom o pošiljanju tajnih podatkov Sveta o zadevah, ki niso s področja skupne zunanje in varnostne politike, Evropskemu parlamentu in njihovi obdelavi s strani Evropskega parlamenta ne uporablja za interne dokumente Sveta, ki niso tajni (tj. dokumente, označene z oznako LIMITÉ).

(e)   Izjava Evropskega parlamenta o tajnih podatkih Komisije

Evropski parlament poudarja, da bodo tajni podatki, ki izvirajo iz Evropske komisije in/ali jih ta pošlje Evropskemu parlamentu, poslani in obravnavani v skladu z določbami iz Okvirnega sporazuma z dne 20. oktobra 2010 o odnosih med Evropskim parlamentom in Evropsko komisijo (11).

---

(1)  UL C 298, 30.11.2002, str. 1.

1

(2)  UL C 210, 3.8.2010, str. 1.

2

(3)  UL L 201, 3.8.2010, str. 30.

3

(4)  UL L 141, 27.5.2011, str. 17.

4

(5)  UL C 190, 30.6.2011, str. 2.

5

(6)  UL L 56, 4.3.1968, str. 1.

6

(7)  Datum podpisa medinstitucionalnega sporazuma.

7

(8)  UL C 210, 3.8.2010, str. 1.

8

(9)  UL C 298, 30.11.2002, str. 1.

9

(10)  Datum podpisa medinstitucionalnega sporazuma.

10

(11)  UL L 304, 20.11.2010, str. 47.

11

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 11. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/168 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/168

---

Torek, 11. september 2012Uporaba Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Danska

P7_TA(2012)0304

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Danska) (COM(2012)0272 – C7-0131/2012 – 2012/2110(BUD))

2013/C 353 E/26

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0272 – C7-0131/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0272 – C7-0131/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (2),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0232/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0232/2012),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela; |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela;

| B. | ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene od 1. maja 2009 dalje, področje uporabe ESPG razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker mora biti finančna pomoč Evropske unije za presežne delavce dinamična ter na razpolago čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, ki je bila sprejeta na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo ESPG,

| D. | ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi z 981 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 550) v glavnem podjetju Odense Steel Shipyard in pri štirih dobaviteljih ter proizvajalcih v poproizvodni fazi na Danskem v štirimesečnem referenčnem obdobju, |
| --- | --- |

D.

ker je Danska zaprosila za pomoč v zvezi z 981 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 550) v glavnem podjetju Odense Steel Shipyard in pri štirih dobaviteljih ter proizvajalcih v poproizvodni fazi na Danskem v štirimesečnem referenčnem obdobju,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Danska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(a) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Danska upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so danske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 28. oktobra 2011, njeno oceno pa je Komisija predložila 6. junija 2012; poziva Komisijo, naj pospeši postopek ocenjevanja, zlasti v primeru vlog, ki zadevajo sektorje, kjer so bila sredstva ESPG že večkrat uporabljena; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so danske oblasti vlogo za finančni prispevek iz ESPG predložile 28. oktobra 2011, njeno oceno pa je Komisija predložila 6. junija 2012; poziva Komisijo, naj pospeši postopek ocenjevanja, zlasti v primeru vlog, ki zadevajo sektorje, kjer so bila sredstva ESPG že večkrat uporabljena;

| 3. | ugotavlja, da neposredne izgube delovne sile v Odense Steel Shipyard, ki jih zajemata vlogi ESPG (ta vloga in vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard (3)), predstavljajo skoraj 2 % lokalne delovne sile, k čemur je treba prišteti še neposredno izgubljena delovna mesta, zaprtje ladjedelnice pa velja za resno krizo v regionalnem gospodarstvu; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da neposredne izgube delovne sile v Odense Steel Shipyard, ki jih zajemata vlogi ESPG (ta vloga in vloga EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard (3)), predstavljajo skoraj 2 % lokalne delovne sile, k čemur je treba prišteti še neposredno izgubljena delovna mesta, zaprtje ladjedelnice pa velja za resno krizo v regionalnem gospodarstvu;

| 4. | ugotavlja, da so danski organi v svoji oceni navedli, da bi samo 550 od 981 odpuščenih delavcev sodelovalo pri ukrepih, drugi pa bi se umaknili s trga dela oziroma bi sami našli novo zaposlitev; poziva danske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so danski organi v svoji oceni navedli, da bi samo 550 od 981 odpuščenih delavcev sodelovalo pri ukrepih, drugi pa bi se umaknili s trga dela oziroma bi sami našli novo zaposlitev; poziva danske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG;

| 5. | ugotavlja, da se je v skladu z letnim poročilom Skupnosti evropskih ladjedelniških združenj (CESA) za obdobje 2010–2011 (4) število delavcev v ladjedelništvu v Evropi v zadnjih treh letih zmanjšalo za 23 %, in sicer s 148 792 leta 2007 na 114 491 leta 2010; ugotavlja še, da je bila pomoč iz ESPG v zadnjih treh letih uporabljena že v treh primerih v ladjedelniškem sektorju (EGF/2010/001 DK/Nordjylland (5), EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan (6) in EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard); |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da se je v skladu z letnim poročilom Skupnosti evropskih ladjedelniških združenj (CESA) za obdobje 2010–2011 (4) število delavcev v ladjedelništvu v Evropi v zadnjih treh letih zmanjšalo za 23 %, in sicer s 148 792 leta 2007 na 114 491 leta 2010; ugotavlja še, da je bila pomoč iz ESPG v zadnjih treh letih uporabljena že v treh primerih v ladjedelniškem sektorju (EGF/2010/001 DK/Nordjylland (5), EGF/2010/006 PL/H. Cegielski-Poznan (6) in EGF/2010/025 DK/Odense Steel Shipyard);

| 6. | pozdravlja dejstvo, da mestni občini Odense in Kerteminde, ki ju je zelo prizadelo odpuščanje v Odense Steel Shipyard, tesno sodelujeta pri tej vlogi, ki je del strategije za nove priložnosti za rast v regiji, pripravil pa jo je konzorcij lokalnih, regionalnih in nacionalnih interesnih skupin po napovedi zaprtja ladjedelnice leta 2009; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da mestni občini Odense in Kerteminde, ki ju je zelo prizadelo odpuščanje v Odense Steel Shipyard, tesno sodelujeta pri tej vlogi, ki je del strategije za nove priložnosti za rast v regiji, pripravil pa jo je konzorcij lokalnih, regionalnih in nacionalnih interesnih skupin po napovedi zaprtja ladjedelnice leta 2009;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so se danske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati še pred končno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so se danske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati še pred končno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni sveženj, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 8. | ugotavlja, da so danski organi predlagali razmeroma drag usklajeni sveženj prilagojenih storitev (11 737 EUR pomoči iz ESPG na delavca); vendar pozdravlja dejstvo, da sveženj vsebuje ukrepe, ki so dodatni in inovativni v primerjavi s tistimi, ki jih običajno ponujajo agencije za zaposlovanje in so prilagojeni pomoči visoko usposobljenim delavcem, katerih položaj na trgu dela je težaven; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da so danski organi predlagali razmeroma drag usklajeni sveženj prilagojenih storitev (11 737 EUR pomoči iz ESPG na delavca); vendar pozdravlja dejstvo, da sveženj vsebuje ukrepe, ki so dodatni in inovativni v primerjavi s tistimi, ki jih običajno ponujajo agencije za zaposlovanje in so prilagojeni pomoči visoko usposobljenim delavcem, katerih položaj na trgu dela je težaven;

| 9. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanj, veščin in kompetenc, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, prilagojeno ne samo potrebam odpuščenih delavcev, ampak tudi aktualnemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost vseh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem znanj, veščin in kompetenc, ki so jih pridobivali na poklicni poti; pričakuje, da bo usposabljanje, ki je na voljo v okviru usklajenega svežnja, prilagojeno ne samo potrebam odpuščenih delavcev, ampak tudi aktualnemu poslovnemu okolju;

| 10. | ugotavlja, da je ciljna skupina delavcev že visoko usposobljena, vendar za področje, katerega prihodnost ni obetavna; zato bodo zanje predlagani ukrepi dražji, kot so v pri drugih množičnih odpuščanjih presežnih delavcev, ki so pogosto razmeroma nizko kvalificirani, |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da je ciljna skupina delavcev že visoko usposobljena, vendar za področje, katerega prihodnost ni obetavna; zato bodo zanje predlagani ukrepi dražji, kot so v pri drugih množičnih odpuščanjih presežnih delavcev, ki so pogosto razmeroma nizko kvalificirani,

| 11. | pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev ponuja tudi spodbude in tečaje za odpiranje novega podjetja, ki so predvideni za deset delavcev (vključno s posojilom za ustanovitev podjetja v višini 26 000 EUR); |
| --- | --- |

11.

pozdravlja dejstvo, da usklajeni sveženj prilagojenih storitev ponuja tudi spodbude in tečaje za odpiranje novega podjetja, ki so predvideni za deset delavcev (vključno s posojilom za ustanovitev podjetja v višini 26 000 EUR);

| 12. | pozdravlja dejstvo, da je konzorcij lokalnih, regionalnih in nacionalnih interesnih skupin razpravljal ter oblikoval strategijo za nove priložnosti za rast v regiji Odense, ta strategija pa vpliva na izbiro ukrepov za preusposabljanje v vlogi; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja dejstvo, da je konzorcij lokalnih, regionalnih in nacionalnih interesnih skupin razpravljal ter oblikoval strategijo za nove priložnosti za rast v regiji Odense, ta strategija pa vpliva na izbiro ukrepov za preusposabljanje v vlogi;

| 13. | vendar je seznanjen s predlaganimi dnevnicami v višini 103 EUR na delavca za dan aktivne udeležbe in s tem, da je predvideni znesek za te dnevnice več kot tretjina vseh stroškov svežnja; poudarja, da je treba pomoč iz ESPG predvsem nameniti programom za iskanje zaposlitve in za usposabljanje, in ne neposredno za financiranje nadomestil, ki so v pristojnosti držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo; |
| --- | --- |

13.

vendar je seznanjen s predlaganimi dnevnicami v višini 103 EUR na delavca za dan aktivne udeležbe in s tem, da je predvideni znesek za te dnevnice več kot tretjina vseh stroškov svežnja; poudarja, da je treba pomoč iz ESPG predvsem nameniti programom za iskanje zaposlitve in za usposabljanje, in ne neposredno za financiranje nadomestil, ki so v pristojnosti držav članic v skladu z nacionalno zakonodajo;

| 14. | pozdravlja poudarek na novih področjih potencialne rasti in razvoja v regionalnem gospodarstvu, kot so energetska tehnologija, robotika in tehnologija socialnih storitev, ki so v skladu tako z lizbonskimi cilji močne evropske konkurenčnosti kot tudi s cilji strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja poudarek na novih področjih potencialne rasti in razvoja v regionalnem gospodarstvu, kot so energetska tehnologija, robotika in tehnologija socialnih storitev, ki so v skladu tako z lizbonskimi cilji močne evropske konkurenčnosti kot tudi s cilji strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| 15. | pozdravlja dejstvo, da se v tem primeru podpora ESPG usklajuje z novoustanovljenim sekretariatom ESPG v občini Odense in da je bilo vzpostavljeno namensko spletišče, načrtovani pa sta tudi dve konferenci za spodbujanje rezultatov dveh vlog ESPG; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja dejstvo, da se v tem primeru podpora ESPG usklajuje z novoustanovljenim sekretariatom ESPG v občini Odense in da je bilo vzpostavljeno namensko spletišče, načrtovani pa sta tudi dve konferenci za spodbujanje rezultatov dveh vlog ESPG;

| 16. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada; |
| --- | --- |

16.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu; upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada;

| 17. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 18. | obžaluje dejstvo, da je kljub številnim uspešnim primerom uporabe sredstev iz ESPG na Danskem v okviru tako s trgovino kot s krizo povezanih meril Danska med državami, ki spodkopavajo prihodnost ESPG po letu 2013, blokirajo razširitev odstopanj zaradi krize in zmanjšujejo finančna sredstva Komisije za tehnično pomoč za ESPG za leto 2012; |
| --- | --- |

18.

obžaluje dejstvo, da je kljub številnim uspešnim primerom uporabe sredstev iz ESPG na Danskem v okviru tako s trgovino kot s krizo povezanih meril Danska med državami, ki spodkopavajo prihodnost ESPG po letu 2013, blokirajo razširitev odstopanj zaradi krize in zmanjšujejo finančna sredstva Komisije za tehnično pomoč za ESPG za leto 2012;

| 19. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 20. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovili popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

20.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovili popolno upoštevanje veljavnih uredb in da ne bi moglo priti do podvajanja storitev, ki jih financira Unija;

| 21. | pozdravlja dejstvo, da po ponavljajočih se zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 prikazuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da ne bo potrebno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje političnih ciljev ESPG; |
| --- | --- |

21.

pozdravlja dejstvo, da po ponavljajočih se zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 prikazuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da ne bo potrebno prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje političnih ciljev ESPG;

| 22. | obžaluje sklep Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

22.

obžaluje sklep Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep;

| 23. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

23.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 24. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

24.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 25. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

25.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  UL L 195, 27.7.2011, str. 52.

(4)  http://www.cesa.eu/presentation/publication/CESA_AR_2010_2011/pdf/CESA%20AR%2020 10-2011.pdf

(5)  UL L 286, 4.11.2010, str. 18.

(6)  UL L 342, 28.12.2010, str. 19.

---

Torek, 11. september 2012PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/008 DK/Odense Steel Shipyard, Danska)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/537/EU.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/172 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/172

---

Torek, 11. september 2012Uporaba sredstev Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji: vloga EGF/2011/017 ES/Aragón Construction, Španija

P7_TA(2012)0305

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/017 ES/Aragon Construction, Španija) (COM(2012)0290 – C7-0150/2012 – 2012/2121(BUD))

2013/C 353 E/27

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0290 – C7-0150/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2012)0290 – C7-0150/2012),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (Medinstitucionalni sporazum z dne 17. maja 2006) (1), zlasti točke 28 tega sporazuma,

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (Uredba o ESPG) (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1927/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o ustanovitvi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (Uredba o ESPG) (2),

| — | ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju postopka tristranskih pogovorov iz točke 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006,

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0233/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun (A7-0233/2012),

| A. | ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela, |
| --- | --- |

A.

ker je Evropska unija oblikovala primerne zakonodajne in proračunske instrumente za zagotavljanje dodatne podpore delavcem, ki so jih prizadele posledice velikih strukturnih sprememb v svetovnih trgovinskih tokovih, ter za pomoč pri njihovi ponovni vključitvi na trg dela,

| B. | ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize, |
| --- | --- |

B.

ker je bilo za vloge, predložene po 1. maju 2009, področje uporabe Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji (ESPG) razširjeno na podporo delavcem, ki so postali presežni neposredno zaradi svetovne finančne in gospodarske krize,

| C. | ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG, |
| --- | --- |

C.

ker bi morala biti finančna pomoč Unije presežnim delavcem dinamična ter na voljo čim hitreje in na najučinkovitejši način v skladu s skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, sprejeto na usklajevalnem sestanku 17. julija 2008, in ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 glede sprejetja sklepov za uporabo sredstev iz ESPG,

| D. | ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi z 836 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 320) v 377 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 41 NACE po reviziji 2 (gradnja stavb) (3), v španski regiji Aragon (ES24) na ravni NUTS II, |
| --- | --- |

D.

ker je Španija zaprosila za pomoč v zvezi z 836 presežnimi delavci (od tega naj bi jih pomoč prejelo 320) v 377 podjetjih, ki delujejo v panogi, razvrščeni v oddelek 41 NACE po reviziji 2 (gradnja stavb) (3), v španski regiji Aragon (ES24) na ravni NUTS II,

| E. | ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG, |
| --- | --- |

E.

ker vloga izpolnjuje merila za upravičenost do pomoči, ki so določena v uredbi o ESPG,

| 1. | se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe; |
| --- | --- |

1.

se strinja s Komisijo, da so pogoji iz člena 2(b) iz uredbe o ESPG izpolnjeni in je zato Španija upravičena do finančnega prispevka na podlagi te uredbe;

| 2. | je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz sklada ESPG predložile 28. decembra 2011, njeno oceno pa je Evropska komisija predložila 18. junija 2012; pozdravlja dejstvo, da je bil postopek ocene in predložitve dodatnih podatkov s strani Španije hiter in natančen; |
| --- | --- |

2.

je seznanjen, da so španske oblasti vlogo za finančni prispevek iz sklada ESPG predložile 28. decembra 2011, njeno oceno pa je Evropska komisija predložila 18. junija 2012; pozdravlja dejstvo, da je bil postopek ocene in predložitve dodatnih podatkov s strani Španije hiter in natančen;

| 3. | ugotavlja, da se je brezposelnost v Aragonu znatno povečala in da je bilo do konca leta 2011 pri javnih zavodih za zaposlovanje prijavljenih skoraj 100 000 delavcev, od tega jih je bilo 15 % odpuščenih v gradbenem sektorju; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da se je brezposelnost v Aragonu znatno povečala in da je bilo do konca leta 2011 pri javnih zavodih za zaposlovanje prijavljenih skoraj 100 000 delavcev, od tega jih je bilo 15 % odpuščenih v gradbenem sektorju;

| 4. | ugotavlja, da so regijo Aragon v preteklosti doletela množična odpuščanja, in pozdravlja dejstvo, da se je regija odločila za uporabo podpore iz ESPG, da bi rešila težavo presežnih delavcev: ugotavlja, da je Španija že prej predložila dve vlogi za regijo Aragon, in sicer EGF/2008/004 ES Castilla y Leon in Aragon (1 082 odpuščenih presežnih delavcev v avtomobilski industriji, od tega 594 v regiji Aragon) (4) in EGF/2010/016 ES Aragon, trgovina na drobno (1 154 odpuščenih presežnih delavcev v trgovini na drobno) (5); pozdravlja dejstvo, da se regija opira na izkušnje z ESPG in hitro pomaga delavcem iz različnih sektorjev; je prepričan, da pričakovana pomoč iz ESPG lahko nadalje prispeva k preprečevanju upadanja števila prebivalstva v regiji Aragon (trenutno tam živi od 3 do 54 prebivalcev na km2), tako da dejansko spodbuja prebivalstvo, naj ostane na tem ozemlju; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so regijo Aragon v preteklosti doletela množična odpuščanja, in pozdravlja dejstvo, da se je regija odločila za uporabo podpore iz ESPG, da bi rešila težavo presežnih delavcev: ugotavlja, da je Španija že prej predložila dve vlogi za regijo Aragon, in sicer EGF/2008/004 ES Castilla y Leon in Aragon (1 082 odpuščenih presežnih delavcev v avtomobilski industriji, od tega 594 v regiji Aragon) (4) in EGF/2010/016 ES Aragon, trgovina na drobno (1 154 odpuščenih presežnih delavcev v trgovini na drobno) (5); pozdravlja dejstvo, da se regija opira na izkušnje z ESPG in hitro pomaga delavcem iz različnih sektorjev; je prepričan, da pričakovana pomoč iz ESPG lahko nadalje prispeva k preprečevanju upadanja števila prebivalstva v regiji Aragon (trenutno tam živi od 3 do 54 prebivalcev na km2), tako da dejansko spodbuja prebivalstvo, naj ostane na tem ozemlju;

| 5. | ugotavlja, da španski organi navajajo, da bo po njihovi oceni na podlagi izkušenj s prejšnjimi vlogami za ESPG le 320 delavcev, za katere je predvidena pomoč iz ESPG, sodelovalo pri ukrepih; poziva španske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG; |
| --- | --- |

5.

ugotavlja, da španski organi navajajo, da bo po njihovi oceni na podlagi izkušenj s prejšnjimi vlogami za ESPG le 320 delavcev, za katere je predvidena pomoč iz ESPG, sodelovalo pri ukrepih; poziva španske organe, naj v celoti izkoristijo pomoč iz ESPG;

| 6. | pozdravlja dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni paket, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč; |
| --- | --- |

6.

pozdravlja dejstvo, da so se španske oblasti odločile, da bodo začele ukrepe izvajati še pred dokončno odločitvijo o dodelitvi podpore iz ESPG za predlagani usklajeni paket, da bi delavcem zagotovile hitro pomoč;

| 7. | opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost teh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem veščin in znanj, pridobljenih med celotno poklicno potjo; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega paketa ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da je treba izboljšati zaposljivost teh delavcev s prilagojenim usposabljanjem ter priznavanjem veščin in znanj, pridobljenih med celotno poklicno potjo; pričakuje, da usposabljanje v okviru usklajenega paketa ne bo prilagojeno le potrebam odpuščenih delavcev, temveč tudi dejanskemu poslovnemu okolju;

| 8. | pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi socialnimi partnerji glede vloge za pridobitev pomoči iz ESPG in glede vsebine svežnja prilagojenih storitev za delavce, da bi povečali usklajenost med ponudbo in povpraševanjem na trgu delovne sile; |
| --- | --- |

8.

pozdravlja dejstvo, da je bilo opravljeno posvetovanje z zadevnimi socialnimi partnerji glede vloge za pridobitev pomoči iz ESPG in glede vsebine svežnja prilagojenih storitev za delavce, da bi povečali usklajenost med ponudbo in povpraševanjem na trgu delovne sile;

| 9. | pozdravlja zlasti dejstvo, da bo usposabljanje prilagojeno ugotovljenim potrebam lokalnih podjetij, ki se bodo v zameno zavezala, da zaposlijo nekaj delavcev, ki so sodelovali v ukrepu; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja zlasti dejstvo, da bo usposabljanje prilagojeno ugotovljenim potrebam lokalnih podjetij, ki se bodo v zameno zavezala, da zaposlijo nekaj delavcev, ki so sodelovali v ukrepu;

| 10. | poudarja dejstvo, da bi se morali kaj naučiti iz priprave in izvajanja te vloge in drugih vlog, namenjenih reševanju množičnega odpuščanja v številnih malih in srednjih podjetjih v določenem sektorju, zlasti glede upravičenosti samozaposlenih in lastnikov malih in srednjih podjetij do podpore ESPG v prihodnji uredbi, in da bi morali ureditve, ki se uporabljajo v regijah in državah članicah, hitro uporabiti v sektorskih vlogah, ki bi zajemale veliko število podjetij, |
| --- | --- |

10.

poudarja dejstvo, da bi se morali kaj naučiti iz priprave in izvajanja te vloge in drugih vlog, namenjenih reševanju množičnega odpuščanja v številnih malih in srednjih podjetjih v določenem sektorju, zlasti glede upravičenosti samozaposlenih in lastnikov malih in srednjih podjetij do podpore ESPG v prihodnji uredbi, in da bi morali ureditve, ki se uporabljajo v regijah in državah članicah, hitro uporabiti v sektorskih vlogah, ki bi zajemale veliko število podjetij,

| 11. | ugotavlja, da so ukrepi za podporo podjetništvu predvideni samo za 20 delavcev; upa, da bodo španske oblasti spodbujale podjetništvo in da bodo v primeru povečanega zanimanja za tovrstne ukrepe sposobne prilagoditi usklajeni sveženj storitev; |
| --- | --- |

11.

ugotavlja, da so ukrepi za podporo podjetništvu predvideni samo za 20 delavcev; upa, da bodo španske oblasti spodbujale podjetništvo in da bodo v primeru povečanega zanimanja za tovrstne ukrepe sposobne prilagoditi usklajeni sveženj storitev;

| 12. | zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu;upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada; |
| --- | --- |

12.

zadevne institucije poziva, naj naredijo vse potrebno za izboljšanje postopkovnih in proračunskih ureditev, da bi pospešile uporabo sredstev iz ESPG; ceni izboljšani postopek, ki ga je uvedla Komisija na zahtevo Evropskega parlamenta za pospešitev dodeljevanja nepovratnih sredstev, katerega namen je predstavitev ocene Komisije o utemeljenosti vloge ESPG, skupaj s predlogom za uporabo ESPG, proračunskemu organu;upa, da bodo nadaljnje izboljšave postopka vključene v novo uredbo o ESPG (2014–2020) in da bodo dosežene večja učinkovitost, preglednost in prepoznavnost sklada;

| 13. | ugotavlja, da usklajeni sveženj predvideva več pobud za spodbujanje udeležbe v ukrepih: nadomestilo za brezposelnost v pavšalnem znesku 300 EUR, nadomestilo za iskanje nove zaposlitve v mesečnem znesku 200 EUR in 400 EUR za samozaposlene v obdobju največ treh mesecev; opominja, da morajo biti sredstva sklada namenjena predvsem usposabljanju in iskanju zaposlitve, pa tudi programom usposabljanja, namesto da neposredno prispevajo k plačevanju nadomestila za brezposelnost, ki je odgovornost nacionalnih organov; |
| --- | --- |

13.

ugotavlja, da usklajeni sveženj predvideva več pobud za spodbujanje udeležbe v ukrepih: nadomestilo za brezposelnost v pavšalnem znesku 300 EUR, nadomestilo za iskanje nove zaposlitve v mesečnem znesku 200 EUR in 400 EUR za samozaposlene v obdobju največ treh mesecev; opominja, da morajo biti sredstva sklada namenjena predvsem usposabljanju in iskanju zaposlitve, pa tudi programom usposabljanja, namesto da neposredno prispevajo k plačevanju nadomestila za brezposelnost, ki je odgovornost nacionalnih organov;

| 14. | opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da so institucije zavezane zagotoviti nemoten in hiter potek postopka za sprejetje sklepov o uporabi sredstev ESPG, ki zagotavljajo enkratno in časovno omejeno individualno podporo za delavce, ki so bili odpuščeni zaradi globalizacije ter finančne in gospodarske krize; poudarja vlogo, ki jo ima lahko ESPG pri ponovnem vključevanju presežnih delavcev na trg dela;

| 15. | ugotavlja, da je ta primer zrcalo socialnih in gospodarskih razmer določene regije, ki bi jih lahko v prihodnje obravnavali tako, da bi področje uporabe ESPG razširili na samozaposlene delavce (kot je predlagala Komisija v predlogu za ESPG v obdobju 2014–2020); |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da je ta primer zrcalo socialnih in gospodarskih razmer določene regije, ki bi jih lahko v prihodnje obravnavali tako, da bi področje uporabe ESPG razširili na samozaposlene delavce (kot je predlagala Komisija v predlogu za ESPG v obdobju 2014–2020);

| 16. | poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih, dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi bilo treba v skladu s členom 6 uredbe o ESPG zagotoviti, da ESPG podpira ponovno vključevanje posameznih presežnih delavcev v postopek zaposlovanja; poudarja še, da bi se morali iz pomoči ESPG sofinancirati le aktivni ukrepi na trgu dela, ki vodijo do stalnih, dolgoročnih zaposlitev; ponovno poudarja, da pomoč iz ESPG ne sme nadomestiti ukrepov, za katere so odgovorna podjetja na podlagi nacionalne zakonodaje ali kolektivnih pogodb, niti ukrepov za prestrukturiranje podjetij oziroma sektorjev; obžaluje dejstvo, da bi sklad lahko podjetja spodbudil k zamenjavi pogodbene delovne sile z bolj prilagodljivo in kratkoročno;

| 17. | ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovili popolno upoštevanje veljavnih uredb in preprečili podvajanje storitev, ki jih financira Unija; |
| --- | --- |

17.

ugotavlja, da so med podatki o usklajenem svežnju prilagojenih storitev, za katere je predvideno financiranje iz ESPG, tudi podatki o dopolnjevanju z ukrepi, ki se financirajo iz strukturnih skladov; ponovno poziva Komisijo, naj v svoja letna poročila vključi primerjalno oceno teh podatkov, da bi zagotovili popolno upoštevanje veljavnih uredb in preprečili podvajanje storitev, ki jih financira Unija;

| 18. | pozdravlja dejstvo, da po ponavljajočih se zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da bi preprečili prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik; |
| --- | --- |

18.

pozdravlja dejstvo, da po ponavljajočih se zahtevah Parlamenta proračun za leto 2012 vsebuje sredstva za plačila v višini 50 000 000 EUR v proračunski vrstici ESPG 04 05 01; opozarja, da je bil sklad ustanovljen kot ločen in poseben instrument z lastnimi cilji in roki ter da je zato zanj treba nameniti posebna sredstva, da bi preprečili prerazporejanje iz drugih proračunskih vrstic, kakor se je dogajalo v preteklosti, kar bi lahko ogrozilo doseganje različnih ciljev politik;

| 19. | obžaluje sklep Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep; |
| --- | --- |

19.

obžaluje sklep Sveta, da bo blokiral podaljšanje odstopanja zaradi krize, ki omogoča zagotavljanje finančne pomoči delavcem, ki so bili odpuščeni zaradi sedanje finančne in gospodarske krize, in tistim, ki so delovna mesta izgubili zaradi spremenjenih svetovnih trgovinskih tokov, ter povečanje stopnje sofinanciranja Unije na 65 % stroškov programa za vloge, oddane po roku, ki se je iztekel 31. decembra 2011, in poziva Svet, naj takoj ponovno uvede ta ukrep;

| 20. | odobri sklep, priložen tej resoluciji; |
| --- | --- |

20.

odobri sklep, priložen tej resoluciji;

| 21. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

21.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta sklep podpiše in poskrbi za njegovo objavo v Uradnem listu Evropske unije;

| 22. | naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

22.

naroči svojemu predsedniku, naj resolucijo skupaj s prilogo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 139, 14.6.2006, str. 1.

(2)  UL L 406, 30.12.2006, str. 1.

(3)  Uredba (ES) št. 1893/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o uvedbi statistične klasifikacije gospodarskih dejavnosti NACE Revizija 2 in o spremembi Uredbe Sveta (EGS) št. 3037/90 kakor tudi nekaterih uredb ES o posebnih statističnih področjih (UL L 393, 30.12.2006, str. 1).

(4)  UL C 212 E, 5.8.2010, str. 165.

(5)  UL C 169 E, 15.6.2012, str. 157.

---

Torek, 11. september 2012PRILOGA

SKLEP EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o uporabi Evropskega sklada za prilagoditev globalizaciji v skladu s točko 28 Medinstitucionalnega sporazuma z dne 17. maja 2006 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini in dobrem finančnem poslovodenju (vloga EGF/2011/017 ES/Aragon Construction, Španija)

(Besedilo Priloge na tem mestu ni navedeno, saj je enako končnemu aktu, Sklepu 2012/536/EU.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/176 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/176

---

Torek, 11. september 2012Energetska učinkovitost ***I

P7_TA(2012)0306

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES (COM(2011)0370 – C7-0168/2011 – 2011/0172(COD))

2013/C 353 E/28

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0370), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0370),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0168/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 194(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0168/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja švedskega parlamenta v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 26. oktobra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. decembra 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 14. decembra 2011 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0265/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A7-0265/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije, priloženo tej resoluciji;

| 3. | upošteva izjave Komisije, priložene k tej resoluciji; |
| --- | --- |

3.

upošteva izjave Komisije, priložene k tej resoluciji;

| 4. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

4.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 24, 28.1.2012, str. 134.

(2)  UL C 54, 23.2.2012, str. 49.

---

Torek, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0172

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti, spremembi direktiv 2009/125/ES in 2010/30/EU ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/27/EU.)

---

Torek, 11. september 2012Priloga k zakonodajni resolucij

Izjava Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije o njihovih stavbah kot zgledu v okviru Direktive o energetski učinkovitosti

Evropski parlament, Svet in Komisija izjavljajo, da bodo zaradi velike opaznosti svojih stavb in vodilne vloge, ki bi jo morali imeti pri energetski učinkovitosti svojih stavb, brez poseganja v veljavna proračunska pravila in pravila javnega naročanja za stavbe, ki jih imajo v lasti in uporabi, uporabljali enake zahteve, kot veljajo za stavbe osrednjih vlad držav članic na podlagi členov 5 in 6 Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o energetski učinkovitosti ter razveljavitvi direktiv 2004/8/ES in 2006/32/ES.

Izjava Komisije o energetskih pregledih

Kot je pojasnjeno že v sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o posodobitvi področja državnih pomoči EU (COM(2012)0209 z dne 8. maja 2012), je Komisija smernice EU o državni pomoči za varstvo okolja opredelila kot enega od instrumentov, ki lahko prispevajo k strategiji Evropa 2020 za rast in njenim ciljem ter se lahko pregledajo do konca leta 2013. V tem smislu lahko Komisija preveri, da prihodnja pravila o državni pomoči za varstvo okolja še naprej učinkovito spodbujajo trajnostno rast, med drugim s spodbujanjem energetske učinkovitosti v skladu s cilji te direktive.

Izjava Komisije o sistemu EU za trgovanje z emisijami

Zaradi potrebe po ohranitvi spodbud v sistemu EU za trgovanje z emisijami, se Komisija zavezuje, da bo:

| — | čim prej predložila prvo poročilo o trgu ogljika na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES ter pregledala časovni profil dražb v tretji fazi; |
| --- | --- |

—

čim prej predložila prvo poročilo o trgu ogljika na podlagi člena 10(5) Direktive 2003/87/ES ter pregledala časovni profil dražb v tretji fazi;

| — | v tem poročilu preučila možnosti za ukrepanje, vključno s stalnim ohranjanjem potrebne količine pravic, da bi se čim prej sprejeli dodatni ustrezni strukturni ukrepi za okrepitev sistema za trgovanje z emisijami v tretji fazi in njegovo večjo učinkovitost. |
| --- | --- |

—

v tem poročilu preučila možnosti za ukrepanje, vključno s stalnim ohranjanjem potrebne količine pravic, da bi se čim prej sprejeli dodatni ustrezni strukturni ukrepi za okrepitev sistema za trgovanje z emisijami v tretji fazi in njegovo večjo učinkovitost.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/178 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/178

---

Torek, 11. september 2012Evropska standardizacija ***I

P7_TA(2012)0311

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji in spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/105/ES in 2009/23/ES Evropskega parlamenta in Sveta (COM(2011)0315 – C7-0150/2011 – 2011/0150(COD))

2013/C 353 E/29

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0315), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0315),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0150/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0150/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 6. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0069/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in mnenj Odbora za mednarodno trgovino ter Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0069/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 376, 22.12.2011, str. 69.

---

Torek, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0150

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o evropski standardizaciji, spremembi direktiv Sveta 89/686/EGS in 93/15/EGS ter direktiv 94/9/ES, 94/25/ES, 95/16/ES, 97/23/ES, 98/34/ES, 2004/22/ES, 2007/23/ES, 2009/23/ES in 2009/105/ES Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Sklepa Sveta 87/95/EGS in Sklepa št. 1673/2006/ES Evropskega parlamenta in Sveta

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1025/2012.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/179 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/179

---

Torek, 11. september 2012Elektronska identifikacija govedi ***I

P7_TA(2012)0312

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 11. septembra 2012, k spremenjenem predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1760/2000 glede elektronske identifikacije govedi in črtanja določb o prostovoljnem označevanju govejega mesa (COM(2012)0162 – C7-0114/2012 – 2011/0229(COD)) (1)

2013/C 353 E/30

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 43 |
| Predlog uredbe


  Naslov |
| | |
| Sprememba 2 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 4 |
| (4) | Sledenje govejemu mesu do vira prek identifikacije in registracije je predpogoj za označevanje porekla skozi celotno prehransko verigo
  ter zagotavlja
  varstvo potrošnikov in javno zdravje. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 43

Predlog uredbe

Naslov

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4

(4)

Sledenje govejemu mesu do vira prek identifikacije in registracije je predpogoj za označevanje porekla skozi celotno prehransko verigo
  ter zagotavlja
  varstvo potrošnikov in javno zdravje.

| (4) | Sledenje govejemu mesu do vira prek identifikacije in registracije je predpogoj za označevanje porekla skozi celotno prehransko verigo
  . Ti ukrepi zagotavljajo
  varstvo potrošnikov in javno zdravje
  ter spodbujajo zaupanje potrošnikov
  . |
| --- | --- |

(4)

Sledenje govejemu mesu do vira prek identifikacije in registracije je predpogoj za označevanje porekla skozi celotno prehransko verigo
  . Ti ukrepi zagotavljajo
  varstvo potrošnikov in javno zdravje
  ter spodbujajo zaupanje potrošnikov
  .

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Uporaba sistemov za elektronsko identifikacijo bi lahko poenostavila postopke sledljivosti prek avtomatiziranega in natančnejšega odčitavanja in beleženja v register gospodarstva. Omogočila bi tudi avtomatizirano poročanje o premikih živali v računalniško bazo podatkov ter tako izboljšala hitrost, zanesljivost in natančnost sistema. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba sistemov za elektronsko identifikacijo bi lahko poenostavila postopke sledljivosti prek avtomatiziranega in natančnejšega odčitavanja in beleženja v register gospodarstva. Omogočila bi tudi avtomatizirano poročanje o premikih živali v računalniško bazo podatkov ter tako izboljšala hitrost, zanesljivost in natančnost sistema.

| (6) | Uporaba sistemov za elektronsko identifikacijo bi lahko poenostavila postopke sledljivosti prek avtomatiziranega in natančnejšega odčitavanja in beleženja v register gospodarstva. Omogočila bi tudi avtomatizirano poročanje o premikih živali v računalniško bazo podatkov ter tako izboljšala hitrost, zanesljivost in natančnost sistema.
  Z boljšim nadzorom in zmanjšanim tveganjem za napake pri plačilih bi izboljšali upravljanje neposrednih plačil kmetom po glavi živali. |
| --- | --- |

(6)

Uporaba sistemov za elektronsko identifikacijo bi lahko poenostavila postopke sledljivosti prek avtomatiziranega in natančnejšega odčitavanja in beleženja v register gospodarstva. Omogočila bi tudi avtomatizirano poročanje o premikih živali v računalniško bazo podatkov ter tako izboljšala hitrost, zanesljivost in natančnost sistema.
  Z boljšim nadzorom in zmanjšanim tveganjem za napake pri plačilih bi izboljšali upravljanje neposrednih plačil kmetom po glavi živali.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Sistemi za elektronsko identifikacijo, ki temeljijo na radiofrekvenčni identifikaciji, so se v zadnjih desetih letih znatno izboljšali. Ta tehnologija omogoča hitrejše in natančnejše odčitavanje posameznih identifikacijskih kod živali neposredno v sisteme za obdelavo podatkov, kar prispeva h krajšanju časa, potrebnega za sledenje morebitnim okuženim živalim ali okuženi hrani, in zmanjšanju stroškov dela, vendar hkrati povečuje stroške opreme. |
| --- | --- |

(7)

Sistemi za elektronsko identifikacijo, ki temeljijo na radiofrekvenčni identifikaciji, so se v zadnjih desetih letih znatno izboljšali. Ta tehnologija omogoča hitrejše in natančnejše odčitavanje posameznih identifikacijskih kod živali neposredno v sisteme za obdelavo podatkov, kar prispeva h krajšanju časa, potrebnega za sledenje morebitnim okuženim živalim ali okuženi hrani, in zmanjšanju stroškov dela, vendar hkrati povečuje stroške opreme.

| (7) | Sistemi za elektronsko identifikacijo, ki temeljijo na radiofrekvenčni identifikaciji, so se v zadnjih desetih letih znatno izboljšali
  , čeprav je treba še vedno uporabljati standarde Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) in jih preizkusiti za govedi
  . Ta tehnologija omogoča hitrejše in natančnejše odčitavanje posameznih identifikacijskih kod živali neposredno v sisteme za obdelavo podatkov, kar prispeva h krajšanju časa, potrebnega za sledenje morebitnim okuženim živalim ali okuženi hrani,
  s čimer bi se izboljšale baze podatkov ter povečale zmožnosti za hitro odzivanje v primeru izbruha bolezni,
  in zmanjšanju stroškov dela, vendar hkrati povečuje stroške opreme.
  Če elektronska identifikacija ne deluje pravilno, se kmetom zaradi nedelovanja tehnologije ne sme naložiti denarnih kazni. |
| --- | --- |

(7)

Sistemi za elektronsko identifikacijo, ki temeljijo na radiofrekvenčni identifikaciji, so se v zadnjih desetih letih znatno izboljšali
  , čeprav je treba še vedno uporabljati standarde Mednarodne organizacije za standardizacijo (ISO) in jih preizkusiti za govedi
  . Ta tehnologija omogoča hitrejše in natančnejše odčitavanje posameznih identifikacijskih kod živali neposredno v sisteme za obdelavo podatkov, kar prispeva h krajšanju časa, potrebnega za sledenje morebitnim okuženim živalim ali okuženi hrani,
  s čimer bi se izboljšale baze podatkov ter povečale zmožnosti za hitro odzivanje v primeru izbruha bolezni,
  in zmanjšanju stroškov dela, vendar hkrati povečuje stroške opreme.
  Če elektronska identifikacija ne deluje pravilno, se kmetom zaradi nedelovanja tehnologije ne sme naložiti denarnih kazni.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 9

| (9) | Glede na tehnološki napredek elektronske identifikacije se je več držav članic EU prostovoljno odločilo, da bodo začele izvajati elektronsko identifikacijo govedi. Te pobude bodo verjetno prispevale k razvoju različnih sistemov s strani posameznih držav članic ali zainteresiranih strani. Tak razvoj bi oviral poznejše usklajevanje tehničnih standardov znotraj Unije. |
| --- | --- |

(9)

Glede na tehnološki napredek elektronske identifikacije se je več držav članic EU prostovoljno odločilo, da bodo začele izvajati elektronsko identifikacijo govedi. Te pobude bodo verjetno prispevale k razvoju različnih sistemov s strani posameznih držav članic ali zainteresiranih strani. Tak razvoj bi oviral poznejše usklajevanje tehničnih standardov znotraj Unije.

| (9) | Glede na tehnološki napredek elektronske identifikacije se je več držav članic EU prostovoljno odločilo, da bodo začele izvajati elektronsko identifikacijo govedi. Te pobude bodo verjetno prispevale k razvoju različnih sistemov s strani posameznih držav članic ali zainteresiranih strani. Tak razvoj bi oviral poznejše usklajevanje tehničnih standardov znotraj Unije.
  Treba bi bilo zagotoviti, da bodo sistemi, uvedeni v državah članicah, interoperabilni in skladni s standardi ISO. |
| --- | --- |

(9)

Glede na tehnološki napredek elektronske identifikacije se je več držav članic EU prostovoljno odločilo, da bodo začele izvajati elektronsko identifikacijo govedi. Te pobude bodo verjetno prispevale k razvoju različnih sistemov s strani posameznih držav članic ali zainteresiranih strani. Tak razvoj bi oviral poznejše usklajevanje tehničnih standardov znotraj Unije.
  Treba bi bilo zagotoviti, da bodo sistemi, uvedeni v državah članicah, interoperabilni in skladni s standardi ISO.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16

| (16) | Uvedba obvezne elektronske identifikacije po celotni Uniji bi lahko gospodarsko negativno vplivala na nekatere nosilce dejavnosti. Zato je primerno, da se oblikuje prostovoljna ureditev
  za uvedbo elektronske identifikacije. V okviru take ureditve bi se za elektronsko identifikacijo odločili tisti imetniki, ki bi od tega verjetno imeli
  neposredne
  gospodarske koristi. |
| --- | --- |

(16)

Uvedba obvezne elektronske identifikacije po celotni Uniji bi lahko gospodarsko negativno vplivala na nekatere nosilce dejavnosti. Zato je primerno, da se oblikuje prostovoljna ureditev
  za uvedbo elektronske identifikacije. V okviru take ureditve bi se za elektronsko identifikacijo odločili tisti imetniki, ki bi od tega verjetno imeli
  neposredne
  gospodarske koristi.

| (16) | Uvedba obvezne elektronske identifikacije po celotni Uniji bi lahko gospodarsko negativno vplivala na nekatere nosilce dejavnosti.
  Poleg tega obstajajo praktične težave, ki še naprej ovirajo učinkovito delovanje elektronske identifikacije govedi, zlasti glede natančnosti tehnologije. Izkušnje pri izvajanju obvezne elektronske identifikacije pri manjših prežvekovalcih kažejo, da je zaradi nepopolne tehnologije in praktičnih težav pogosto nemogoče doseči stoodstotno natančnost.
  Zato je primerno, da se vzpostavi prostovoljna ureditev. Takšna ureditev bi
  omogočila, da bi
  se za elektronsko identifikacijo odločili
  samo
  tisti imetniki, ki bi od tega verjetno imeli
  hitre
  gospodarske koristi. |
| --- | --- |

(16)

Uvedba obvezne elektronske identifikacije po celotni Uniji bi lahko gospodarsko negativno vplivala na nekatere nosilce dejavnosti.
  Poleg tega obstajajo praktične težave, ki še naprej ovirajo učinkovito delovanje elektronske identifikacije govedi, zlasti glede natančnosti tehnologije. Izkušnje pri izvajanju obvezne elektronske identifikacije pri manjših prežvekovalcih kažejo, da je zaradi nepopolne tehnologije in praktičnih težav pogosto nemogoče doseči stoodstotno natančnost.
  Zato je primerno, da se vzpostavi prostovoljna ureditev. Takšna ureditev bi
  omogočila, da bi
  se za elektronsko identifikacijo odločili
  samo
  tisti imetniki, ki bi od tega verjetno imeli
  hitre
  gospodarske koristi.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 17

| (17) | Države članice imajo zelo različne rejne sisteme, načine kmetovanja in organizacije sektorjev. Zato je treba državam članicam omogočiti, da na svojem ozemlju uvedejo obvezno elektronsko identifikacijo le, kadar menijo, da je to ustrezno, in ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov. |
| --- | --- |

(17)

Države članice imajo zelo različne rejne sisteme, načine kmetovanja in organizacije sektorjev. Zato je treba državam članicam omogočiti, da na svojem ozemlju uvedejo obvezno elektronsko identifikacijo le, kadar menijo, da je to ustrezno, in ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov.

| (17) | Države članice imajo zelo različne rejne sisteme, načine kmetovanja in organizacije sektorjev. Zato bi bilo treba državam članicam omogočiti, da na svojem ozemlju uvedejo obvezno elektronsko identifikacijo le, kadar menijo, da je to ustrezno, in ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov
  , vključno z negativnimi posledicami za male kmete, ter po posvetovanju s predstavniškimi organizacijami v sektorju govejega mesa
  . |
| --- | --- |

(17)

Države članice imajo zelo različne rejne sisteme, načine kmetovanja in organizacije sektorjev. Zato bi bilo treba državam članicam omogočiti, da na svojem ozemlju uvedejo obvezno elektronsko identifikacijo le, kadar menijo, da je to ustrezno, in ob upoštevanju vseh navedenih dejavnikov
  , vključno z negativnimi posledicami za male kmete, ter po posvetovanju s predstavniškimi organizacijami v sektorju govejega mesa
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 18

| (18) | Za živali, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, morajo veljati enake
  identifikacijske
  zahteve, ki se uporabljajo za živali, ki so rojene v Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Za živali, ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, morajo veljati enake
  identifikacijske
  zahteve, ki se uporabljajo za živali, ki so rojene v Uniji.

| (18) | Za živali
  in meso
  , ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, bi morale veljati enake zahteve
  za identifikacijo in sledljivost
  , kot se uporabljajo za živali, ki so rojene v Uniji. |
| --- | --- |

(18)

Za živali
  in meso
  , ki vstopajo v Unijo iz tretjih držav, bi morale veljati enake zahteve
  za identifikacijo in sledljivost
  , kot se uporabljajo za živali, ki so rojene v Uniji.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19

| (19) | Uredba (ES) št. 1760/2000 določa, da mora pristojni organ izdati potni list za vsako žival, ki jo je treba identificirati v skladu z navedeno uredbo. To povzroča znatno upravno obremenitev za države članice. Računalniške baze podatkov, ki so jih vzpostavile države članice,
  zagotavljajo
  zadostno sledljivost notranjih premikov govedi. Zato je treba potne liste izdati le za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije. Ko začne delovati izmenjava podatkov med nacionalnimi računalniškimi bazami podatkov, zahteva v zvezi z izdajo takih potnih listov za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije, ne sme več veljati. |
| --- | --- |

(19)

Uredba (ES) št. 1760/2000 določa, da mora pristojni organ izdati potni list za vsako žival, ki jo je treba identificirati v skladu z navedeno uredbo. To povzroča znatno upravno obremenitev za države članice. Računalniške baze podatkov, ki so jih vzpostavile države članice,
  zagotavljajo
  zadostno sledljivost notranjih premikov govedi. Zato je treba potne liste izdati le za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije. Ko začne delovati izmenjava podatkov med nacionalnimi računalniškimi bazami podatkov, zahteva v zvezi z izdajo takih potnih listov za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije, ne sme več veljati.

| (19) | Uredba (ES) št. 1760/2000 določa, da mora pristojni organ izdati potni list za vsako žival, ki jo je treba identificirati v skladu z navedeno uredbo. To povzroča znatno upravno obremenitev za države članice. Računalniške baze podatkov, ki so jih vzpostavile države članice,
  bi morale zagotavljati
  zadostno sledljivost notranjih premikov govedi. Zato bi bilo treba potne liste izdati le za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije. Ko začne delovati izmenjava podatkov med nacionalnimi računalniškimi bazami podatkov, zahteva v zvezi z izdajo takih potnih listov za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije, ne bi smela več veljati. |
| --- | --- |

(19)

Uredba (ES) št. 1760/2000 določa, da mora pristojni organ izdati potni list za vsako žival, ki jo je treba identificirati v skladu z navedeno uredbo. To povzroča znatno upravno obremenitev za države članice. Računalniške baze podatkov, ki so jih vzpostavile države članice,
  bi morale zagotavljati
  zadostno sledljivost notranjih premikov govedi. Zato bi bilo treba potne liste izdati le za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije. Ko začne delovati izmenjava podatkov med nacionalnimi računalniškimi bazami podatkov, zahteva v zvezi z izdajo takih potnih listov za živali, ki so namenjene za trgovino znotraj Unije, ne bi smela več veljati.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| (19a) | Doslej še ni bilo posebne zakonodaje o kloniranju. Toda javnomnenjske raziskave kažejo, da je evropska javnost za to vprašanje zelo zainteresirana. Zato je primerno, da se zagotovi ustrezno označevanje govejega mesa, pridobljenega iz kloniranih živali ali njihovih potomcev. |
| --- | --- |

(19a)

Doslej še ni bilo posebne zakonodaje o kloniranju. Toda javnomnenjske raziskave kažejo, da je evropska javnost za to vprašanje zelo zainteresirana. Zato je primerno, da se zagotovi ustrezno označevanje govejega mesa, pridobljenega iz kloniranih živali ali njihovih potomcev.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 20

| (20) | V oddelku II naslova II Uredbe (ES) št. 1760/2000 so določena pravila za prostovoljni sistem za označevanja govejega mesa, v skladu s katerimi mora nekatere specifikacije za označevanje potrditi pristojni organ države članice.
  Upravna obremenitev in stroški, ki nastanejo pri uporabi tega sistema s strani držav članic in gospodarskih subjektov, niso sorazmerni s koristmi sistema. Zato je
  treba
  navedeni oddelek črtati
  . |
| --- | --- |

(20)

V oddelku II naslova II Uredbe (ES) št. 1760/2000 so določena pravila za prostovoljni sistem za označevanja govejega mesa, v skladu s katerimi mora nekatere specifikacije za označevanje potrditi pristojni organ države članice.
  Upravna obremenitev in stroški, ki nastanejo pri uporabi tega sistema s strani držav članic in gospodarskih subjektov, niso sorazmerni s koristmi sistema. Zato je
  treba
  navedeni oddelek črtati
  .

| (20) | V oddelku II naslova II Uredbe (ES) št. 1760/2000 so določena pravila za prostovoljni sistem za označevanja govejega mesa, v skladu s katerimi mora nekatere specifikacije za označevanje potrditi pristojni organ države članice.
  Glede na razvoj sektorja govejega mesa od sprejetja te uredbe, je potrebna revizija sistema za označevanje govejega mesa. Ker sistem prostovoljnega označevanja govejega mesa ni niti učinkovit niti uporaben, bi ga bilo
  treba
  ukiniti, ne da bi s tem ogrozili pravico nosilcev dejavnosti, da potrošnike obveščajo prek prostovoljnega označevanja
  .
  Posledično je, kot pri vseh drugih vrstah mesa, pri navajanju informacij, ki presegajo obvezno označevanje, v tem primeru zahteve iz člena 13 in 15 Uredbe (ES) št. 1760/2000, in so zelo pomembne za potrošnike in kmete, na primer pasma, krma in vzreja, treba spoštovati sedanjo horizontalno zakonodajo, vključno z Uredbo (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (2). Poleg tega je črtanje v sorazmerju s formulacijo splošnih pravil za zagotavljanje zaščite potrošnikov v tej uredbi. |
| --- | --- |

(20)

V oddelku II naslova II Uredbe (ES) št. 1760/2000 so določena pravila za prostovoljni sistem za označevanja govejega mesa, v skladu s katerimi mora nekatere specifikacije za označevanje potrditi pristojni organ države članice.
  Glede na razvoj sektorja govejega mesa od sprejetja te uredbe, je potrebna revizija sistema za označevanje govejega mesa. Ker sistem prostovoljnega označevanja govejega mesa ni niti učinkovit niti uporaben, bi ga bilo
  treba
  ukiniti, ne da bi s tem ogrozili pravico nosilcev dejavnosti, da potrošnike obveščajo prek prostovoljnega označevanja
  .
  Posledično je, kot pri vseh drugih vrstah mesa, pri navajanju informacij, ki presegajo obvezno označevanje, v tem primeru zahteve iz člena 13 in 15 Uredbe (ES) št. 1760/2000, in so zelo pomembne za potrošnike in kmete, na primer pasma, krma in vzreja, treba spoštovati sedanjo horizontalno zakonodajo, vključno z Uredbo (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (2). Poleg tega je črtanje v sorazmerju s formulacijo splošnih pravil za zagotavljanje zaščite potrošnikov v tej uredbi.

Spremembi 14 in 45

Predlog uredbe

Uvodna izjava 22

| (22) | Za zagotovitev uporabe pravil, ki so potrebna za pravilno delovanje identifikacije, registracije in sledljivosti govedi in govejega mesa, je treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti na Komisijo, kar zadeva zahteve glede nadomestnih sredstev za identifikacijo govedi, posebne okoliščine, v katerih lahko države članice podaljšajo roke za namestitev sredstev za identifikacijo, podatke, ki se izmenjujejo med računalniškimi bazami podatkov držav članic, rok za nekatere obveznosti poročanja, zahteve glede sredstev za identifikacijo, informacije, ki jih je treba vključiti v potne liste in posamezne registre gospodarstva, ki jih je treba voditi na vsakem gospodarstvu, najmanjšo raven uradnega nadzora, identifikacijo in registracijo premikov govedi
  , kadar se odpravlja na poletno pašo na razna gorska območja
  , pravila za označevanje nekaterih proizvodov, ki morajo biti enakovredna pravilom iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, opredelitve mletega govejega mesa, odrezkov govejega mesa ali kosov govejega mesa,
  posebne navedbe, ki so lahko na etiketah, določbe o označevanju, povezane s poenostavitvijo navedbe porekla,
  največje velikosti in sestave nekaterih skupin živali
  ,
  postopke odobritve, povezane s pogoji označevanja na embalaži za razsekano meso, ter upravne sankcije, ki jih države članice uporabijo v primeru neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju takih delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev uporabe pravil, ki so potrebna za pravilno delovanje identifikacije, registracije in sledljivosti govedi in govejega mesa, je treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti na Komisijo, kar zadeva zahteve glede nadomestnih sredstev za identifikacijo govedi, posebne okoliščine, v katerih lahko države članice podaljšajo roke za namestitev sredstev za identifikacijo, podatke, ki se izmenjujejo med računalniškimi bazami podatkov držav članic, rok za nekatere obveznosti poročanja, zahteve glede sredstev za identifikacijo, informacije, ki jih je treba vključiti v potne liste in posamezne registre gospodarstva, ki jih je treba voditi na vsakem gospodarstvu, najmanjšo raven uradnega nadzora, identifikacijo in registracijo premikov govedi
  , kadar se odpravlja na poletno pašo na razna gorska območja
  , pravila za označevanje nekaterih proizvodov, ki morajo biti enakovredna pravilom iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, opredelitve mletega govejega mesa, odrezkov govejega mesa ali kosov govejega mesa,
  posebne navedbe, ki so lahko na etiketah, določbe o označevanju, povezane s poenostavitvijo navedbe porekla,
  največje velikosti in sestave nekaterih skupin živali
  ,
  postopke odobritve, povezane s pogoji označevanja na embalaži za razsekano meso, ter upravne sankcije, ki jih države članice uporabijo v primeru neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju takih delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (22) | Za zagotovitev uporabe pravil, ki so potrebna za pravilno delovanje identifikacije, registracije in sledljivosti govedi in govejega mesa, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti na Komisijo, kar zadeva zahteve glede nadomestnih sredstev za identifikacijo govedi, posebne okoliščine, v katerih lahko države članice podaljšajo roke za namestitev sredstev za identifikacijo, podatke, ki se izmenjujejo med računalniškimi bazami podatkov držav članic, rok za nekatere obveznosti poročanja, zahteve glede sredstev za identifikacijo, informacije, ki jih je treba vključiti v potne liste in posamezne registre gospodarstva, ki jih je treba voditi na vsakem gospodarstvu, najmanjšo raven uradnega nadzora, identifikacijo in registracijo premikov govedi
  med različnimi tipi sezonske paše
  , pravila za označevanje nekaterih proizvodov, ki morajo biti enakovredna pravilom iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, opredelitve mletega govejega mesa, odrezkov govejega mesa ali kosov govejega mesa, največje velikosti in sestave nekaterih skupin živali
  ter
  postopke odobritve, povezane s pogoji označevanja na embalaži za razsekano meso, ter upravne sankcije, ki jih države članice uporabijo v primeru neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju takih delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotovitev uporabe pravil, ki so potrebna za pravilno delovanje identifikacije, registracije in sledljivosti govedi in govejega mesa, bi bilo treba pooblastilo za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe prenesti na Komisijo, kar zadeva zahteve glede nadomestnih sredstev za identifikacijo govedi, posebne okoliščine, v katerih lahko države članice podaljšajo roke za namestitev sredstev za identifikacijo, podatke, ki se izmenjujejo med računalniškimi bazami podatkov držav članic, rok za nekatere obveznosti poročanja, zahteve glede sredstev za identifikacijo, informacije, ki jih je treba vključiti v potne liste in posamezne registre gospodarstva, ki jih je treba voditi na vsakem gospodarstvu, najmanjšo raven uradnega nadzora, identifikacijo in registracijo premikov govedi
  med različnimi tipi sezonske paše
  , pravila za označevanje nekaterih proizvodov, ki morajo biti enakovredna pravilom iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, opredelitve mletega govejega mesa, odrezkov govejega mesa ali kosov govejega mesa, največje velikosti in sestave nekaterih skupin živali
  ter
  postopke odobritve, povezane s pogoji označevanja na embalaži za razsekano meso, ter upravne sankcije, ki jih države članice uporabijo v primeru neizpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju takih delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23

| (23) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000, kar zadeva registracijo gospodarstev, ki uporabljajo nadomestna sredstva za identifikacijo, tehnične značilnosti in načine izmenjave podatkov med računalniškimi bazami podatkov držav članic, obliko in zasnovo sredstev za identifikacijo, tehnične postopke in standarde za izvajanje elektronske identifikacije, obliko potnih listov in registra, ki ga je treba voditi na vsakem gospodarstvu, pravila v zvezi s postopki uporabe sankcij, ki jih države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 uvedejo zoper imetnike, ter korektivne ukrepe, ki jih države članice sprejmejo za zagotovitev ustreznega izpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, ko pregledi na kraju samem to upravičujejo, je treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000, kar zadeva registracijo gospodarstev, ki uporabljajo nadomestna sredstva za identifikacijo, tehnične značilnosti in načine izmenjave podatkov med računalniškimi bazami podatkov držav članic, obliko in zasnovo sredstev za identifikacijo, tehnične postopke in standarde za izvajanje elektronske identifikacije, obliko potnih listov in registra, ki ga je treba voditi na vsakem gospodarstvu, pravila v zvezi s postopki uporabe sankcij, ki jih države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 uvedejo zoper imetnike, ter korektivne ukrepe, ki jih države članice sprejmejo za zagotovitev ustreznega izpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, ko pregledi na kraju samem to upravičujejo, je treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.

| (23) | Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000, kar zadeva registracijo gospodarstev, ki uporabljajo nadomestna sredstva za identifikacijo, tehnične značilnosti in načine izmenjave podatkov med računalniškimi bazami podatkov držav članic,
  izjavo, da sistem za izmenjavo podatkov med državami članicami v celoti deluje,
  obliko in zasnovo sredstev za identifikacijo, tehnične postopke in standarde za izvajanje elektronske identifikacije, obliko potnih listov in registra, ki ga je treba voditi na vsakem gospodarstvu, pravila v zvezi s postopki uporabe sankcij, ki jih države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 uvedejo zoper imetnike, ter korektivne ukrepe, ki jih države članice sprejmejo za zagotovitev ustreznega izpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, ko pregledi na kraju samem to upravičujejo,
  in potrebna pravila za zagotovitev ustrezne skladnosti, zlasti glede nadzora, upravnih sankcij ter najdaljših rokov iz te uredbe, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije. |
| --- | --- |

(23)

Za zagotovitev enotnih pogojev za izvajanje Uredbe (ES) št. 1760/2000, kar zadeva registracijo gospodarstev, ki uporabljajo nadomestna sredstva za identifikacijo, tehnične značilnosti in načine izmenjave podatkov med računalniškimi bazami podatkov držav članic,
  izjavo, da sistem za izmenjavo podatkov med državami članicami v celoti deluje,
  obliko in zasnovo sredstev za identifikacijo, tehnične postopke in standarde za izvajanje elektronske identifikacije, obliko potnih listov in registra, ki ga je treba voditi na vsakem gospodarstvu, pravila v zvezi s postopki uporabe sankcij, ki jih države članice v skladu z Uredbo (ES) št. 1760/2000 uvedejo zoper imetnike, ter korektivne ukrepe, ki jih države članice sprejmejo za zagotovitev ustreznega izpolnjevanja določb iz Uredbe (ES) št. 1760/2000, ko pregledi na kraju samem to upravičujejo,
  in potrebna pravila za zagotovitev ustrezne skladnosti, zlasti glede nadzora, upravnih sankcij ter najdaljših rokov iz te uredbe, bi bilo treba izvedbena pooblastila prenesti na Komisijo. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Uvodna izjava 23 a (novo)

| (23a) | Izvajanje te uredbe bi bilo treba spremljati. Zato bi morala Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju uredbe ter tehnični in gospodarski izvedljivosti uvedbe obvezne elektronske identifikacije povsod v Uniji. Če v tem poročilu ugotovi, da bi morala elektronska identifikacija postati obvezna, bi mu morala po potrebi priložiti ustrezni zakonodajni predlog. S to zakonodajo bi odstranili tveganje za izkrivljanje konkurence na notranjem trgu. |
| --- | --- |

(23a)

Izvajanje te uredbe bi bilo treba spremljati. Zato bi morala Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe Evropskemu parlamentu in Svetu predložiti poročilo o izvajanju uredbe ter tehnični in gospodarski izvedljivosti uvedbe obvezne elektronske identifikacije povsod v Uniji. Če v tem poročilu ugotovi, da bi morala elektronska identifikacija postati obvezna, bi mu morala po potrebi priložiti ustrezni zakonodajni predlog. S to zakonodajo bi odstranili tveganje za izkrivljanje konkurence na notranjem trgu.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 2

| (1a) | v členu 2 se doda naslednja opredelitev pojma:




  " „klonirane živali“ pomenijo živali, proizvedene z nespolno, umetno metodo razmnoževanja z namenom proizvodnje gensko identičnih ali skoraj identičnih kopij posamezne živali,". |
| --- | --- |

(1a)

v členu 2 se doda naslednja opredelitev pojma:

" „klonirane živali“ pomenijo živali, proizvedene z nespolno, umetno metodo razmnoževanja z namenom proizvodnje gensko identičnih ali skoraj identičnih kopij posamezne živali,".

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1 b (novo)

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 2

| (1b) | v členu 2 se doda naslednja opredelitev pojma:




  " „potomci kloniranih živali“ pomenijo živali, proizvedene s spolnim razmnoževanjem, pri čemer je vsaj eden od staršev klonirana žival,". |
| --- | --- |

(1b)

v členu 2 se doda naslednja opredelitev pojma:

" „potomci kloniranih živali“ pomenijo živali, proizvedene s spolnim razmnoževanjem, pri čemer je vsaj eden od staršev klonirana žival,".

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Vse živali na gospodarstvu se identificirajo z vsaj dvema posameznima sredstvoma za identifikacijo, ki sta dovoljena v skladu s členoma 10 in 10a in ju odobri pristojni organ.

1.   Vse živali na gospodarstvu se identificirajo z vsaj dvema posameznima sredstvoma za identifikacijo, ki sta dovoljena v skladu s členoma 10 in 10a in ju odobri pristojni organ.
  Komisija zagotovi, da so identifikatorji, uporabljeni v Uniji, interoperabilni in skladni s standardi ISO.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 2

Sredstva za identifikacijo se dodelijo gospodarstvu, razdelijo in namestijo na živali na način, ki ga določi pristojni organ.

Sredstva za identifikacijo se dodelijo gospodarstvu, razdelijo in namestijo na živali na način, ki ga določi pristojni organ.
  Ta določba se ne uporablja za živali, rojene pred 1. januarjem 1998, ki niso namenjene za trgovino znotraj Unije.

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4 – odstavek 1 – pododstavek 3

Vsa sredstva za identifikacijo, nameščena na žival, imajo isto, enotno identifikacijsko kodo, ki omogoča identifikacijo posamezne živali, skupaj z gospodarstvom, na katerem se je rodila.

Vsa sredstva za identifikacijo, nameščena na žival, imajo isto, enotno identifikacijsko kodo, ki omogoča identifikacijo posamezne živali, skupaj z gospodarstvom, na katerem se je rodila.
  Ne glede na navedeno lahko pristojni organ v primerih, ko dve posamezni sredstvi za identifikacijo ne moreta imeti iste enotne identifikacijske kode, pod lastnim nadzorom dovoli, da ima drugo sredstvo za identifikacijo drugačno kodo, če je zagotovljena popolna sledljivost in če je možna identifikacija posamezne živali, vključno z gospodarstvom, na katerem je bila rojena.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 2

Države članice, ki uporabijo to možnost, Komisiji zagotovijo besedilo takih nacionalnih določb.

Države članice, ki uporabijo to možnost, Komisiji zagotovijo besedilo takih nacionalnih določb.
  Komisija pa povzetek teh določb, ki se uporabljajo za prevoz živali v države članice, ki so se odločile za obvezno elektronsko identifikacijo, pošlje drugim državam članicam v njim razumljivem jeziku in jih da na voljo javnosti.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4a – odstavek 1 – poodstavek 1 – točka b

| (b) | 60 dni za drugo sredstvo za identifikacijo. |
| --- | --- |

(b)

60 dni za drugo sredstvo za identifikacijo.

| (b) | 60 dni za drugo sredstvo za identifikacijo
  zaradi telesnega razvoja živali
  . |
| --- | --- |

(b)

60 dni za drugo sredstvo za identifikacijo
  zaradi telesnega razvoja živali
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4a – odstavek 2 – pododstavek 4

Žival ne sme zapustiti gospodarstva, na katerem se je rodila, dokler sredstvi za identifikacijo nista nameščeni.

Žival ne sme zapustiti gospodarstva, na katerem se je rodila, dokler sredstvi za identifikacijo nista nameščeni
  , razen v primeru višje sile
  .

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4a – odstavek 2 – pododstavek 1 a (novo)

Prvi pododstavek se ne uporablja za živali, rojene pred 1. januarjem 1998, ki niso namenjene za trgovino znotraj Unije.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4b – odstavek 2 – pododstavek 2

Navedeni rok ni daljši od 20 dni po veterinarskih pregledih iz odstavka 1. Sredstva za identifikacijo se v vsakem primeru namestijo na živali, preden zapustijo namembno gospodarstvo.

Navedeni rok ni daljši od 20 dni po veterinarskih pregledih iz odstavka 1.
  Ne glede na navedeno se lahko ta rok za drugo sredstvo za identifikacijo zaradi telesnega razvoja živali podaljša na največ 60 dni.
  Sredstva za identifikacijo se v vsakem primeru namestijo na živali, preden zapustijo namembno gospodarstvo.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4c – odstavek 2 – pododstavek 2

Rok iz točke (b) ni daljši od 20 dni od datuma prihoda živali na namembno gospodarstvo. Sredstva za identifikacijo se v vsakem primeru namestijo na živali, preden zapustijo namembno gospodarstvo.

Rok iz točke (b) ni daljši od 20 dni od datuma prihoda živali na namembno gospodarstvo.
  Ne glede na navedeno se lahko ta rok za drugo sredstvo za identifikacijo zaradi telesnega razvoja živali podaljša na največ 60 dni.
  Sredstva za identifikacijo se v vsakem primeru namestijo na živali, preden zapustijo namembno gospodarstvo.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4c – odstavek 2 – pododstavek 2 a (novo)

Ne glede na tretji pododstavek člena 4(1) lahko pristojni organ v primerih, ko na žival ni mogoče namestiti elektronskega identifikatorja z enako enotno identifikacijsko kodo, pod svojim nadzorom dovoli, da ima drugo sredstvo za identifikacijo drugačno kodo, če je zagotovljena popolna sledljivost in če je možna identifikacija posamezne živali, vključno z gospodarstvom, na katerem je bila rojena.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 4

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 4d

Sredstva za identifikacijo
  ne smejo biti odstranjena ali zamenjana
  brez dovoljenja in brez nadzora pristojnega organa. Tako dovoljenje se lahko izda le, če odstranitev ali zamenjava ne ogroža sledljivosti živali.

Sredstva za identifikacijo
  se spremenijo, odstranijo ali zamenjajo
  brez dovoljenja in brez nadzora pristojnega organa. Tako dovoljenje se lahko izda le, če
  sprememba,
  odstranitev ali zamenjava ne ogroža sledljivosti živali.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 5 – odstavek 2 – pododstavek 1

Države članice si lahko izmenjujejo elektronske podatke med svojimi računalniškimi bazami podatkov od datuma, ko Komisija potrdi celovito delovanje sistema za izmenjavo podatkov.

Države članice si lahko izmenjujejo elektronske podatke med svojimi računalniškimi bazami podatkov od datuma, ko Komisija potrdi celovito delovanje sistema za izmenjavo podatkov.
  To mora biti izvedeno tako, da bo zagotovljeno varstvo podatkov in preprečena vsakršna zloraba, da se zaščitijo interesi gospodarstva.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 6 – točka c a (novo)

| (ca) | pri živalih, ki se izvažajo v tretje države, zadnji imetnik predloži potni list pristojnemu organu v kraju izvoza. |
| --- | --- |

(ca)

pri živalih, ki se izvažajo v tretje države, zadnji imetnik predloži potni list pristojnemu organu v kraju izvoza.

Sprememba 32

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 7 – točka b

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 7 – odstavek 5 – točka b

| (b) | vnese posodobljene informacije neposredno v računalniško bazo podatkov v
  24 urah
  od dogodka. |
| --- | --- |

(b)

vnese posodobljene informacije neposredno v računalniško bazo podatkov v
  24 urah
  od dogodka.

| (b) | vnese posodobljene informacije neposredno v računalniško bazo podatkov v
  72 urah
  od dogodka. |
| --- | --- |

(b)

vnese posodobljene informacije neposredno v računalniško bazo podatkov v
  72 urah
  od dogodka.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 8

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 9a

Države članice zagotovijo, da vsaka oseba, ki je odgovorna za identifikacijo in registracijo živali, prejme navodila in smernice glede ustreznih določb te uredbe ter glede morebitnih delegiranih in izvedbenih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi členov 10 in 10a, ter da so na voljo ustrezni tečaji usposabljanja.

Države članice zagotovijo, da vsaka oseba, ki je odgovorna za identifikacijo in registracijo živali, prejme navodila in smernice glede ustreznih določb te uredbe ter glede morebitnih delegiranih in izvedbenih aktov, ki jih Komisija sprejme na podlagi členov 10 in 10a, ter da so na voljo ustrezni tečaji usposabljanja.
  Te informacije se brezplačno pošljejo naslovniku ob vsaki spremembi ustreznih določb in vsakič, ko je potrebno. Države članice si izmenjajo zglede dobre prakse, da bi zagotovile kakovostno usposabljanje in izmenjavo informacij po vsej Uniji.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 9

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 10 – odstavek 1 – točka e

| (e) | identifikacijo in registracijo premikov govedi
  , kadar se odpravlja na poletno pašo na razna gorska območja
  . |
| --- | --- |

(e)

identifikacijo in registracijo premikov govedi
  , kadar se odpravlja na poletno pašo na razna gorska območja
  .

| (e) | identifikacijo in registracijo premikov govedi
  med različnimi tipi sezonske paše
  . |
| --- | --- |

(e)

identifikacijo in registracijo premikov govedi
  med različnimi tipi sezonske paše
  .

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 11 – točka b a (novo)

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 13 – odstavek 5 a (novo)

| (ba) | Doda se naslednji odstavek:




  „5a.
     
  Od ... (3) nosilci dejavnosti in organizacije na etiketah navedejo tudi, ali je goveje meso pridobljeno iz kloniranih živali ali potomcev kloniranih živali. |
| --- | --- |

(ba)

Doda se naslednji odstavek:

„5a.
     
  Od ... (3) nosilci dejavnosti in organizacije na etiketah navedejo tudi, ali je goveje meso pridobljeno iz kloniranih živali ali potomcev kloniranih živali.

Sprememba 46

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 14

Uredba (ES) št. 1760/2000

Naslov II – oddelek II

| 14) | Členi
  16, 17 in 18 se črtajo. |
| --- | --- |

14)

Členi
  16, 17 in 18 se črtajo.

| 14) | S 1. januarjem 2014 se besedilo naslova v Naslovu II, oddelek II, nadomesti z besedami „prostovoljno označevanje”, členi
  16, 17 in 18 se črtajo
  , naslednji člen 15a pa se vstavi v Naslov II, oddelek II:



  «Člen 15a


  Splošna pravila



  Navedbe, ki niso zajete v oddelku I tega naslova in jih nosilci dejavnosti ali organizacije, ki tržijo goveje meso, dodajo na etiketah, morajo biti objektivne in razumljive potrošnikom ter omogočati, da jih lahko preverijo pristojni organi
  .


  Poleg tega je treba pri prostovoljnem označevanju govejega mesa spoštovati sedanjo horizontalno zakonodajo o označevanju in Uredbo (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom.




  Pristojni organ preveri resničnost prostovoljnih navedb. Če nosilci dejavnosti ali organizacije, ki tržijo goveje meso, ne spoštujejo teh obveznosti, se jih kaznuje v skladu s členom 22(4).» |
| --- | --- |

14)

S 1. januarjem 2014 se besedilo naslova v Naslovu II, oddelek II, nadomesti z besedami „prostovoljno označevanje”, členi
  16, 17 in 18 se črtajo
  , naslednji člen 15a pa se vstavi v Naslov II, oddelek II:

«Člen 15a

Splošna pravila

Navedbe, ki niso zajete v oddelku I tega naslova in jih nosilci dejavnosti ali organizacije, ki tržijo goveje meso, dodajo na etiketah, morajo biti objektivne in razumljive potrošnikom ter omogočati, da jih lahko preverijo pristojni organi
  .

Poleg tega je treba pri prostovoljnem označevanju govejega mesa spoštovati sedanjo horizontalno zakonodajo o označevanju in Uredbo (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom.

Pristojni organ preveri resničnost prostovoljnih navedb. Če nosilci dejavnosti ali organizacije, ki tržijo goveje meso, ne spoštujejo teh obveznosti, se jih kaznuje v skladu s členom 22(4).»

Sprememba 51

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 19 – točka b

| (b) | posebnimi navedbami
  , ki so lahko na etiketah; |
| --- | --- |

(b)

posebnimi navedbami
  , ki so lahko na etiketah;

| (b) | opredelitvijo in zahtevami za posebne navedbe
  , ki so lahko na etiketah; |
| --- | --- |

(b)

opredelitvijo in zahtevami za posebne navedbe
  , ki so lahko na etiketah;

Sprememba 40

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 17 – točka a

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 22 – odstavek 1 – pododstavek 3

Komisija z izvedbenimi akti
  določi potrebna pravila, vključno s prehodnimi ukrepi, ki so potrebni za njihovo uvedbo, v zvezi s postopki za uporabo sankcij iz drugega pododstavka.
  Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 23(2).

Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 22b, s katerimi
  določi potrebna pravila, vključno s prehodnimi ukrepi, ki so potrebni za njihovo uvedbo, v zvezi s postopki za uporabo sankcij iz drugega pododstavka.

Sprememba 47

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 18

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 22 b

1.   Komisiji se podeli pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov pod pogoji iz tega člena.

1.   Na Komisijo se prenese pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s tem členom.

2.   Pooblastilo iz
  člena
  4(5),
  člena
  4a(2),
  členov
  5, 7, 10, 14 in 19
  ter
  člena 22(4a) se prenese na Komisijo za
  nedoločen čas
  od (4)

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 4(5), 4a(2), 5, 7, 10, 14 in 19
  ter tretjega pododstavka člena 22(1) in
  (4a) je preneseno na Komisijo za
  pet let
  od (5).

3.   Pooblastilo iz člena 4(5), člena 4a(2), členov 5, 7, 10, 14 in 19 ter člena 22(4a) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, določen v njem. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

3.   Pooblastilo iz člena 4(5), člena 4a(2), členov 5, 7, 10, 14 in 19
  ter tretjega pododstavka člena 22(1)
  in člena 22(4a) lahko kadar koli prekliče Evropski parlament ali Svet. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne učinkovati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

4.   Takoj ko Komisija sprejme delegirani akt, o tem istočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi člena 4(5), člena 4a(2), členov 5, 7, 10, 14 in 19 ter člena 22(4a), začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roka oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.“.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členi 4(5),člena 4a(2), členov 5, 7, 10, 14 in 19
  ter tretjega pododstavka člena 22(1)
  in člena 22(4a), začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku dveh mesecev od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Sprememba 42

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 19 a (novo)

Uredba (ES) št. 1760/2000

Člen 23 a (novo)

| (19a) | vstavi se naslednji člen:



  "Člen 23a


  Poročilo in zakonodajni trendi



  Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe predloži Parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju uredbe ter tehnični in gospodarski izvedljivosti uvedbe obvezne elektronske identifikacije povsod v Uniji. Če v tem poročilu ugotovi, da bi morala elektronska identifikacija postati obvezna, mu po potrebi priloži ustrezni zakonodajni predlog." |
| --- | --- |

(19a)

vstavi se naslednji člen:

"Člen 23a

Poročilo in zakonodajni trendi

Komisija najpozneje pet let po začetku veljavnosti te uredbe predloži Parlamentu in Svetu poročilo o izvajanju uredbe ter tehnični in gospodarski izvedljivosti uvedbe obvezne elektronske identifikacije povsod v Uniji. Če v tem poročilu ugotovi, da bi morala elektronska identifikacija postati obvezna, mu po potrebi priloži ustrezni zakonodajni predlog."

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0199/2012).

(2)  

  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(3)  
  Datum: šest mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.”

(4)  
  [datum začetka veljavnosti te uredbe ali kateri koli drug datum, ki ga določi zakonodajalec].

(5)  
  UL: Datum začetka veljavnosti te Uredbe.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/191 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/191

---

Torek, 11. september 2012Farmakovigilanca (sprememba Direktive 2001/83/ES) ***I

P7_TA(2012)0313

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES glede farmakovigilance (COM(2012)0052 – C7-0033/2012 – 2012/0025(COD))

2013/C 353 E/31

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0052), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0052),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 114 in člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0033/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 114 in člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0033/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0165/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0165/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 201.

---

Torek, 11. september 2012P7_TC1-COD(2012)0025

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 2001/83/ES, kar zadeva farmakovigilanco

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/26/EU.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/192 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/192

---

Torek, 11. september 2012Farmakovigilanca (sprememba Uredbe (ES) št. 726/2004) ***I

P7_TA(2012)0314

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004 glede farmakovigilance (COM(2012)0051 – C7-0034/2012 – 2012/0023(COD))

2013/C 353 E/32

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0051), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2012)0051),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), člena 114 in člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0034/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), člena 114 in člena 168(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7-0034/2012),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0164/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0164/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 202.

---

Torek, 11. september 2012P7_TC1-COD(2012)0023

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in o spremembi Uredbe (ES) št. 726/2004, kar zadeva farmakovigilanco

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1027/2012.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/193 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/193

---

Torek, 11. september 2012Vsebnost žvepla v ladijskih gorivih ***I

P7TA(2012)0315

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v ladijskih gorivih (COM(2011)0439 – C7-0199/2011 – 2011/0190(COD))

2013/C 353 E/33

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0439), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0439),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0199/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 192(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0199/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. maja 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 31. maja 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0038/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za promet in turizem (A7-0038/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  OJ C 68, 6.3.2012, p. 70.

---

Torek, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0190

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/33/EU.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/194 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/194

---

Torek, 11. september 2012Shema enotnih plačil in podpore vinogradnikom ***I

P7_TA(2012)0316

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom (COM(2011)0631 – C7-0338/2011 – 2011/0285(COD))

2013/C 353 E/34

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0631), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0631),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0338/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0338/2011),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in prvega odstavka člena 42 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in prvega odstavka člena 42 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 25. aprila 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4. maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. julija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 9. julija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 55 in 37 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0203/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0203/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 191, 29.6.2012, str. 116.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 174.

---

Torek, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0285

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 v zvezi z ureditvijo sheme enotnih plačil in podpore vinogradnikom

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1028/2012.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/195 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/195

---

Torek, 11. september 2012Upravno sodelovanje prek informacijskega sistema za notranji trg ***I

P7_TA(2012)0317

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg (uredba IMI) (COM(2011)0522 – C7-0225/2011 – 2011/0226(COD))

2013/C 353 E/35

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0522), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0522),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0225/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0225/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. maja 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 23. maja 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0068/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A7-0068/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 14.

---

Torek, 11. september 2012P7_TC1-COD(2011)0226

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 11. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št.../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o upravnem sodelovanju prek informacijskega sistema za notranji trg in razveljavitvi Odločbe Komisije 2008/49/ES (uredba IMI)

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1024/2012.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/196 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/196

---

Torek, 11. september 2012Skupni sistem obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic *

P7_TA(2012)0318

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 11. septembra 2012 o predlogu direktive Sveta o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic (prenovitev) (COM(2011)0714 – C7-0516/2011 – 2011/0314(CNS))

2013/C 353 E/36

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje – prenovitev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0714), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2011)0714),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0516/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C7-0516/2011),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 28. novembra 2001 o bolj sistematičnem ponovnem sprejemu pravnih aktov (1),

| — | ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 6. marca 2012, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pisma Odbora za pravne zadeve z dne 6. marca 2012, naslovljenega na Odbor za ekonomske in monetarne zadeve v skladu s členom 87(3) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 87 in 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0227/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A7-0227/2012),

| A. | ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb, |
| --- | --- |

A.

ker po mnenju posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije predlog ne vsebuje bistvenih sprememb, razen tistih, ki so v njem opredeljene kot take, in ker je, kar zadeva kodifikacijo nespremenjenih določb prejšnjih aktov in omenjene spremembe, predlog zgolj kodifikacija obstoječih besedil brez vsebinskih sprememb,

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil prilagojen v skladu s predlogi posvetovalne skupine pravnih služb Evropskega parlamenta, Sveta in Komisije in kakor je bil spremenjen v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je Parlament odobril;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.






  BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog direktive


  Uvodna izjava 1 |
| (1) | Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, jo je treba zaradi jasnosti prenoviti. |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

(1)

Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, jo je treba zaradi jasnosti prenoviti.

| (1) | Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, jo je treba zaradi jasnosti prenoviti.
  Evropski parlament je 19. aprila 2012 pozval h konkretnim načinom za preprečevanje davčnih goljufij in davčnih utaj, pri tem pa opozoril na davčno utajo prek hibridnih finančnih instrumentov in pozval države članice, naj zagotovijo nemoteno sodelovanje in usklajevanje med svojimi davčnimi sistemi, da se preprečijo nenamerno neobdavčevanje in davčne utaje. |
| --- | --- |

(1)

Direktiva Sveta 2003/49/ES z dne 3. junija 2003 o skupnem sistemu obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin med povezanimi družbami iz različnih držav članic je bila večkrat spremenjena. Ker so potrebne dodatne spremembe, jo je treba zaradi jasnosti prenoviti.
  Evropski parlament je 19. aprila 2012 pozval h konkretnim načinom za preprečevanje davčnih goljufij in davčnih utaj, pri tem pa opozoril na davčno utajo prek hibridnih finančnih instrumentov in pozval države članice, naj zagotovijo nemoteno sodelovanje in usklajevanje med svojimi davčnimi sistemi, da se preprečijo nenamerno neobdavčevanje in davčne utaje.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| (1a) | Stalni in znatni javni primanjkljaji so tesno povezani s sedanjo družbeno, gospodarsko in finančno krizo. |
| --- | --- |

(1a)

Stalni in znatni javni primanjkljaji so tesno povezani s sedanjo družbeno, gospodarsko in finančno krizo.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| (4) | Odprava obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin v državi članici, v kateri nastanejo, ne glede na to, ali se davek pobere z odtegnitvijo na viru ali z odmero, je najprimernejši način za odpravo navedenih formalnosti in problemov ter za zagotovitev enakopravne davčne obravnave nacionalnih in čezmejnih transakcij; zlasti je treba takšne davke odpraviti pri takšnih plačilih, ki se izvedejo med povezanimi družbami iz različnih držav članic ter med stalnimi poslovnimi enotami takšnih družb. |
| --- | --- |

(4)

Odprava obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin v državi članici, v kateri nastanejo, ne glede na to, ali se davek pobere z odtegnitvijo na viru ali z odmero, je najprimernejši način za odpravo navedenih formalnosti in problemov ter za zagotovitev enakopravne davčne obravnave nacionalnih in čezmejnih transakcij; zlasti je treba takšne davke odpraviti pri takšnih plačilih, ki se izvedejo med povezanimi družbami iz različnih držav članic ter med stalnimi poslovnimi enotami takšnih družb.

| (4) | Odprava obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin v državi članici, v kateri nastanejo, ne glede na to, ali se davek pobere z odtegnitvijo na viru ali z odmero, je najprimernejši način za odpravo navedenih formalnosti in problemov ter za zagotovitev enakopravne davčne obravnave nacionalnih in čezmejnih transakcij; zlasti je treba takšne davke odpraviti pri takšnih plačilih, ki se izvedejo med povezanimi družbami iz različnih držav članic ter med stalnimi poslovnimi enotami takšnih družb,
  da se zagotovi enostavnejši in preglednejši davčni sistem
  . |
| --- | --- |

(4)

Odprava obdavčevanja plačil obresti ter licenčnin v državi članici, v kateri nastanejo, ne glede na to, ali se davek pobere z odtegnitvijo na viru ali z odmero, je najprimernejši način za odpravo navedenih formalnosti in problemov ter za zagotovitev enakopravne davčne obravnave nacionalnih in čezmejnih transakcij; zlasti je treba takšne davke odpraviti pri takšnih plačilih, ki se izvedejo med povezanimi družbami iz različnih držav članic ter med stalnimi poslovnimi enotami takšnih družb,
  da se zagotovi enostavnejši in preglednejši davčni sistem
  .

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| (5) | Zagotoviti je treba, da se plačila obresti ter licenčnin v državi članici obdavčijo samo enkrat in da se ugodnosti iz Direktive uporabijo le, kadar je prihodek od plačila dejansko obdavčen v državi članici družbe prejemnice ali v državi članici, v kateri se nahaja stalna poslovna enota prejemnica. |
| --- | --- |

(5)

Zagotoviti je treba, da se plačila obresti ter licenčnin v državi članici obdavčijo samo enkrat in da se ugodnosti iz Direktive uporabijo le, kadar je prihodek od plačila dejansko obdavčen v državi članici družbe prejemnice ali v državi članici, v kateri se nahaja stalna poslovna enota prejemnica.

| (5) | Zagotoviti je treba, da se plačila obresti ter licenčnin v državi članici obdavčijo samo enkrat in da se ugodnosti iz Direktive uporabijo le, kadar je prihodek od plačila dejansko obdavčen v državi članici družbe prejemnice ali v državi članici, v kateri se nahaja stalna poslovna enota prejemnica,
  pri čemer ne obstaja možnost izvzetja ali zamenjave ali nadomestitve s plačilom drugih davkov
  . |
| --- | --- |

(5)

Zagotoviti je treba, da se plačila obresti ter licenčnin v državi članici obdavčijo samo enkrat in da se ugodnosti iz Direktive uporabijo le, kadar je prihodek od plačila dejansko obdavčen v državi članici družbe prejemnice ali v državi članici, v kateri se nahaja stalna poslovna enota prejemnica,
  pri čemer ne obstaja možnost izvzetja ali zamenjave ali nadomestitve s plačilom drugih davkov
  .

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| (12) | Prav tako je
  potrebno
  , da se državam članicam ne prepreči
  sprejetje primernih ukrepov za preprečevanje goljufij ali zlorab
  . |
| --- | --- |

(12)

Prav tako je
  potrebno
  , da se državam članicam ne prepreči
  sprejetje primernih ukrepov za preprečevanje goljufij ali zlorab
  .

| (12) | Prav tako je
  treba sprejeti ustrezne ukrepe,
  da se državam članicam ne prepreči
  boja proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in zlorabam
  . |
| --- | --- |

(12)

Prav tako je
  treba sprejeti ustrezne ukrepe,
  da se državam članicam ne prepreči
  boja proti davčnim goljufijam, izogibanju davkom in zlorabam
  .

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 20 a (novo)

| (20a) | Za zagotovitev nemotenega in stroškovno učinkovitega izvajanja določb te direktive bi morala podjetja svoje letne računovodske izkaze, vključno z vsemi pomembnimi davčnimi podatki, pripraviti v formatu eXtensible Business Reporting Language (XBRL). |
| --- | --- |

(20a)

Za zagotovitev nemotenega in stroškovno učinkovitega izvajanja določb te direktive bi morala podjetja svoje letne računovodske izkaze, vključno z vsemi pomembnimi davčnimi podatki, pripraviti v formatu eXtensible Business Reporting Language (XBRL).

Sprememba 7

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1

1.   Plačila obresti ali licenčnin, ki nastanejo v državi članici, so oproščena vseh davkov na tovrstna plačila v tej državi članici, ne glede na to, ali se pobirajo z odtegnitvijo davka na viru ali z odmero, če je upravičeni lastnik obresti ali licenčnin družba iz druge države članice ali stalna poslovna enota družbe iz države članice v drugi državi članici in je dejansko zavezanka za davek na dohodek, ki izhaja iz teh plačil v tej drugi državi članici.

1.   Plačila obresti ali licenčnin, ki nastanejo v državi članici, so oproščena vseh davkov na tovrstna plačila v tej državi članici, ne glede na to, ali se pobirajo z odtegnitvijo davka na viru ali z odmero, če je upravičeni lastnik obresti ali licenčnin družba iz druge države članice ali stalna poslovna enota družbe iz države članice v drugi državi članici in je dejansko zavezanka za davek na dohodek, ki izhaja iz teh plačil v tej drugi državi članici
  po stopnji, ki ni nižja od 70 % povprečne zakonske stopnje davka od dohodkov pravnih oseb, ki se uporablja v državah članicah, pri čemer ne obstaja možnost izvzetja ali zamenjave ali nadomestitve s plačilom drugih davkov
  .
  Plačilo obresti ali licenčnin ni izvzeto iz obdavčitve v državi članici, v kateri nastane, če plačilo v skladu z nacionalnimi davčnimi predpisi, ki veljajo za upravičenega lastnika, zaradi drugačne uvrstitve plačila (hibridni instrumenti) ali drugačne uvrstitve plačnika in prejemnika (hibridne pravne oblike) ni obdavčeno.

Sprememba 8

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 3

3.   Stalna poslovna enota se šteje za plačnika obresti ali licenčnin samo, če navedena plačila predstavljajo izdatek, ki nastane zaradi dejavnosti stalne poslovne enote.

3.   Stalna poslovna enota se šteje za plačnika obresti ali licenčnin samo, če navedena plačila predstavljajo izdatek, ki nastane zaradi dejavnosti stalne poslovne enote.
  Le stalna poslovna enota, ki je poravnavala svoje davčne obveznosti, se obravnava kot upravičenec do katere koli davčne oprostitve ali davčne olajšave.

Sprememba 10

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka d – točka ii

| (ii) | če ima druga družba v lasti vsaj
  10 %
  kapitala prve družbe, ali |
| --- | --- |

(ii)

če ima druga družba v lasti vsaj
  10 %
  kapitala prve družbe, ali

| (ii) | če ima druga družba v lasti vsaj
  25 %
  kapitala prve družbe, ali |
| --- | --- |

(ii)

če ima druga družba v lasti vsaj
  25 %
  kapitala prve družbe, ali

Sprememba 11

Predlog direktive

Člen 2 – odstavek 1 – točka d – točka iii

| (iii) | če ima tretja družba v lasti vsaj
  10 %
  kapitala prve in druge družbe. |
| --- | --- |

(iii)

če ima tretja družba v lasti vsaj
  10 %
  kapitala prve in druge družbe.

| (iii) | če ima tretja družba v lasti vsaj
  25 %
  kapitala prve in druge družbe. |
| --- | --- |

(iii)

če ima tretja družba v lasti vsaj
  25 %
  kapitala prve in druge družbe.

Sprememba 12

Predlog direktive

Člen 4 – naslov

Sprememba 13

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2

2.   Države članice lahko v primeru transakcij, katerih osnovni motiv ali eden od osnovnih motivov je davčna utaja,
  izogibanje davkom ali davčna zloraba
  , umaknejo ugodnosti te direktive ali odklonijo uporabo te direktive.

2.   Države članice lahko v primeru transakcij, katerih osnovni motiv ali eden od osnovnih motivov je
  davčna goljufija,
  davčna utaja,
  davčna zloraba ali izogibanje davkom
  , umaknejo ugodnosti te direktive ali odklonijo uporabo te direktive.

Sprememba 14

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1 – pododstavek 1

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1) in (3), členom 2(c) in (d) ter delom A Priloge I, najpozneje do
  1. januarja 2012.
  Komisiji takoj sporočijo besedilo teh določb ter korelacijsko tabelo med navedenimi določbami in to direktivo.

1.   Države članice sprejmejo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s členom 1(1) in (3), členom 2(c) in (d) ter delom A Priloge I, najpozneje do
  31. decembra 2013
  . Komisiji takoj sporočijo besedilo teh določb ter korelacijsko tabelo med navedenimi določbami in to direktivo.

Sprememba 15

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 a (novo)

2a.
     
  Podjetja svoje letne računovodske izkaze, vključno z vsemi pomembnimi davčnimi podatki, pripravijo v formatu eXtensible Business Reporting Language (XBRL).

Sprememba 16

Predlog direktive

Člen 7

Komisija do 31. decembra
  2016
  poroča Svetu o gospodarskem vplivu te direktive.

Komisija do 31. decembra
  2015
  poroča
  Evropskemu parlamentu in
  Svetu o gospodarskem vplivu te direktive.

Sprememba 17

Predlog direktive

Člen 8

Ta direktiva ne vpliva na uporabo domačih določb ali določb, ki izhajajo iz sporazumov, ki presegajo določbe te direktive in so namenjene odpravi ali ublažitvi dvojnega obdavčevanja obresti ali licenčnin.

Ta direktiva ne vpliva na uporabo domačih določb ali določb, ki izhajajo iz sporazumov, ki presegajo določbe te direktive in so namenjene odpravi ali ublažitvi dvojnega obdavčevanja
  in dvojnega neobdavčevanja
  obresti ali licenčnin.

---

(1)  UL C 77, 28.3.2002, str. 1.

---

Sreda, 12. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/201 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/201

---

Sreda, 12. september 2012Mminimalni standardi na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj ***I

P7_TA(2012)0327

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj (COM(2011)0275 – C7-0127/2011 – 2011/0129(COD))

2013/C 353 E/37

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0275), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0275),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 82(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0127/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 82(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0127/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 7. decembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. februarja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 16. februarja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju skupne razprave Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov v skladu s členom 51 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0244/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve in Odbora za pravice žensk in enakost spolov ter mnenja Odbora za pravne zadeve (A7-0244/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 43, 15.2.2012, str. 39.

(2)  UL C 113, 18.4.2012, str. 56.

---

Sreda, 12. september 2012P7_TC1-COD(2011)0129

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi minimalnih standardov na področju pravic, podpore in zaščite žrtev kaznivih dejanj, ter o nadomestitvi Okvirnega sklepa Sveta 2001/220/PNZ

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/29/EU.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/202 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/202

---

Sreda, 12. september 2012Upravljanje določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke ***I

P7_TA(2012)0328

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 774/94 o odprtju in zagotavljanju upravljanja določenih tarifnih kvot Skupnosti za visoko kakovostno goveje meso, meso perutnine, pšenico in soržico, otrobe, pelete in druge ostanke (COM(2011)0906 – C7-0524/2011 – 2011/0445(COD)) (1)

2013/C 353 E/38

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 3 |
| (3) | Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi Uredbe (ES) št. 774/94, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem prilagoditev navedene uredbe, kadar je treba obseg in druge pogoje režimov kvot prilagajati, zlasti s sklepom o
  odobritvi
  sporazuma z eno ali več tretjimi državami. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

(3)

Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi Uredbe (ES) št. 774/94, je treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem prilagoditev navedene uredbe, kadar je treba obseg in druge pogoje režimov kvot prilagajati, zlasti s sklepom o
  odobritvi
  sporazuma z eno ali več tretjimi državami. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (3) | Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi Uredbe (ES) št. 774/94, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem prilagoditev navedene uredbe, kadar je treba obseg in druge pogoje režimov kvot prilagajati, zlasti s sklepom
  Sveta
  o
  sklenitvi
  sporazuma z eno ali več tretjimi državami. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Pri tem bi morala zagotoviti primerno vključenost Evropskega parlamenta ter opiranje na najboljše prakse iz predhodnih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za nadzor nad delegiranimi akti, ki ga bo Evropski parlament v prihodnje izvajal. |
| --- | --- |

(3)

Da se dopolnijo ali spremenijo nekateri nebistveni elementi Uredbe (ES) št. 774/94, bi bilo treba Komisijo pooblastiti za sprejemanje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem prilagoditev navedene uredbe, kadar je treba obseg in druge pogoje režimov kvot prilagajati, zlasti s sklepom
  Sveta
  o
  sklenitvi
  sporazuma z eno ali več tretjimi državami. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Pri tem bi morala zagotoviti primerno vključenost Evropskega parlamenta ter opiranje na najboljše prakse iz predhodnih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za nadzor nad delegiranimi akti, ki ga bo Evropski parlament v prihodnje izvajal.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Člen 1 - točka 1

Uredba (ES) št. 774/94

Člen 7 – odstavek 2

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz
  člena [323(2)] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta [prilagojena Uredba o enotni SUT]*.

Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz
  člena 7a(2).

Sprememba 3

Predlog uredbe

Člen 1 - točka 1

Uredba (ES) št. 774/94

Člen 7 a (novo)

Člen 7a

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga Odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov, ustanovljen s členom [xx] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta z dne... 2012 ... [usklajena Uredba o enotni SUT] (2). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011

   (3).

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 1 - točka 2

Uredba (ES) št. 774/94

Člen 8a - odstavek 2

2.   Pooblastilo iz člena 8 se Komisiji podeli za
  nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi].

2.   Pooblastilo iz člena 8 se Komisiji podeli za
  obdobje petih let od ... (4). Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Člen 1 - točka 2

Uredba (ES) št. 774/94

Člen 8a - odstavek 5

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 8, začnejo veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne sporočita svojega nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet oba seznanita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za
  dva meseca
  .

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 8, začnejo veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne sporočita svojega nasprotovanja v roku dveh mesecev od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet oba seznanita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za
  štiri mesece.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0212/2012).

(2)  
  UL L

(3)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(4)  
  Datum začetka veljavnosti te Uredbe.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/204 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/204

---

Sreda, 12. september 2012Uvoz oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji ***I

P7_TA(2012)0329

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 12. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi uredb Sveta (ES) št. 2008/97, (ES) št. 779/98 in (ES) št. 1506/98 na področju uvoza oljčnega olja in drugih kmetijskih proizvodov iz Turčije, kar zadeva prenesena in izvedbena pooblastila, ki se podelijo Komisiji (COM(2011)0918 – C7-0005/2012 – 2011/0453(COD)) (1)

2013/C 353 E/39

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 5 |
| 5. | Da bi dopolnili oziroma spremenili nekatere nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 2008/97, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem nastalih prilagoditev, potrebnih za navedeno uredbo, če se spremenijo trenutni pogoji posebnih režimov, določenih v pridružitvenem sporazumu, zlasti kar zadeva zneske, ali če se sklene nov sporazum. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

5.

Da bi dopolnili oziroma spremenili nekatere nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 2008/97, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem nastalih prilagoditev, potrebnih za navedeno uredbo, če se spremenijo trenutni pogoji posebnih režimov, določenih v pridružitvenem sporazumu, zlasti kar zadeva zneske, ali če se sklene nov sporazum. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| 5. | Da bi dopolnili oziroma spremenili nekatere nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 2008/97, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem nastalih prilagoditev, potrebnih za navedeno uredbo, če se spremenijo trenutni pogoji posebnih režimov, določenih v pridružitvenem sporazumu, zlasti kar zadeva zneske, ali če se sklene nov sporazum. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Glede tega bi morala Komisija zagotoviti, da bo Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj nadrugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje. |
| --- | --- |

5.

Da bi dopolnili oziroma spremenili nekatere nebistvene elemente Uredbe (ES) št. 2008/97, je Komisiji treba podeliti pooblastilo za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe v zvezi s sprejetjem nastalih prilagoditev, potrebnih za navedeno uredbo, če se spremenijo trenutni pogoji posebnih režimov, določenih v pridružitvenem sporazumu, zlasti kar zadeva zneske, ali če se sklene nov sporazum. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, vključno s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje pomembnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.
  Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Glede tega bi morala Komisija zagotoviti, da bo Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj nadrugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Člen 1 – točka -1 (novo)

Uredba (ES) št. 2008/97

Uvodna izjava 5 a (novo)

| -1. | Vstavi se naslednja uvodna izjava:




  "Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejemanje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2). |
| --- | --- |

-1.

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

"Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejemanje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (2).

Sprememba 3

Predlog uredbe

Člen 1 – točka -1 a (novo)

Uredba (ES) št. 2008/97

Uvodna izjava 6

| -1a. | Uvodna izjava 6 se nadomesti:




  "Da bi dopolnili oziroma spremenili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s sprejetjem nastalih prilagoditev, potrebnih za to uredbo, če se spremenijo trenutni pogoji posebnih režimov, določenih v pridružitvenem sporazumu, zlasti kar zadeva zneske, ali če se sklene nov sporazum. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Glede tega bi morala Komisija zagotoviti, da bo Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje." |
| --- | --- |

-1a.

Uvodna izjava 6 se nadomesti:

"Da bi dopolnili oziroma spremenili nekatere nebistvene elemente te uredbe, bi bilo treba na Komisijo prenesti pooblastila za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi s sprejetjem nastalih prilagoditev, potrebnih za to uredbo, če se spremenijo trenutni pogoji posebnih režimov, določenih v pridružitvenem sporazumu, zlasti kar zadeva zneske, ali če se sklene nov sporazum. Zlasti je pomembno, da Komisija pri svojem pripravljalnem delu opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu istočasno, pravočasno in na ustrezen način. Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Glede tega bi morala Komisija zagotoviti, da bo Evropski parlament primerno vključen, na podlagi najboljših praks iz prejšnjih izkušenj na drugih področjih politik, da se ustvarijo najboljši možni pogoji za pregledovanje delegiranih aktov, ki ga bo Evropski parlament izvajal v prihodnje."

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 2008/97

Člen 7

Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za izvajanje pravil za uporabo posebnih uvoznih režimov, določenih v tej uredbi. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena [
  323(2)] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta [usklajena Uredba o enotni SUT]*.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme ukrepe, ki so potrebni za izvajanje pravil za uporabo posebnih uvoznih režimov, določenih v tej uredbi. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz člena
  7a(2).

Sprememba 5

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 1

Uredba (ES) št. 2008/97

Člen 7 a (novo)

Člen 7a

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga odbor ..., določen v členu [xx] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [usklajena Uredba o enotni SUT] (3). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 (4).

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za predložitev mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 2008/97

Člen 8a - odstavek 2

2.   Pooblastilo iz člena 8 se na Komisijo prenese za
  nedoločen čas od [vstaviti datum začetka veljavnosti te uredbe o spremembi].

2.   Pooblastilo iz člena 8 se na Komisijo prenese za
  obdobje petih let od ... (5). Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2

Uredba (ES) št. 2008/97

Člen 8a - odstavek 5

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 8, začnejo veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne sporočita svojega nasprotovanja v dveh mesecih od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet oba seznanita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za
  dva meseca
  .

5.   Delegirani akti, sprejeti v skladu s členom 8, začnejo veljati samo, če Evropski parlament ali Svet ne sporočita svojega nasprotovanja v dveh mesecih od uradnega sporočila o aktu Evropskemu parlamentu in Svetu, ali če pred iztekom omenjenega roka Evropski parlament in Svet oba seznanita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju aktov. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se to obdobje podaljša za
  štiri mesece.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 2 – točka -1 (novo)

Uredba (ES) št. 779/98

Uvodna izjava 4a (novo)

| -1. | Vstavi se naslednja uvodna izjava:




  "Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejemanje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

-1.

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

"Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejemanje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 1

Uredba (ES) št. 779/98

Člen 1

Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, potrebna za izvajanje uvoznega režima za proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi o delovanju Evropske unije, ki izvirajo iz Turčije in se uvažajo v Unijo pod pogoji, določenimi v Sklepu št. 1/98 Pridružitvenega sveta ES-Turčija. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz
  člena [323(2)] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta [usklajena Uredba o enotni SUT]*.

Komisija z izvedbenimi akti sprejme pravila, potrebna za izvajanje uvoznega režima za proizvode s seznama v Prilogi I k Pogodbi o delovanju Evropske unije, ki izvirajo iz Turčije in se uvažajo v Unijo pod pogoji, določenimi v Sklepu št. 1/98 Pridružitvenega sveta ES-Turčija. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom pregleda iz
  člena 2a(2).

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 2 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 779/98

Člen 2a (novo)

| 1a. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 2a


  Postopek v odboru



  1.
     
  Komisiji pomaga odbor ..., določen v členu [xx] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [usklajena Uredba o enotni SUT] (7). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 (8).




  2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.




  3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za predložitev mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora. |
| --- | --- |

1a.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 2a

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga odbor ..., določen v členu [xx] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [usklajena Uredba o enotni SUT] (7). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 (8).

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za predložitev mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 3 – točka -1 (novo)

Uredba (ES) št. 1506/98

Uvodna izjava 6 a (novo)

| -1. | Vstavi se naslednja uvodna izjava:




  "Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejemanje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (9). |
| --- | --- |

-1.

Vstavi se naslednja uvodna izjava:

"Za zagotovitev enotnih pogojev za sprejemanje nekaterih ukrepov za izvajanje te uredbe bi bilo treba na Komisijo prenesti izvedbena pooblastila. Ta pooblastila bi bilo treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (9).

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 1

Uredba (ES) št. 1506/98

Člen 3

Komisija z izvedbenim aktom potrdi prenehanje opustitve iz člena 2, ko se odstranijo ovire za preferencialni izvoz iz Unije v Turčijo. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz
  člena [323(2)] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta [usklajena Uredba o enotni SUT]*.

Komisija z izvedbenim aktom potrdi prenehanje opustitve iz člena 2, ko se odstranijo ovire za preferencialni izvoz iz Unije v Turčijo. Ta izvedbeni akt se sprejme v skladu s postopkom pregleda iz
  člena 3a(2).

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 3 – točka 1 a (novo)

Uredba (ES) št. 1506/98

Člen 3 a (novo)

| 1a. | Vstavi se naslednji člen:



  "Člen 3a


  Postopek v odboru



  1.
     
  Komisiji pomaga odbor ..., določen v členu [xx] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [usklajena Uredba o enotni SUT] (10). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 (11).




  2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.




  3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za predložitev mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora. |
| --- | --- |

1a.

Vstavi se naslednji člen:

"Člen 3a

Postopek v odboru

1.
     
  Komisiji pomaga odbor ..., določen v členu [xx] Uredbe (EU) št. [xxxx/yyyy] Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... [usklajena Uredba o enotni SUT] (10). Ta odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011 (11).

2.
     
  Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

3.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za predložitev mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0209/2012).

(2)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13."

(3)  
  UL L

(4)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

(5)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

(6)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13."

(7)  
  UL L

(8)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13."

(9)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13."

(10)  
  UL L

(11)  

  UL L 55, 28.2.2011, str. 13."

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/210 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/210

---

Sreda, 12. september 2012Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo ***

P7_TA(2012)0330

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o spremembi Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo (12124/2010 – C7-0057/2012 – 2010/0146(NLE))

2013/C 353 E/40

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12124/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (12124/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o spremembi Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo (12150/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Avstralijo o spremembi Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti, certifikatov in oznak med Evropsko skupnostjo in Avstralijo (12150/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0057/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0057/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0211/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0211/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Avstralije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Avstralije.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/210 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/210

---

Sreda, 12. september 2012Sporazum o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo ***

P7_TA(2012)0331

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o spremembi sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (12126/2010 – C7-0058/2012 – 2010/0139(NLE))

2013/C 353 E/41

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (12126/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (12126/2010),

| — | ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o spremembi Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (12151/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sporazuma med Evropsko unijo in Novo Zelandijo o spremembi Sporazuma o vzajemnem priznavanju ugotavljanja skladnosti med Evropsko skupnostjo in Novo Zelandijo (12151/2010),

| — | ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0058/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zahteve za odobritev, ki jo je Svet vložil v skladu s prvim pododstavkom člena 207(4) in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0058/2012),

| — | ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 81 in člena 90(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0210/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za mednarodno trgovino (A7-0210/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Nove Zelandije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Nove Zelandije.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/211 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/211

---

Sreda, 12. september 2012Ukrepi za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova ***I

P7_TA(2012)0332

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova (COM(2011)0888 – C7-0508/2011 – 2011/0434(COD))

2013/C 353 E/42

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0888), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0888),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 207(2) in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0508/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 207(2) in 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0508/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 23. maja 2012 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 27. junija 2012, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za razvoj (A7-0146/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za razvoj (A7-0146/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 229, 31.7.2012, str. 112.

---

Sreda, 12. september 2012P7_TC1-COD(2011)0434

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih ukrepih za ohranjanje staležev rib v zvezi z državami, ki omogočajo netrajnostne načine ribolova

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1026/2012.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/212 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/212

---

Sreda, 12. september 2012Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ***I

P7_TA(2012)0333

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (COM(2011)0416 – C7-0197/2011 – 2011/0194(COD))

2013/C 353 E/43

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0416), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0416),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in členov 42 ter 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0197/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in členov 42 ter 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0197/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 28. marca 2012 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4 maja 2012 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 4 maja 2012 (2),

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0217/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ribištvo in mnenja Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane (A7-0217/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183.

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

---

Sreda, 12. september 2012P7_TC1-COD(2011)0194

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 12. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 104/2000

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije ter zlasti člena 42 in člena 43(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (1),

ob upoštevanju mnenja Odbora regij (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Področje uporabe skupne ribiške politike zajema ukrepe na trgih za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v Uniji. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: skupna ureditev trgov) je sestavni del skupne ribiške politike in mora prispevati k doseganju njenih ciljev. Ker je skupna ribiška politika v postopku pregledovanja, je treba skupno ureditev trgov ustrezno prilagoditi. |
| --- | --- |

(1)

Področje uporabe skupne ribiške politike zajema ukrepe na trgih za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva v Uniji. Skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: skupna ureditev trgov) je sestavni del skupne ribiške politike in mora prispevati k doseganju njenih ciljev. Ker je skupna ribiška politika v postopku pregledovanja, je treba skupno ureditev trgov ustrezno prilagoditi.

| (2) | Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (4) je treba pregledati, da bi upoštevala pomanjkljivosti, ugotovljene pri izvajanju trenutno veljavnih določb, nedavne razvojne dosežke na trgih Unije in na svetovnih trgih ter razvoj ribolovnih dejavnosti in dejavnosti ribogojstva. |
| --- | --- |

(2)

Uredbo Sveta (ES) št. 104/2000 z dne 17. decembra 1999 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (4) je treba pregledati, da bi upoštevala pomanjkljivosti, ugotovljene pri izvajanju trenutno veljavnih določb, nedavne razvojne dosežke na trgih Unije in na svetovnih trgih ter razvoj ribolovnih dejavnosti in dejavnosti ribogojstva.

| (2a) | Ribolov je izjemno pomemben za gospodarstvo nekaterih obalnih regij Evropske unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Ta dejavnost ribičem iz teh regij zagotavlja preživetje, zato je treba krepiti stabilnost trga in izboljšati usklajenost med ponudbo in povpraševanjem. [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(2a)

Ribolov je izjemno pomemben za gospodarstvo nekaterih obalnih regij Evropske unije, vključno z najbolj oddaljenimi regijami. Ta dejavnost ribičem iz teh regij zagotavlja preživetje, zato je treba krepiti stabilnost trga in izboljšati usklajenost med ponudbo in povpraševanjem. [Sprememba 1]

| (3) | Določbe skupne ureditve trgov je treba izvajati v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti kar zadeva določbe Svetovne trgovinske organizacije.
  Ribe in školjke so skupna dobrina. Ribolov zato ni dejavnost kot vse druge; urediti ga je treba zlasti z ukrepi, ki ustrezajo merilom okolja in ekosistema, ne glede na zahteve trga. [Sprememba 2] |
| --- | --- |

(3)

Določbe skupne ureditve trgov je treba izvajati v skladu z mednarodnimi obveznostmi Unije, zlasti kar zadeva določbe Svetovne trgovinske organizacije.
  Ribe in školjke so skupna dobrina. Ribolov zato ni dejavnost kot vse druge; urediti ga je treba zlasti z ukrepi, ki ustrezajo merilom okolja in ekosistema, ne glede na zahteve trga. [Sprememba 2]

| (3a) | Trenutno veljavne trgovinske določbe Svetovne trgovinske organizacije zadovoljivo delujejo, zato bi si morali z vsakim novim predlogom prizadevati ohraniti status quo, kjer je to mogoče. Vendar bi morala Komisija zagotoviti, da se pri ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, uvoženih iz držav nečlanic, spoštujejo trajnostne ribolovne prakse in določbe zakonodaje Unije, s čimer bi proizvodom Unije in uvoženim proizvodom zagotovili enake konkurenčne pogoje. [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(3a)

Trenutno veljavne trgovinske določbe Svetovne trgovinske organizacije zadovoljivo delujejo, zato bi si morali z vsakim novim predlogom prizadevati ohraniti status quo, kjer je to mogoče. Vendar bi morala Komisija zagotoviti, da se pri ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, uvoženih iz držav nečlanic, spoštujejo trajnostne ribolovne prakse in določbe zakonodaje Unije, s čimer bi proizvodom Unije in uvoženim proizvodom zagotovili enake konkurenčne pogoje. [Sprememba 3]

| (4) | Skupna ureditev trgov mora prispevati k doseganju ciljev skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(4)

Skupna ureditev trgov mora prispevati k doseganju ciljev skupne ribiške politike.

| (5a) | Glede na precejšen obseg uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz tretjih držav ter velik delež uvoženih proizvodov v skupni porabi Unije mora biti skupna ureditev trgov nujno del trgovinske in carinske politike, ki je usmerjena k uravnavanju uvoza ter nadzor njegovega učinka na cene proizvodov proizvajalcev Unije pri prvi prodaji in na donosnost njihovih dejavnosti. [Sprememba 4] |
| --- | --- |

(5a)

Glede na precejšen obseg uvoza ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva iz tretjih držav ter velik delež uvoženih proizvodov v skupni porabi Unije mora biti skupna ureditev trgov nujno del trgovinske in carinske politike, ki je usmerjena k uravnavanju uvoza ter nadzor njegovega učinka na cene proizvodov proizvajalcev Unije pri prvi prodaji in na donosnost njihovih dejavnosti. [Sprememba 4]

| (5b) | Zagotoviti je treba največjo možno skladnost med skupno ribiško politiko in skupno trgovinsko politiko ter sistematično prilagajati slednjo ciljem prve, tako pri večstranskih pogajanjih STO kot tudi pri dvostranskih ali regionalnih trgovinskih sporazumih. [Sprememba 5] |
| --- | --- |

(5b)

Zagotoviti je treba največjo možno skladnost med skupno ribiško politiko in skupno trgovinsko politiko ter sistematično prilagajati slednjo ciljem prve, tako pri večstranskih pogajanjih STO kot tudi pri dvostranskih ali regionalnih trgovinskih sporazumih. [Sprememba 5]

| (5c) | Vsem državnim upravam, pristojnim za carinski in sanitarni nadzor ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, uvoženih v Unijo, je treba zagotoviti instrumente ter človeške in finančne vire, ki jih potrebujejo za učinkovito opravljanje svojih nalog. [Sprememba 6] |
| --- | --- |

(5c)

Vsem državnim upravam, pristojnim za carinski in sanitarni nadzor ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, uvoženih v Unijo, je treba zagotoviti instrumente ter človeške in finančne vire, ki jih potrebujejo za učinkovito opravljanje svojih nalog. [Sprememba 6]

| (6) | Pomembno je, da temelji vodenje skupne ureditve trgov na načelih dobrega upravljanja skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(6)

Pomembno je, da temelji vodenje skupne ureditve trgov na načelih dobrega upravljanja skupne ribiške politike.

| (6a) | Da bi bila skupna ureditev trgov uspešna, je treba potrošnike s trženjskimi in izobraževalnimi kampanjami obveščati o prednostih uživanja rib in številnih vrstah, ki so na voljo, in jih seznanjati s tem, kako pomembno je razumevanje informacij na oznakah. [Sprememba 7] |
| --- | --- |

(6a)

Da bi bila skupna ureditev trgov uspešna, je treba potrošnike s trženjskimi in izobraževalnimi kampanjami obveščati o prednostih uživanja rib in številnih vrstah, ki so na voljo, in jih seznanjati s tem, kako pomembno je razumevanje informacij na oznakah. [Sprememba 7]

| (7) | Organizacije proizvajalcev so ključni akterji pri ustrezni uporabi skupne ribiške politike in skupne ureditve trgov. Zato je treba okrepiti njihove cilje za zagotovitev

  in priskrbeti ustrezno finančno podporo, da lahko odigrajo pomembnejšo vlogo v vsakodnevnem upravljanju ribištva in delujejo v okviru, ki ga določajo cilji skupne ribiške politike. Zagotoviti je tudi treba
  , da njihovi člani opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva na trajnosten način, izboljšajo dajanje proizvodov v promet
  , povečajo svoj prihodek
  ter zbirajo ekonomske informacije o ribogojstvu. Organizacije proizvajalcev morajo pri uresničevanju teh ciljev upoštevati različne razmere v sektorjih ribištva in ribogojstva, ki prevladujejo v Uniji
  , s posebno pozornostjo do najbolj oddaljenih regij
  , zlasti posebnosti malega ribolova
  in ekstenzivnega ribogojstva
  .
  Države članice in regionalne vlade bi morale imeti možnost, da prevzamejo odgovornost za uresničevanje teh ciljev in pri tem z organizacijami proizvajalcev tesno sodelujejo pri vprašanjih upravljanja in, kjer je ustrezno, tudi pri dodeljevanju kvot in upravljanju ribolovnega napora glede na potrebe vsakega posameznega ribištva
  . [Sprememba 8] |
| --- | --- |

(7)

Organizacije proizvajalcev so ključni akterji pri ustrezni uporabi skupne ribiške politike in skupne ureditve trgov. Zato je treba okrepiti njihove cilje za zagotovitev

  in priskrbeti ustrezno finančno podporo, da lahko odigrajo pomembnejšo vlogo v vsakodnevnem upravljanju ribištva in delujejo v okviru, ki ga določajo cilji skupne ribiške politike. Zagotoviti je tudi treba
  , da njihovi člani opravljajo ribolovne dejavnosti in dejavnosti ribogojstva na trajnosten način, izboljšajo dajanje proizvodov v promet
  , povečajo svoj prihodek
  ter zbirajo ekonomske informacije o ribogojstvu. Organizacije proizvajalcev morajo pri uresničevanju teh ciljev upoštevati različne razmere v sektorjih ribištva in ribogojstva, ki prevladujejo v Uniji
  , s posebno pozornostjo do najbolj oddaljenih regij
  , zlasti posebnosti malega ribolova
  in ekstenzivnega ribogojstva
  .
  Države članice in regionalne vlade bi morale imeti možnost, da prevzamejo odgovornost za uresničevanje teh ciljev in pri tem z organizacijami proizvajalcev tesno sodelujejo pri vprašanjih upravljanja in, kjer je ustrezno, tudi pri dodeljevanju kvot in upravljanju ribolovnega napora glede na potrebe vsakega posameznega ribištva
  . [Sprememba 8]

| (7a) | Natančno je treba določiti ustrezna merila za ustanavljanje organizacij proizvajalcev, zlasti glede minimalnega števila članov in uradnega priznavanja teh organizacij, s čimer bi okrepili njihovo konkurenčnost in uspešnost. [Sprememba 9] |
| --- | --- |

(7a)

Natančno je treba določiti ustrezna merila za ustanavljanje organizacij proizvajalcev, zlasti glede minimalnega števila članov in uradnega priznavanja teh organizacij, s čimer bi okrepili njihovo konkurenčnost in uspešnost. [Sprememba 9]

| (8) | Medpanožne organizacije, ki združujejo različne kategorije gospodarskih subjektov, lahko prispevajo k izboljšanju usklajevanja dejavnosti trženja znotraj vrednostne verige in oblikovanju ukrepov, ki so v interesu celotnega sektorja. |
| --- | --- |

(8)

Medpanožne organizacije, ki združujejo različne kategorije gospodarskih subjektov, lahko prispevajo k izboljšanju usklajevanja dejavnosti trženja znotraj vrednostne verige in oblikovanju ukrepov, ki so v interesu celotnega sektorja.

| (9) | Ustrezno je, da se določijo skupni pogoji za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij s strani držav članic, za razširitev pravil, ki jih sprejmejo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ter za delitev stroškov takšne razširitve. Postopek razširitve pravil mora odobriti Komisija. |
| --- | --- |

(9)

Ustrezno je, da se določijo skupni pogoji za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij s strani držav članic, za razširitev pravil, ki jih sprejmejo organizacije proizvajalcev in medpanožne organizacije, ter za delitev stroškov takšne razširitve. Postopek razširitve pravil mora odobriti Komisija.

| (10) | Da bi lahko organizacije proizvajalcev svoje člane usmerile v dejavnosti trajnostnega ribištva in ribogojstva, morajo določiti in pristojnim organom držav članic predložiti načrt proizvodnje in trženja skupaj s potrebnimi ukrepi za izpolnitev njihovih ciljev. |
| --- | --- |

(10)

Da bi lahko organizacije proizvajalcev svoje člane usmerile v dejavnosti trajnostnega ribištva in ribogojstva, morajo določiti in pristojnim organom držav članic predložiti načrt proizvodnje in trženja skupaj s potrebnimi ukrepi za izpolnitev njihovih ciljev.

| (10a) | Dva od ciljev sedanje reforme skupne ribiške politike sta iztovor vsega naključnega in postranskega ulova ter zmanjšanje zavržkov. Za dosego teh ciljev je treba povečati uporabo selektivnega ribolovnega orodja, da se prepreči ulov rib, ki ne ustrezajo merilom o najmanjši velikosti. [Sprememba 165] |
| --- | --- |

(10a)

Dva od ciljev sedanje reforme skupne ribiške politike sta iztovor vsega naključnega in postranskega ulova ter zmanjšanje zavržkov. Za dosego teh ciljev je treba povečati uporabo selektivnega ribolovnega orodja, da se prepreči ulov rib, ki ne ustrezajo merilom o najmanjši velikosti. [Sprememba 165]

| (11) | Zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti je ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem mora prispevati k stabilizaciji in konvergenci lokalnih trgov Unije s ciljem uresničiti enotni trg. |
| --- | --- |

(11)

Zaradi nepredvidljivosti ribolovnih dejavnosti je ustrezno, da se vzpostavi mehanizem za skladiščenje ribiških proizvodov za prehrano ljudi z namenom spodbujanja večje stabilnosti trga in povečanja donosnosti proizvodov, zlasti z ustvarjanjem dodane vrednosti. Ta mehanizem mora prispevati k stabilizaciji in konvergenci lokalnih trgov Unije s ciljem uresničiti enotni trg.

| (11a) | Glede na oddaljenost in geografsko izoliranost najbolj oddaljenih regij je v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ("PDEU") možen poseben akcijski program, ki upošteva posebnost teh regij. [Sprememba 11] |
| --- | --- |

(11a)

Glede na oddaljenost in geografsko izoliranost najbolj oddaljenih regij je v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije ("PDEU") možen poseben akcijski program, ki upošteva posebnost teh regij. [Sprememba 11]

| (11b) | Komisija bi morala določiti podporne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v ribogojnih organizacijah proizvajalcev. [Sprememba 12] |
| --- | --- |

(11b)

Komisija bi morala določiti podporne ukrepe za spodbujanje udeležbe žensk v ribogojnih organizacijah proizvajalcev. [Sprememba 12]

| (12) | Organizacije proizvajalcev lahko ustvarijo skupni sklad

  Organizacijam proizvajalcev bi v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo treba dodeliti finančno pomoč Unije
  za financiranje načrtov proizvodnje in trženja ter mehanizma skladiščenja. [Sprememba 13] |
| --- | --- |

(12)

Organizacije proizvajalcev lahko ustvarijo skupni sklad

  Organizacijam proizvajalcev bi v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo treba dodeliti finančno pomoč Unije
  za financiranje načrtov proizvodnje in trženja ter mehanizma skladiščenja. [Sprememba 13]

| (13) | Zaradi upoštevanja raznolikosti cen v Uniji morajo biti vse organizacije proizvajalcev upravičene, da podajo predlog cene za sprožitev mehanizma skladiščenja. Ta sprožitvena cena ne sme povzročiti določanja najnižjih cen, ki lahko ovirajo konkurenco. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi upoštevanja raznolikosti cen v Uniji morajo biti vse organizacije proizvajalcev upravičene, da podajo predlog cene za sprožitev mehanizma skladiščenja. Ta sprožitvena cena ne sme povzročiti določanja najnižjih cen, ki lahko ovirajo konkurenco.

| (14) | Ker so staleži rib skupni viri, se lahko v nekaterih primerih njihovo trajnostno in učinkovito izkoriščanje bolje doseže z organizacijami, ki jih sestavljajo člani iz različnih držav članic
  in različnih regij
  . Zato je treba predvideti

  spodbujati
  tudi možnost ustanovitve nadnacionalnih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, za katere bi

  na nadregionalni ravni, ki temeljijo, kjer je to ustrezno, na biogeografskih regijah, in na nadnacionalni ravni. Takšne organizacije bi morale biti partnerstva, katerih namen bi bil vzpostavitev skupnih in zavezujočih pravil ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za vse zainteresirane strani v ribištvu. Z ustanovitvijo takšnih organizacij je treba zagotoviti, da zanje
  še vedno veljala

  veljajo
  pravila konkurence, kot je predvideno v tej uredbi
  , ter da se upošteva potreba po ohranitvi povezave med posameznimi obalnimi skupnostmi ter ribištvom in vodami, ki so jih izkoriščali v preteklosti
  . [Sprememba 14] |
| --- | --- |

(14)

Ker so staleži rib skupni viri, se lahko v nekaterih primerih njihovo trajnostno in učinkovito izkoriščanje bolje doseže z organizacijami, ki jih sestavljajo člani iz različnih držav članic
  in različnih regij
  . Zato je treba predvideti

  spodbujati
  tudi možnost ustanovitve nadnacionalnih organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev, za katere bi

  na nadregionalni ravni, ki temeljijo, kjer je to ustrezno, na biogeografskih regijah, in na nadnacionalni ravni. Takšne organizacije bi morale biti partnerstva, katerih namen bi bil vzpostavitev skupnih in zavezujočih pravil ter zagotovitev enakih konkurenčnih pogojev za vse zainteresirane strani v ribištvu. Z ustanovitvijo takšnih organizacij je treba zagotoviti, da zanje
  še vedno veljala

  veljajo
  pravila konkurence, kot je predvideno v tej uredbi
  , ter da se upošteva potreba po ohranitvi povezave med posameznimi obalnimi skupnostmi ter ribištvom in vodami, ki so jih izkoriščali v preteklosti
  . [Sprememba 14]

| (15) | Z uporabo skupnih tržnih standardov je treba omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi, izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter pospeševanje trgovine na podlagi poštene konkurence, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje. |
| --- | --- |

(15)

Z uporabo skupnih tržnih standardov je treba omogočiti oskrbo trga s trajnostnimi proizvodi, izkoriščanje celotnega potenciala notranjega trga z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter pospeševanje trgovine na podlagi poštene konkurence, kar bi prispevalo k večji donosnosti proizvodnje.

| (16) | Zaradi vedno večje raznolikosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva je bistveno, da se potrošnikom zagotovijo minimalne obvezne

  Potrošnikom je treba zagotoviti jasne in razumljive
  informacije informacije o glavnih značilnostih proizvodov. Za spodbujanje diferenciranja proizvodov je treba upoštevati tudi dodatne informacije, ki se lahko navedejo prostovoljno.

  , med drugim o izvoru, načinu in datumu proizvodnje proizvodov, da bi se lahko odločali na podlagi informacij. [Sprememba 15] |
| --- | --- |

(16)

Zaradi vedno večje raznolikosti ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva je bistveno, da se potrošnikom zagotovijo minimalne obvezne

  Potrošnikom je treba zagotoviti jasne in razumljive
  informacije informacije o glavnih značilnostih proizvodov. Za spodbujanje diferenciranja proizvodov je treba upoštevati tudi dodatne informacije, ki se lahko navedejo prostovoljno.

  , med drugim o izvoru, načinu in datumu proizvodnje proizvodov, da bi se lahko odločali na podlagi informacij. [Sprememba 15]

| (16a) | Z uporabo znaka za okolje za ribiške proizvode, ki izvirajo iz Unije in zunaj nje, bi lahko zagotovili jasne informacije o ekološki trajnosti ribiških proizvodov. Zato bi morala Komisija preučiti možnost za pripravo in določitev minimalnih meril za uvedbo znaka za okolje za ribiške proizvode za vso Unijo. [Sprememba 16] |
| --- | --- |

(16a)

Z uporabo znaka za okolje za ribiške proizvode, ki izvirajo iz Unije in zunaj nje, bi lahko zagotovili jasne informacije o ekološki trajnosti ribiških proizvodov. Zato bi morala Komisija preučiti možnost za pripravo in določitev minimalnih meril za uvedbo znaka za okolje za ribiške proizvode za vso Unijo. [Sprememba 16]

| (16b) | Organi držav članic, pristojni za spremljanje in uresničevanje obveznosti iz te uredbe, bi zaradi varstva evropskih potrošnikov morali izkoristiti vso razpoložljivo tehnologijo, tudi preverjanje DNK, da bi operaterje odvrnili od lažnega označevanja ulova. [Sprememba 17] |
| --- | --- |

(16b)

Organi držav članic, pristojni za spremljanje in uresničevanje obveznosti iz te uredbe, bi zaradi varstva evropskih potrošnikov morali izkoristiti vso razpoložljivo tehnologijo, tudi preverjanje DNK, da bi operaterje odvrnili od lažnega označevanja ulova. [Sprememba 17]

| (16c) | Glede na pomen, ki ga potrošnik pripisuje meriloma izvora in porekla v širokem smislu, kadar izbira med ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki so mu na voljo na trgu, bi bilo treba posebej paziti, da dobi kar najbolj zanesljive, jasne in popolne informacije o tem. [Sprememba 18] |
| --- | --- |

(16c)

Glede na pomen, ki ga potrošnik pripisuje meriloma izvora in porekla v širokem smislu, kadar izbira med ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva, ki so mu na voljo na trgu, bi bilo treba posebej paziti, da dobi kar najbolj zanesljive, jasne in popolne informacije o tem. [Sprememba 18]

| (16d) | V skrbi za skladnost med skupno ribiško politiko, zlasti vidiki skupne ureditve trgov in obveščanja potrošnikov, ter skupno trgovinsko politiko bi se bilo treba izogibati vsaki preohlapni opredelitvi preferenčnega carinskega porekla ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter vsakemu odstopanju od standardnih opredelitev, ki lahko škodujeta sledljivosti proizvodov in vnašata zmedo glede kraja in dejanskih pogojev njihove pridobitve. [Sprememba 19] |
| --- | --- |

(16d)

V skrbi za skladnost med skupno ribiško politiko, zlasti vidiki skupne ureditve trgov in obveščanja potrošnikov, ter skupno trgovinsko politiko bi se bilo treba izogibati vsaki preohlapni opredelitvi preferenčnega carinskega porekla ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter vsakemu odstopanju od standardnih opredelitev, ki lahko škodujeta sledljivosti proizvodov in vnašata zmedo glede kraja in dejanskih pogojev njihove pridobitve. [Sprememba 19]

| (17) | Pravila konkurence, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101 PDEU, se morajo uporabljati za proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, če njihova uporaba ne ovira delovanja skupne ureditve trgov ali ogroža doseganja ciljev iz člena 39 PDEU. |
| --- | --- |

(17)

Pravila konkurence, ki se nanašajo na sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101 PDEU, se morajo uporabljati za proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, če njihova uporaba ne ovira delovanja skupne ureditve trgov ali ogroža doseganja ciljev iz člena 39 PDEU.

| (17a) | Zagotoviti je treba, da uvoženi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo enake zahteve in tržne standarde, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci Unije. [Sprememba 20] |
| --- | --- |

(17a)

Zagotoviti je treba, da uvoženi proizvodi, ki vstopajo na trg Unije, izpolnjujejo enake zahteve in tržne standarde, kot jih morajo izpolnjevati proizvajalci Unije. [Sprememba 20]

| (18) | Primerno je določiti pravila konkurence, ki veljajo za proizvodnjo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja ribištva in ribogojstva, vključno z razdrobljenostjo sektorja, dejstvom, da so ribe skupna dobrina, in velikim obsegom uvoza
  , za katerega bi morala veljati enaka pravila kot za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva Unije
  . Zaradi poenostavitve je treba ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (5) vstaviti v obstoječo uredbo. Uredba (ES) št. 1184/2006 se zato ne sme več uporabljati za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. [Sprememba 21] |
| --- | --- |

(18)

Primerno je določiti pravila konkurence, ki veljajo za proizvodnjo in trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ob upoštevanju posebnih značilnosti sektorja ribištva in ribogojstva, vključno z razdrobljenostjo sektorja, dejstvom, da so ribe skupna dobrina, in velikim obsegom uvoza
  , za katerega bi morala veljati enaka pravila kot za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva Unije
  . Zaradi poenostavitve je treba ustrezne določbe Uredbe Sveta (ES) št. 1184/2006 z dne 24. julija 2006 o uporabi nekaterih pravil konkurence v proizvodnji in trgovini s kmetijskimi proizvodi (5) vstaviti v obstoječo uredbo. Uredba (ES) št. 1184/2006 se zato ne sme več uporabljati za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. [Sprememba 21]

| (19) | Izboljšati je treba ekonomske informacije o trgih z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva v Uniji. |
| --- | --- |

(19)

Izboljšati je treba ekonomske informacije o trgih z ribiškimi proizvodi in proizvodi iz ribogojstva v Uniji.

| (20) | Da se lahko dopolnijo ali spremenijo pogoji in zahteve za priznavanje organizacij proizvajalcev, dopolni ali spremeni vsebina načrtov proizvodnje in trženja, določijo in spremenijo skupni tržni standardi, dopolnijo ali spremenijo obvezne informacije ter določijo minimalna merila za informacije, ki jih gospodarski subjekti potrošnikom predložijo prostovoljno

  bi bilo mogoče zagotoviti pravilno delovanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij
  , bi bilo v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s
  finančno pomočjo, notranjimi pravili, vsebino načrta proizvodnje in trženja, kot tudi opredelitev in spremembo skupnih tržnih standardov

  členi 24, 33, 41 in 46. [Sprememba 22] Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu. |
| --- | --- |

(20)

Da se lahko dopolnijo ali spremenijo pogoji in zahteve za priznavanje organizacij proizvajalcev, dopolni ali spremeni vsebina načrtov proizvodnje in trženja, določijo in spremenijo skupni tržni standardi, dopolnijo ali spremenijo obvezne informacije ter določijo minimalna merila za informacije, ki jih gospodarski subjekti potrošnikom predložijo prostovoljno

  bi bilo mogoče zagotoviti pravilno delovanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij
  , bi bilo v skladu s členom 290 PDEU na Komisijo treba prenesti pooblastilo za sprejemanje aktov v zvezi s
  finančno pomočjo, notranjimi pravili, vsebino načrta proizvodnje in trženja, kot tudi opredelitev in spremembo skupnih tržnih standardov

  členi 24, 33, 41 in 46. [Sprememba 22] Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravljalnim delom ustrezno posvetuje, med drugim tudi s strokovnjaki. Komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

| (22) | Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe glede rokov in postopkov za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v državah članicah; oblike, rokov in postopka za sporočanje Komisiji odločitev glede podelitve ali preklica priznanja; pravil o pogostosti in vsebini in praktičnih metodah preverjanja držav članic, oblike in postopka obveščanje držav članic v primeru podaljšanja pravil, postopka in rokov za predložitev organizacije proizvajalcev in odobritve držav članic vsebine načrta proizvodnje in trženja in oblike, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene, se Komisiji podelijo izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6). |
| --- | --- |

(22)

Da se zagotovijo enotni pogoji za izvajanje te uredbe glede rokov in postopkov za priznavanje organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v državah članicah; oblike, rokov in postopka za sporočanje Komisiji odločitev glede podelitve ali preklica priznanja; pravil o pogostosti in vsebini in praktičnih metodah preverjanja držav članic, oblike in postopka obveščanje držav članic v primeru podaljšanja pravil, postopka in rokov za predložitev organizacije proizvajalcev in odobritve držav članic vsebine načrta proizvodnje in trženja in oblike, v kateri države članice objavijo sprožitvene cene, se Komisiji podelijo izvedbena pooblastila. Ta pooblastila je treba izvajati v skladu z Uredbo (EU) št. 182/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. februarja 2011 o določitvi splošnih pravil in načel, na podlagi katerih države članice nadzirajo izvajanje izvedbenih pooblastil Komisije (6).

| (22a) | Ker cilja te uredbe, in sicer določitve skupne organizacije trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi skupne narave trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in ker je te cilje zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(22a)

Ker cilja te uredbe, in sicer določitve skupne organizacije trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, države članice ne morejo zadovoljivo doseči zaradi skupne narave trga za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva in ker je te cilje zaradi obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne prekoračuje okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja.

| (23) | Uredbo (ES) št. 104/2000 je zaradi pravne gotovosti treba razveljaviti, nekaterre njene določbe je treba še naprej uporabljati, dokler ne začne veljati uredba o evropskem skladu za ribištvo in pomorstvo. |
| --- | --- |

(23)

Uredbo (ES) št. 104/2000 je zaradi pravne gotovosti treba razveljaviti, nekaterre njene določbe je treba še naprej uporabljati, dokler ne začne veljati uredba o evropskem skladu za ribištvo in pomorstvo.

| (23a) | Uredbo (ES) št. 1184/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(23a)

Uredbo (ES) št. 1184/2006 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Poglavje I

Splošne določbe

Člen 1

Vsebina

1.   Vzpostavi se skupna ureditev trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (v nadaljnjem besedilu: skupna ureditev trgov):

2.   Skupna ureditev trgov zajema naslednje instrumente:

| (a) | poklicne organizacije, |
| --- | --- |

(a)

poklicne organizacije,

| (b) | tržne standarde, |
| --- | --- |

(b)

tržne standarde,

| (c) | informacije za potrošnike, |
| --- | --- |

(c)

informacije za potrošnike,

| (d) | pravila konkurence, |
| --- | --- |

(d)

pravila konkurence,

| (e) | tržne informacije in |
| --- | --- |

(e)

tržne informacije in

| (ea) | zunanjo razsežnost
  . [Sprememba 23] |
| --- | --- |

(ea)

zunanjo razsežnost
  . [Sprememba 23]

Člen 2

Področje uporabe

Skupna ureditev trgov se uporablja za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, navedene v Prilogi I, ki
  so proizvedeni ali
  se tržijo v Uniji. [Sprememba 24]

Člen 3

Cilji

Skupna ureditev trgov prispeva k doseganju ciljev, ki so določeni v členih 2 in 3 uredbe

  Uredbi
  (EU) št. .../20xx Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... (7) o skupni ribiški politiki
  , ter zlasti k zagotavljanju tržnih spodbud v podporo bolj trajnostnim praksam proizvodnje, izboljšanju položaja proizvodov Unije na trgu, pripravi proizvodnih strategij, namenjenih prilagajanju skupne ribiške politike strukturnim spremembam in kratkoročnim nihanjem na trgih, ter krepitvi tržnega potenciala za proizvode Unije
  . [Sprememba 25]

Člen 4

Načela

Skupno ureditev trgov vodijo načela dobrega upravljanja, ki so določena v členu 4 uredbe o skupni ribiški politiki

  dosežena s pomočjo jasne opredelitve odgovornosti na ravni Unije, na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, dolgoročne perspektive, široke udeležbe gospodarskih subjektov in odgovornosti države, pod katere zastavo ladja pluje, ter skladnosti s celostno pomorsko politiko, trgovinsko politiko in drugimi politikami Unije
  . [Sprememba 26]

Člen 5

Opredelitev pojmov

Za namene te uredbe se uporabljajo opredelitve pojmov iz Uredbe (EU) št. .../20XX (8)

  , opredelitve iz Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009 z dne 20. novembra 2009 o o vzpostavitvi nadzornega sistema Skupnosti za zagotavljanje skladnosti s pravili skupne ribiške politike

   (9)

  in iz Izvedbene uredbe Komisije (EU) št.404/2011 z dne 8. aprila 2011 o določitvi podrobnih pravil za izvajanje Uredbe Sveta (ES) št. 1224/2009

   (10)
  . [Sprememba 27]

Uporabljajo se tudi naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | "ribiški proizvodi" pomenijo vodne organizme, ki so rezultat kakršne koli ribolovne dejavnosti, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(a)

"ribiški proizvodi" pomenijo vodne organizme, ki so rezultat kakršne koli ribolovne dejavnosti, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I;

| (b) | "proizvodi iz ribogojstva" pomenijo vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki so rezultat kakršne koli dejavnosti ribogojstva, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I; |
| --- | --- |

(b)

"proizvodi iz ribogojstva" pomenijo vodne organizme v kateri koli fazi njihovega življenjskega cikla, ki so rezultat kakršne koli dejavnosti ribogojstva, ali proizvode, ki so pridobljeni iz njih, kot je navedeno v Prilogi I;

| (c) | "proizvajalec" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja proizvodna sredstva za pridobitev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva za dajanje v promet; |
| --- | --- |

(c)

"proizvajalec" pomeni vsako fizično ali pravno osebo, ki uporablja proizvodna sredstva za pridobitev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva za dajanje v promet;

| (d) | "sektor ribištva ali ribogojstva" pomeni gospodarski sektor, ki vključuje vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(d)

"sektor ribištva ali ribogojstva" pomeni gospodarski sektor, ki vključuje vse dejavnosti proizvodnje, predelave in trženja ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva;

| (da) | "naključni ulov" pomeni ulov, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. .../20XX

   (11); [Sprememba 28] |
| --- | --- |

(da)

"naključni ulov" pomeni ulov, kot je opredeljen v Uredbi (EU) št. .../20XX

   (11); [Sprememba 28]

| (e) | "dostopnost na trgu" pomeni vsako dobavo ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru komercialne dejavnosti v zameno za plačilo ali ne; |
| --- | --- |

(e)

"dostopnost na trgu" pomeni vsako dobavo ribiškega proizvoda ali proizvoda iz ribogojstva za distribucijo, potrošnjo ali uporabo na trgu Unije v okviru komercialne dejavnosti v zameno za plačilo ali ne;

| (f) | "dajanje v promet" pomeni, da je ribiški proizvod ali proizvod iz ribogojstva prvič dan v promet Unije. |
| --- | --- |

(f)

"dajanje v promet" pomeni, da je ribiški proizvod ali proizvod iz ribogojstva prvič dan v promet Unije.

Poglavje II

Poklicne organizacije

Oddelek I

Ustanovitev, cilji in ukrepi

Člen 6

Ustanovitev organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov

Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov se lahko ustanovijo kot skupina, ustanovljena na pobudo proizvajalcev ribiških proizvodov v eni ali več državah članicah, in priznajo v skladu z oddelkom II.

Pri ustanavljanju organizacij proizvajalcev v ribištvu se upošteva poseben položaj proizvajalcev v malem priobalnem ribolovu in neindustrijskem ribolovu, zlasti pa bi treba do njih izvajati pozitivno diskriminacijo pri dostopanju do pomoči za ustanavljanje organizacij proizvajalcev. [Sprememba 29]

Člen 7

Cilji organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov

Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev:

| (a) | spodbujanje donosnih
  in trajnostnih
  ribolovnih dejavnosti njihovih članov, ki so v celoti skladne z ohranitveno politiko
  ter politiko upravljanja in izkoriščenja virov
  iz Uredbe (EU) št. .../20XX (11)

  in
  okoljskih zakonodajnih aktov Unije; [Sprememba 30] |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje donosnih
  in trajnostnih
  ribolovnih dejavnosti njihovih članov, ki so v celoti skladne z ohranitveno politiko
  ter politiko upravljanja in izkoriščenja virov
  iz Uredbe (EU) št. .../20XX (11)

  in
  okoljskih zakonodajnih aktov Unije; [Sprememba 30]

| (aa) | načrtovanje proizvodnje svojih članov ter svetovanje državam članicam ter regionalnim organom pri vprašanjih o upravljanju ribištva ter izmenjava najboljših praks plovil Unije; [Sprememba 31] |
| --- | --- |

(aa)

načrtovanje proizvodnje svojih članov ter svetovanje državam članicam ter regionalnim organom pri vprašanjih o upravljanju ribištva ter izmenjava najboljših praks plovil Unije; [Sprememba 31]

| (ab) | prispevanje k preskrbi s hrano in ohranjanje ter ustvarjanje delovnih mest na obalnih območjih in podeželju, vključno s programi poklicnega usposabljanja in sodelovanja za spodbujanje mladih, naj vstopijo v ribiški sektor, ter zagotavljanje ustreznega življenjskega standarda za tiste, ki v njem že delajo; [Sprememba 32] |
| --- | --- |

(ab)

prispevanje k preskrbi s hrano in ohranjanje ter ustvarjanje delovnih mest na obalnih območjih in podeželju, vključno s programi poklicnega usposabljanja in sodelovanja za spodbujanje mladih, naj vstopijo v ribiški sektor, ter zagotavljanje ustreznega življenjskega standarda za tiste, ki v njem že delajo; [Sprememba 32]

| (b) | ravnanje z naključnim ulovom

  preprečevanje, skrajno zmanjšanje in najboljši izkoristek naključnega ulova
  staležev komercialnih vrst rib
  z oblikovanjem močnega trga za tak ulov
  ; [Sprememba 33] |
| --- | --- |

(b)

ravnanje z naključnim ulovom

  preprečevanje, skrajno zmanjšanje in najboljši izkoristek naključnega ulova
  staležev komercialnih vrst rib
  z oblikovanjem močnega trga za tak ulov
  ; [Sprememba 33]

| (ba) | prispevanje k odpravi nezakonitega, nereguliranega in neprijavljenega ribolova z uporabo takega notranjega nadzora članov, ki je za to potreben; [Sprememba 34] |
| --- | --- |

(ba)

prispevanje k odpravi nezakonitega, nereguliranega in neprijavljenega ribolova z uporabo takega notranjega nadzora članov, ki je za to potreben; [Sprememba 34]

| (bb) | zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z izvedbenimi ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja, nadzor ribolovnega napora in preprečevanje naključnega in nedovoljenega ulova; [Sprememba 35] |
| --- | --- |

(bb)

zmanjševanje vpliva ribolova na okolje, vključno z izvedbenimi ukrepi za izboljšanje selektivnosti ribolovnega orodja, nadzor ribolovnega napora in preprečevanje naključnega in nedovoljenega ulova; [Sprememba 35]

| (bc) | upravljanje pravic do dostopa do virov, dodeljenih njihovim članom, ob uporabi določb iz poglavja IV Uredbe (EU) št. .../20XX

   (12); [Sprememba 36] |
| --- | --- |

(bc)

upravljanje pravic do dostopa do virov, dodeljenih njihovim članom, ob uporabi določb iz poglavja IV Uredbe (EU) št. .../20XX

   (12); [Sprememba 36]

| (c) | izboljšanje pogojev za dajanje v promet ribiških proizvodov njihovih članov; |
| --- | --- |

(c)

izboljšanje pogojev za dajanje v promet ribiških proizvodov njihovih članov;

| (d) | stabilizacija trgov; |
| --- | --- |

(d)

stabilizacija trgov;

| (e) | povečanje dobička proizvajalcev
  in dohodka nosilcev ribiške dejavnosti
  ; [Sprememba 37] |
| --- | --- |

(e)

povečanje dobička proizvajalcev
  in dohodka nosilcev ribiške dejavnosti
  ; [Sprememba 37]

| (ea) | zagotavljanje sledljivosti ribiških proizvodov in izboljšanje dostopa do jasnih in izčrpnih informacij za potrošnike, da se izboljša razumevanje o ohranjanju morskih ekosistemov in ribolovnih virov, potrošniki za seznanijo z različnimi vrstami rib za prehrano; [Sprememba 38] |
| --- | --- |

(ea)

zagotavljanje sledljivosti ribiških proizvodov in izboljšanje dostopa do jasnih in izčrpnih informacij za potrošnike, da se izboljša razumevanje o ohranjanju morskih ekosistemov in ribolovnih virov, potrošniki za seznanijo z različnimi vrstami rib za prehrano; [Sprememba 38]

| (eb) | spodbujanje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za zagotavljanje boljšega trženja in višjih cen ribiških proizvodov. [Sprememba 39] |
| --- | --- |

(eb)

spodbujanje uporabe informacijskih in komunikacijskih tehnologij za zagotavljanje boljšega trženja in višjih cen ribiških proizvodov. [Sprememba 39]

Člen 8

Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov

Organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov za dosego ciljev iz člena 7
  med drugim
  uporabljajo naslednje ukrepe: [Sprememba 41]

| (a) | načrtovanje
  upravljanja
  ribolovnih dejavnostih svojih članov
  , vključno z razvijanjem in izvajanjem ukrepov za izboljšanje selektivnosti ribolovnih dejavnosti ter svetovanjem državam članicam ter regionalnim organom pri omenjenih načrtih za upravljanje
  ; [Sprememba 42] |
| --- | --- |

(a)

načrtovanje
  upravljanja
  ribolovnih dejavnostih svojih članov
  , vključno z razvijanjem in izvajanjem ukrepov za izboljšanje selektivnosti ribolovnih dejavnosti ter svetovanjem državam članicam ter regionalnim organom pri omenjenih načrtih za upravljanje
  ; [Sprememba 42]

| (b) | čim bolj koristna uporaba naključnega ulova staležev komercialnih vrst rib, in sicer z:

  ter pomoč svojim članom za njegovo preprečevanje in skrajno zmanjšanje;









  — | namensko uporabo iztovorjenih proizvodov, ki niso skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a), razen za prehrano ljudi; |
| --- | --- | --- |

(b)

čim bolj koristna uporaba naključnega ulova staležev komercialnih vrst rib, in sicer z:

  ter pomoč svojim članom za njegovo preprečevanje in skrajno zmanjšanje;

—

namensko uporabo iztovorjenih proizvodov, ki niso skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a), razen za prehrano ljudi;

| — | dajanjem v promet iztovorjenih proizvodov, ki so skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a); |
| --- | --- |

—

dajanjem v promet iztovorjenih proizvodov, ki so skladni z najmanjšo velikostjo za dajanje v promet iz člena 39(2)(a);

| — | brezplačno razdelitvijo iztovorjenih proizvodov v človekoljubne ali dobrodelne namene;
  [Spremembi 43 in 44] |
| --- | --- |

—

brezplačno razdelitvijo iztovorjenih proizvodov v človekoljubne ali dobrodelne namene;
  [Spremembi 43 in 44]

| (c) | prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam; |
| --- | --- |

(c)

prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam;

| (d) | usmerjanje oskrbe s proizvodi njihovih članov in njihovo trženje; |
| --- | --- |

(d)

usmerjanje oskrbe s proizvodi njihovih članov in njihovo trženje;

| (e) | upravljanje začasnega skladišča za ribiške proizvode v skladu s členoma 35 in 36; |
| --- | --- |

(e)

upravljanje začasnega skladišča za ribiške proizvode v skladu s členoma 35 in 36;

| (f) | nadzor skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost; |
| --- | --- |

(f)

nadzor skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost;

| (fa) | izboljšanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga; izvedba študij za izboljšanje načrtovanja in upravljanja dejavnosti ter podpora poklicnim programom za spodbujanje trajnostnih ribiških proizvodov;[Sprememba 46] |
| --- | --- |

(fa)

izboljšanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga; izvedba študij za izboljšanje načrtovanja in upravljanja dejavnosti ter podpora poklicnim programom za spodbujanje trajnostnih ribiških proizvodov;[Sprememba 46]

| (fb) | prostovoljno pošiljanje informacij pristojnim organom države članice o stanju ohranjenosti morskih ekosistemov in ribolovnih virov v presledkih in na načine, ki se štejejo za ustrezne; [Sprememba 47] |
| --- | --- |

(fb)

prostovoljno pošiljanje informacij pristojnim organom države članice o stanju ohranjenosti morskih ekosistemov in ribolovnih virov v presledkih in na načine, ki se štejejo za ustrezne; [Sprememba 47]

| (fc) | zagotavljanje skupnega upravljanja ribolovnih možnosti svojih članov; [Sprememba 48] |
| --- | --- |

(fc)

zagotavljanje skupnega upravljanja ribolovnih možnosti svojih članov; [Sprememba 48]

| (fd) | spodbujanje dostopa potrošnikov do jasnih in izčrpnih informacij o ribiških proizvodih. [Sprememba 49] |
| --- | --- |

(fd)

spodbujanje dostopa potrošnikov do jasnih in izčrpnih informacij o ribiških proizvodih. [Sprememba 49]

Člen 9

Ustanovitev organizacij proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva se lahko ustanovijo kot skupina, ustanovljena na pobudo proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah, in priznajo v skladu z oddelkom II.

Člen 10

Cilji organizacij proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev:

| (a) | spodbujanje
  donosnih ter ekonomsko, socialno in okoljsko
  trajnostnih dejavnosti ribogojstva njihovih

  svojih
  članov
  ter koristi od ekološkega ribogojstva
  z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj
  v tesnem sodelovanju z organi držav članic in regionalnimi organi ter v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja

   (13)

  in Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst

   (14)

  , v pravnem okviru posamezne države članice ali njegovega sestavnega dela; [Sprememba 151] |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje
  donosnih ter ekonomsko, socialno in okoljsko
  trajnostnih dejavnosti ribogojstva njihovih

  svojih
  članov
  ter koristi od ekološkega ribogojstva
  z zagotavljanjem možnosti za njihov razvoj
  v tesnem sodelovanju z organi držav članic in regionalnimi organi ter v skladu z Direktivo 2008/56/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. junija 2008 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju politike morskega okolja

   (13)

  in Direktivo Sveta 92/43/EGS z dne 21. maja 1992 o ohranjanju naravnih habitatov ter prosto živečih živalskih in rastlinskih vrst

   (14)

  , v pravnem okviru posamezne države članice ali njegovega sestavnega dela; [Sprememba 151]

| (aa) | zagotavljanje, da ribja krma za ribogojstvo izvira iz trajnostno upravljanega ribištva; [Sprememba 52] |
| --- | --- |

(aa)

zagotavljanje, da ribja krma za ribogojstvo izvira iz trajnostno upravljanega ribištva; [Sprememba 52]

| (b) | prispevanje k preskrbi s hrano
  ob upoštevanju visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati

  in

  k
  zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih; [Sprememba 53] |
| --- | --- |

(b)

prispevanje k preskrbi s hrano
  ob upoštevanju visokih meril o kakovosti in varnosti hrane ter hkrati

  in

  k
  zaposlovanju na obalnih in podeželskih območjih; [Sprememba 53]

| (c) | zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne s strateškimi nacionalnimi načrti iz člena 51 Uredbe (EU) št. .../20XX (15); |
| --- | --- |

(c)

zagotavljanje, da so dejavnosti njihovih članov skladne s strateškimi nacionalnimi načrti iz člena 51 Uredbe (EU) št. .../20XX (15);

| (d) | izboljšanje pogojev za dajanje v promet proizvodov njihovih članov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(d)

izboljšanje pogojev za dajanje v promet proizvodov njihovih članov iz ribogojstva;

| (da) | stabilizacija trgov; [Sprememba 54] |
| --- | --- |

(da)

stabilizacija trgov; [Sprememba 54]

| (e) | povečanje dobička proizvajalcev
  in dohodka delavcev v sektorju ter izboljšanje njihovih delovnih pogojev
  ; [Sprememba 55] |
| --- | --- |

(e)

povečanje dobička proizvajalcev
  in dohodka delavcev v sektorju ter izboljšanje njihovih delovnih pogojev
  ; [Sprememba 55]

| (ea) | izvajanje programov za spodbujanje stalnega izboljšanja okoljskih in trajnostnih proizvodov iz ribogojne proizvodnje in dejavnosti ter poklicnega usposabljanja in ukrepov za zagotavljanje ustreznega življenjskega standarda za tiste, ki delajo v ribogojstvu, ter za zmanjšanje negativnih učinkov vzdolž celotne proizvodne verige na najnižjo možno stopnjo; [Sprememba 56] |
| --- | --- |

(ea)

izvajanje programov za spodbujanje stalnega izboljšanja okoljskih in trajnostnih proizvodov iz ribogojne proizvodnje in dejavnosti ter poklicnega usposabljanja in ukrepov za zagotavljanje ustreznega življenjskega standarda za tiste, ki delajo v ribogojstvu, ter za zmanjšanje negativnih učinkov vzdolž celotne proizvodne verige na najnižjo možno stopnjo; [Sprememba 56]

| (eb) | spodbujanje katerih koli drugih dejavnosti, ki so v interesu članov organizacije proizvajalcev, ter razvijanje ali izboljšanje delovanja sektorja, da bi si organizacije proizvajalcev lahko prizadevale za cilje, ki niso določeni v tem členu; [Sprememba 57] |
| --- | --- |

(eb)

spodbujanje katerih koli drugih dejavnosti, ki so v interesu članov organizacije proizvajalcev, ter razvijanje ali izboljšanje delovanja sektorja, da bi si organizacije proizvajalcev lahko prizadevale za cilje, ki niso določeni v tem členu; [Sprememba 57]

| (ec) | izboljšanje dostopa potrošnikov do informacij o proizvodih iz ribogojstva; [Sprememba 58] |
| --- | --- |

(ec)

izboljšanje dostopa potrošnikov do informacij o proizvodih iz ribogojstva; [Sprememba 58]

| (ed) | uporaba, kadar je mogoče, informacijskih in komunikacijskih tehnologij za zagotovitev najboljše možne cene proizvodov. [Sprememba 59] |
| --- | --- |

(ed)

uporaba, kadar je mogoče, informacijskih in komunikacijskih tehnologij za zagotovitev najboljše možne cene proizvodov. [Sprememba 59]

Člen 11

Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva

Organizacije proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva za dosego ciljev iz člena 10 uporabljajo
  med drugim
  naslednje ukrepe: [Sprememba 60]

| (a) | spodbujanje odgovornega
  , ekstenzivnega
  in trajnostnega ribogojstva, zlasti v zvezi z varstvom okolja ter zdravjem in dobrim počutjem živali; [Sprememba 61] |
| --- | --- |

(a)

spodbujanje odgovornega
  , ekstenzivnega
  in trajnostnega ribogojstva, zlasti v zvezi z varstvom okolja ter zdravjem in dobrim počutjem živali; [Sprememba 61]

| (aa) | načrtovanje upravljanja ribogojnih dejavnosti svojih članov; [Sprememba 62] |
| --- | --- |

(aa)

načrtovanje upravljanja ribogojnih dejavnosti svojih članov; [Sprememba 62]

| (b) | prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam; |
| --- | --- |

(b)

prilagoditev proizvodnje tržnim zahtevam;

| (c) | usmerjanje oskrbe s proizvodi njihovih članov
  , stabilizacija cen
  in njihovo trženje
  teh proizvodov
  ; [Sprememba 63] |
| --- | --- |

(c)

usmerjanje oskrbe s proizvodi njihovih članov
  , stabilizacija cen
  in njihovo trženje
  teh proizvodov
  ; [Sprememba 63]

| (ca) | upravljanje začasnega skladiščenja proizvodov iz ribogojstva v skladu s členoma 35 in 36; [Sprememba 64] |
| --- | --- |

(ca)

upravljanje začasnega skladiščenja proizvodov iz ribogojstva v skladu s členoma 35 in 36; [Sprememba 64]

| (d) | nadzor skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost; |
| --- | --- |

(d)

nadzor skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla organizacija proizvajalcev, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost;

| (e) | zbiranje informacij o okolju in trženih proizvodih, vključno z ekonomskimi informacijami o prvi prodaji, in napovedih v zvezi s proizvodnjo; [Sprememba 65] |
| --- | --- |

(e)

zbiranje informacij o okolju in trženih proizvodih, vključno z ekonomskimi informacijami o prvi prodaji, in napovedih v zvezi s proizvodnjo; [Sprememba 65]

| (ea) | izboljšanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga; izvedba študij za izboljšanje načrtovanja in upravljanja dejavnosti ter podpora poklicnim programom za spodbujanje trajnostnih proizvodov iz ribogojstva; [Sprememba 66] |
| --- | --- |

(ea)

izboljšanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga; izvedba študij za izboljšanje načrtovanja in upravljanja dejavnosti ter podpora poklicnim programom za spodbujanje trajnostnih proizvodov iz ribogojstva; [Sprememba 66]

| (eb) | spodbujanje dostopa potrošnikov do jasnih in izčrpnih informacij o proizvodih iz ribogojstva; [Sprememba 67] |
| --- | --- |

(eb)

spodbujanje dostopa potrošnikov do jasnih in izčrpnih informacij o proizvodih iz ribogojstva; [Sprememba 67]

| (ec) | promoviranje proizvodov iz ribogojstva z uporabo možnosti certificiranja, zlasti zaščitenih označb porekla in prednosti trajnosti. [Sprememba 68] |
| --- | --- |

(ec)

promoviranje proizvodov iz ribogojstva z uporabo možnosti certificiranja, zlasti zaščitenih označb porekla in prednosti trajnosti. [Sprememba 68]

Člen 12

Ustanovitev združenj organizacij proizvajalcev

1.   Združenje organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva se lahko ustanovi kot skupina, ustanovljena na pobudo organizacij proizvajalcev, priznanih v eni ali več državah članicah.

2.   Določbe te uredbe, ki veljajo za organizacije proizvajalcev, se uporabljajo za združenja organizacij proizvajalcev, razen če je navedeno drugače.

Člen 13

Cilji združenj organizacij proizvajalcev

Združenja organizacij proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev:

| (a) | bolj trajnostno in
  učinkovitejše izpolnjevanje ciljev članic organizacij proizvajalcev, določenih v členih 7 in 10; [Sprememba 69] |
| --- | --- |

(a)

bolj trajnostno in
  učinkovitejše izpolnjevanje ciljev članic organizacij proizvajalcev, določenih v členih 7 in 10; [Sprememba 69]

| (b) | usklajevanje in razvoj dejavnosti skupnega interesa za članice organizacije proizvajalcev
  , vključno z izboljšanim trženjem proizvodov za potrošnike
  ; [Sprememba 70] |
| --- | --- |

(b)

usklajevanje in razvoj dejavnosti skupnega interesa za članice organizacije proizvajalcev
  , vključno z izboljšanim trženjem proizvodov za potrošnike
  ; [Sprememba 70]

| (ba) | upoštevanje vseh ukrepov za zagotavljanje sorazmerne stabilnosti ribolovnih dejavnosti za vsak ribji stalež ali ribištvo v vseh državah članicah. [Sprememba 71] |
| --- | --- |

(ba)

upoštevanje vseh ukrepov za zagotavljanje sorazmerne stabilnosti ribolovnih dejavnosti za vsak ribji stalež ali ribištvo v vseh državah članicah. [Sprememba 71]

Člen 13a

Financiranje združenj organizacij proizvajalcev

1.
     
  Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo lahko finančno prispeva k ustanavljanju in/ali razvoju združenj organizacij proizvajalcev.

2.
     
  Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte, v katerih določi podrobna pravila v zvezi s tako finančno podporo. [Sprememba 72]

Člen 14

Ustanovitev medpanožnih organizacijj

Medpanožna organizacija se lahko ustanovi kot skupina, ustanovljena na pobudo gospodarskih subjektov na področju proizvodnje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva v eni ali več državah članicah, in prizna v skladu z oddelkom II.

Člen 15

Cilji medpanožnih organizacij

Medpanožne organizacije si prizadevajo za dosego naslednjih ciljev:

| (a) | izboljšanje pogojev za razpoložljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na trgu; |
| --- | --- |

(a)

izboljšanje pogojev za razpoložljivost ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na trgu;

| (b) | pomoč pri boljšemu usklajevanju dajanja v promet in razpoložljivosti na trgu ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije. |
| --- | --- |

(b)

pomoč pri boljšemu usklajevanju dajanja v promet in razpoložljivosti na trgu ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije.

Člen 16

Ukrepi, ki jih lahko uporabljajo medpanožne organizacije

Medpanožne organizacije lahko za doseganje ciljev iz člena 15 uporabljajo naslednje ukrepe:

| (a) | pripravo standardnih pogodb v skladu z zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

(a)

pripravo standardnih pogodb v skladu z zakonodajo Unije;

| (b) | promocijo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na nediskriminacijski način z uporabo možnosti certificiranja, zlasti označb porekla, žigov kakovosti, geografskih označb porekla in prednosti trajnosti
  , in ki bo omogočila jasno identifikacijo proizvodov Unije v primerjavi z uvoženimi proizvodi
  ; [Sprememba 73] |
| --- | --- |

(b)

promocijo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva Unije na nediskriminacijski način z uporabo možnosti certificiranja, zlasti označb porekla, žigov kakovosti, geografskih označb porekla in prednosti trajnosti
  , in ki bo omogočila jasno identifikacijo proizvodov Unije v primerjavi z uvoženimi proizvodi
  ; [Sprememba 73]

| (c) | določitev pravil o proizvodnji in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so strožja od pravil iz pravnih aktov Unije ali nacionalne zakonodaje; |
| --- | --- |

(c)

določitev pravil o proizvodnji in trženju ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva, ki so strožja od pravil iz pravnih aktov Unije ali nacionalne zakonodaje;

| (d) | izboljševanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga
  ter zagotavljanje programov poklicnega usposabljanja za spodbujanje in pospeševanje kakovosti in sledljivosti proizvodov, varnosti hrane ter pobud za raziskave in razvoj
  ; [Sprememba 74] |
| --- | --- |

(d)

izboljševanje kakovosti, poznavanja in preglednosti proizvodnje in trga
  ter zagotavljanje programov poklicnega usposabljanja za spodbujanje in pospeševanje kakovosti in sledljivosti proizvodov, varnosti hrane ter pobud za raziskave in razvoj
  ; [Sprememba 74]

| (e) | opravljanje raziskovalnega dela in tržnih raziskav ter razvoj tehnik za čim boljše delovanje trga, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami; |
| --- | --- |

(e)

opravljanje raziskovalnega dela in tržnih raziskav ter razvoj tehnik za čim boljše delovanje trga, vključno z informacijskimi in komunikacijskimi tehnologijami;

| (f) | predložitev informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za zagotovitev trajnostne oskrbe, tako da količina, kakovost in cena izpolnjujejo tržne zahteve in pričakovanja potrošnikov; |
| --- | --- |

(f)

predložitev informacij in izvajanje raziskav, potrebnih za zagotovitev trajnostne oskrbe, tako da količina, kakovost in cena izpolnjujejo tržne zahteve in pričakovanja potrošnikov;

| (fa) | promocija vrst z veliko hranilno vrednostjo, ki se trenutno ne tržijo, med potrošniki; [Sprememba 75] |
| --- | --- |

(fa)

promocija vrst z veliko hranilno vrednostjo, ki se trenutno ne tržijo, med potrošniki; [Sprememba 75]

| (g) | nadzor in, kjer je potrebno, sprejemanje primernih ukrepov za zagotovitev skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla medpanožna organizacija, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost. |
| --- | --- |

(g)

nadzor in, kjer je potrebno, sprejemanje primernih ukrepov za zagotovitev skladnosti dejavnosti njihovih članov s pravili, ki jih je uvedla medpanožna organizacija, in sprejemanje ukrepov za takšno skladnost.

Oddelek II

Priznavanje

Člen 17

Priznavanje organizacij proizvajalcev

1.
     Države članice lahko kot organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva priznajo vse skupine proizvajalcev ribiških proizvodov ali proizvodov iz ribogojstva, ki zaprosijo za takšno priznanje, če:

| (a) | so na njihovem ozemlju ali njegovem delu gospodarsko dovolj aktivne, zlasti kar zadeva število članov in obseg svoje tržne proizvodnje; |
| --- | --- |

(a)

so na njihovem ozemlju ali njegovem delu gospodarsko dovolj aktivne, zlasti kar zadeva število članov in obseg svoje tržne proizvodnje;

| (b) | so pravna oseba v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ter imajo uradni sedež in so ustanovljene na njihovem ozemlju; |
| --- | --- |

(b)

so pravna oseba v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ter imajo uradni sedež in so ustanovljene na njihovem ozemlju;

| (c) | lahko dosegajo cilje iz členov 7 in 10; |
| --- | --- |

(c)

lahko dosegajo cilje iz členov 7 in 10;

| (d) | spoštujejo pravila konkurence iz poglavja VI

  V
  ; [Sprememba 76] in |
| --- | --- |

(d)

spoštujejo pravila konkurence iz poglavja VI

  V
  ; [Sprememba 76] in

| (e) | nimajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu, razen če je to potrebno za dosego ciljev iz člena 39 Pogodbe.
  [Sprememba 77] |
| --- | --- |

(e)

nimajo prevladujočega položaja na zadevnem trgu, razen če je to potrebno za dosego ciljev iz člena 39 Pogodbe.
  [Sprememba 77]

| (ea) | dokažejo preglednost v zvezi z njihovim članstvom, upravljanju in virih financiranja. [Sprememba 78] |
| --- | --- |

(ea)

dokažejo preglednost v zvezi z njihovim članstvom, upravljanju in virih financiranja. [Sprememba 78]

1a.
     
  Države članice lahko določijo dodatne pogoje za priznavanje organizacij proizvajalcev. [Sprememba 79]

1b.
     
  Organizacije proizvajalcev, ki so priznane na podlagi Uredbe (ES) št. 104/2000, se priznajo tudi v okviru te uredbe. [Sprememba 80]

1c.
     
  Sprejeti je treba ukrepe za zagotovitev ustrezne in reprezentativne udeležbe malega ribolova v organizacijah proizvajalcev. [Sprememba 81]

Člen 18

Priznavanje medpanožnih organizacij

1.
     Države članice lahko ob upoštevanju pravil Unije, zlasti glede konkurence, kot medpanožne organizacije priznajo vse skupine, ustanovljene na njihovem ozemlju, ki ustrezno zaprosijo za takšno priznanje, če:

| (a) | na zadevnem območju ali območjih zastopajo pomemben delež v vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnji, trženju in/ali predelavi

  proizvodnje, predelave ali trženja
  ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva
  , ki jih ulovijo plovila Unije ali ki so proizvedeni v ribogojnicah v državah članicah
  ; [Sprememba 82] |
| --- | --- |

(a)

na zadevnem območju ali območjih zastopajo pomemben delež v vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnji, trženju in/ali predelavi

  proizvodnje, predelave ali trženja
  ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva
  , ki jih ulovijo plovila Unije ali ki so proizvedeni v ribogojnicah v državah članicah
  ; [Sprememba 82]

| (b) | se same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva; |
| --- | --- |

(b)

se same ne ukvarjajo s proizvodnjo, predelavo ali trženjem ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali izdelkov iz ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva;

| (c) | so pravna oseba v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ter imajo uradni sedež in so ustanovljene na njenem ozemlju; |
| --- | --- |

(c)

so pravna oseba v skladu z nacionalno zakonodajo države članice ter imajo uradni sedež in so ustanovljene na njenem ozemlju;

| (d) | lahko izpolnjujejo cilje iz člena 15; |
| --- | --- |

(d)

lahko izpolnjujejo cilje iz člena 15;

| (e) | upoštevajo interese potrošnikov; in |
| --- | --- |

(e)

upoštevajo interese potrošnikov; in

| (f) | ne ovirajo pravilnega delovanja skupne ureditve trgov. |
| --- | --- |

(f)

ne ovirajo pravilnega delovanja skupne ureditve trgov.

1a
     
  Za Priznane se lahko štejejo tudi obstoječe medpanožne organizacije, ki izpolnjujejo vse pogoje iz tega člena, tudi če so bile ustanovljene z izvršilnim aktom ali veljavnim zakonom; [Sprememba 83]

Člen 19

Pregledi in preklici priznanja s strani držav članic

Države članice v rednih časovnih presledkih opravljajo preglede, da preverijo, ali organizacije proizvajalcev
  , združenja organizacij proizvajalcev
  in medpanožne organizacije izpolnjujejo pogoje priznanja, določene v členih 17 in 18, ter po potrebi prekličejo njihovo priznanje. [Sprememba 84]

Člen 20

Nadnacionalne organizacije proizvajalcev, združenja organizacij proizvajalcev in medpanožne organizacije

Države članice, katerih državljani so člani organizacije proizvajalcev
  , združenja organizacij proizvajalcev
  ali medpanožne organizacije s sedežem na ozemlju druge države članice, in države članice, v katerih ima uradni sedež združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, v sodelovanju z zadevnimi državami članicami vzpostavijo upravno sodelovanje, potrebno za opravljanje pregledov dejavnosti zadevne organizacije ali združenja. [Sprememba 85]

Člen 21

Porazdelitev ribolovnih možnosti

Organizacija proizvajalcev, katere člani so državljani različnih držav članic, ali združenje organizacij proizvajalcev, priznanih v različnih državah članicah, svoje naloge opravlja brez poseganja v določbe, ki urejajo porazdelitev ribolovnih možnosti med države članice v skladu s členom 16 Uredbe (EU) .../20XX (16).

Člen 22

Obveščanje Komisije in objava seznama organizacij proizvajalcev [Sprememba 87]

Države članice Komisijo po elektronski poti obvestijo o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja.

  Komisija na začetku vsakega leta objavi seznam organizacij proizvajalcev, ki so bile v minulem letu priznane, ter tistih, katerim je bilo v istem obdobju priznanje preklicano. [Sprememba 88]

Člen 23

Pregledi s strani Komisije

Da se zagotovi izpolnjevanje pogojev za priznanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, ki so določeni v členih 17 in 18, lahko Komisija opravlja preglede in po potrebi od držav članic zahteva, da prekličejo priznanje organizacije proizvajalcev ali medpanožne organizacije. [Sprememba 89]

Člen 24

Delegirani akti

Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za
  določanje pravilo notranjem delovanju organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, njihov poslovnik, finančne in proračunske določbe, ki se uporabljajo zanje, obveznosti njihovih članov in uveljavljanje njihovih pravil, vključno s kaznimi, ki se naložijo.

  [Sprememba 90]

| (a) | spremembo ali dopolnitev pogojev za priznanje iz členov 17 in 18; navedena pravila lahko zadevajo notranje delovanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, njihov poslovnik, finančne in proračunske določbe, obveznosti njihovih članov in izvrševanje uporabe njihovih pravil, vključno s kaznimi;
  [Sprememba 91] |
| --- | --- |

(a)

spremembo ali dopolnitev pogojev za priznanje iz členov 17 in 18; navedena pravila lahko zadevajo notranje delovanje organizacij proizvajalcev ali medpanožnih organizacij, njihov poslovnik, finančne in proračunske določbe, obveznosti njihovih članov in izvrševanje uporabe njihovih pravil, vključno s kaznimi;
  [Sprememba 91]

| (b) | določitev pravil glede pogostosti, vsebine in praktičnih metod pregledov, ki jih države članice izvajajo v skladu s členoma 20 in 21.
  [Sprememba 92] |
| --- | --- |

(b)

določitev pravil glede pogostosti, vsebine in praktičnih metod pregledov, ki jih države članice izvajajo v skladu s členoma 20 in 21.
  [Sprememba 92]

Člen 25

Izvedbeni akti

1.   Komisija sprejema izvedbene akte v zvezi z:

| (a) | roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri priznanju organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v skladu s členi 17 in 18 ali preklicu takšnega priznanja v skladu s členom 19; |
| --- | --- |

(a)

roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri priznanju organizacij proizvajalcev in medpanožnih organizacij v skladu s členi 17 in 18 ali preklicu takšnega priznanja v skladu s členom 19;

| (b) | obliko, roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri obveščanju Komisije o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja v skladu s členom 22; |
| --- | --- |

(b)

obliko, roki in postopki, ki jih morajo države članice upoštevati pri obveščanju Komisije o vseh odločitvah glede podelitve ali preklica priznanja v skladu s členom 22;

| (ba) | pravili o pogostosti, vsebini in praktičnih metodah pregledov, ki jih države članice izvajajo v skladu s členom 20
  . [Sprememba 93] |
| --- | --- |

(ba)

pravili o pogostosti, vsebini in praktičnih metodah pregledov, ki jih države članice izvajajo v skladu s členom 20
  . [Sprememba 93]

2.   Izvedbeni akti iz odstavka 1 tega člena se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51.

Oddelek III

Razširitev pravil

Člen 26

Razširitev pravil organizacij proizvajalcev in združenj organizacij proizvajalcev [Sprememba 94]

1.   Država članica lahko določi, da so pravila, ki jih je določila v dogovoru z organizacijo proizvajalcev
  ali združenjem organizacij proizvajalcev
  , zavezujoča za proizvajalce, ki niso člani organizacije in tržijo katere koli proizvode na območju, na katerem je organizacija proizvajalcev
  ali združenje organizacij proizvajalcev
  reprezentativna, če: [Sprememba 95]

| (a) | se organizacija proizvajalcev
  ali združenje organizacij proizvajalcev
  šteje za reprezentativno za proizvodnjo in trženje
  , po potrebi vključno z dejavnostmi manjšega obsega in obrtniškimi dejavnostmi,
  v eni državi članici ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; [Sprememba 96] |
| --- | --- |

(a)

se organizacija proizvajalcev
  ali združenje organizacij proizvajalcev
  šteje za reprezentativno za proizvodnjo in trženje
  , po potrebi vključno z dejavnostmi manjšega obsega in obrtniškimi dejavnostmi,
  v eni državi članici ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; [Sprememba 96]

| (b) | pravila, ki naj bi se razširila, zadevajo enega ali več ukrepov za organizacije proizvajalcev iz člena 8(a); |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki naj bi se razširila, zadevajo enega ali več ukrepov za organizacije proizvajalcev iz člena 8(a);

| (ba) | če se ohranijo pravila proste konkurence med podjetji
  . [Sprememba 97] |
| --- | --- |

(ba)

če se ohranijo pravila proste konkurence med podjetji
  . [Sprememba 97]

2.   Za namene odstavka 1(a) se organizacija proizvajalcev ribiških proizvodov šteje za reprezentativno, če obsega vsaj 65 %

  30
  % trženih količin zadevnega proizvoda v prejšnjem letu na območju, za katerega se predlaga razširitev pravil. [Sprememba 98]

3.   Za namene odstavka 1(a) se organizacija proizvajalcev proizvodov iz ribogojstva šteje za reprezentativno, če obsega vsaj 40 % trženih količin zadevnega proizvoda v prejšnjem letu na območju, za katerega se predlaga razširitev pravil.
  [Sprememba 99]

4.   Pravila, ki se razširijo na nečlane, veljajo v obdobju od 90

  30
  dni do 12 mesecev. [Sprememba 100]

Člen 27

Razširitev pravil medpanožnih organizacij

1.   Država članica lahko določi, da so nekateri sporazumi, sklepi ali usklajena ravnanja, ki so dogovorjeni znotraj medpanožne organizacije, zavezujoči v posebnem območju ali posebnih območjih za druge gospodarske subjekte, ki niso člani organizacije, če:

| (a) | medpanožna organizacija obsega vsaj 65 % vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnje, trženja ali predelave zadevnega proizvoda v prejšnjem letu na zadevnem območju ali območjih države članice ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; in |
| --- | --- |

(a)

medpanožna organizacija obsega vsaj 65 % vsaj dveh od naslednjih dejavnosti: proizvodnje, trženja ali predelave zadevnega proizvoda v prejšnjem letu na zadevnem območju ali območjih države članice ter pristojnim nacionalnim organom predloži vlogo; in

| (b) | pravila, ki naj bi se razširila na druge gospodarske subjekte, zadevajo katere koli ukrepe za medpanožne organizacije iz člena 16(a)do (f) ter ne povzročajo škode drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji. |
| --- | --- |

(b)

pravila, ki naj bi se razširila na druge gospodarske subjekte, zadevajo katere koli ukrepe za medpanožne organizacije iz člena 16(a)do (f) ter ne povzročajo škode drugim gospodarskim subjektom v zadevni državi članici ali Uniji.

2.   Razširitev pravil je zavezujoča največ tri leta.

Člen 28

Odgovornost

Kadar se pravila v skladu s členoma 26 in 27 razširijo na proizvajalce, ki niso člani, lahko zadevna država članica odloči, da morajo ti organizaciji proizvajalcev ali medpanožni organizaciji povrniti vse stroške ali del stroškov, ki so jih imeli člani zaradi razširitve pravil.

Člen 29

Odobritev s strani Komisije

1.   Države članice Komisijo uradno obvestijo o pravilih, ki jih nameravajo v skladu s členoma 26 in 27 razširiti

  določijo
  kot obvezujoča za vse proizvajalce ali gospodarske subjekte na določenem območju ali območjih. [Sprememba 101]

2.   Komisija sprejme sklep o odobritvi razširitve pravil, o kateri jo je uradno obvestila država članica, če:

| (a) | so upoštevane določbe členov 26 in 27; |
| --- | --- |

(a)

so upoštevane določbe členov 26 in 27;

| (b) | je upoštevano poglavje VI o pravilih konkurence; |
| --- | --- |

(b)

je upoštevano poglavje VI o pravilih konkurence;

| (c) | zadevna razširitev ne ogroža proste trgovine; in |
| --- | --- |

(c)

zadevna razširitev ne ogroža proste trgovine; in

| (d) | niso ogroženi cilji iz člena 39 PDEU. |
| --- | --- |

(d)

niso ogroženi cilji iz člena 39 PDEU.

3.   Komisija v dveh mesecih

  15 dneh
  od prejema uradnega obvestila sprejme sklep o odobritvi ali zavrnitvi odobritve razširitve pravil in o tem obvesti države članice. Če Komisija v dveh mesecih

  15 dneh
  ne sprejme sklepa, se šteje, da je Komisija razširitev pravil odobrila. [Sprememba 102]

Člen 30

Preklic odobritve

Komisija lahko opravlja preglede in po potrebi prekliče odobritev razširitve pravil, če ugotovi, da katera koli zahteva za to odobritev ni izpolnjena. Komisija o tem obvesti države članice.

Člen 31

Izvedbeni akti

Komisija z izvedbenimi akti določi pravila o obliki in postopku uradnega obveščanja iz člena 29(1).Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51.

Oddelek IV

Načrtovanje proizvodnje in trženja

Člen 32

Načrt proizvodnje in trženja

1.   Vsaka organizacija proizvajalcev
  v skladu s smernicami, ki jih je posredovala Komisija,
  pristojnim nacionalnim organom predloži načrt proizvodnje in trženja za izpolnitev ciljev iz člena 3

  členov 3, 7 in 10
  . [Sprememba 103]

2.   Država članica odobri načrt. Ko je načrt odobren, ga organizacija proizvajalcev začne takoj izvajati.

3.   Organizacije proizvajalcev lahko načrt proizvodnje in trženja spremenijo, pri čemer spremembe sporočijo pristojnim organom države članice, da jih odobrijo.

4.   Organizacija proizvajalcev pripravi letno poročilo o svojih dejavnostih na podlagi načrta proizvodnje in trženja iz odstavka 1 ter ga predloži pristojnim organom države članice.

5.   Države članice opravijo preglede za zagotovitev, da vsaka organizacija proizvajalcev izpolnjuje obveznosti, določene v tem členu.
  Kadar država članica ugotovi neizpolnjevanje obveznosti, lahko odloči, da se priznanje razveljavi. [Sprememba 104]

Člen 33

Delegirani akti

Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za določitev pravil v zvezi z vsebino načrta proizvodnje in trženja iz člena 32(1).

Člen 34

Izvedbeni akti

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi poslovnik in roke, v katerih organizacije proizvajalcev predložijo, države članice pa odobrijo načrt proizvodnje in trženja iz člena 32. Navedeni izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51.

Oddelek V

Stabilizacija trgov

Člen 35

Mehanizem skladiščenja

Organizacije proizvajalcev lahko financirajo

  sofinancirajo
  skladiščenje ribiških proizvodov iz Priloge II, če:[Sprememba 105]

| (a) | so proizvode dale v prodajo organizacije proizvajalcev, vendar ni bilo kupca, ki bi jih kupil po sprožitveni ceni iz člena 36; |
| --- | --- |

(a)

so proizvode dale v prodajo organizacije proizvajalcev, vendar ni bilo kupca, ki bi jih kupil po sprožitveni ceni iz člena 36;

| (b) | proizvodi ustrezajo tržnim standardom, sprejetim v skladu s členom 39, in so ustrezne kakovosti za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(b)

proizvodi ustrezajo tržnim standardom, sprejetim v skladu s členom 39, in so ustrezne kakovosti za prehrano ljudi;

| (c) | so proizvodi stabilizirani ali predelani in skladiščeni z zamrzovanjem na krovu plovil ali v kopenskih obratih, soljenjem, sušenjem, mariniranjem in po potrebi prekuhavanjem in pasterizacijo; ob navedenih postopkih se lahko izvede filetiranje ali razkosavanje ali po potrebi odstranjevanje glav; |
| --- | --- |

(c)

so proizvodi stabilizirani ali predelani in skladiščeni z zamrzovanjem na krovu plovil ali v kopenskih obratih, soljenjem, sušenjem, mariniranjem in po potrebi prekuhavanjem in pasterizacijo; ob navedenih postopkih se lahko izvede filetiranje ali razkosavanje ali po potrebi odstranjevanje glav;

| (d) | so skladiščeni proizvodi pozneje ponovno dani v promet za prehrano ljudi; |
| --- | --- |

(d)

so skladiščeni proizvodi pozneje ponovno dani v promet za prehrano ljudi;

| (da) | izrecno se določita najkrajše in najdaljše obdobje za financiranje skladiščenja ribiških proizvodov iz Priloge II.

  [Sprememba 106] |
| --- | --- |

(da)

izrecno se določita najkrajše in najdaljše obdobje za financiranje skladiščenja ribiških proizvodov iz Priloge II.

  [Sprememba 106]

Člen 36

Cene za sprožitev mehanizem skladiščenja

1.   Vsaka organizacija proizvajalcev lahko pred začetkom leta predlaga ceno za sprožitev mehanizma skladiščenja iz člena 35 za ribiške proizvode iz Priloge II
  in za proizvode iz ribogojstva
  . [Sprememba 107]

2.   Sprožitvena cena ne sme presegati 80 % tehtane povprečne cene, zabeležene za zadevni proizvod na območju dejavnosti zadevne organizacije proizvajalcev v treh letih tik pred letom, za katero se določa sprožitvena cena.

3.   Pri določanju sprožitvene cene je treba upoštevati:

| (a) | gibanja proizvodnje in povpraševanja; |
| --- | --- |

(a)

gibanja proizvodnje in povpraševanja;

| (b) | stabilizacijo tržnih cen; |
| --- | --- |

(b)

stabilizacijo tržnih cen;

| (c) | konvergenco trgov; |
| --- | --- |

(c)

konvergenco trgov;

| (d) | prihodke proizvajalcev; in |
| --- | --- |

(d)

prihodke proizvajalcev; in

| (e) | interese potrošnikov. |
| --- | --- |

(e)

interese potrošnikov.

4.   Države članice po proučitvi predlogov organizacij proizvajalcev, priznanih na njihovem ozemlju, določijo sprožitvene cene, ki jih uporabljajo organizacije proizvajalcev. Cene se določijo na podlagi meril iz odstavkov 2 in 3. Informacije o cenah so na voljo javnosti.

Člen 37

Izvedbeni akti

Komisija sprejme izvedbene akte, s katerimi določi pravila glede oblike objave sprožitvenih cen s strani držav članic v skladu s členom 36(4). Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 51.

Oddelek VI

Skupni sklad

Člen 38

Skupni sklad

| -1. | Pripravo, prestrukturiranje in izvajanje načrtov organizacij proizvajalcev in njihovih združenj za izboljšanje kakovosti financira Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. [Sprememba 108] |
| --- | --- |

-1.

Pripravo, prestrukturiranje in izvajanje načrtov organizacij proizvajalcev in njihovih združenj za izboljšanje kakovosti financira Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo. [Sprememba 108]

| 1. | Vsaka organizacija proizvajalcev lahko ustanovi skupni sklad, ki se

  Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo se lahko
  uporablja le za financiranje naslednjih ukrepov: [Sprememba 109]







  (a) | načrtov proizvodnje in trženja, ki jih v skladu s členom 32 odobrijo države članice; |
| --- | --- | --- |

1.

Vsaka organizacija proizvajalcev lahko ustanovi skupni sklad, ki se

  Evropski sklad za pomorstvo in ribištvo se lahko
  uporablja le za financiranje naslednjih ukrepov: [Sprememba 109]

(a)

načrtov proizvodnje in trženja, ki jih v skladu s členom 32 odobrijo države članice;

| (b) | mehanizma skladiščenja, vzpostavljenega v skladu s členoma 35 in 36. |
| --- | --- |

(b)

mehanizma skladiščenja, vzpostavljenega v skladu s členoma 35 in 36.

| 1a. | Financiranje instrumentov iz skupne ureditve trgov, vključno s skupnim skladom, se vzpostavi prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, ne glede na določene stopnje sofinanciranja. [Sprememba 110] |
| --- | --- |

1a.

Financiranje instrumentov iz skupne ureditve trgov, vključno s skupnim skladom, se vzpostavi prek Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo, ne glede na določene stopnje sofinanciranja. [Sprememba 110]

Poglavje III

Tržni standardi

Člen 39

Določitev tržnih standardov

1.   Določijo se lahko skupni tržni standardi za proizvode iz Priloge I, namenjene za prehrano ljudi
  , ne glede na njihov izvor (iz Unije ali uvoženi)
  . [Sprememba 111]

2.   Standardi iz odstavka 1 se lahko nanašajo zlasti na:

| (a) | najmanjše velikosti za dajanje v promet ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in v skladu z referenčnimi velikostmi za ohranjevanje iz člena 15(3)

  člena 15(2)
  Uredbe (EU) št. .../20XX (17); [Sprememba 112] |
| --- | --- |

(a)

najmanjše velikosti za dajanje v promet ob upoštevanju najboljšega razpoložljivega znanstvenega mnenja in v skladu z referenčnimi velikostmi za ohranjevanje iz člena 15(3)

  člena 15(2)
  Uredbe (EU) št. .../20XX (17); [Sprememba 112]

| (aa) | razvrščanje po kategorijah kakovosti, velikosti ali teže ter po predstavitvi; [Sprememba 113] |
| --- | --- |

(aa)

razvrščanje po kategorijah kakovosti, velikosti ali teže ter po predstavitvi; [Sprememba 113]

| (b) | specifikacije za konzervirane proizvode v skladu z zahtevami glede ohranjevanja in mednarodnimi obveznostmi. |
| --- | --- |

(b)

specifikacije za konzervirane proizvode v skladu z zahtevami glede ohranjevanja in mednarodnimi obveznostmi.

3.   Odstavka 1 in 2 se uporabljata brez poseganja v:

| (a) | Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (18); |
| --- | --- |

(a)

Uredbo (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (18);

| (b) | Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (19) in |
| --- | --- |

(b)

Uredbo Sveta (ES) št. 1005/2008 z dne 29. septembra 2008 o vzpostavitvi sistema Skupnosti za preprečevanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova, za odvračanje od njega ter za njegovo odpravljanje (19) in

| (c) | Uredbo (ES) št. 1224/2009. |
| --- | --- |

(c)

Uredbo (ES) št. 1224/2009.

Člen 40

Skladnost s tržnimi standardi

1.   Proizvodi, za katere so bili določeni tržni standardi, se lahko dajo v promet za prehrano ljudi v Uniji le v skladu s temi standardi.
  To pravilo se uporablja tudi za vse uvožene ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva. [Sprememba 114]

2.   Države članice preverjajo, ali so proizvodi, za katere veljajo skupni tržni standardi, v skladu s temi standardi. Preverjanje se lahko opravi v kateri koli fazi trženja proizvodov in med prevozom.

3.   Vsi iztovorjeni ribiški proizvodi, tudi tisti, ki ne izpolnjujejo tržnih standardov, se lahko pod odgovornostjo držav članic brezplačno razdelijo človekoljubnim ali dobrodelnim ustanovam s sedežem v Uniji ali osebam, ki jih zakonodaja zadevne države članice priznava kot upravičence do državne podpore.

Člen 40 a

Zdravstveni in higienski standardi

Da bi preprečili nelegalno konkurenco na trgu Unije, uvoženi proizvodi izpolnjujejo enake higienske in zdravstvene pogoje kot proizvodi Unije in zanje velja enak nadzor, vključno s popolno sledljivostjo. Stroga preverjanja na meji in pri izvoru mora zagotoviti ustrezno izpolnjevanje omenjenih zahtev. [Sprememba 116]

Člen 41

Delegirani akti

Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za določitev skupnih tržnih standardov iz člena 39(1) glede kakovosti, velikosti ali teže, pakiranja, predstavitve in označevanja ter, če je to na podlagi izkušenj, pridobljenih pri izvajanju standardov, potrebno, za njihovo spremembo, pri čemer zagotovi, da so standardi opredeljeni pošteno in pregledno.

Poglavje IV

Informacije za potrošnike

Člen 42

Obvezne informacije

1.   Ne glede na njihovo
  geografsko
  poreklo se ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva iz točk (a), (b), (c) in (e) Priloge I, ki se tržijo v Uniji lahko končnemu potrošniku ponudijo za prodajo na drobno le, kadar so na ustrezni etiketi ali oznaki navedeni:

  navedene obvezne informacije o živilih, kot to določa poglavje IV Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom (20).

1a.
     
  Na etiketi ali oznaki so navedeni: [Sprememba 117]

| (a) | trgovsko ime vrste; |
| --- | --- |

(a)

trgovsko ime vrste;

| (b) | način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami: "... ujeto ..." ali "... ujeto v sladki vodi ..." ali "... gojeno ..."
  , pri ribolovu pa tudi vrsta uporabljene opreme, opredeljene v Prilogi XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011
  ; [Sprememba 167] |
| --- | --- |

(b)

način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami: "... ujeto ..." ali "... ujeto v sladki vodi ..." ali "... gojeno ..."
  , pri ribolovu pa tudi vrsta uporabljene opreme, opredeljene v Prilogi XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 404/2011
  ; [Sprememba 167]

| (c) | točno določen ribji stalež in
  območje, na katerem je bil proizvod ujet ali gojen; [Sprememba 118] |
| --- | --- |

(c)

točno določen ribji stalež in
  območje, na katerem je bil proizvod ujet ali gojen; [Sprememba 118]

| (d) | za proizvode, ki se prodajajo sveži,
  datum ulova

  iztovora
  ribiških proizvodov ali nabiranja proizvodov iz ribogojstva; [Sprememba 119] |
| --- | --- |

(d)

za proizvode, ki se prodajajo sveži,
  datum ulova

  iztovora
  ribiških proizvodov ali nabiranja proizvodov iz ribogojstva; [Sprememba 119]

| (e) | ali je proizvod svež ali odmrznjen.

  izraz "odmrznjen proizvod" za zamrznjene proizvode, ki se neposredno prodajajo kot sveže blago, kar potrjuje ocena nadzora kakovosti, ne glede na prilogi V in VI k Uredbi (EU) št. 1169/2011 in člen 68(3) in (4) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011; [Sprememba 120] |
| --- | --- |

(e)

ali je proizvod svež ali odmrznjen.

  izraz "odmrznjen proizvod" za zamrznjene proizvode, ki se neposredno prodajajo kot sveže blago, kar potrjuje ocena nadzora kakovosti, ne glede na prilogi V in VI k Uredbi (EU) št. 1169/2011 in člen 68(3) in (4) Izvedbene uredbe (EU) št. 404/2011; [Sprememba 120]

2.   Ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva iz točk (h) in (i) Priloge I, ki se tržijo v Uniji, ne glede na njihovo poreklo, se lahko končnemu potrošniku ponudijo za prodajo na drobno le, kadar so na ustrezni etiketi ali oznaki navedeni:

| (a) | trgovsko ime vrste; |
| --- | --- |

(a)

trgovsko ime vrste;

| (b) | način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami; "... ujeto ..." ali "... ujeto v sladki vodi ..." ali "... gojeno ..."; |
| --- | --- |

(b)

način proizvodnje, zlasti z naslednjimi besedami; "... ujeto ..." ali "... ujeto v sladki vodi ..." ali "... gojeno ...";

| (c) | območje, na katerem je bil proizvod ujet ali gojen.
  [Sprememba 121] |
| --- | --- |

(c)

območje, na katerem je bil proizvod ujet ali gojen.
  [Sprememba 121]

3.   Informacije iz odstavka 1a so navedene jasno in razločno.

4.   Odstavka 1a in 3 se uporabljata brez poseganja v:

| (a) | Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (21), |
| --- | --- |

(a)

Direktivo 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. marca 2000 o približevanju zakonodaje držav članic o označevanju, predstavljanju in oglaševanju živil (21),

| (b) | Uredbo Sveta (EGS) št. 2136/89 z dne 21. junija 1989 o določitvi skupnih tržnih standardov za konzervirane sardele (22), |
| --- | --- |

(b)

Uredbo Sveta (EGS) št. 2136/89 z dne 21. junija 1989 o določitvi skupnih tržnih standardov za konzervirane sardele (22),

| (c) | Uredbo Sveta (EGS) št. 1536/92 z dne 9. junija 1992 o skupnih tržnih standardih za konzervirani tun in palamido (23) in |
| --- | --- |

(c)

Uredbo Sveta (EGS) št. 1536/92 z dne 9. junija 1992 o skupnih tržnih standardih za konzervirani tun in palamido (23) in

| (ca) | Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

   (24).[Sprememba 122] |
| --- | --- |

(ca)

Uredbo Sveta (ES) št. 510/2006 z dne 20. marca 2006 o zaščiti geografskih označb in označb porekla za kmetijske proizvode in živila

   (24).[Sprememba 122]

Člen 42a

Poročanje o znakih za okolje

Komisija po posvetovanju z zainteresiranimi stranmi do 1. januarja 2015 Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo s predlogom za uvedbo sistema znaka za okolje za ribiške proizvode za vso Unijo. V poročilu so predstavljene možne minimalne zahteve za odobritev uporabe takega znaka za okolje. [Sprememba 123]

Člen 43

Trgovsko ime

Za namene člena 42(1a)(a) države članice pripravijo in objavijo seznam trgovskih imen, ki so sprejeta na njihovem ozemlju. Na seznamu je navedeno:

| (a) | znanstveno ime posamezne vrste v skladu z informacijskim sistemom FishBase; [Sprememba 124] |
| --- | --- |

(a)

znanstveno ime posamezne vrste v skladu z informacijskim sistemom FishBase; [Sprememba 124]

| (b) | njeno ime v uradnem jeziku ali jezikih države članice; |
| --- | --- |

(b)

njeno ime v uradnem jeziku ali jezikih države članice;

| (c) | po potrebi
  in poleg imen iz točk (a) in (b)
  katero koli ime ali imena, sprejeta ali dovoljena lokalno ali regionalno. [Sprememba 125] |
| --- | --- |

(c)

po potrebi
  in poleg imen iz točk (a) in (b)
  katero koli ime ali imena, sprejeta ali dovoljena lokalno ali regionalno. [Sprememba 125]

Člen 44

Navedba območja ulova
  , gojenja
  ali proizvodnje

  vzreje [Sprememba 126]

1.   Navedba območja ulova ali proizvodnje

  porekla proizvoda, zlasti kje je bil ujet ali gojen,
  v skladu s členom 42(1a)(c) zajema naslednje: [Sprememba 127]

| (a) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju:








  (i) | ime enega od območij, podobmočij ali razdelkov glede na klasifikacijo ribolovnih območij FAO
  , vključno z njegovim obalnim in geografskim poimenovanjem z izrazi, razumljivimi potrošnikom
  ; [Sprememba 128] |
| --- | --- | --- |

(a)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v morju:

(i)

ime enega od območij, podobmočij ali razdelkov glede na klasifikacijo ribolovnih območij FAO
  , vključno z njegovim obalnim in geografskim poimenovanjem z izrazi, razumljivimi potrošnikom
  ; [Sprememba 128]

| (ii) | navedbo, ali so bili proizvodi ulovljeni v vodah Evropske unije ali zunaj njih; [Sprememba 129] |
| --- | --- |

(ii)

navedbo, ali so bili proizvodi ulovljeni v vodah Evropske unije ali zunaj njih; [Sprememba 129]

| (iii) | navedbo, pod zastavo katere države je plula ladja, ki je opravila ulov; [Sprememba 130] |
| --- | --- |

(iii)

navedbo, pod zastavo katere države je plula ladja, ki je opravila ulov; [Sprememba 130]

| (b) | v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v sladkih vodah, sklic
  na izvorno vodno telo in
  na državo članico ali tretjo državo porekla proizvoda; [Sprememba 131] |
| --- | --- |

(b)

v primeru ribiških proizvodov, ulovljenih v sladkih vodah, sklic
  na izvorno vodno telo in
  na državo članico ali tretjo državo porekla proizvoda; [Sprememba 131]

| (c) | v primeru proizvodov iz ribogojstva sklic na državo članico ali tretjo državo, v kateri vsaj tri mesece poteka zadnja faza reje ali gojenja. |
| --- | --- |

(c)

v primeru proizvodov iz ribogojstva sklic na državo članico ali tretjo državo, v kateri vsaj tri mesece poteka zadnja faza reje ali gojenja.

2.   
  Brez poseganja v Uredbo (ES) št. 510/2006
  lahko gospodarski subjekti poleg informacij iz odstavka 1 navedejo natančnejše območje ulova ali proizvodnje. [Sprememba 132]

Člen 45

Dodatne prostovoljno navedene informacije

1.   Poleg obveznih informacij, zahtevanih v členu 42, se lahko prostovoljno predložijo naslednje informacije
  , pod pogojem, da so jasne in nedvoumne
  : [Sprememba 133]

| (-a) | datum ulova ribiških proizvodov ali datum nabiranja proizvodov iz ribogojstva; [Sprememba 134] |
| --- | --- |

(-a)

datum ulova ribiških proizvodov ali datum nabiranja proizvodov iz ribogojstva; [Sprememba 134]

| (a) | okoljske informacije; |
| --- | --- |

(a)

okoljske informacije;

| (b) | etične ali socialne informacije; |
| --- | --- |

(b)

etične ali socialne informacije;

| (c) | informacije glede proizvodnih tehnik; |
| --- | --- |

(c)

informacije glede proizvodnih tehnik;

| (d) | informacije glede proizvodnih praks; |
| --- | --- |

(d)

informacije glede proizvodnih praks;

| (e) | informacije o hranilni vrednosti proizvoda; |
| --- | --- |

(e)

informacije o hranilni vrednosti proizvoda;

| (ea) | informacije o pristanišču, kjer je bil proizvod iztovorjen;

  [Sprememba 135] |
| --- | --- |

(ea)

informacije o pristanišču, kjer je bil proizvod iztovorjen;

  [Sprememba 135]

| (eb) | datum ulova ribiških proizvodov ali nabiranja proizvodov iz ribogojstva, na katerih ni obveznosti navajanja tega podatka v skladu s členom 42. [Sprememba 136] |
| --- | --- |

(eb)

datum ulova ribiških proizvodov ali nabiranja proizvodov iz ribogojstva, na katerih ni obveznosti navajanja tega podatka v skladu s členom 42. [Sprememba 136]

2.   Prostovoljno navedene informacije se ne navedejo tako, da na etiketi ali oznaki zavzemajo prostor, namenjen obveznim informacijam.

2a.
     
  Prikazana ni nobena prostovoljna informacija, ki je ni mogoče preveriti. [Sprememba 137]

3.   Odstavek 1 se uporablja brez poseganja v naslednje pravne akte Unije:

| (a) | Direktivo 2000/13/ES; |
| --- | --- |

(a)

Direktivo 2000/13/ES;

| (b) | Uredbo (EU) št. 1169/2011; |
| --- | --- |

(b)

Uredbo (EU) št. 1169/2011;

| (c) | Uredbo (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (25); |
| --- | --- |

(c)

Uredbo (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (25);

| (d) | Uredbo (ES) št. 510/2006; |
| --- | --- |

(d)

Uredbo (ES) št. 510/2006;

| (e) | Uredbo Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20 marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (26) in |
| --- | --- |

(e)

Uredbo Sveta (ES) št. 509/2006 z dne 20 marca 2006 o zajamčenih tradicionalnih posebnostih kmetijskih proizvodov in živil (26) in

| (f) | Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (27). |
| --- | --- |

(f)

Uredbo Sveta (ES) št. 834/2007 z dne 28. junija 2007 o ekološki pridelavi in označevanju ekoloških proizvodov (27).

Člen 46

Delegirani akti

Komisija je v skladu s členom 50 pooblaščena, da sprejema delegirane akte za:

| (a) | dopolnitev ali spremembo zahtev glede obveznih informacij iz člena 42(1), člena 42(2) ter členov 43 in 44, pri čemer zagotovi, da so obvezne informacije natančne in pregledne; |
| --- | --- |

(a)

dopolnitev ali spremembo zahtev glede obveznih informacij iz člena 42(1), člena 42(2) ter členov 43 in 44, pri čemer zagotovi, da so obvezne informacije natančne in pregledne;

| (b) | določitev minimalnih meril za informacije iz člena 45(1), ki jih gospodarski subjekti prostovoljno navedejo, pri čemer zagotovi, da so pogoji za prikaz prostovoljno navedenih informacij natančni, pregledni in nediskriminacijski.
  [Sprememba 138] |
| --- | --- |

(b)

določitev minimalnih meril za informacije iz člena 45(1), ki jih gospodarski subjekti prostovoljno navedejo, pri čemer zagotovi, da so pogoji za prikaz prostovoljno navedenih informacij natančni, pregledni in nediskriminacijski.
  [Sprememba 138]

Poglavje V

Pravila konkurence

Člen 47

Uporaba pravil konkurence

Členi 101 do 106 PDEU in ustrezne uredbe in direktive, ki jih uresničujejo, se uporabljajo za sporazume, sklepe in ravnanja iz člena 101(1) in člena 102 PDEU, ki zadevajo proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva.

Člen 48

Izjeme od uporabe pravil konkurence

1.   Brez poseganja v člen 47 te uredbe se člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja organizacij proizvajalcev, ki zadevajo proizvodnjo ali trženje ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ali uporabo skupnih obratov za skladiščenje, obdelavo ali predelavo ribiških proizvodov in proizvodov iz ribogojstva ter ki:

| (a) | so potrebni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

so potrebni za doseganje ciljev iz člena 39 PDEU;

| (b) | ne pomenijo obveznosti zaračunavanja enakih cen; |
| --- | --- |

(b)

ne pomenijo obveznosti zaračunavanja enakih cen;

| (c) | ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji;

| (d) | ne izključujejo konkurence; in |
| --- | --- |

(d)

ne izključujejo konkurence; in

| (e) | ne ogrožajo doseganja ciljev iz člena 39 PDEU. |
| --- | --- |

(e)

ne ogrožajo doseganja ciljev iz člena 39 PDEU.

2.   Brez poseganja v člen 47 te uredbe se člen 101(1) PDEU ne uporablja za sporazume, sklepe in ravnanja medpanožnih organizacij, ki:

| (a) | so potrebne za dosego ciljev iz člena 39 PDEU; |
| --- | --- |

(a)

so potrebne za dosego ciljev iz člena 39 PDEU;

| (b) | ne pomenijo obveznosti določitve fiksne cene; |
| --- | --- |

(b)

ne pomenijo obveznosti določitve fiksne cene;

| (c) | ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji; |
| --- | --- |

(c)

ne povzročajo nikakršnega drobljenja trgov v Uniji;

| (d) | ne ustvarjajo neenakih možnosti za enake posle z drugimi trgovskimi partnerji, ki bi bili zato v konkurenčno slabšem položaju; |
| --- | --- |

(d)

ne ustvarjajo neenakih možnosti za enake posle z drugimi trgovskimi partnerji, ki bi bili zato v konkurenčno slabšem položaju;

| (e) | ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov; in |
| --- | --- |

(e)

ne preprečujejo konkurence za bistveni del zadevnih proizvodov; in

| (f) | ne omejujejo konkurence na način, ki ne bi bil nujen za doseganje ciljev skupne ribiške politike. |
| --- | --- |

(f)

ne omejujejo konkurence na način, ki ne bi bil nujen za doseganje ciljev skupne ribiške politike.

Poglavje VI

Tržne informacije

Člen 49

Tržne informacije

1.   Komisija:

| (a) | v oskrbovalni verigi zbira, analizira in širi gospodarsko znanje in poznavanje trga Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, pri čemer upošteva mednarodne razmere;

  zagotavlja finančno in praktično podporo organizacijam proizvajalcev pri vzpostavitvi nacionalne elektronske baze podatkov in trgov, da bolje usklajujejo informacije med operaterji na trgu in predelovalci; [Sprememba 139] |
| --- | --- |

(a)

v oskrbovalni verigi zbira, analizira in širi gospodarsko znanje in poznavanje trga Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva, pri čemer upošteva mednarodne razmere;

  zagotavlja finančno in praktično podporo organizacijam proizvajalcev pri vzpostavitvi nacionalne elektronske baze podatkov in trgov, da bolje usklajujejo informacije med operaterji na trgu in predelovalci; [Sprememba 139]

| (b) | redno proučuje cene v oskrbovalni verigi Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ter analizira gibanja na trgih
  ter javno objavlja ugotovitve teh preučevanj in analiz
  ; [Sprememba 140] |
| --- | --- |

(b)

redno proučuje cene v oskrbovalni verigi Unije za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva ter analizira gibanja na trgih
  ter javno objavlja ugotovitve teh preučevanj in analiz
  ; [Sprememba 140]

| (c) | zagotavlja priložnostne tržne raziskave in metodologijo za raziskave na področju oblikovanja cen; |
| --- | --- |

(c)

zagotavlja priložnostne tržne raziskave in metodologijo za raziskave na področju oblikovanja cen;

| (ca) | se zaveže, da bo oblikovala kampanjo na ravni Unije za ozaveščanje potrošnikov o številnih vrstah rib, ki se iztovarjajo v pristaniščih po celotni Uniji, in obveščanje državljanov Unije o različnih sezonskih obdobjih, v katerih so na voljo določene vrste rib, ter izvajala promocijske kampanje o novih ukrepih označevanja, ki se uvajajo; [Sprememba 141] |
| --- | --- |

(ca)

se zaveže, da bo oblikovala kampanjo na ravni Unije za ozaveščanje potrošnikov o številnih vrstah rib, ki se iztovarjajo v pristaniščih po celotni Uniji, in obveščanje državljanov Unije o različnih sezonskih obdobjih, v katerih so na voljo določene vrste rib, ter izvajala promocijske kampanje o novih ukrepih označevanja, ki se uvajajo; [Sprememba 141]

| (cb) | se zaveže, da bo v osnovnih in srednjih šolah po vsej Uniji zagotavljala izvajanje informacijskih kampanj za obveščanje mlajših državljanov in njihovih učiteljev o koristnosti uživanja rib in o številnih vrstah rib, namenjenih prehrani ljudi; [Sprememba 142]. |
| --- | --- |

(cb)

se zaveže, da bo v osnovnih in srednjih šolah po vsej Uniji zagotavljala izvajanje informacijskih kampanj za obveščanje mlajših državljanov in njihovih učiteljev o koristnosti uživanja rib in o številnih vrstah rib, namenjenih prehrani ljudi; [Sprememba 142].

2.   Komisija za doseganje ciljev iz odstavka 1 uporablja naslednje ukrepe:

| (a) | omogočanje dostopa do razpoložljivih podatkov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so zbrani v skladu s pravnimi akti Unije; |
| --- | --- |

(a)

omogočanje dostopa do razpoložljivih podatkov o ribiških proizvodih in proizvodih iz ribogojstva, ki so zbrani v skladu s pravnimi akti Unije;

| (b) | zagotavljanje zadostnih tržnih informacij
  vsem
  zainteresiranim stranem
  , tudi potrošnikom, na dostopen in razumljiv način
  . [Sprememba 143] |
| --- | --- |

(b)

zagotavljanje zadostnih tržnih informacij
  vsem
  zainteresiranim stranem
  , tudi potrošnikom, na dostopen in razumljiv način
  . [Sprememba 143]

3.   Države članice prispevajo k doseganju ciljev iz odstavka 1.

Poglavje VII

Postopkovne določbe

Člen 50

Izvajanje pooblastila

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov iz členov 13a, 24, 33 in 41 se prenese na Komisijo za nedoločen čas od ... (28).

3.   Evropski parlament ali Svet lahko pooblastilo iz členov 13a, 24, 33 in 41 kadar koli prekliče. S sklepom o preklicu preneha veljati pooblastilo iz navedenega sklepa. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. Preklic ne vpliva na veljavnost delegiranih aktov, ki so že v veljavi.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet na podlagi členov 13a, 24, 33, 41, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če sta pred iztekom tega roku oba obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za dva meseca.

Člen 51

Postopek v odboru

1.   Komisiji pomaga odbor. Navedeni odbor je odbor v smislu Uredbe (EU) št. 182/2011.

2.   Pri sklicevanju na ta odstavek se uporablja člen 5 Uredbe (EU) št. 182/2011.

Poglavje VIII

Končne določbe

Člen 52

Sprememba Uredbe (ES) št. 1184/2006

V členu 1 Uredbe (ES) št. 1184/2006 se doda naslednje besedilo:

"in Uredbo (EU) št. .... Evropskega parlamenta in Sveta z dne ... o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz ribogojstva (29)
   (30).

Člen 52a

Člen 52a

Prehodni ukrepi

Prehodni ukrepi

Ne glede na poglavje IV se ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter njihova embalaža, ki so bili etiketirani ali označeni pred ... (31) tržijo in prodajajo do porabe zalog. [Sprememba 144]

Ne glede na poglavje IV se ribiški proizvodi in proizvodi iz ribogojstva ter njihova embalaža, ki so bili etiketirani ali označeni pred ... (31

Člen 53

Člen 53

Razveljavitev

Razveljavitev

Uredba (ES) št. 104/2000 se razveljavi. Kljub temu se členi 9, 10, 11, 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26, 27, 34, 35, 36, 37, 38 in 39 uporabljajo do 31. decembra 2013.

Sklicevanja na razveljavljeno uredbo se štejejo za sklicevanja na to uredbo in se berejo v skladu s korelacijsko tabelo iz Priloge III.

Člen 54

Člen 54

Pregled

Pregled

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu pred koncem leta 2022

  2019
  poroča o rezultatih uporabe te uredbe. [Sprememba 145]

2022

2019

[Sprememba 145]

Člen 55

Člen 55

Začetek veljavnosti

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2013, razen členov 32, 35 in 36, ki se uporabljajo od 1. januarja 2014

  2014
  .
  Informacije za potrošnike iz člena 42 se uporabljajo v skladu z datumom začetka veljavnosti iz Uredbe (EU) št. 1169/2011
  . [Sprememba 146]

, razen členov 32, 35 in 36, ki se uporabljajo od 1. januarja 2014

2014

Informacije za potrošnike iz člena 42 se uporabljajo v skladu z datumom začetka veljavnosti iz Uredbe (EU) št. 1169/2011

[Sprememba 146]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 181, 21.6.2012, str. 183.

1

(2)  UL C 225, 27.7.2012, str. 20.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 12. septembra 2012.

3

(4)  UL L 17, 21.1.2000, str. 22.

4

(5)  UL L 214, 4.8.2006, str. 7.

5

(6)  UL L 55, 28.2.2011, str. 13.

6

(7)  Številka, datum in sklic na UL Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2011/0195(COD)).

7

(8)  Številka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2011/0195(COD)).

8

(9)  UL L 343, 22.12.2009, str. 1.

9

(10)  UL L 112, 30.4.2011, str. 1.

10

(11)  Številka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2011/0195(COD)).

11

(12)  Številka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2011/0195(COD)).

12

(13)  UL L 164, 25.6.2008, str. 19.

13

(14)  UL L 206, 22.7.1992, str. 7.

14

(15)  Številka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2011/0195(COD)).

15

(16)  Številka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2011/0195(COD)).

16

(17)  Številka Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ribiški politiki (2011/0195(COD)).

17

(18)  UL L 139, 30.4.2004, str. 55.

18

(19)  UL L 286, 29.10.2008, str. 1.

19

(20)  

  UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

20

UL L 304, 22.11.2011, str. 18.

(21)  UL L 109, 6.5.2000, str. 29.

21

(22)  UL L 212, 22.7.1989, str. 79.

22

(23)  UL L 163, 17.6.1992, str. 1.

23

(24)  UL L 93, 31.3.2006, str. 12.

24

(25)  UL L 404, 30.12.2006, str. 9.

25

(26)  UL L 93, 31.3.2006, str. 1.

26

(27)  UL L 189, 20.7.2007, str. 1.

27

(28)  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

28

(29)  UL ...".

29

(30)

30

| + | Številka in datum te uredbe. |
| --- | --- |

+

Številka in datum te uredbe.

(31)  
  Datum začetka veljavnosti te uredbe.

31

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

Sreda, 12. september 2012PRILOGA I

| Oznaka KN | Opis blaga |
| --- | --- |
| (a) | 0301 | Ribe, žive |
| 0302 | Ribe, sveže ali ohlajene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304 |
| 0303 | Ribe, zamrznjene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304 |
| 0304 | Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno |
| (b) | 0305 | Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano |
| (c) | 0306 | Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano |
| 0307 | Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerni za človeško prehrano |
| (d) | | Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neuporabne za človeško prehrano |
| | Drugo |
| | Proizvodi iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; mrtve živali iz poglavja 3: |
| 0511 91 10 | Ribji odpadki |
| 0511 91 90 | Drugo |
| (e) | 1212 20 00 | Morske alge in druge alge |
| (f) | | Masti in olja rib ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani: |
| 1504 10 | Olja iz ribjih jeter in njihove frakcije |
| 1504 20 | Masti in olja rib ter njihove frakcije, razen iz ribjih jeter |
| (g) | 1603 00 | Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev |
| (h) | 1604 | Pripravljene in konzervirane ribe, kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih iker |
| (i) | 1605 | Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani |
| (j) | | Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen |
| 1902 20 | Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene: |
| 1902 20 10 | ki vsebujejo več kot 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev |
| (k) | | Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za prehrano ljudi; ocvirki: |
| 2301 20 00 | Moka, zdrob in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev |
| (l) | | Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali |
| 2309 90 | Drugo: |
| ex 2309 90 10 | Hrana za ribe, topljiva |
| ribje moke, |
| tuni, namenjeni za predelavo, |
| ribogojske vrste, ki so navedene v Prilogi V Uredbe (ES) št. 104/2000, |
| vrsti papalina (Sprattus sprattus) in delfinka (Coryphaena hippurus) [Sprememba 147] |

Oznaka KN

Opis blaga

(a)

0301

Ribe, žive

0302

Ribe, sveže ali ohlajene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304

0303

Ribe, zamrznjene, razen ribjih filetov in drugega ribjega mesa iz tarifne številke 0304

0304

Ribji fileti in drugo ribje meso (nemleto ali mleto), sveže, ohlajeno ali zamrznjeno

(b)

0305

Ribe, sušene, nasoljene ali v slanici; dimljene ribe, termično obdelane ali ne pred ali med procesom dimljenja; ribja moka, zdrob in peleti, primerni za človeško prehrano

(c)

0306

Raki v oklepu ali brez oklepa, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; raki v oklepu, kuhani v sopari ali v vreli vodi, ohlajeni ali neohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti iz rakov, primerni za človeško prehrano

0307

Mehkužci v lupini ali brez lupine, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; vodni nevretenčarji, razen rakov in mehkužcev, živi, sveži, ohlajeni, zamrznjeni, sušeni, nasoljeni ali v slanici; moka, zdrob in peleti vodnih nevretenčarjev razen rakov, primerni za človeško prehrano

(d)

Proizvodi živalskega izvora, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; mrtve živali iz poglavja 1 ali 3, neuporabne za človeško prehrano

Drugo

Proizvodi iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev; mrtve živali iz poglavja 3:

0511 91 10

Ribji odpadki

0511 91 90

Drugo

(e)

1212 20 00

Morske alge in druge alge

(f)

Masti in olja rib ter njihove frakcije, rafinirani ali ne, toda kemično nemodificirani:

1504 10

Olja iz ribjih jeter in njihove frakcije

1504 20

Masti in olja rib ter njihove frakcije, razen iz ribjih jeter

(g)

1603 00

Ekstrakti in sokovi iz mesa, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(h)

1604

Pripravljene in konzervirane ribe, kaviar in kaviarjevi nadomestki, pripravljeni iz ribjih iker

(i)

1605

Raki, mehkužci in drugi vodni nevretenčarji, pripravljeni ali konzervirani

(j)

Testenine, kuhane ali nekuhane ali polnjene (z mesom ali drugimi snovmi) ali drugače pripravljene, kot so: špageti, makaroni, rezanci, lazanje, njoki, ravioli, kaneloni; kuskus, pripravljen ali nepripravljen

1902 20

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene:

1902 20 10

ki vsebujejo več kot 20 mas. % rib, rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(k)

Moka, zdrob in peleti iz mesa ali klavničnih odpadkov, rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev, neprimerni za prehrano ljudi; ocvirki:

2301 20 00

Moka, zdrob in peleti iz rib ali rakov, mehkužcev ali drugih vodnih nevretenčarjev

(l)

Pripravki, ki se uporabljajo kot krma za živali

2309 90

Drugo:

ex 2309 90 10

Hrana za ribe, topljiva

ribje moke,

tuni, namenjeni za predelavo,

ribogojske vrste, ki so navedene v Prilogi V Uredbe (ES) št. 104/2000,

vrsti papalina (Sprattus sprattus) in delfinka (Coryphaena hippurus) [Sprememba 147]

Sreda, 12. september 2012PRILOGA II

| Oznaka KN | Opis blaga |
| --- | --- |
| 0302 22 00 | morska plošča (Pleuronectes platessa) |
| ex 0302 29 90 | limanda (Limanda limanda) |
| 0302 29 10 | krilati rombi (Lepidorhombus spp.) |
| ex 0302 29 90 | iverka (Platichthys flesus) |
| 0302 31 10
  in
  0302 31 90 | beli tun (Thunnus alalunga) |
| ex 0302 40 | sled vrste Clupea harengus |
| 0302 50 10 | trska vrste Gadus morhua |
| 0302 61 10 | sardela vrste Sardina pilchardus |
| 0302 62 00 | vahnja (Melanogrammus aeglefinus) |
| 0302 63 00 | saj (Polachius virens) |
| ex 0302 64 | skuše vrst Scomber scombrus in Scomber japonicus |
| 0302 65 20
  in
  0302 65 50 | trneži in morske mačke (Squalus acanthias in Scyliorhinus spp.) |
| 0302 69 31
  in
  0302 69 33 | rdeči okuni (Sebastes spp.) |
| 0302 69 41 | mol (Merlangus merlangus) |
| 0302 69 45 | lengi (Molva spp.) |
| 0302 69 55 | sardoni (Engraulis spp.) |
| ex 0302 69 68 | oslič vrste Merluccius merluccius |
| 0302 69 81 | morske spake (Lophius spp.) |
| 0302 69 99 | skati (Raja spp, Ambrlyraja spp in Leucoraja spp) |
| 0302 84 10 | brancini (Dicentrarchuslabrax) [Sprememba 148] |
| ex 0307 41 10 | sipe (Sepia officinalis in Rossia macrosoma) |
| ex 0306 23 10
  ex 0306 23 31
  ex 0306 23 39 | kozica vrste Crangon crangon in severna kozica (Pandalus borealis) |
| 0302 23 00 | morski listi (Solea spp.) |
| 0306 24 30 | velika rakovica (Cancer pagurus) |
| 0306 29 30 | škamp (Nephrops norvegicus) |
| 0303 31 10 | grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides) |
| 0303 78 11
  0303 78 12
  0303 78 13
  0303 78 19
  in
  0303 29 55
  0304 29 56
  0304 29 58 | osliči iz rodu Merluccius |
| 0303 79 71 | špari (Dentex dentex in Pagellus spp.) |
| 0303 61 00
  0304 21 00
  0304 91 00 | mečarica (Xiphias gladius) |
| 0306 13 40
  0306 13 50
  ex 0306 13 80 | kozice iz družine Penaeidae |
| 0307 49 18
  0307 49 01 | sipe in sipice vrst Sepia officinalis, Rossia macrosoma in Sepiola rondeletti |
| 0307 49 31
  0307 49 33
  0307 49 35
  in
  0307 49 38 | lignji (Loligo spp.) |
| 0307 49 51 | ligenj (Ommastrephes sagittatus) |
| 0307 59 10 | hobotnice (Octopus spp.) |
| 0307 99 11 | Illex spp. |
| 0303 41 10 | beli tun (Thunnus alalunga) |
| 0302 32 10
  0303 42 12
  0303 42 18
  0303 42 42
  0303 42 48 | rumenoplavuti tuni (Thunnus albacares) |
| 0302 33 10
  0303 43 10 | črtasti tuni ali palamida s progami na trebuhu (Katsuwonus pelamis) |
| 0303 45 10 | tun (Thunnus thynnus) |
| 0302 39 10
  0302 69 21
  0303 49 30
  0303 79 20 | druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus |
| ex 0302 29 90 | rdeči jezik (Microstomus kitt) |
| 0302 35 10
  in
  0302 35 90 | tun (Thunnus thynnus) |
| ex 0302 69 51 | polak (Pollachius pollachius) |
| 0302 69 75 | kostanjevke (Brama spp.) |
| ex 0302 69 82 | sinji moli (Micromesistius poutassou ali Gadus poutassou) |
| ex 0302 69 99 | francoski molič (Trisopterus luscus) in molič (Trisopterus minutus) |
| ex 0302 69 99 | bukva (Boops boops) |
| ex 0302 69 99 | girica (Spicara smaris) |
| ex 0302 69 99 | ugor (Conger conger) |
| ex 0302 69 99 | krulci (Trigla spp.) |
| ex 0302 69 91
  ex 0302 69 99 | šuri (Trachurus spp.) |
| ex 0302 69 99 | ciplji (Mugil spp.) |
| ex 0302 69 99
  in
  ex 0304 19 99 | pravi skati (Raja spp.) |
| ex 0302 69 99 | morski meč in črni morski meč (Lepidopus caudatus in Aphanopus carbo) |
| ex 0307 21 00 | grebenasta pokrovača (Pecten maximus) |
| 0307 31 10 | klapavice (Mytilus spp.) [Sprememba 150] |
| ex 0307 91 00 | valovita blatarka (Buccinum undatum) |
| ex 0302 69 99 | bradač in progasti bradač (Mullus barbatus, Mullus surmuletus) |
| ex 0302 69 99 | kantar (Spondyliosoma cantharus) |
| merjaščevka (Caproidae) |
| romb (Psetta Maxima) |
| brancin (Dicentrarchus Labrax) |
| velika srebrenka (Argentina Silus) |
| morski pajek (Maja Brachydactela) |
| jastog (Homarus Gammarus) [Sprememba 149] |

Oznaka KN

Opis blaga

0302 22 00

morska plošča (Pleuronectes platessa)

ex 0302 29 90

limanda (Limanda limanda)

0302 29 10

krilati rombi (Lepidorhombus spp.)

ex 0302 29 90

iverka (Platichthys flesus)

0302 31 10

in

0302 31 90

beli tun (Thunnus alalunga)

ex 0302 40

sled vrste Clupea harengus

0302 50 10

trska vrste Gadus morhua

0302 61 10

sardela vrste Sardina pilchardus

0302 62 00

vahnja (Melanogrammus aeglefinus)

0302 63 00

saj (Polachius virens)

ex 0302 64

skuše vrst Scomber scombrus in Scomber japonicus

0302 65 20

in

0302 65 50

trneži in morske mačke (Squalus acanthias in Scyliorhinus spp.)

0302 69 31

in

0302 69 33

rdeči okuni (Sebastes spp.)

0302 69 41

mol (Merlangus merlangus)

0302 69 45

lengi (Molva spp.)

0302 69 55

sardoni (Engraulis spp.)

ex 0302 69 68

oslič vrste Merluccius merluccius

0302 69 81

morske spake (Lophius spp.)

0302 69 99

skati (Raja spp, Ambrlyraja spp in Leucoraja spp)

0302 84 10

brancini (Dicentrarchuslabrax) [Sprememba 148]

ex 0307 41 10

sipe (Sepia officinalis in Rossia macrosoma)

ex 0306 23 10

ex 0306 23 31

ex 0306 23 39

kozica vrste Crangon crangon in severna kozica (Pandalus borealis)

0302 23 00

morski listi (Solea spp.)

0306 24 30

velika rakovica (Cancer pagurus)

0306 29 30

škamp (Nephrops norvegicus)

0303 31 10

grenlandska morska plošča (Reinhardtius hippoglossoides)

0303 78 11

0303 78 12

0303 78 13

0303 78 19

in

0303 29 55

0304 29 56

0304 29 58

osliči iz rodu Merluccius

0303 79 71

špari (Dentex dentex in Pagellus spp.)

0303 61 00

0304 21 00

0304 91 00

mečarica (Xiphias gladius)

0306 13 40

0306 13 50

ex 0306 13 80

kozice iz družine Penaeidae

0307 49 18

0307 49 01

sipe in sipice vrst Sepia officinalis, Rossia macrosoma in Sepiola rondeletti

0307 49 31

0307 49 33

0307 49 35

in

0307 49 38

lignji (Loligo spp.)

0307 49 51

ligenj (Ommastrephes sagittatus)

0307 59 10

hobotnice (Octopus spp.)

0307 99 11

Illex spp.

0303 41 10

beli tun (Thunnus alalunga)

0302 32 10

0303 42 12

0303 42 18

0303 42 42

0303 42 48

rumenoplavuti tuni (Thunnus albacares)

0302 33 10

0303 43 10

črtasti tuni ali palamida s progami na trebuhu (Katsuwonus pelamis)

0303 45 10

tun (Thunnus thynnus)

0302 39 10

0302 69 21

0303 49 30

0303 79 20

druge vrste iz rodov Thunnus in Euthynnus

ex 0302 29 90

rdeči jezik (Microstomus kitt)

0302 35 10

in

0302 35 90

tun (Thunnus thynnus)

ex 0302 69 51

polak (Pollachius pollachius)

0302 69 75

kostanjevke (Brama spp.)

ex 0302 69 82

sinji moli (Micromesistius poutassou ali Gadus poutassou)

ex 0302 69 99

francoski molič (Trisopterus luscus) in molič (Trisopterus minutus)

ex 0302 69 99

bukva (Boops boops)

ex 0302 69 99

girica (Spicara smaris)

ex 0302 69 99

ugor (Conger conger)

ex 0302 69 99

krulci (Trigla spp.)

ex 0302 69 91

ex 0302 69 99

šuri (Trachurus spp.)

ex 0302 69 99

ciplji (Mugil spp.)

ex 0302 69 99

in

ex 0304 19 99

pravi skati (Raja spp.)

ex 0302 69 99

morski meč in črni morski meč (Lepidopus caudatus in Aphanopus carbo)

ex 0307 21 00

grebenasta pokrovača (Pecten maximus)

0307 31 10

klapavice (Mytilus spp.) [Sprememba 150]

ex 0307 91 00

valovita blatarka (Buccinum undatum)

ex 0302 69 99

bradač in progasti bradač (Mullus barbatus, Mullus surmuletus)

ex 0302 69 99

kantar (Spondyliosoma cantharus)

merjaščevka (Caproidae)

romb (Psetta Maxima)

brancin (Dicentrarchus Labrax)

velika srebrenka (Argentina Silus)

morski pajek (Maja Brachydactela)

jastog (Homarus Gammarus) [Sprememba 149]

Sreda, 12. september 2012PRILOGA III

KORELACIJSKA TABELA

| Uredba (ES) št. 104/2000 | Ta uredba |
| --- | --- |
| člen 1 | členi 1, 2, 3, 4 in 5 |
| člena 2 in 3 | členi 39, 40 in 41 |
| člen 4 | členi 42, 43, 44, 45 |
| člen 5(1) | členi 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 in 13 |
| člen 5(2), (3) in (4) ter člen 6 | členi 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24 in 25 |
| člen 7 | členi 26, 28, 29, 30 in 31 |
| člen 8 | — |
| členi 9, 10, 11 in 12 | členi 32, 33, 34 in 38 |
| člen 13 | členi 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24 in 25 |
| člen 14 | člen 48(2) |
| člen 15 | člen 27 |
| člen 16 | členi 28, 29, 30 in 31 |
| členi 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 in 27 | členi 35, 36, 37 in 38 |
| členi 28, 29, 30, 31, 32 in 33 | — |
| člen 34 | členi 22, 25 in 37 |
| člen 35 | — |
| člen 36 | — |
| člen 37 | člena 50 in 51 |
| člena 38 in 39 | člen 51 |
| člen 40 | — |
| člen 41 | člen 54 |
| člen 42 | člena 52 in 53 |
| člen 43 | člen 55 |
| — | člen 47 |
| — | člen 48(1) |
| — | člen 49 |

Uredba (ES) št. 104/2000

Ta uredba

člen 1

členi 1, 2, 3, 4 in 5

člena 2 in 3

členi 39, 40 in 41

člen 4

členi 42, 43, 44, 45

člen 5(1)

členi 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12 in 13

člen 5(2), (3) in (4) ter člen 6

členi 17, 19, 20, 21, 22, 23, 24 in 25

člen 7

členi 26, 28, 29, 30 in 31

člen 8

—

členi 9, 10, 11 in 12

členi 32, 33, 34 in 38

člen 13

členi 14, 15, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 24 in 25

člen 14

člen 48(2)

člen 15

člen 27

člen 16

členi 28, 29, 30 in 31

členi 17, 18, 19, 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 in 27

členi 35, 36, 37 in 38

členi 28, 29, 30, 31, 32 in 33

—

člen 34

členi 22, 25 in 37

člen 35

—

člen 36

—

člen 37

člena 50 in 51

člena 38 in 39

člen 51

člen 40

—

člen 41

člen 54

člen 42

člena 52 in 53

člen 43

člen 55

—

člen 47

—

člen 48(1)

—

člen 49

---

Četrtek, 13. september 2012

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/247 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/247

---

Četrtek, 13. september 2012Podaljšanje veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo ***

P7_TA(2012)0337

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o podaljšanju veljavnosti Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (10475/2012 – C7-0181/2012 – 2012/0059(NLE))

2013/C 353 E/44

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10475/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (10475/2012),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/781/ES z dne 6. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/781/ES z dne 6. junija 2005 o sklenitvi Sporazuma o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Federativno republiko Brazilijo (1),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0181/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a)(v) drugega pododstavka člena 218(6) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0181/2012),

| — | ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0268/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0268/2012),

| 1. | odobri podaljšanje veljavnosti sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri podaljšanje veljavnosti sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federativne republike Brazilije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Federativne republike Brazilije.

---

(1)  UL L 295, 11.11.2005, str. 37.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/247 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/247

---

Četrtek, 13. september 2012Sporazum o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo ***

P7_TA(2012)0338

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi sporazuma med Evropsko unijo in Ljudsko demokratično republiko Alžirijo o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju (08283/2012 – C7-0122/2012 – 2011/0175(NLE))

2013/C 353 E/45

(Odobritev)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08283/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sklepa Sveta (08283/2012),

| — | ob upoštevanju osnutka sporazuma, podpisanega 19. marca 2012 (17318/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka sporazuma, podpisanega 19. marca 2012 (17318/2011),

| — | ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0122/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju prošnje za odobritev, ki jo je Svet podal v skladu s členom 186 in točko (a) drugega pododstavka člena 218(6) in členom 218(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije (C7-0122/2012),

| — | ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 81, 90(7) in 46(1) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0267/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A7-0267/2012),

| 1. | odobri sklenitev sporazuma; |
| --- | --- |

1.

odobri sklenitev sporazuma;

| 2. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ljudske demokratične republike Alžirije. |
| --- | --- |

2.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Ljudske demokratične republike Alžirije.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/248 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/248

---

Četrtek, 13. september 2012Izločitev držav s seznama držav, upravičenih do trgovinskih preferencialov ***I

P7_TA(2012)0342

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja (COM(2011)0598 – C7-0305/2011 – 2011/0260(COD))

2013/C 353 E/46

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0598), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0598),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0305/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0305/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0207/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za razvoj (A7-0207/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

Četrtek, 13. september 2012P7_TC1-COD(2011)0260

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Priloge I k Uredbi Sveta (ES) št. 1528/2007 glede izločitve številnih držav s seznama regij ali držav, ki so dokončale pogajanja

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 207(2) Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po predložitvi osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (1),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Pogajanja za sporazume o gospodarskem partnerstvu („sporazumi“) med: | državami CARIFORUMA na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila zaključena 16. decembra 2007, |
| --- | --- | --- |

(1)

Pogajanja za sporazume o gospodarskem partnerstvu („sporazumi“) med:

državami CARIFORUMA na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila zaključena 16. decembra 2007,

| | Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi so bila dokončana 17. decembra 2007 (Republika Kamerun), |
| --- | --- |

Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na eni strani ter pogodbenico Srednjo Afriko na drugi so bila dokončana 17. decembra 2007 (Republika Kamerun),

| | Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 13. decembra 2007, |
| --- | --- |

Gano na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 13. decembra 2007,

| | Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 7. decembra 2007, |
| --- | --- |

Slonokoščeno obalo na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 7. decembra 2007,

| | vzhodno- in južnoafriškimi državami na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 28. novembra 2007 (Republika Sejšeli in Republika Zimbabve), 4. decembra 2007 (Republika Mavricij), 11. decembra 2007 (Islamska zvezna republika Komori in Republika Madagaskar) in 30. septembra 2008 (Republika Zambija), |
| --- | --- |

vzhodno- in južnoafriškimi državami na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 28. novembra 2007 (Republika Sejšeli in Republika Zimbabve), 4. decembra 2007 (Republika Mavricij), 11. decembra 2007 (Islamska zvezna republika Komori in Republika Madagaskar) in 30. septembra 2008 (Republika Zambija),

| | državami SADC, ki izvajajo SGP, na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 23. novembra 2007 (Republika Bocvana, Kraljevina Lesoto, Kraljevina Svazi, Republika Mozambik) in 3. decembra 2007 (Republika Namibija), |
| --- | --- |

državami SADC, ki izvajajo SGP, na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 23. novembra 2007 (Republika Bocvana, Kraljevina Lesoto, Kraljevina Svazi, Republika Mozambik) in 3. decembra 2007 (Republika Namibija),

| | partnerskimi državami Vzhodnoafriške skupnosti na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 27. novembra 2007, |
| --- | --- |

partnerskimi državami Vzhodnoafriške skupnosti na eni strani ter Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami na drugi so bila dokončana 27. novembra 2007,

| | pacifiškimi državami na eni strani in Evropsko skupnostjo na drugi na drugi so bila zaključena 23. novembra 2007. |
| --- | --- |

pacifiškimi državami na eni strani in Evropsko skupnostjo na drugi na drugi so bila zaključena 23. novembra 2007.

| (2) | Z dokončanjem pogajanj za sporazume so si Antigva in Barbuda, Zveza Bahami, Barbados, Belize, Republika Bocvana, Republika Burundi, Republika Kamerun, Islamska zvezna republika Komori, Republika Slonokoščena obala, Zveza Dominika, Dominikanska republika, Republika Fidži, Republika Gana, Grenada, Republika Gvajana, Republika Haiti, Jamajka, Republika Kenija, Kraljevina Lesoto, Republika Madagaskar, Republika Mavricij, Republika Mozambik, Republika Namibija, Neodvisna država Papua Nova Gvineja, Ruandska republika, Federacija Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Republika Sejšeli, Republika Surinam, Kraljevina Svazi, Združena republika Tanzanija, Republika Trinidad in Tobago, Republika Uganda, Republika Zambije (2) in Republika Zimbabve omogočili vključitev v Prilogo I Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (3). |
| --- | --- |

(2)

Z dokončanjem pogajanj za sporazume so si Antigva in Barbuda, Zveza Bahami, Barbados, Belize, Republika Bocvana, Republika Burundi, Republika Kamerun, Islamska zvezna republika Komori, Republika Slonokoščena obala, Zveza Dominika, Dominikanska republika, Republika Fidži, Republika Gana, Grenada, Republika Gvajana, Republika Haiti, Jamajka, Republika Kenija, Kraljevina Lesoto, Republika Madagaskar, Republika Mavricij, Republika Mozambik, Republika Namibija, Neodvisna država Papua Nova Gvineja, Ruandska republika, Federacija Saint Kitts in Nevis, Saint Lucia, Saint Vincent in Grenadine, Republika Sejšeli, Republika Surinam, Kraljevina Svazi, Združena republika Tanzanija, Republika Trinidad in Tobago, Republika Uganda, Republika Zambije (2) in Republika Zimbabve omogočili vključitev v Prilogo I Uredbe Sveta (ES) št. 1528/2007 z dne 20. decembra 2007 o uporabi ureditev za blago s poreklom iz nekaterih držav iz skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (AKP), določenih v sporazumih, ki vzpostavljajo ali vodijo k vzpostavitvi sporazumov o gospodarskem partnerstvu (3).

| (3) | Republika Bocvana, Republika Burundi, Republika Kamerun, Islamska zvezna republika Komori, Republika Slonokoščena obala, Republika Fidži, Republika Gana, Republika Haiti, Republika Kenija, Kraljevina Lesoto, Republika Mozambik, Republika Namibija, Ruandska republika, Kraljevina Svazi, Združena republika Tanzanija, Republika Uganda, Republika Zambija in Republika Zimbabve niso sprejele ustreznih ukrepov za ratifikacijo svojih zadevnih sporazumov. |
| --- | --- |

(3)

Republika Bocvana, Republika Burundi, Republika Kamerun, Islamska zvezna republika Komori, Republika Slonokoščena obala, Republika Fidži, Republika Gana, Republika Haiti, Republika Kenija, Kraljevina Lesoto, Republika Mozambik, Republika Namibija, Ruandska republika, Kraljevina Svazi, Združena republika Tanzanija, Republika Uganda, Republika Zambija in Republika Zimbabve niso sprejele ustreznih ukrepov za ratifikacijo svojih zadevnih sporazumov.

| (4) | Zato je v skladu s členom 2(3) Uredbe (ES) št. 1528/2007 in zlasti točko (b) treba spremeniti Prilogo I k navedeni uredbi in črtati navedene države. |
| --- | --- |

(4)

Zato je v skladu s členom 2(3) Uredbe (ES) št. 1528/2007 in zlasti točko (b) treba spremeniti Prilogo I k navedeni uredbi in črtati navedene države.

| (5) | Da se omogoči hitra ponovna vključitev partnerjev v Prilogo I navedene uredbe takoj po sprejetju potrebnih ukrepov za ratifikacijo njihovih zadevnih sporazumov, dokler ne začnejo veljati, je treba Evropsko komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov za ponovno vključitev držav, črtanih iz Priloge I s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na strokovni ravni. Evropska komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu
  . Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Na te sestanke bi morala povabiti tudi izvedence Parlamenta
  – [Sprememba 1] |
| --- | --- |

(5)

Da se omogoči hitra ponovna vključitev partnerjev v Prilogo I navedene uredbe takoj po sprejetju potrebnih ukrepov za ratifikacijo njihovih zadevnih sporazumov, dokler ne začnejo veljati, je treba Evropsko komisijo v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije pooblastiti za sprejemanje delegiranih aktov za ponovno vključitev držav, črtanih iz Priloge I s to uredbo. Zlasti je pomembno, da Komisija med pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno s posvetovanji na strokovni ravni. Evropska komisija mora pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu
  . Komisija bi morala dati na voljo vse informacije in dokumentacijo o sestankih z nacionalnimi strokovnjaki v okviru priprav in izvajanja delegiranih aktov. Na te sestanke bi morala povabiti tudi izvedence Parlamenta
  – [Sprememba 1]

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Uredba (ES) št. 1528/2007 se spremeni:

| (1) | Vstavita se naslednja člena:
  „Člen 2a

  Komisijo se pooblasti, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 2b za spremembo Priloge I s ponovno vključitvijo navedenih regij ali držav iz afriških, karibskih in pacifiških držav, ki so bile z [Uredbo (EU) št. .../... (4) Evropskega parlamenta in Sveta (5)] črtane iz navedene priloge in so sprejele potrebne ukrepe za ratifikacijo svojih zadevnih sporazumov po črtanju iz Priloge I.

  Člen 2b


  Izvajanje pooblastila

  1.   Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov pod pogoji iz tega člena.
  2.   Pooblastilo iz člena 2a se Komisiji podeli za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe

  obdobje petih let od
  ...

   (6)

  .
  Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenosu pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 2]

  3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastil iz člena 2a. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Veljati začne dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali pozneje, na dan, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.
  4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.
  5.   Delegiran akt, sprejet v skladu s členom 2a, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od prejema uradnega sporočila o aktu ne nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka oba uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju akta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 3] |
| --- | --- |

(1)

Vstavita se naslednja člena:

„Člen 2a

Komisijo se pooblasti, da sprejme delegirane akte v skladu s členom 2b za spremembo Priloge I s ponovno vključitvijo navedenih regij ali držav iz afriških, karibskih in pacifiških držav, ki so bile z [Uredbo (EU) št. .../... (4) Evropskega parlamenta in Sveta (5)] črtane iz navedene priloge in so sprejele potrebne ukrepe za ratifikacijo svojih zadevnih sporazumov po črtanju iz Priloge I.

Člen 2b

Izvajanje pooblastila

1.   Komisija se pooblasti za sprejemanje delegiranih aktov pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo iz člena 2a se Komisiji podeli za nedoločen čas od začetka veljavnosti te uredbe

  obdobje petih let od
  ...

   (6)

  .
  Komisija najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja pripravi poročilo o prenosu pooblastila. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. [Sprememba 2]

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekličeta prenos pooblastil iz člena 2a. S sklepom o preklicu pooblastilo iz navedenega sklepa preneha veljati. Veljati začne dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali pozneje, na dan, ki je v njem naveden. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o njem sočasno uradno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegiran akt, sprejet v skladu s členom 2a, začne veljati le, če mu Evropski parlament ali Svet v dveh mesecih od prejema uradnega sporočila o aktu ne nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka oba uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju akta. Navedeni rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za 2 meseca

  štiri mesece
  . [Sprememba 3]

| (2) | Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(2)

Priloga I se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 1. januarja 2014

  1. januarja 2016
  . [Sprememba 4]

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  Stališče Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012.

1

(2)  UL L 330, 9.12.2008, str. 1.

2

(3)  UL L 348, 31.12.2007, str. 1.

3

(4)

4

| + | Številka te uredbe. |
| --- | --- |

+

Številka te uredbe.

(5)  UL L ..., ..., str.“

5

(6)

6

| + | Datum začetka veljavnosti te uredbe. |
| --- | --- |

+

+

Datum začetka veljavnosti te uredbe.

Četrtek, 13. september 2012PRILOGA

„PRILOGA I

Seznam regij ali držav, ki so dokončala pogajanja v smislu člena 2(2):

| | ANTIGVA IN BARBUDA |
| --- | --- |

ANTIGVA IN BARBUDA

| | ZVEZA BAHAMI |
| --- | --- |

ZVEZA BAHAMI

| | BARBADOS |
| --- | --- |

BARBADOS

| | BELIZE |
| --- | --- |

BELIZE

| | ZVEZA DOMINIKA |
| --- | --- |

ZVEZA DOMINIKA

| | DOMINIKANSKA REPUBLIKA |
| --- | --- |

DOMINIKANSKA REPUBLIKA

| | GRENADA |
| --- | --- |

GRENADA

| | KOOPERATIVNA REPUBLIKA GVAJANA |
| --- | --- |

KOOPERATIVNA REPUBLIKA GVAJANA

| | JAMAJKA |
| --- | --- |

JAMAJKA

| | REPUBLIKA MADAGASKAR |
| --- | --- |

REPUBLIKA MADAGASKAR

| | REPUBLIKA MAVRICIJ |
| --- | --- |

REPUBLIKA MAVRICIJ

| | NEODVISNA DRŽAVA PAPUA NOVA GVINEJA |
| --- | --- |

NEODVISNA DRŽAVA PAPUA NOVA GVINEJA

| | FEDERACIJA SAINT KITTS IN NEVIS |
| --- | --- |

FEDERACIJA SAINT KITTS IN NEVIS

| | SAINT LUCIA |
| --- | --- |

SAINT LUCIA

| | SAINT VINCENT IN GRENADINE |
| --- | --- |

SAINT VINCENT IN GRENADINE

| | REPUBLIKA SEJŠELI |
| --- | --- |

REPUBLIKA SEJŠELI

| | REPUBLIKA SURINAM |
| --- | --- |

REPUBLIKA SURINAM

| | REPUBLIKA TRINIDAD IN TOBAGO“ |
| --- | --- |

REPUBLIKA TRINIDAD IN TOBAGO“

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/252 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/252

---

Četrtek, 13. september 2012Mehanizem za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije ***I

P7_TA(2012)0343

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije (COM(2011)0540 – C7-0235/2011 – 2011/0238(COD))

2013/C 353 E/47

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0540), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2011)0540),

| — | ob upoštevanju členov 294(2) in 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0235/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 294(2) in 194 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0235/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženega mnenja luksemburške poslanske zbornice v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavlja, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 18. januarja 2012 (1),

| — | po posvetovanju z Odborom regij, |
| --- | --- |

—

po posvetovanju z Odborom regij,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 5. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0264/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za industrijo, raziskave in energetiko ter mnenj Odbora za zunanje zadeve in Odbora za mednarodno trgovino (A7-0264/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 68, 6.3.2012, str. 65.

---

Četrtek, 13. september 2012P7_TC1-COD(2011)0238

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Sklepa št. .../2012/EU Evropskega parlamenta in Sveta o vzpostavitvi mehanizma za izmenjavo informacij v zvezi z medvladnimi sporazumi med državami članicami in tretjimi državami na področju energije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Sklepu št. 994/2012/EU.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/254 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/254

---

Četrtek, 13. september 2012Sheme kakovosti, ki se uporabljajo za kmetijske proizvode ***I

P7_TA(2012)0344

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov (COM(2010)0733 – C7-0423/2010 – 2010/0353(COD))

2013/C 353 E/48

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0733), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0733),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2) in 118(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0423/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 43(2) in 118(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0423/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 5. maja 2011 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. maja 2011 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. maja 2011 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 25. junija 2012, da bo odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0266/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A7-0266/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | upošteva izjavo Sveta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Sveta, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 218, 23.7.2011, str. 114.

(2)  UL C 192, 1.7.2011, str. 28.

---

Četrtek, 13. september 2012P7_TC1-COD(2010)0353

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. ... Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1151/2012.)

---

Četrtek, 13. september 2012Priloga k zakonodajni resoluciji

Izjava Sveta

Svet se zaveda pomena, ki ga Evropski parlament pripisuje razširitvi sistema za upravljanje proizvodnje sira z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo na druge izdelke s tema oznakama.

O vprašanju upravljanja ponudbe izdelkov z zaščiteno označbo porekla in zaščiteno geografsko označbo bo z Evropskim parlamentom razpravljal v okviru pogajanj o predlogu reforme skupne kmetijske politike, ki ga je pripravila Komisija in ki vsebuje določbo o instrumentih za urejanje ponudbe na kmetijskih trgih.

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/255 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/255

---

Četrtek, 13. september 2012Evropski skladi za socialno podjetništvo ***I

P7_TA(2012)0345

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih za socialno podjetništvo (COM(2011)0862 – C7-0489/2011 – 2011/0418(COD)) (1)

2013/C 353 E/49

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0194/2012).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 13. september 2012UREDBA (EU) št. .../2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropskih skladih za socialno podjetništvo

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Ker vlagatelji poskušajo izpolniti tudi socialne cilje in si ne prizadevajo zgolj za doseganje finančnega donosa, se v Uniji vse bolj razvija trg socialnega vlaganja, ki ga sestavljajo tudi investicijski skladi, ki vlagajo v socialna podjetja. Ti investicijski skladi zagotavljajo finančna sredstva socialnim podjetjem, ki so dejavnik socialnih sprememb, saj ponujajo inovativne rešitve za socialne težave,
  pomagajo na primer pri odpravljanju socialnih posledic finančne krize,
  in pomembno prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020. |
| --- | --- |

(1)

Ker vlagatelji poskušajo izpolniti tudi socialne cilje in si ne prizadevajo zgolj za doseganje finančnega donosa, se v Uniji vse bolj razvija trg socialnega vlaganja, ki ga sestavljajo tudi investicijski skladi, ki vlagajo v socialna podjetja. Ti investicijski skladi zagotavljajo finančna sredstva socialnim podjetjem, ki so dejavnik socialnih sprememb, saj ponujajo inovativne rešitve za socialne težave,
  pomagajo na primer pri odpravljanju socialnih posledic finančne krize,
  in pomembno prispevajo k doseganju ciljev strategije Evropa 2020.

| (1a) | Ta uredba je del pobude za socialno podjetništvo, ki jo je Komisija predstavila v svojem sporočilu z dne 25. oktobra 2011 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij. |
| --- | --- |

(1a)

Ta uredba je del pobude za socialno podjetništvo, ki jo je Komisija predstavila v svojem sporočilu z dne 25. oktobra 2011 z naslovom Pobuda za socialno podjetništvo – ustvarjanje ekosistema za spodbujanje socialnih podjetij kot ključnih akterjev socialnega podjetništva in socialnih inovacij.

| (2) | Določiti je treba skupni okvir pravil v zvezi z uporabo oznake Evropski sklad za socialno podjetništvo
  (ESSP)
  , zlasti sestavo portfelja skladov, ki delujejo pod to oznako, njihove upravičene naložbene cilje, naložbena orodja, ki jih lahko uporabljajo, in kategorije vlagateljev, ki so upravičeni do vlaganja v takšne sklade, z enotnimi pravili v Uniji. Brez takšnega skupnega okvira obstaja tveganje, da države članice sprejemajo različne ukrepe na nacionalni ravni, kar bi neposredno negativno vplivalo na dobro delovanje notranjega trga in ga oviralo, saj bi za sklade, ki želijo delovati v celotni Uniji, v različnih državah članicah veljala različna pravila. Poleg tega bi lahko različne zahteve glede kakovosti sestave portfelja, naložbenih ciljev in upravičenih vlagateljev povzročile različne stopnje varstva vlagateljev ter ustvarile nejasnost v zvezi z naložbenim predlogom, povezanim z Evropskim skladom za socialno podjetništvo (ESSP). Vlagatelji morajo imeti tudi možnost primerjave naložbenih predlogov različnih evropskih skladov za socialno podjetništvo. Odpraviti je treba bistvene ovire za čezmejno zbiranje sredstev prek ESSP in preprečiti izkrivljanje konkurence med temi skladi ter preprečiti, da bi v prihodnosti nastale podobne ovire pri trgovanju in bistvena izkrivljanja konkurence. Zato je ustrezna pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot se razlaga v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Določiti je treba skupni okvir pravil v zvezi z uporabo oznake Evropski sklad za socialno podjetništvo
  (ESSP)
  , zlasti sestavo portfelja skladov, ki delujejo pod to oznako, njihove upravičene naložbene cilje, naložbena orodja, ki jih lahko uporabljajo, in kategorije vlagateljev, ki so upravičeni do vlaganja v takšne sklade, z enotnimi pravili v Uniji. Brez takšnega skupnega okvira obstaja tveganje, da države članice sprejemajo različne ukrepe na nacionalni ravni, kar bi neposredno negativno vplivalo na dobro delovanje notranjega trga in ga oviralo, saj bi za sklade, ki želijo delovati v celotni Uniji, v različnih državah članicah veljala različna pravila. Poleg tega bi lahko različne zahteve glede kakovosti sestave portfelja, naložbenih ciljev in upravičenih vlagateljev povzročile različne stopnje varstva vlagateljev ter ustvarile nejasnost v zvezi z naložbenim predlogom, povezanim z Evropskim skladom za socialno podjetništvo (ESSP). Vlagatelji morajo imeti tudi možnost primerjave naložbenih predlogov različnih evropskih skladov za socialno podjetništvo. Odpraviti je treba bistvene ovire za čezmejno zbiranje sredstev prek ESSP in preprečiti izkrivljanje konkurence med temi skladi ter preprečiti, da bi v prihodnosti nastale podobne ovire pri trgovanju in bistvena izkrivljanja konkurence. Zato je ustrezna pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot se razlaga v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (3) | Sprejeti je treba uredbo, ki bo določila enotna pravila za ESSP in naložila ustrezne obveznosti njihovim upraviteljem v vseh državah članicah, ki želijo zbirati kapital v celotni Uniji v okviru oznake
  ESSP
  . S temi zahtevami je treba zagotoviti zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v te sklade. |
| --- | --- |

(3)

Sprejeti je treba uredbo, ki bo določila enotna pravila za ESSP in naložila ustrezne obveznosti njihovim upraviteljem v vseh državah članicah, ki želijo zbirati kapital v celotni Uniji v okviru oznake
  ESSP
  . S temi zahtevami je treba zagotoviti zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v te sklade.

| (3a) | Ta uredba ne velja za obstoječe nacionalne ureditve, ki omogočajo naložbe v socialno podjetništvo in za katere se ne uporablja oznaka ESSP. |
| --- | --- |

(3a)

Ta uredba ne velja za obstoječe nacionalne ureditve, ki omogočajo naložbe v socialno podjetništvo in za katere se ne uporablja oznaka ESSP.

| (4) | Z opredelitvijo zahtev glede kakovosti pri uporabi oznake
  ESSP
  v obliki uredbe bi se zagotovilo, da se te zahteve neposredno uporabljajo za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki zbirajo sredstva z uporabo te oznake. Tako bi se s preprečevanjem obstoja različnih nacionalnih zahtev, ki so posledica prenosa Direktive, zagotovili enotni pogoji za uporabo te oznake. Na podlagi te uredbe bi morali upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki uporabljajo to oznako, upoštevati enaka pravila v celotni Uniji, s čimer bi se tudi povečalo zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v sklade, ki se osredotočajo na socialna podjetja. Z uredbo bi se zmanjšali tudi regulativna zapletenost in upraviteljevi stroški za skladnost s pogosto različnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo te sklade, zlasti za upravitelje, ki želijo kapital zbirati čezmejno. Prav tako bi morala uredba prispevati k odpravi izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(4)

Z opredelitvijo zahtev glede kakovosti pri uporabi oznake
  ESSP
  v obliki uredbe bi se zagotovilo, da se te zahteve neposredno uporabljajo za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki zbirajo sredstva z uporabo te oznake. Tako bi se s preprečevanjem obstoja različnih nacionalnih zahtev, ki so posledica prenosa Direktive, zagotovili enotni pogoji za uporabo te oznake. Na podlagi te uredbe bi morali upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki uporabljajo to oznako, upoštevati enaka pravila v celotni Uniji, s čimer bi se tudi povečalo zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v sklade, ki se osredotočajo na socialna podjetja. Z uredbo bi se zmanjšali tudi regulativna zapletenost in upraviteljevi stroški za skladnost s pogosto različnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo te sklade, zlasti za upravitelje, ki želijo kapital zbirati čezmejno. Prav tako bi morala uredba prispevati k odpravi izkrivljanja konkurence.

| (4a) | Obstajati bi morala možnost notranjega ali zunanjega upravljanja ESSP. Pri notranjem upravljanju je ESSP tudi upravitelj in bi moral zato izpolnjevati vse zahteve za upravitelje ESSP po tej uredbi ter biti kot tak registriran. ESSP z notranjim upravljanjem pa ne bi smel biti zunanji upravitelj drugega kolektivnega naložbenega podjema ali kolektivnih naložbenega podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP). |
| --- | --- |

(4a)

Obstajati bi morala možnost notranjega ali zunanjega upravljanja ESSP. Pri notranjem upravljanju je ESSP tudi upravitelj in bi moral zato izpolnjevati vse zahteve za upravitelje ESSP po tej uredbi ter biti kot tak registriran. ESSP z notranjim upravljanjem pa ne bi smel biti zunanji upravitelj drugega kolektivnega naložbenega podjema ali kolektivnih naložbenega podjemov za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP).

| (5) | Za pojasnitev odnosa med to uredbo ter
  drugimi
  pravili za kolektivne naložbene podjeme in njihove upravitelje je treba določiti, da se mora ta uredba uporabljati le za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki niso KNPVP v skladu s členom 1 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (4), ki so bili ustanovljeni v Uniji in so registrirani pri pristojnem organu v matični državi članici v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011
  o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov
   (5)
  , če ti upravitelji upravljajo portfelje ESSP. Vendar bi morali upraviteljem ESSP, registriranim po tej uredbi, ki so zunanji upravitelji, dovoliti dodatno upravljanje KNPVP, za katere je treba pridobiti dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/65/ES. |
| --- | --- |

(5)

Za pojasnitev odnosa med to uredbo ter
  drugimi
  pravili za kolektivne naložbene podjeme in njihove upravitelje je treba določiti, da se mora ta uredba uporabljati le za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki niso KNPVP v skladu s členom 1 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (4), ki so bili ustanovljeni v Uniji in so registrirani pri pristojnem organu v matični državi članici v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011
  o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov
   (5)
  , če ti upravitelji upravljajo portfelje ESSP. Vendar bi morali upraviteljem ESSP, registriranim po tej uredbi, ki so zunanji upravitelji, dovoliti dodatno upravljanje KNPVP, za katere je treba pridobiti dovoljenje v skladu z Direktivo 2009/65/ES.

| (5a) | Polet tega se ▐ ta uredba
  uporablja
  le za upravitelje
  tistih kolektivnih naložbenih podjemov,
  katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo praga
  iz točke (b) člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU
  .
  To pomeni, da
  izračun praga
  za namene te uredbe upošteva izračun praga iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU. Vendar lahko upravitelji ESSP, ki so registrirani po tej uredbi in katerih skupna upravljana sredstva posledično narastejo nad mejo iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU, zaradi česar potrebujejo dovoljenje pristojnih organov matične države članice v skladu s členom 6 te direktive, še naprej uporabljajo oznako ESSP za trženje ESSP v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive in v povezavi z ESSP še vedno ves čas izpolnjujejo nekatere zahteve za uporabo oznake ESSP, določene v tej uredbi. To velja za obstoječe ESSP in tiste, ustanovljene po presegu praga. |
| --- | --- |

(5a)

Polet tega se ▐ ta uredba
  uporablja
  le za upravitelje
  tistih kolektivnih naložbenih podjemov,
  katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo praga
  iz točke (b) člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU
  .
  To pomeni, da
  izračun praga
  za namene te uredbe upošteva izračun praga iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU. Vendar lahko upravitelji ESSP, ki so registrirani po tej uredbi in katerih skupna upravljana sredstva posledično narastejo nad mejo iz točke (b) člena 3(2) Direktive 2011/61/EU, zaradi česar potrebujejo dovoljenje pristojnih organov matične države članice v skladu s členom 6 te direktive, še naprej uporabljajo oznako ESSP za trženje ESSP v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive in v povezavi z ESSP še vedno ves čas izpolnjujejo nekatere zahteve za uporabo oznake ESSP, določene v tej uredbi. To velja za obstoječe ESSP in tiste, ustanovljene po presegu praga.

| (6) | Če se upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov ne odločijo za uporabo oznake
  ESSP
  , se ta uredba ne uporablja. V teh primerih se še naprej uporabljajo veljavna nacionalna pravila in splošna pravila Unije. |
| --- | --- |

(6)

Če se upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov ne odločijo za uporabo oznake
  ESSP
  , se ta uredba ne uporablja. V teh primerih se še naprej uporabljajo veljavna nacionalna pravila in splošna pravila Unije.

| (7) | Ta uredba bi morala določiti enotna pravila o značilnostih ESSP, predvsem o portfeljskih podjetjih, v katera bo dovoljeno vlaganje ESSP, in naložbenih instrumentih, ki bodo uporabljeni.
  To je potrebno za jasno razmejitev med ESSP in drugimi alternativnimi naložbenimi skladi, ki uporabljajo druge, manj specializirane naložbene strategije, na primer odkupe, ki jih ta uredba ne želi spodbujati. |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi morala določiti enotna pravila o značilnostih ESSP, predvsem o portfeljskih podjetjih, v katera bo dovoljeno vlaganje ESSP, in naložbenih instrumentih, ki bodo uporabljeni.
  To je potrebno za jasno razmejitev med ESSP in drugimi alternativnimi naložbenimi skladi, ki uporabljajo druge, manj specializirane naložbene strategije, na primer odkupe, ki jih ta uredba ne želi spodbujati.

| (7a) | V skladu s ciljem natančne opredelitve kolektivnih naložbenih podjemov, ki bodo vključeni v to uredbo, ter da se osredotoči na zagotavljanje kapitala socialnim podjetjem, bi morali kot ESSP veljati tisti skladi, ki nameravajo vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vložiti v taka podjetja. ESSP ne bi smelo biti dovoljeno, da več kot 30 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vložijo v sredstva, ki niso kvalificirane naložbe. To pomeni, da bi bilo treba v življenjski dobi ESSP sredstva za kvalificirane naložbe omejiti na 70 %, 30 % pa bi morala biti zgornja meja za nekvalificirane naložbe. Omenjene prage bi bilo treba izračunati na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov, ter deležev v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih. Ta uredba bi morala določati podrobnosti, potrebne za izračun teh naložbenih pragov. |
| --- | --- |

(7a)

V skladu s ciljem natančne opredelitve kolektivnih naložbenih podjemov, ki bodo vključeni v to uredbo, ter da se osredotoči na zagotavljanje kapitala socialnim podjetjem, bi morali kot ESSP veljati tisti skladi, ki nameravajo vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vložiti v taka podjetja. ESSP ne bi smelo biti dovoljeno, da več kot 30 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vložijo v sredstva, ki niso kvalificirane naložbe. To pomeni, da bi bilo treba v življenjski dobi ESSP sredstva za kvalificirane naložbe omejiti na 70 %, 30 % pa bi morala biti zgornja meja za nekvalificirane naložbe. Omenjene prage bi bilo treba izračunati na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov, ter deležev v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih. Ta uredba bi morala določati podrobnosti, potrebne za izračun teh naložbenih pragov.

| (7b) | Za zagotavljanje potrebne jasnosti in zanesljivosti bi bilo treba s to uredbo določiti tudi enotna merila za opredelitev socialnih podjetij kot upravičenih kvalificiranih portfeljskih podjetij.
  Socialno podjetje je izvajalec dejavnosti v socialni ekonomiji, katerega glavni cilj je doseganje socialnega učinka, ne pa ustvarjanje dobička za lastnike in delničarje. Deluje z zagotavljanjem izdelkov in storitev za trg, svoje dobičke pa uporablja pretežno za doseganje socialnih ciljev. Upravlja se odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem zaposlenih, potrošnikov in zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove komercialne dejavnosti. |
| --- | --- |

(7b)

Za zagotavljanje potrebne jasnosti in zanesljivosti bi bilo treba s to uredbo določiti tudi enotna merila za opredelitev socialnih podjetij kot upravičenih kvalificiranih portfeljskih podjetij.
  Socialno podjetje je izvajalec dejavnosti v socialni ekonomiji, katerega glavni cilj je doseganje socialnega učinka, ne pa ustvarjanje dobička za lastnike in delničarje. Deluje z zagotavljanjem izdelkov in storitev za trg, svoje dobičke pa uporablja pretežno za doseganje socialnih ciljev. Upravlja se odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem zaposlenih, potrošnikov in zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove komercialne dejavnosti.

| (7c) | Ker je glavni
  cilj socialnih podjetij ▐ doseganje pozitivnega socialnega učinka in ne povečevanje dobička ▐, bi morala ta uredba
  spodbujati samo kvalificirana portfeljska podjetja, ki se osredotočajo
  na doseganje pozitivnega socialnega učinka, ki ga je mogoče izmeriti.
  Izmerljiv in pozitiven socialni učinek bi moral vključevati zagotavljanje storitev za priseljence, ki bi bili sicer izključeni, ali ponovno vključevanje marginaliziranih skupin na trg dela z zagotavljanjem zaposlitve, pomoči ali usposabljanja. Ta podjetja uporabljajo
  svoj dobiček ▐ za doseganje
  svojega
  glavnega
  socialnega
  cilja ter ▐ se
  upravljajo
  odgovorno in pregledno. Na splošno bi moralo imeti kvalificirano portfeljsko podjetje v izjemnih primerih, ko želi dobiček razdeliti med delničarje in lastnike, vnaprej določene postopke in pravila o razdelitvi dobička med delničarji in lastniki. Ta pravila bi morala določati, da razdelitev dobička ne sme ogrožati glavnega socialnega cilja. |
| --- | --- |

(7c)

Ker je glavni
  cilj socialnih podjetij ▐ doseganje pozitivnega socialnega učinka in ne povečevanje dobička ▐, bi morala ta uredba
  spodbujati samo kvalificirana portfeljska podjetja, ki se osredotočajo
  na doseganje pozitivnega socialnega učinka, ki ga je mogoče izmeriti.
  Izmerljiv in pozitiven socialni učinek bi moral vključevati zagotavljanje storitev za priseljence, ki bi bili sicer izključeni, ali ponovno vključevanje marginaliziranih skupin na trg dela z zagotavljanjem zaposlitve, pomoči ali usposabljanja. Ta podjetja uporabljajo
  svoj dobiček ▐ za doseganje
  svojega
  glavnega
  socialnega
  cilja ter ▐ se
  upravljajo
  odgovorno in pregledno. Na splošno bi moralo imeti kvalificirano portfeljsko podjetje v izjemnih primerih, ko želi dobiček razdeliti med delničarje in lastnike, vnaprej določene postopke in pravila o razdelitvi dobička med delničarji in lastniki. Ta pravila bi morala določati, da razdelitev dobička ne sme ogrožati glavnega socialnega cilja.

| (8) | Socialna podjetja zajemajo zelo različna podjetja, imajo različne pravne oblike in zagotavljajo socialne storitve ali izdelke občutljivim
  ,
  marginaliziranim
  , prikrajšanim ali izključenim
  osebam. Te storitve vključujejo dostop do stanovanja, zdravstvene oskrbe, pomoči za starejše osebe ali invalide, otroškega varstva, zaposlitve in usposabljanja ter obvladovanje odvisnosti. Socialna podjetja vključujejo tudi podjetja, ki pri proizvodnji izdelkov ali storitev
  upoštevajo
  socialni cilj, pri čemer pa lahko njihove dejavnosti obsegajo tudi nesocialne izdelke ali storitve. Te dejavnosti zajemajo socialno in poklicno vključenost z zagotavljanjem dostopa do zaposlitve za osebe, ki so prikrajšane zlasti zaradi nezadostnih kvalifikacij ali socialnih ali poklicnih težav, zaradi katerih so izključene in marginalizirane.
  Te dejavnosti lahko obsegajo tudi varstvo okolja s socialnim učinkom, na primer z odpravljanjem onesnaževanja, recikliranjem in obnovljivimi viri energije. |
| --- | --- |

(8)

Socialna podjetja zajemajo zelo različna podjetja, imajo različne pravne oblike in zagotavljajo socialne storitve ali izdelke občutljivim
  ,
  marginaliziranim
  , prikrajšanim ali izključenim
  osebam. Te storitve vključujejo dostop do stanovanja, zdravstvene oskrbe, pomoči za starejše osebe ali invalide, otroškega varstva, zaposlitve in usposabljanja ter obvladovanje odvisnosti. Socialna podjetja vključujejo tudi podjetja, ki pri proizvodnji izdelkov ali storitev
  upoštevajo
  socialni cilj, pri čemer pa lahko njihove dejavnosti obsegajo tudi nesocialne izdelke ali storitve. Te dejavnosti zajemajo socialno in poklicno vključenost z zagotavljanjem dostopa do zaposlitve za osebe, ki so prikrajšane zlasti zaradi nezadostnih kvalifikacij ali socialnih ali poklicnih težav, zaradi katerih so izključene in marginalizirane.
  Te dejavnosti lahko obsegajo tudi varstvo okolja s socialnim učinkom, na primer z odpravljanjem onesnaževanja, recikliranjem in obnovljivimi viri energije.

| (8a) | Namen te uredbe je podpreti rast socialnih podjetij v Uniji. Naložbe v kvalificirana portfeljska podjetja s sedežem v tretjih državah lahko ESSP prinesejo več kapitala ter s tem koristijo socialnim podjetjem v Uniji. Vendar pa v nobenem primeru ne bi smele biti dovoljene naložbe v portfeljska podjetja tretjih držav, ki ležijo v davčnih oazah ali nekooperativnih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

(8a)

Namen te uredbe je podpreti rast socialnih podjetij v Uniji. Naložbe v kvalificirana portfeljska podjetja s sedežem v tretjih državah lahko ESSP prinesejo več kapitala ter s tem koristijo socialnim podjetjem v Uniji. Vendar pa v nobenem primeru ne bi smele biti dovoljene naložbe v portfeljska podjetja tretjih držav, ki ležijo v davčnih oazah ali nekooperativnih jurisdikcijah.

| (8b) | ESSP ne bi smel imeti sedeža v davčni oazi ali nekooperativni jurisdikciji, kot so tretje države, za katere je značilno predvsem, da ne nalagajo davkov ali nalagajo le nominalne davke, da nimajo ustreznih dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi matične države članice upravitelja ESSP in nadzornimi organi tretje države, kjer ima sklad za socialno podjetništvo sedež, ali da nimajo učinkovite izmenjave informacij o davčnih zadevah. ESSP tudi ne bi smel vlagati v jurisdikcije, v katerih se pojavi katero koli od navedenih meril. |
| --- | --- |

(8b)

ESSP ne bi smel imeti sedeža v davčni oazi ali nekooperativni jurisdikciji, kot so tretje države, za katere je značilno predvsem, da ne nalagajo davkov ali nalagajo le nominalne davke, da nimajo ustreznih dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi matične države članice upravitelja ESSP in nadzornimi organi tretje države, kjer ima sklad za socialno podjetništvo sedež, ali da nimajo učinkovite izmenjave informacij o davčnih zadevah. ESSP tudi ne bi smel vlagati v jurisdikcije, v katerih se pojavi katero koli od navedenih meril.

| (8c) | Upravitelji ESSP bi morali biti sposobni med življenjsko dobo sklada privabljati dodatne kapitalske zaveze. Te dodatne kapitalske zaveze med življenjsko dobo ESSP bi bilo treba upoštevati pri razmisleku o naslednji naložbi v sredstva, razen kvalificiranih sredstev. Dodatne kapitalske zaveze bi morale biti dovoljene v skladu z merili in pod pogoji iz pravil upravljanja ali aktov o ustanovitvi ESSP. |
| --- | --- |

(8c)

Upravitelji ESSP bi morali biti sposobni med življenjsko dobo sklada privabljati dodatne kapitalske zaveze. Te dodatne kapitalske zaveze med življenjsko dobo ESSP bi bilo treba upoštevati pri razmisleku o naslednji naložbi v sredstva, razen kvalificiranih sredstev. Dodatne kapitalske zaveze bi morale biti dovoljene v skladu z merili in pod pogoji iz pravil upravljanja ali aktov o ustanovitvi ESSP.

| (9) | Ob upoštevanju specifičnih potreb socialnih podjetij po financiranju je treba doseči jasnost v zvezi z vrstami instrumentov, ki jih mora ESSP uporabljati za takšno financiranje. Zato bi morala ta uredba določati enotna pravila o upravičenih instrumentih, ki jih ESSP uporablja pri vlaganjih in ki zajemajo lastniške
  in navidezne lastniške
  instrumente, dolžniške instrumente,
  kot so zadolžnice in potrdila o vlogah
  , naložbe v druge ESSP
  , zavarovana ali nezavarovana
  posojila
  in nepovratna sredstva
  .
  Da bi preprečili zmanjšanje vrednosti naložb v kvalificirana portfeljska podjetja, bi morale biti ESSP dovoljene le naložbe v druge ESSP, če ti niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v druge ESSP. |
| --- | --- |

(9)

Ob upoštevanju specifičnih potreb socialnih podjetij po financiranju je treba doseči jasnost v zvezi z vrstami instrumentov, ki jih mora ESSP uporabljati za takšno financiranje. Zato bi morala ta uredba določati enotna pravila o upravičenih instrumentih, ki jih ESSP uporablja pri vlaganjih in ki zajemajo lastniške
  in navidezne lastniške
  instrumente, dolžniške instrumente,
  kot so zadolžnice in potrdila o vlogah
  , naložbe v druge ESSP
  , zavarovana ali nezavarovana
  posojila
  in nepovratna sredstva
  .
  Da bi preprečili zmanjšanje vrednosti naložb v kvalificirana portfeljska podjetja, bi morale biti ESSP dovoljene le naložbe v druge ESSP, če ti niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v druge ESSP.

| (9a) | Osrednja dejavnost ESSP je zagotavljanje sredstev socialnim podjetjem z neposrednimi naložbami. ESSP ne bi smel sodelovati v sistemsko pomembnih bančnih dejavnostih zunaj običajnega bonitetnega zakonodajnega okvira (t.i. bančništvo v senci). Prav tako ne bi smel uporabljati običajnih strategij zasebnega kapitala, kot so odkupi z zadolžitvijo. |
| --- | --- |

(9a)

Osrednja dejavnost ESSP je zagotavljanje sredstev socialnim podjetjem z neposrednimi naložbami. ESSP ne bi smel sodelovati v sistemsko pomembnih bančnih dejavnostih zunaj običajnega bonitetnega zakonodajnega okvira (t.i. bančništvo v senci). Prav tako ne bi smel uporabljati običajnih strategij zasebnega kapitala, kot so odkupi z zadolžitvijo.

| (10) | Za ohranjanje potrebne prožnosti v svojem naložbenem portfelju lahko ESSP vlagajo ▐ v druga sredstva, ki niso kvalificirane naložbe, če te naložbe ne presegajo
  30-odstotne meje
  za nekvalificirane naložbe.
  Deleži v denarnih sredstvih
  in
  njihovih ustreznikih
  se pri izračunu
  te meje
  ne
  bi smeli
  upoštevati
  , saj se denarna sredstva in njihovi ustrezniki ne obravnavajo kot naložbe. ESSP bi morali v svojem portfelju izvajati naložbe, ki so skladne z njihovo strategijo etičnih naložb, tako na primer ne bi smeli vlagati v orožno industrijo, kjer lahko pride do kršitev človekovih pravic ali do odlaganja elektronskih odpadkov. |
| --- | --- |

(10)

Za ohranjanje potrebne prožnosti v svojem naložbenem portfelju lahko ESSP vlagajo ▐ v druga sredstva, ki niso kvalificirane naložbe, če te naložbe ne presegajo
  30-odstotne meje
  za nekvalificirane naložbe.
  Deleži v denarnih sredstvih
  in
  njihovih ustreznikih
  se pri izračunu
  te meje
  ne
  bi smeli
  upoštevati
  , saj se denarna sredstva in njihovi ustrezniki ne obravnavajo kot naložbe. ESSP bi morali v svojem portfelju izvajati naložbe, ki so skladne z njihovo strategijo etičnih naložb, tako na primer ne bi smeli vlagati v orožno industrijo, kjer lahko pride do kršitev človekovih pravic ali do odlaganja elektronskih odpadkov.

| (11) | Za zagotovitev, da bo oznaka
  ESSP
  zanesljiva in lahko prepoznavna za vlagatelje v celotni Uniji, bi morala ta uredba določati, da so pri trženju ESSP po Uniji do uporabe te oznake upravičeni le upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev, da bo oznaka
  ESSP
  zanesljiva in lahko prepoznavna za vlagatelje v celotni Uniji, bi morala ta uredba določati, da so pri trženju ESSP po Uniji do uporabe te oznake upravičeni le upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti iz te uredbe.

| (12) | Za zagotovitev ločenega in prepoznavnega profila ESSP, ki ustreza svojemu namenu, bi bilo treba določiti enotna pravila o sestavi portfelja in naložbenih tehnikah, ki so dovoljene za takšne sklade. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev ločenega in prepoznavnega profila ESSP, ki ustreza svojemu namenu, bi bilo treba določiti enotna pravila o sestavi portfelja in naložbenih tehnikah, ki so dovoljene za takšne sklade.

| (13) | Za zagotavljanje, da ESSP ne prispevajo k razvoju sistemskih tveganj ter da se ▐ s svojimi naložbenimi dejavnostmi osredotočajo na podpiranje kvalificiranih portfeljskih podjetij, na ravni sklada ne bi smela biti
  dovoljena uporaba izposojanja
  ali
  finančnih vzvodov
  .
  Upravitelju ESSP bi moralo biti dovoljeno, da najema posojila ali izdaja zadolžnice ali jamstva na ravni ESSP le, če so takšna posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic in tako ne povečujejo izpostavljenosti sklada prek ravni njegovega kapitala na vpoklic. V skladu s tem pristopom gotovinska predplačila vlagateljev ESSP, ki so v celoti krita s kapitalskimi obveznostmi teh vlagateljev, ne povečajo izpostavljenosti tega sklada in bi zato morala biti dovoljena. Prav tako bi morala biti dovoljena kratkoročna posojila, s katerimi bi sklad lahko pokril izredne potrebe po likvidnosti, ki se lahko pojavijo v obdobju od vlagateljevega poziva za kapital na vpoklic do dejanskega prejetja kapitala na njegove račune, pod pogojem, da ta posojila ne presežejo neporabljenega kapitala na vpoklic. |
| --- | --- |

(13)

Za zagotavljanje, da ESSP ne prispevajo k razvoju sistemskih tveganj ter da se ▐ s svojimi naložbenimi dejavnostmi osredotočajo na podpiranje kvalificiranih portfeljskih podjetij, na ravni sklada ne bi smela biti
  dovoljena uporaba izposojanja
  ali
  finančnih vzvodov
  .
  Upravitelju ESSP bi moralo biti dovoljeno, da najema posojila ali izdaja zadolžnice ali jamstva na ravni ESSP le, če so takšna posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic in tako ne povečujejo izpostavljenosti sklada prek ravni njegovega kapitala na vpoklic. V skladu s tem pristopom gotovinska predplačila vlagateljev ESSP, ki so v celoti krita s kapitalskimi obveznostmi teh vlagateljev, ne povečajo izpostavljenosti tega sklada in bi zato morala biti dovoljena. Prav tako bi morala biti dovoljena kratkoročna posojila, s katerimi bi sklad lahko pokril izredne potrebe po likvidnosti, ki se lahko pojavijo v obdobju od vlagateljevega poziva za kapital na vpoklic do dejanskega prejetja kapitala na njegove račune, pod pogojem, da ta posojila ne presežejo neporabljenega kapitala na vpoklic.

| (14) | Za zagotovitev, da se ESSP tržijo le vlagateljem z ▐ izkušnjami
  , znanjem
  in
  strokovnim znanjem, ki lahko sami odločajo o svojih naložbah in ustrezno ocenijo
  tveganje teh skladov, in za ohranitev zaupanja vlagateljev v ESSP bi bilo treba določiti nekatera posebna varovala. Zato bi bilo treba ESSP ▐ tržiti le vlagateljem, ki so profesionalne stranke ali se lahko štejejo za profesionalne stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov
   (6)
  ▐. Vendar je za zagotavljanje dovolj širokega nabora vlagateljev za naložbe v ESSP zaželeno tudi, da imajo dostop do teh skladov nekateri drugi vlagatelji, vključno s posamezniki z visoko neto vrednostjo. Za te druge vlagatelje bi bilo treba določiti posebna varovala, da se zagotovi trženje ESSP samo vlagateljem z ustreznim profilom za izvajanje takšnih naložb. Ta varovala izključujejo trženje z uporabo rednih varčevalnih shem.
  Poleg tega bi bilo treba vodstvenim delavcem, direktorjem ali zaposlenim, ki so vključeni v upravljanje upravitelja ESSP omogočiti naložbe v ESSP, ki ga upravljajo, saj imajo ti posamezniki zadostno znanje, da lahko sodelujejo pri takih naložbah. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev, da se ESSP tržijo le vlagateljem z ▐ izkušnjami
  , znanjem
  in
  strokovnim znanjem, ki lahko sami odločajo o svojih naložbah in ustrezno ocenijo
  tveganje teh skladov, in za ohranitev zaupanja vlagateljev v ESSP bi bilo treba določiti nekatera posebna varovala. Zato bi bilo treba ESSP ▐ tržiti le vlagateljem, ki so profesionalne stranke ali se lahko štejejo za profesionalne stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov
   (6)
  ▐. Vendar je za zagotavljanje dovolj širokega nabora vlagateljev za naložbe v ESSP zaželeno tudi, da imajo dostop do teh skladov nekateri drugi vlagatelji, vključno s posamezniki z visoko neto vrednostjo. Za te druge vlagatelje bi bilo treba določiti posebna varovala, da se zagotovi trženje ESSP samo vlagateljem z ustreznim profilom za izvajanje takšnih naložb. Ta varovala izključujejo trženje z uporabo rednih varčevalnih shem.
  Poleg tega bi bilo treba vodstvenim delavcem, direktorjem ali zaposlenim, ki so vključeni v upravljanje upravitelja ESSP omogočiti naložbe v ESSP, ki ga upravljajo, saj imajo ti posamezniki zadostno znanje, da lahko sodelujejo pri takih naložbah.

| (15) | Za zagotavljanje, da oznako
  ESSP
  uporabljajo samo upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti glede ravnanja na trgu, bi morala ta uredba določati pravila o poslovanju in razmerju upravitelja ESSP z njegovimi vlagatelji. Iz istega razloga bi morala ta uredba določati tudi enotne pogoje glede obravnave nasprotij interesov takšnih upraviteljev. Ta pravila bi morala določati tudi, da ima upravitelj urejene potrebne organizacijske in upravne dogovore za zagotavljanje ustreznega obravnavanja nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotavljanje, da oznako
  ESSP
  uporabljajo samo upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti glede ravnanja na trgu, bi morala ta uredba določati pravila o poslovanju in razmerju upravitelja ESSP z njegovimi vlagatelji. Iz istega razloga bi morala ta uredba določati tudi enotne pogoje glede obravnave nasprotij interesov takšnih upraviteljev. Ta pravila bi morala določati tudi, da ima upravitelj urejene potrebne organizacijske in upravne dogovore za zagotavljanje ustreznega obravnavanja nasprotja interesov.

| (15a) | Če namerava upravitelj ESSP prenesti naloge na tretje strani, tak prenos nalog ne bi smel vplivati na odgovornost upravitelja do ESSP in njegovih vlagateljev. Poleg tega upravitelj ESSP nalog na tretje strani ne bi smel prenesti v tolikšni meri, da ga dejansko ne bi bilo mogoče več obravnavati kot upravitelja ESSP in bi postal samo subjekt na papirju. Upravitelj ESSP bi moral biti še naprej odgovoren za to, da se naloge, za katere je pooblaščen, izvajajo ustrezno in da so v vsakem trenutku izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Prenos nalog ne bi smel ogroziti učinkovitosti nadzora nad upraviteljem ESSP, zlasti pa upravitelju ESSP ne bi smel preprečiti delovanja v interesu njegovih vlagateljev oziroma takega upravljanja ESSP. |
| --- | --- |

(15a)

Če namerava upravitelj ESSP prenesti naloge na tretje strani, tak prenos nalog ne bi smel vplivati na odgovornost upravitelja do ESSP in njegovih vlagateljev. Poleg tega upravitelj ESSP nalog na tretje strani ne bi smel prenesti v tolikšni meri, da ga dejansko ne bi bilo mogoče več obravnavati kot upravitelja ESSP in bi postal samo subjekt na papirju. Upravitelj ESSP bi moral biti še naprej odgovoren za to, da se naloge, za katere je pooblaščen, izvajajo ustrezno in da so v vsakem trenutku izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Prenos nalog ne bi smel ogroziti učinkovitosti nadzora nad upraviteljem ESSP, zlasti pa upravitelju ESSP ne bi smel preprečiti delovanja v interesu njegovih vlagateljev oziroma takega upravljanja ESSP.

| (16) | Ustvarjanje pozitivnih socialnih učinkov poleg ustvarjanja finančnega donosa za vlagatelje je ključna značilnost naložbenih skladov za socialna podjetja, zaradi katere se razlikujejo od drugih vrst naložbenih skladov. Ta uredba bi morala zato vsebovati zahtevo, da upravitelji ESSP vzpostavijo postopke za ▐ merjenje pozitivnih socialnih učinkov, ki se bodo dosegli z naložbami v kvalificirana portfeljska podjetja. |
| --- | --- |

(16)

Ustvarjanje pozitivnih socialnih učinkov poleg ustvarjanja finančnega donosa za vlagatelje je ključna značilnost naložbenih skladov za socialna podjetja, zaradi katere se razlikujejo od drugih vrst naložbenih skladov. Ta uredba bi morala zato vsebovati zahtevo, da upravitelji ESSP vzpostavijo postopke za ▐ merjenje pozitivnih socialnih učinkov, ki se bodo dosegli z naložbami v kvalificirana portfeljska podjetja.

| (16a) | Trenutno skladi za socialne rezultate ali učinke ponavadi ocenjujejo in zbirajo informacije o tem, do kakšne mere socialna podjetja dosegajo zastavljene cilje. Obstaja široka paleta različnih vrst socialnih rezultatov ali učinkov, ki si jih socialna podjetja zastavljajo. Pri tem so se razvili različni načini opredelitve socialnih učinkov in njihovega merjenja. Tako lahko na primer podjetje, ki želi pomagati prikrajšanim ljudem, poroča o številu ljudi, ki jim je pomagalo, na primer z zaposlitvijo, in ki sicer ne bi bili zaposleni. Podjetje, ki želi izboljšati ponovno vključitev izpuščenih zapornikov v družbo, pa lahko svojo storilnost oceni s stopnjami povratništva. Sklad pomaga podjetjem pri pripravi in zagotavljanju informacij o njihovih ciljih in dosežkih in jih zbira za vlagatelje. Medtem ko so informacije o socialnih učinkih zelo pomembne za vlagatelje, je težko primerjati med različnimi socialnimi podjetji in različnimi skladi, tako zaradi razlik v zastavljenih socialnih rezultatih kot tudi zaradi raznolikosti trenutnih pristopov. Da bi se dolgoročno spodbudila večja usklajenost in primerljivost teh informacij in večja učinkovitost postopkov njihovega pridobivanja, je zaželeno, da bi se na tem področju uporabljali delegirani akti. Ti bi morali zagotavljati tudi več jasnosti za nadzornike, ESSP in socialna podjetja. |
| --- | --- |

(16a)

Trenutno skladi za socialne rezultate ali učinke ponavadi ocenjujejo in zbirajo informacije o tem, do kakšne mere socialna podjetja dosegajo zastavljene cilje. Obstaja široka paleta različnih vrst socialnih rezultatov ali učinkov, ki si jih socialna podjetja zastavljajo. Pri tem so se razvili različni načini opredelitve socialnih učinkov in njihovega merjenja. Tako lahko na primer podjetje, ki želi pomagati prikrajšanim ljudem, poroča o številu ljudi, ki jim je pomagalo, na primer z zaposlitvijo, in ki sicer ne bi bili zaposleni. Podjetje, ki želi izboljšati ponovno vključitev izpuščenih zapornikov v družbo, pa lahko svojo storilnost oceni s stopnjami povratništva. Sklad pomaga podjetjem pri pripravi in zagotavljanju informacij o njihovih ciljih in dosežkih in jih zbira za vlagatelje. Medtem ko so informacije o socialnih učinkih zelo pomembne za vlagatelje, je težko primerjati med različnimi socialnimi podjetji in različnimi skladi, tako zaradi razlik v zastavljenih socialnih rezultatih kot tudi zaradi raznolikosti trenutnih pristopov. Da bi se dolgoročno spodbudila večja usklajenost in primerljivost teh informacij in večja učinkovitost postopkov njihovega pridobivanja, je zaželeno, da bi se na tem področju uporabljali delegirani akti. Ti bi morali zagotavljati tudi več jasnosti za nadzornike, ESSP in socialna podjetja.

| (17) | Za zagotovitev integritete oznake
  ESSP
  bi morala ta uredba vsebovati tudi merila kakovosti v zvezi z organizacijo upravitelja ESSP. Zato bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve zaradi potrebe po vzdrževanju ustreznih tehničnih in človeških virov ▐. |
| --- | --- |

(17)

Za zagotovitev integritete oznake
  ESSP
  bi morala ta uredba vsebovati tudi merila kakovosti v zvezi z organizacijo upravitelja ESSP. Zato bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve zaradi potrebe po vzdrževanju ustreznih tehničnih in človeških virov ▐.

| (17a) | Da bi zagotovili ustrezno upravljanje ESSP in da bi upravitelj lahko kril morebitna tveganja, ki izhajajo iz dejavnosti sklada, bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve, v skladu s katerimi bi upravitelj ESSP ohranil dovolj lastnih sredstev. Ta lastna sredstva bi morala zadostovati za zagotavljanje neprekinjenega in ustreznega upravljanja ESSP. |
| --- | --- |

(17a)

Da bi zagotovili ustrezno upravljanje ESSP in da bi upravitelj lahko kril morebitna tveganja, ki izhajajo iz dejavnosti sklada, bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve, v skladu s katerimi bi upravitelj ESSP ohranil dovolj lastnih sredstev. Ta lastna sredstva bi morala zadostovati za zagotavljanje neprekinjenega in ustreznega upravljanja ESSP.

| (18) | Zaradi varstva vlagateljev je treba zagotoviti ustrezno vrednotenje sredstev ESSP. Zato bi morala
  pravila upravljanja ali akti o ustanovitvi
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala vsebovati pravila o vrednotenju sredstev. S tem bi bilo treba zagotoviti integriteto in preglednost vrednotenja. |
| --- | --- |

(18)

Zaradi varstva vlagateljev je treba zagotoviti ustrezno vrednotenje sredstev ESSP. Zato bi morala
  pravila upravljanja ali akti o ustanovitvi
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala vsebovati pravila o vrednotenju sredstev. S tem bi bilo treba zagotoviti integriteto in preglednost vrednotenja.

| (19) | Za zagotovitev, da upravitelji ESSP, ki uporabljajo oznako
  ESSP
  , v zadostni meri poročajo o svojih dejavnostih, bi bilo treba vzpostaviti enotna pravila o letnih poročilih. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotovitev, da upravitelji ESSP, ki uporabljajo oznako
  ESSP
  , v zadostni meri poročajo o svojih dejavnostih, bi bilo treba vzpostaviti enotna pravila o letnih poročilih.

| (20) | Za zagotavljanje, da vlagatelji verjamejo v integriteto oznake
  ESSP
  , lahko oznako uporabljajo samo upravitelji skladov s popolnoma pregledno naložbeno politiko in naložbenimi cilji. Ta uredba bi morala zato določati enotna pravila o zahtevah po razkritju, ki so obvezna za upravitelja ESSP v zvezi z njegovimi vlagatelji. Zahteve vključujejo elemente, ki so specifični za naložbe v socialna podjetja, pri čemer se lahko na ta način dosežeta večja usklajenost in primerljivost takšnih informacij. To vključuje informacije o merilih in postopkih, ki se uporabljajo za izbor posameznih kvalificiranih portfeljskih podjetij kot naložbenih ciljev. Poleg tega vključuje informacije o pozitivnem socialnem učinku, ki bo dosežen z naložbeno politiko, ter načine spremljanja in ocenjevanja učinka. Za zagotavljanje potrebne gotovosti in zaupanja vlagateljev pri takšnih naložbah to vključuje tudi informacije o sredstvih ESSP, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, ter način njihovega izbora. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotavljanje, da vlagatelji verjamejo v integriteto oznake
  ESSP
  , lahko oznako uporabljajo samo upravitelji skladov s popolnoma pregledno naložbeno politiko in naložbenimi cilji. Ta uredba bi morala zato določati enotna pravila o zahtevah po razkritju, ki so obvezna za upravitelja ESSP v zvezi z njegovimi vlagatelji. Zahteve vključujejo elemente, ki so specifični za naložbe v socialna podjetja, pri čemer se lahko na ta način dosežeta večja usklajenost in primerljivost takšnih informacij. To vključuje informacije o merilih in postopkih, ki se uporabljajo za izbor posameznih kvalificiranih portfeljskih podjetij kot naložbenih ciljev. Poleg tega vključuje informacije o pozitivnem socialnem učinku, ki bo dosežen z naložbeno politiko, ter načine spremljanja in ocenjevanja učinka. Za zagotavljanje potrebne gotovosti in zaupanja vlagateljev pri takšnih naložbah to vključuje tudi informacije o sredstvih ESSP, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, ter način njihovega izbora.

| (21) | Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih zahtev iz te uredbe bi moral pristojni organ matične države članice nadzorovati skladnost upravitelja ESSP z enotnimi zahtevami iz te uredbe. Zato bi moral upravitelj ESSP, ki želi svoje sklade tržiti pod oznako
  ESSP
  , o tem obvestiti pristojni organ svoje matične države članice. Pristojni organ bi moral registrirati upravitelja sklada, če so zagotovljene vse potrebne informacije in ▐ vzpostavljene ustrezne ureditve za skladnost z zahtevami te uredbe. Ta registracija bi morala veljati v celotni Uniji. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih zahtev iz te uredbe bi moral pristojni organ matične države članice nadzorovati skladnost upravitelja ESSP z enotnimi zahtevami iz te uredbe. Zato bi moral upravitelj ESSP, ki želi svoje sklade tržiti pod oznako
  ESSP
  , o tem obvestiti pristojni organ svoje matične države članice. Pristojni organ bi moral registrirati upravitelja sklada, če so zagotovljene vse potrebne informacije in ▐ vzpostavljene ustrezne ureditve za skladnost z zahtevami te uredbe. Ta registracija bi morala veljati v celotni Uniji.

| (21a) | Da bi omogočili učinkovito čezmejno trženje ESSP, bi morala biti registracija upravitelja čim hitrejša. |
| --- | --- |

(21a)

Da bi omogočili učinkovito čezmejno trženje ESSP, bi morala biti registracija upravitelja čim hitrejša.

| (21b) | Čeprav ta uredba vsebuje zaščitne ukrepe za zagotovitev ustrezne uporabe skladov, bi moral nadzorni organ zagotavljati, da se spoštujejo. |
| --- | --- |

(21b)

Čeprav ta uredba vsebuje zaščitne ukrepe za zagotovitev ustrezne uporabe skladov, bi moral nadzorni organ zagotavljati, da se spoštujejo.

| (22) | Za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati pravila o okoliščinah, v katerih je treba posodobiti informacije, ki se zagotovijo pristojnemu organu v matični državi članici. |
| --- | --- |

(22)

Za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati pravila o okoliščinah, v katerih je treba posodobiti informacije, ki se zagotovijo pristojnemu organu v matični državi članici.

| (23) | Za učinkovit nadzor zahtev iz te uredbe bi moral ta uredba določati tudi postopek za čezmejna obvestila med pristojnimi nadzornimi organi, ki se sproži z registracijo upravitelja ESSP v njegovi matični državi članici. |
| --- | --- |

(23)

Za učinkovit nadzor zahtev iz te uredbe bi moral ta uredba določati tudi postopek za čezmejna obvestila med pristojnimi nadzornimi organi, ki se sproži z registracijo upravitelja ESSP v njegovi matični državi članici.

| (24) | Za ohranjanje preglednih pogojev za trženje upraviteljev ESSP v celotni Uniji bi bilo treba
  Evropski nadzorni organ (
  Evropski organ za vrednostne papirje in trge
  )
  (ESMA),
  ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7)

  , pooblastiti za vzdrževanje centralne zbirke podatkov z vsemi
  upravitelji ESSP in
  ESSP
  , ki jih upravljajo
  ,
  registriranimi
  v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(24)

Za ohranjanje preglednih pogojev za trženje upraviteljev ESSP v celotni Uniji bi bilo treba
  Evropski nadzorni organ (
  Evropski organ za vrednostne papirje in trge
  )
  (ESMA),
  ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7)

  , pooblastiti za vzdrževanje centralne zbirke podatkov z vsemi
  upravitelji ESSP in
  ESSP
  , ki jih upravljajo
  ,
  registriranimi
  v skladu s to uredbo.

| (24a) | Če pristojni organ države članice gostiteljice iz jasnih in dokazljivih razlogov meni, da upravitelj ESSP krši to uredbo na njegovem ozemlju, bi moral o tem takoj obvestiti pristojni organ matične države članice, ki bi moral ustrezno ukrepati. |
| --- | --- |

(24a)

Če pristojni organ države članice gostiteljice iz jasnih in dokazljivih razlogov meni, da upravitelj ESSP krši to uredbo na njegovem ozemlju, bi moral o tem takoj obvestiti pristojni organ matične države članice, ki bi moral ustrezno ukrepati.

| (24b) | Če upravitelj ESSP nadaljuje z ravnanjem, ki je v nasprotju s to uredbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, lahko pristojni organ države članice gostiteljice po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z možnostjo, da zadevnemu upravitelju prepreči, da bi nadaljeval s trženjem svojega ESSP na ozemlju države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(24b)

Če upravitelj ESSP nadaljuje z ravnanjem, ki je v nasprotju s to uredbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, lahko pristojni organ države članice gostiteljice po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z možnostjo, da zadevnemu upravitelju prepreči, da bi nadaljeval s trženjem svojega ESSP na ozemlju države članice gostiteljice.

| (25) | Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih meril iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati seznam nadzornih pooblastil, ki so na voljo pristojnim organom. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih meril iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati seznam nadzornih pooblastil, ki so na voljo pristojnim organom.

| (26) | Za zagotavljanje pravilnega izvajanja bi morala ta uredba vsebovati
  upravne
  sankcije
  in ukrepe
  za kršitev njenih ključnih določb, in sicer pravil o sestavi portfelja, varovalih v zvezi z identiteto upravičenih vlagateljev ter uporabi oznake
  ESSP
  samo s strani registriranih upraviteljev ESSP. Določiti bi bilo treba, da se zaradi kršitve ključnih določb prepove uporaba oznake, upravitelj sklada pa se izbriše iz registra. |
| --- | --- |

(26)

Za zagotavljanje pravilnega izvajanja bi morala ta uredba vsebovati
  upravne
  sankcije
  in ukrepe
  za kršitev njenih ključnih določb, in sicer pravil o sestavi portfelja, varovalih v zvezi z identiteto upravičenih vlagateljev ter uporabi oznake
  ESSP
  samo s strani registriranih upraviteljev ESSP. Določiti bi bilo treba, da se zaradi kršitve ključnih določb prepove uporaba oznake, upravitelj sklada pa se izbriše iz registra.

| (27) | Pristojni organi v matični državi članici in državah članicah gostiteljicah ter ESMA bi morali informacije o nadzoru izmenjati med seboj. |
| --- | --- |

(27)

Pristojni organi v matični državi članici in državah članicah gostiteljicah ter ESMA bi morali informacije o nadzoru izmenjati med seboj.

| (28) | Za zagotavljanje učinkovitega regulativnega sodelovanja med subjekti, katerih naloga je nadziranje skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe, bi morala za vse zadevne nacionalne organe in ESMA veljati visoka stopnja varovanja poklicne skrivnosti. |
| --- | --- |

(28)

Za zagotavljanje učinkovitega regulativnega sodelovanja med subjekti, katerih naloga je nadziranje skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe, bi morala za vse zadevne nacionalne organe in ESMA veljati visoka stopnja varovanja poklicne skrivnosti.

| (28a) | Prispevek ESSP k rasti evropskega trga za socialne naložbe bo odvisen od tega, da začnejo upravitelji sklada uporabljati oznako, da vlagatelji priznajo oznako in da se razvije močan ekosistem za socialna podjetja v vsej Uniji, ki bo tem podjetjem pomagal izkoristiti zagotovljene možnosti financiranja. V ta namen bi si morale vse zainteresirane strani, tudi upravljavci trga, pristojni organi v državah članicah, Komisija in drugi ustrezni subjekti v Uniji prizadevati za čim višjo raven zavedanja o možnostih, ki so predstavljene v tej uredbi. |
| --- | --- |

(28a)

Prispevek ESSP k rasti evropskega trga za socialne naložbe bo odvisen od tega, da začnejo upravitelji sklada uporabljati oznako, da vlagatelji priznajo oznako in da se razvije močan ekosistem za socialna podjetja v vsej Uniji, ki bo tem podjetjem pomagal izkoristiti zagotovljene možnosti financiranja. V ta namen bi si morale vse zainteresirane strani, tudi upravljavci trga, pristojni organi v državah članicah, Komisija in drugi ustrezni subjekti v Uniji prizadevati za čim višjo raven zavedanja o možnostih, ki so predstavljene v tej uredbi.

| (29) | S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti dosledno uskladitev in visoko stopnjo nadzora v celotni Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in primerno, da je ta organ pooblaščen za pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se osnutki predložijo Komisiji. |
| --- | --- |

(29)

S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti dosledno uskladitev in visoko stopnjo nadzora v celotni Uniji. Ker je ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in primerno, da je ta organ pooblaščen za pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se osnutki predložijo Komisiji.

| (30) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Organ ESMA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obliko ▐ obveščanja
  iz te uredbe
  . |
| --- | --- |

(30)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010. Organ ESMA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obliko ▐ obveščanja
  iz te uredbe
  .

| (31) | Za opredelitev zahtev iz te uredbe je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določanjem
  vrst izdelkov in storitev ter načinov proizvodnje izdelkov in zagotavljanja storitev s socialnim ciljem, okoliščin, v katerih se lahko dobiček razdeli lastnikom in vlagateljem,
  vrst nasprotij interesov, ki se jim morajo upravitelji ESSP izogibati, in ukrepov, ki jih je treba izvajati v zvezi s tem, podrobnosti postopkov za merjenje socialnih učinkov, ki jih bodo dosegla kvalificirana portfeljska podjetja,
  ter vsebin in postopkov obveščanja vlagateljev
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki
  , pri tem pa upošteva samoregulativne pobude in kodekse ravnanja
  .
  V posvetovanje, ki ga Komisija opravi med pripravami v zvezi z delegiranimi akti o podrobnostih postopkov za merjenje socialnih učinkov, ki bi jih morala dosegati kvalificirana portfeljska podjetja, bi morale biti vključene ustrezne zainteresirane strani in organ ESMA. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.


  ▐ |
| --- | --- |

(31)

Za opredelitev zahtev iz te uredbe je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z določanjem
  vrst izdelkov in storitev ter načinov proizvodnje izdelkov in zagotavljanja storitev s socialnim ciljem, okoliščin, v katerih se lahko dobiček razdeli lastnikom in vlagateljem,
  vrst nasprotij interesov, ki se jim morajo upravitelji ESSP izogibati, in ukrepov, ki jih je treba izvajati v zvezi s tem, podrobnosti postopkov za merjenje socialnih učinkov, ki jih bodo dosegla kvalificirana portfeljska podjetja,
  ter vsebin in postopkov obveščanja vlagateljev
  . Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki
  , pri tem pa upošteva samoregulativne pobude in kodekse ravnanja
  .
  V posvetovanje, ki ga Komisija opravi med pripravami v zvezi z delegiranimi akti o podrobnostih postopkov za merjenje socialnih učinkov, ki bi jih morala dosegati kvalificirana portfeljska podjetja, bi morale biti vključene ustrezne zainteresirane strani in organ ESMA. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti hkratno, pravočasno in ustrezno posredovanje zadevnih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu.

▐

| (33) | Najpozneje štiri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe je treba izvesti pregled te uredbe, da se upošteva razvoj trga ESSP.
  Pregled bi moral zajemati splošno preučitev delovanja pravil te uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo.
  Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(33)

Najpozneje štiri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe je treba izvesti pregled te uredbe, da se upošteva razvoj trga ESSP.
  Pregled bi moral zajemati splošno preučitev delovanja pravil te uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo.
  Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge.

| (33a) | Poleg tega bi morala Komisija najkasneje 22. julija 2017 začeti pregled medsebojnega vpliva med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih iz Direktive 2011/61/EU. S tem pregledom bi bilo treba obravnavati predvsem obseg te uredbe in oceniti, ali ga je treba razširiti, da bi večjim upraviteljem alternativnih investicijskih skladov omogočili uporabo oznake ESSP. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu ter poročilu po potrebi priložiti zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(33a)

Poleg tega bi morala Komisija najkasneje 22. julija 2017 začeti pregled medsebojnega vpliva med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih iz Direktive 2011/61/EU. S tem pregledom bi bilo treba obravnavati predvsem obseg te uredbe in oceniti, ali ga je treba razširiti, da bi večjim upraviteljem alternativnih investicijskih skladov omogočili uporabo oznake ESSP. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu ter poročilu po potrebi priložiti zakonodajne predloge.

| (33b) | Pri tem pregledu bi morala Komisija oceniti, katere ovire bi lahko vlagateljem preprečile uporabo sredstev, vključno s tem, kako na institucionalne vlagatelje vplivajo druge bonitetne ureditve, ki bi lahko veljale zanje. Poleg tega bi morala Komisija zbrati podatke za oceno prispevka ESSP drugim programom Unije, kot je Obzorje 2020, ki so prav tako namenjeni podpori inovacijam v Uniji. |
| --- | --- |

(33b)

Pri tem pregledu bi morala Komisija oceniti, katere ovire bi lahko vlagateljem preprečile uporabo sredstev, vključno s tem, kako na institucionalne vlagatelje vplivajo druge bonitetne ureditve, ki bi lahko veljale zanje. Poleg tega bi morala Komisija zbrati podatke za oceno prispevka ESSP drugim programom Unije, kot je Obzorje 2020, ki so prav tako namenjeni podpori inovacijam v Uniji.

| (33c) | Komisija bi morala v zvezi s preučitvijo davčnih ovir za čezmejne naložbe v tvegani kapital v skladu s svojim sporočilom z dne 7. decembra 2011 z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP in ob pregledu te uredbe razmisliti o enaki preučitvi morebitnih davčnih ovir za sklade socialnega podjetništva ter oceniti možnost davčnih pobud za spodbujanje socialnega podjetništva v Uniji. |
| --- | --- |

(33c)

Komisija bi morala v zvezi s preučitvijo davčnih ovir za čezmejne naložbe v tvegani kapital v skladu s svojim sporočilom z dne 7. decembra 2011 z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP in ob pregledu te uredbe razmisliti o enaki preučitvi morebitnih davčnih ovir za sklade socialnega podjetništva ter oceniti možnost davčnih pobud za spodbujanje socialnega podjetništva v Uniji.

| (33d) | Organ ESMA bi moral oceniti potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti poročilo o tem. |
| --- | --- |

(33d)

Organ ESMA bi moral oceniti potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti poročilo o tem.

| (34) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter svobode gospodarske pobude. |
| --- | --- |

(34)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter svobode gospodarske pobude.

| (35) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih imenujejo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov (9) v institucijah in organih Unije in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja organ ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(35)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (8) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih imenujejo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov (9) v institucijah in organih Unije in o prostem pretoku takih podatkov ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja organ ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

| (36) | Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja
  te uredbe, in sicer
  vzpostavitve
  notranjega trga za ESSP z določanjem okvira za registracijo upraviteljev ESSP, ki omogočajo trženje ESSP v Uniji,
  in ker je ta cilj zaradi njegovega obsega in učinka zato lažje doseči
  na ravni Unije
  , lahko
  Unija ▐ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja |
| --- | --- |

(36)

Ker države članice ne morejo zadovoljivo doseči cilja
  te uredbe, in sicer
  vzpostavitve
  notranjega trga za ESSP z določanjem okvira za registracijo upraviteljev ESSP, ki omogočajo trženje ESSP v Uniji,
  in ker je ta cilj zaradi njegovega obsega in učinka zato lažje doseči
  na ravni Unije
  , lahko
  Unija ▐ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. Skladno z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta uredba ne presega okvirov, ki so potrebni za doseganje navedenega cilja

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Ta uredba določa enotne zahteve
  in pogoje
  za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki želijo uporabljati oznako Evropski sklad za socialno podjetništvo (ESSP)
  pri trženju ESSP v Uniji in s tem prispevati
  k nemotenemu delovanju notranjega trga.

Določa tudi enotna pravila za trženje upraviteljev ESSP upravičenim vlagateljem v celotni Uniji, sestavo portfelja ESSP, upravičene naložbene instrumente in tehnike ter organizacijo, preglednost in ravnanje upraviteljev ESSP, ki tržijo ESSP v celotni Uniji.

Člen 2

1.   Ta uredba se uporablja za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 3(1)(b),
  katerih skupna upravljana sredstva ne presegajo praga iz člena 3(2) Direktive 2011/61/EU,
  ki imajo sedež v Uniji in
  ki
  se registrirajo pri pristojnih organih njihove matične države članice v skladu s členom 3(3)(a) Direktive 2011/61/EU, če ti upravitelji upravljajo portfelje ESSP ▐.

1a.
     
  Upravitelji ESSP, ki so registrirani po tej uredbi v skladu s členom 14 in katerih skupna upravljana sredstva posledično narastejo nad mejo iz člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU, zaradi česar potrebujejo dovoljenje pristojnih organov matične države članice v skladu s členom 6 te direktive, lahko še naprej uporabljajo oznako ESSP pri trženju ESSP v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz te Direktive 2011/61/EU in v povezavi z ESSP še vedno ves čas izpolnjujejo pogoje iz členov 3, 5, 9, 12(2), 13(1) (c), (d) in (e) te uredbe.

▐

3a.
     
  Upravitelji ESSP, ki so registrirani v skladu s to uredbo, lahko upravljajo tudi kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), če pridobijo dovoljenje iz Direktive 2009/65/ES in pod pogojem, da delujejo kot zunanji upravitelji.

Člen 3

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „Evropski sklad za socialno podjetništvo“ (ESSP) pomeni kolektivni naložbeni podjem, ki
  :










  (i) | namerava v časovnem okviru iz pravil upravljanja ali aktov o ustanovitvi ESSP vložiti
  vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v sredstva, ki so kvalificirane naložbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

„Evropski sklad za socialno podjetništvo“ (ESSP) pomeni kolektivni naložbeni podjem, ki
  :

(i)

namerava v časovnem okviru iz pravil upravljanja ali aktov o ustanovitvi ESSP vložiti
  vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v sredstva, ki so kvalificirane naložbe;

| (ii) | nikoli ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe; |
| --- | --- |

(ii)

nikoli ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe;

| (iii) | ima sedež na ozemlju države članice ali tretje države, če ta tretja država:








  — | ni med tistimi, ki ne nalagajo davkov ali nalagajo samo nominalne davke ali odobrijo ugodnosti tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja; |
| --- | --- | --- |

(iii)

ima sedež na ozemlju države članice ali tretje države, če ta tretja država:

—

ni med tistimi, ki ne nalagajo davkov ali nalagajo samo nominalne davke ali odobrijo ugodnosti tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja;

| — | ustrezno uredi sodelovanje s pristojnimi organi matične države članice upravitelja ESSP, prek katerega pride do učinkovite izmenjave informacij v smislu člena 21 te uredbe, ki pristojnim organom omogoča, da svoje naloge izvajajo v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

—

ustrezno uredi sodelovanje s pristojnimi organi matične države članice upravitelja ESSP, prek katerega pride do učinkovite izmenjave informacij v smislu člena 21 te uredbe, ki pristojnim organom omogoča, da svoje naloge izvajajo v skladu s to uredbo;

| — | ni na seznamu držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga je sestavila projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

ni na seznamu držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga je sestavila projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti;

| — | podpiše sporazum z matično državo članico upravitelja ESSP in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži ESSP, s katerim se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi. |
| --- | --- |

—

podpiše sporazum z matično državo članico upravitelja ESSP in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži ESSP, s katerim se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital ter zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi.

| (aa) | „ustrezni stroški“ pomeni vsa plačila, dajatve in stroške, ki jih neposredno ali posredno krijejo vlagatelji in o katerih se dogovorijo upravitelj ESSP in vlagatelji v ta sklad; |
| --- | --- |

(aa)

„ustrezni stroški“ pomeni vsa plačila, dajatve in stroške, ki jih neposredno ali posredno krijejo vlagatelji in o katerih se dogovorijo upravitelj ESSP in vlagatelji v ta sklad;

| (b) | „kolektivni naložbeni podjem“ pomeni
  alternativni investicijski sklad, kot je določen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

„kolektivni naložbeni podjem“ pomeni
  alternativni investicijski sklad, kot je določen v točki (a) člena 4(1) Direktive 2011/61/EU
  ;

| (c) | „kvalificirane naložbe“ pomenijo naslednje instrumente:






  (i) | lastniške ali navidezne lastniške instrumente
  , ki
  jih
  izda:






  — | kvalificirano portfeljsko podjetje in ga ESSP pridobi neposredno od kvalificiranega portfeljskega podjetja
  ,
  ▐ |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

„kvalificirane naložbe“ pomenijo naslednje instrumente:

(i)

lastniške ali navidezne lastniške instrumente
  , ki
  jih
  izda:

—

kvalificirano portfeljsko podjetje in ga ESSP pridobi neposredno od kvalificiranega portfeljskega podjetja
  ,
  ▐

| — | kvalificirano portfeljsko podjetje v zameno za lastniški vrednostni papir, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje, ali |
| --- | --- |

—

kvalificirano portfeljsko podjetje v zameno za lastniški vrednostni papir, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje, ali

| — | podjetje, kateremu je kvalificirano portfeljsko podjetje podrejeno podjetje v njegovi večinski lasti, in ga ESSP pridobi v zameno za lastniški instrument, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje; |
| --- | --- |

—

podjetje, kateremu je kvalificirano portfeljsko podjetje podrejeno podjetje v njegovi večinski lasti, in ga ESSP pridobi v zameno za lastniški instrument, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje;

| (ii) | listinjene in nelistinjene dolžniške instrumente, ki jih izda kvalificirano portfeljsko podjetje; |
| --- | --- |

(ii)

listinjene in nelistinjene dolžniške instrumente, ki jih izda kvalificirano portfeljsko podjetje;

| (iii) | enote ali deleže enega ali več drugih ESSP
  , če ti niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala v ESSP
  ; |
| --- | --- |

(iii)

enote ali deleže enega ali več drugih ESSP
  , če ti niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala v ESSP
  ;

| (iv) | zavarovana ali nezavarovana
  posojila,
  ki jih je ESSP odobril kvalificiranemu portfeljskemu podjetju
  ; |
| --- | --- |

(iv)

zavarovana ali nezavarovana
  posojila,
  ki jih je ESSP odobril kvalificiranemu portfeljskemu podjetju
  ;

| (v) | vse druge vrste sodelovanja v kvalificiranem portfeljskem podjetju; |
| --- | --- |

(v)

vse druge vrste sodelovanja v kvalificiranem portfeljskem podjetju;

| (d) | „kvalificirano portfeljsko podjetje“ pomeni podjetje, ki v času naložbe ESSP
  nima dovoljenja za trgovanje
  na
  reguliranem trgu ali po večstranskem sistemu trgovanja
  , kot je določeno v točki (14)
  in točki (15)
  člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ▐ in ki:








  (-i) | ima sedež na ozemljih države članice ali tretje države, če tretja država:








  — | ni med tistimi, ki ne nalagajo davkov ali nalagajo samo nominalne davke ali odobrijo ugodnosti tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja; |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

„kvalificirano portfeljsko podjetje“ pomeni podjetje, ki v času naložbe ESSP
  nima dovoljenja za trgovanje
  na
  reguliranem trgu ali po večstranskem sistemu trgovanja
  , kot je določeno v točki (14)
  in točki (15)
  člena 4(1) Direktive 2004/39/ES ▐ in ki:

(-i)

ima sedež na ozemljih države članice ali tretje države, če tretja država:

—

ni med tistimi, ki ne nalagajo davkov ali nalagajo samo nominalne davke ali odobrijo ugodnosti tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja;

| — | ni na seznamu držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga je sestavila projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

ni na seznamu držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga je sestavila projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti;

| — | podpiše sporazum z matično državo članico upravitelja ESSP in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži ESSP, s katerimi se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi; |
| --- | --- |

—

podpiše sporazum z matično državo članico upravitelja ESSP in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži ESSP, s katerimi se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi;

| (i) | si prizadeva za doseganje svojega glavnega cilja izmerljivih pozitivnih socialnih učinkov v skladu s svojimi statuti ali drugimi
  pravili upravljanja ali akti o ustanovitvi, s katerimi se vzpostavi poslovanje
  , pri čemer
  podjetje:








  — | ▐ zagotavlja storitve ali izdelke občutljivim
  ,
  marginaliziranim,
  prikrajšanim ali izključenim
  osebam, ▐ |
| --- | --- | --- |

(i)

si prizadeva za doseganje svojega glavnega cilja izmerljivih pozitivnih socialnih učinkov v skladu s svojimi statuti ali drugimi
  pravili upravljanja ali akti o ustanovitvi, s katerimi se vzpostavi poslovanje
  , pri čemer
  podjetje:

—

▐ zagotavlja storitve ali izdelke občutljivim
  ,
  marginaliziranim,
  prikrajšanim ali izključenim
  osebam, ▐

| — | ▐ pri proizvodnji izdelkov ali zagotavljanju storitev izpolnjuje svoj socialni cilj;
  ali |
| --- | --- |

—

▐ pri proizvodnji izdelkov ali zagotavljanju storitev izpolnjuje svoj socialni cilj;
  ali

| — | zagotavlja finančno pomoč samo socialnim podjetjem, kot so opredeljena v prvih dveh alineah; |
| --- | --- |

—

zagotavlja finančno pomoč samo socialnim podjetjem, kot so opredeljena v prvih dveh alineah;

| (ii) | svoje dobičke ▐ uporablja
  predvsem
  za doseganje svojega glavnega
  socialnega
  cilja
  v skladu s svojimi statuti ali drugimi pravili upravljanja ali akti o ustanovitvi, s katerimi se vzpostavi poslovanje. Ta pravila ali akti o ustanovitvi imajo
  vnaprej določene postopke in pravila za vse okoliščine, v katerih se dobički razdelijo med delničarje in lastnike
  , da taka razdelitev dobička ne bi ogrozila njegovega glavnega cilja
  ,
  in |
| --- | --- |

(ii)

svoje dobičke ▐ uporablja
  predvsem
  za doseganje svojega glavnega
  socialnega
  cilja
  v skladu s svojimi statuti ali drugimi pravili upravljanja ali akti o ustanovitvi, s katerimi se vzpostavi poslovanje. Ta pravila ali akti o ustanovitvi imajo
  vnaprej določene postopke in pravila za vse okoliščine, v katerih se dobički razdelijo med delničarje in lastnike
  , da taka razdelitev dobička ne bi ogrozila njegovega glavnega cilja
  ,
  in

| (iii) | je upravljano odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti; |
| --- | --- |

(iii)

je upravljano odgovorno in pregledno, predvsem z vključevanjem delavcev, strank in zainteresiranih strani, na katere vplivajo njegove poslovne dejavnosti;

| (e) | „kapital“ pomeni lastniški delež v podjetju, ki ga predstavljajo deleži ali
  druge oblike
  sodelovanja v kapitalu kvalificiranega portfeljskega podjetja in se izda
  njegovim
  vlagateljem; |
| --- | --- |

(e)

„kapital“ pomeni lastniški delež v podjetju, ki ga predstavljajo deleži ali
  druge oblike
  sodelovanja v kapitalu kvalificiranega portfeljskega podjetja in se izda
  njegovim
  vlagateljem;

| (ea) | „navidezni kapital“ pomeni katero koli vrsto finančnega instrumenta, ki je kombinacija lastniškega in dolžniškega kapitala, katerega donos je povezan z dobičkom ali izgubo kvalificiranega portfeljskega podjetja in katerih poplačilo v primeru neizpolnitve obveznosti ni v celoti zavarovano; |
| --- | --- |

(ea)

„navidezni kapital“ pomeni katero koli vrsto finančnega instrumenta, ki je kombinacija lastniškega in dolžniškega kapitala, katerega donos je povezan z dobičkom ali izgubo kvalificiranega portfeljskega podjetja in katerih poplačilo v primeru neizpolnitve obveznosti ni v celoti zavarovano;

| (f) | „trženje“ pomeni vsako neposredno ali posredno ponudbo ali plasiranje enot ali deležev ESSP vlagateljem s stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v Uniji s strani upravitelja ESSP ali v imenu upravitelja ESSP, ki upravlja ta ESSP; |
| --- | --- |

(f)

„trženje“ pomeni vsako neposredno ali posredno ponudbo ali plasiranje enot ali deležev ESSP vlagateljem s stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v Uniji s strani upravitelja ESSP ali v imenu upravitelja ESSP, ki upravlja ta ESSP;

| (g) | „kapital na vpoklic“ pomeni katero koli zavezo, v skladu s katero mora
  vlagatelj v časovnem okviru, določenem v pravilih upravljanja ali aktih o ustanovitvi ESSP,
  obvezno pridobiti delež v ESSP ali prispevati kapitalske vložke v ESSP; |
| --- | --- |

(g)

„kapital na vpoklic“ pomeni katero koli zavezo, v skladu s katero mora
  vlagatelj v časovnem okviru, določenem v pravilih upravljanja ali aktih o ustanovitvi ESSP,
  obvezno pridobiti delež v ESSP ali prispevati kapitalske vložke v ESSP;

| (h) | „upravitelj ESSP“ pomeni pravno osebo, katere redna poslovna dejavnost je upravljanje vsaj enega ESSP; |
| --- | --- |

(h)

„upravitelj ESSP“ pomeni pravno osebo, katere redna poslovna dejavnost je upravljanje vsaj enega ESSP;

| (i) | „matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je ▐ upravitelj ESSP
  ustanovljen in se mora registrirati pri pristojnih organih v skladu s točko (a) člena 3(3) Direktive 2011/61/EU
  ; |
| --- | --- |

(i)

„matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je ▐ upravitelj ESSP
  ustanovljen in se mora registrirati pri pristojnih organih v skladu s točko (a) člena 3(3) Direktive 2011/61/EU
  ;

| (j) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri upravitelj ESSP trži ESSP v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(j)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri upravitelj ESSP trži ESSP v skladu s to uredbo;

| (k) | „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki ga z zakonom ali drugim predpisom imenuje matična država članica za izvajanje registracije upraviteljev kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 2(1); |
| --- | --- |

(k)

„pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki ga z zakonom ali drugim predpisom imenuje matična država članica za izvajanje registracije upraviteljev kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 2(1);

| (ka) | „KNPVP“ pomeni kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje skladno s členom 5 Direktive 2009/65/ES. |
| --- | --- |

(ka)

„KNPVP“ pomeni kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje skladno s členom 5 Direktive 2009/65/ES.

Kadar pravna oblika ESSP omogoča notranje upravljanje in kadar se vodstveni organ sklada odloči, da ne bo imenoval zunanjega upravitelja, se v zvezi s točko (h) prvega pododstavka sam ESSP registrira kot upravitelj ESSP. ESSP, ki je registriran kot notranji upravitelj ESSP, ne more biti registriran kot zunanji upravitelj ESSP drugih kolektivnih naložbenih podjemov.

2.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki določa vrste storitev ali izdelkov in načine proizvodnje storitev ali izdelkov s socialnim ciljem iz odstavka 1(d)(i) tega člena, ob upoštevanju različnih vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij in okoliščin, v katerih se dobiček lahko razdeli lastnikom in vlagateljem.

POGLAVJE II

POGOJI ZA UPORABO OZNAKE ESSP

Člen 4

Upravitelji ESSP, ki izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, imajo pravico do uporabe oznake
  ESSP
  v zvezi s trženjem ESSP v vsej Uniji.

Člen 5

1.   Upravitelji ESSP zagotovijo, da se pri pridobivanju sredstev, ki niso kvalificirane naložbe, največ 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic ESSP uporabi za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe;
  teh 30 % se izračuna na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov;
  deleži v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih se ne upoštevajo za izračun te omejitve
  , saj se denarna sredstva in njihovi ustrezniki ne obravnavajo kot naložbe.

2.   
  Upravitelj
  ESSP ne
  sme
  na ravni ESSP
  uporabljati
  nobene metode, zaradi katere
  bi
  se ▐ izpostavljenost sklada prek izposojanja denarja ali vrednostnih papirjev, vključevanja v pozicije izvedenih finančnih instrumentov ali kako drugače
  povečala nad raven kapitala na vpoklic
  .

2a.
     
  Upravitelj ESSP lahko najema posojila, izdaja zadolžnice ali jamstva na ravni ESSP, samo če so taka posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic.

▐

Člen 6

1.
     Upravitelji ESSP tržijo enote in deleže ESSP, ki jih upravljajo, izključno vlagateljem, ki veljajo za profesionalne stranke v skladu z oddelkom I Priloge II k Direktivi 2004/39/ES ali se lahko na zahtevo obravnavajo kot profesionalne stranke v skladu z oddelkom II Priloge II k Direktivi 2004/39/ES, ali drugim vlagateljem, kadar:

| (a) | se ti drugi vlagatelji obvežejo, da bodo vložili vsaj 100 000 EUR; in |
| --- | --- |

(a)

se ti drugi vlagatelji obvežejo, da bodo vložili vsaj 100 000 EUR; in

| (b) | ti drugi vlagatelji v dokumentu, ločenem od pogodbe, ki se sklene za obveznost do vlaganja, pisno navedejo, da se zavedajo tveganj, ki so povezana s predvideno obveznostjo
  . |
| --- | --- |

(b)

ti drugi vlagatelji v dokumentu, ločenem od pogodbe, ki se sklene za obveznost do vlaganja, pisno navedejo, da se zavedajo tveganj, ki so povezana s predvideno obveznostjo
  .

▐

1a.
     
  Odstavek 1 ne velja za naložbe vodstvenih delavcev, direktorjev ali zaposlenih, ki so med vlaganjem v ESSP, ki ga upravljajo, udeleženi pri upravljanju upravitelja ESSP.

Člen 7

Upravitelji ESSP v zvezi z ESSP, ki ga upravljajo:

| (a) | pri opravljanju svojih dejavnosti ravna
  pošteno,
  s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje
  ter pravično
  ; |
| --- | --- |

(a)

pri opravljanju svojih dejavnosti ravna
  pošteno,
  s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje
  ter pravično
  ;

| (b) | uporabljajo ustrezne politike in postopke za preprečevanje prestopkov, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo vplivale na interese vlagateljev in kvalificirana portfeljska podjetja; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo ustrezne politike in postopke za preprečevanje prestopkov, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo vplivale na interese vlagateljev in kvalificirana portfeljska podjetja;

| (c) | izvajajo svoje poslovne dejavnosti tako, da spodbujajo
  pozitiven socialni učinek kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera so vlagali,
  najboljše interese ESSP in vlagateljev v ESSP, ki jih upravljajo, in integriteto trga; |
| --- | --- |

(c)

izvajajo svoje poslovne dejavnosti tako, da spodbujajo
  pozitiven socialni učinek kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera so vlagali,
  najboljše interese ESSP in vlagateljev v ESSP, ki jih upravljajo, in integriteto trga;

| (d) | pri izbiri in rednem spremljanju naložb v kvalificirana portfeljska podjetja
  in pozitivnega socialnega učinka teh podjetij
  ravnajo izjemno skrbno; |
| --- | --- |

(d)

pri izbiri in rednem spremljanju naložb v kvalificirana portfeljska podjetja
  in pozitivnega socialnega učinka teh podjetij
  ravnajo izjemno skrbno;

| (e) | imajo ustrezno znanje in razumevanje kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera vlagajo
  ; |
| --- | --- |

(e)

imajo ustrezno znanje in razumevanje kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera vlagajo
  ;

| (ea) | pravično obravnavajo svoje vlagatelje; |
| --- | --- |

(ea)

pravično obravnavajo svoje vlagatelje;

| (eb) | zagotavljajo, da noben vlagatelj ni deležen prednostne obravnave, razen če je taka obravnava navedena v pravilih upravljanja ali aktu o ustanovitvi ESSP. |
| --- | --- |

(eb)

zagotavljajo, da noben vlagatelj ni deležen prednostne obravnave, razen če je taka obravnava navedena v pravilih upravljanja ali aktu o ustanovitvi ESSP.

Člen 7a

1.
     
  Če namerava upravitelj ESSP prenesti nekatere naloge na tretje strani, potem to, da je prenesel nekatere naloge na tretjo stran, ne vpliva na odgovornost, ki jo ima do ESSP in njegovih vlagateljev, upravitelj pa tudi ne prenese toliko nalog, da ga v bistvu ni več mogoče obravnavati kot upravitelja ESSP, ali v tolikšni meri, da postane samo subjekt na papirju.

2.
     
  Prenos ne sme ogroziti učinkovitosti nadzora nad upraviteljem ESSP, zlasti pa mu ne sme preprečiti, da bi deloval ali da bi upravljal ESSP v najboljšem interesu njegovih vlagateljev.

Člen 8

1.   Upravitelji ESSP prepoznajo in preprečijo nasprotja interesov; če pa se jim ni mogoče izogniti, upravljajo in spremljajo ter v skladu z odstavkom 4
  takoj
  razkrijejo ta nasprotja interesov, da bi preprečili njihov negativen vpliv na interese ESSP in njihove vlagatelje ter zagotovili, da so ESSP, ki jih upravljajo, obravnavani pošteno.

2.   Upravitelji ESSP zlasti ugotovijo nasprotja interesov, ki lahko nastanejo med:

| (a) | upravitelji ESSP, osebami, ki dejansko opravljajo posle upravitelja ESSP, zaposlenimi ali drugimi osebami, ki neposredno ali posredno nadzorujejo upravitelja ESSP ali ta nadzoruje njih, in ESSP, ki ga upravljajo upravitelji ESSP ali vlagatelji v te ESSP; |
| --- | --- |

(a)

upravitelji ESSP, osebami, ki dejansko opravljajo posle upravitelja ESSP, zaposlenimi ali drugimi osebami, ki neposredno ali posredno nadzorujejo upravitelja ESSP ali ta nadzoruje njih, in ESSP, ki ga upravljajo upravitelji ESSP ali vlagatelji v te ESSP;

| (b) | ESSP ali vlagatelji v ta ESSP in drugim ESSP, ki jih upravlja ta upravitelj ESSP ali vlagatelji v drug ESSP
  ; |
| --- | --- |

(b)

ESSP ali vlagatelji v ta ESSP in drugim ESSP, ki jih upravlja ta upravitelj ESSP ali vlagatelji v drug ESSP
  ;

| (ba) | ESSP ali vlagatelji v ta ESSP ter kolektivnim naložbenim podjemom ali KNPVP, ki ga upravlja isti upravitelj ESSP ali vlagatelji v ta kolektivni naložbeni podjem ali KNPVP. |
| --- | --- |

(ba)

ESSP ali vlagatelji v ta ESSP ter kolektivnim naložbenim podjemom ali KNPVP, ki ga upravlja isti upravitelj ESSP ali vlagatelji v ta kolektivni naložbeni podjem ali KNPVP.

3.   Upravitelji ESSP vzdržujejo in vodijo učinkovite organizacijske in administrativne ureditve, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2.

4.   Razkritje nasprotja interesov iz odstavka 1 se zagotovi, če organizacijska ureditev, ki jo sprejme upravitelj ESSP za ugotavljanje, preprečevanje, obvladovanje in spremljanje nasprotja interesov ne zadošča, da bi lahko z ustrezno stopnjo gotovosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom vlagateljev preprečena. Upravitelji ESSP vlagateljem jasno razkrijejo splošno naravo ali vire nasprotja interesov, preden začnejo poslovati v njihovem imenu.

5.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki opredeljujejo:

| (a) | vrste nasprotja interesov iz odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

vrste nasprotja interesov iz odstavka 2 tega člena;

| (b) | ustrezne ukrepe, ki jih ▐ upravitelji ESSP
  sprejmejo
  v zvezi s strukturami ter organizacijskimi in upravnimi postopki za ugotovitev, preprečevanje, obvladovanje, spremljanje in razkritje nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne ukrepe, ki jih ▐ upravitelji ESSP
  sprejmejo
  v zvezi s strukturami ter organizacijskimi in upravnimi postopki za ugotovitev, preprečevanje, obvladovanje, spremljanje in razkritje nasprotja interesov.

Člen 9

1.   Upravitelji ESSP za vsak ESSP, ki ga upravljajo, uporabijo postopke za merjenje ▐ obsega, v katerem kvalificirana portfeljska podjetja, v katera vlaga ESSP, dosegajo pozitiven socialni učinek, ki so mu zavezani.
  Upravitelji zagotovijo, da so ti postopki jasni in pregledni ter vključujejo kazalnike, ki lahko glede na socialni cilj in vrsto kvalificiranega portfeljskega podjetja obsegajo eno ali več naslednjih tem:

| (a) | zaposlovanje in trge dela; |
| --- | --- |

(a)

zaposlovanje in trge dela;

| (b) | standarde in pravice, povezane s kakovostjo zaposlitve; |
| --- | --- |

(b)

standarde in pravice, povezane s kakovostjo zaposlitve;

| (c) | socialno vključenost in zaščito posebnih skupin; enako obravnavo, enake možnosti in nediskriminacijo; |
| --- | --- |

(c)

socialno vključenost in zaščito posebnih skupin; enako obravnavo, enake možnosti in nediskriminacijo;

| (d) | javno zdravje in varnost; |
| --- | --- |

(d)

javno zdravje in varnost;

| (e) | dostop do socialnega varstva, zdravstva in izobraževalnih sistemov ter učinke nanje. |
| --- | --- |

(e)

dostop do socialnega varstva, zdravstva in izobraževalnih sistemov ter učinke nanje.

2.   Komisija je pooblaščena za sprejetje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki opredeljujejo podrobnosti postopkov iz odstavka 1 tega člena, v zvezi z različnimi kvalificiranimi portfeljskimi podjetji.

Člen 10

Upravitelji ESSP imajo vedno na voljo zadostna lastna sredstva ter uporabljajo primerne in ustrezne človeške in tehnične vire, ki so potrebni za pravilno upravljanje ESSP.

Obveznost upraviteljev ESSP je ves čas zagotavljati, da lahko upravičijo zadostnost lastnih sredstev za neprekinjeno delovanje, in razkriti razloge, zakaj je teh sredstev dovolj, kot je določeno v členu 13.

Člen 11

1.
     Pravila za vrednotenje sredstev se določijo v
  pravilih upravljanja ali aktih o ustanovitvi
  ESSP
  , zagotavljajo pa premišljen in pregleden postopek vrednotenja
  .

1a.
     
  Uporabljeni postopki vrednotenja zagotavljajo, da se vsaj enkrat letno primerno ovrednotijo sredstva in izračuna njihova vrednost.

1b.
     
  Da se zagotovi skladnost pri vrednotenju kvalificiranih portfeljskih podjetij, organ ESMA izdela smernice, ki določajo skupna načela za obravnavo naložb v takih podjetjih, pri čemer se upošteva njihov glavni cilj, da dosegajo merljiv pozitiven socialni učinek, in to, da svoj dobiček uporabljajo predvsem za doseganje tega učinka.

Člen 12

1.   Upravitelji ESSP dajo na voljo letno poročilo pristojnemu organu matične države članice za vsak ESSP, ki ga upravljajo, najpozneje šest mesecev po koncu poslovnega leta. V poročilu so opisane sestava portfelja ESSP in dejavnosti preteklega leta.
  Vključuje tudi razkritje dobičkov ESSP ob koncu njegove življenjske dobe in, kjer je primerno, razkritje dobičkov, razdeljenih med njegovo življenjsko dobo.
  Vsebuje revidirane finančne račune za ESSP.
  Revizija potrjuje, da se denar in sredstva vodijo na ime sklada in da je upravitelj ESSP vzpostavil in vodil ustrezne evidence ter nadziral izvajanje pooblastil ali nadzora nad denarjem in sredstvi ESSP ter vlagateljev v ta sklad, ter se izvede najmanj enkrat na leto. Letno poročilo se pripravi
  v skladu z obstoječimi standardi poročanja in pogoji, o katerih se dogovorijo upravitelj ESSP in vlagatelji. Upravitelji ESSP poročilo na zahtevo predložijo vlagateljem. Upravitelji ESSP in vlagatelji se lahko medsebojno dogovorijo o dodatnih razkritjih.

2.   Letno poročilo vključuje najmanj naslednje elemente:

| (a) | ustrezne podrobnosti o splošnih socialnih rezultatih, ki so bili doseženi z naložbeno politiko, in načinih za merjenje teh rezultatov; |
| --- | --- |

(a)

ustrezne podrobnosti o splošnih socialnih rezultatih, ki so bili doseženi z naložbeno politiko, in načinih za merjenje teh rezultatov;

| (b) | izjavo o odsvojitvah, ki so bile izvedene v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji; |
| --- | --- |

(b)

izjavo o odsvojitvah, ki so bile izvedene v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji;

| (c) | opis morebitne odsvojitve v zvezi z drugimi sredstvi ESSP, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, do katerih je prišlo na podlagi meril iz člena 13(1)(e); |
| --- | --- |

(c)

opis morebitne odsvojitve v zvezi z drugimi sredstvi ESSP, ki niso vložena v kvalificirana portfeljska podjetja, do katerih je prišlo na podlagi meril iz člena 13(1)(e);

| (d) | povzetek dejavnosti, ki jih je izvajal upravitelj ESSP v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji iz točke (k) člena 13(1)
  ; |
| --- | --- |

(d)

povzetek dejavnosti, ki jih je izvajal upravitelj ESSP v zvezi s kvalificiranimi portfeljskimi podjetji iz točke (k) člena 13(1)
  ;

| (da) | informacije o naravi in namenu naložb, ki niso kvalificirane portfeljske naložbe iz člena 4(1). |
| --- | --- |

(da)

informacije o naravi in namenu naložb, ki niso kvalificirane portfeljske naložbe iz člena 4(1).

3.   Če mora upravitelj ESSP v zvezi z ESSP objaviti letno finančno poročilo v skladu s členom 4 Direktive 2004/109/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (10), se lahko informacije iz odstavka 1 in 2 tega člena zagotovijo ločeno ali kot dodatek k letnemu finančnemu poročilu.

Člen 13

1.   Upravitelji ESSP vlagatelje
  v zvezi z ESSP, ki ga upravljajo,
  pred odločitvijo o naložbi
  na jasen in razumljiv način
  obvestijo ▐ o naslednjih elementih:

| (a) | istovetnosti upravitelja ESSP in vseh drugih ponudnikov storitev, ki pogodbeno sodelujejo z upraviteljem ESSP v zvezi z njihovim upravljanjem, ter opisu njihovih dolžnosti; |
| --- | --- |

(a)

istovetnosti upravitelja ESSP in vseh drugih ponudnikov storitev, ki pogodbeno sodelujejo z upraviteljem ESSP v zvezi z njihovim upravljanjem, ter opisu njihovih dolžnosti;

| (aa) | znesku lastnih sredstev, ki je na voljo upravitelju ESSP, ter podrobni izjavi o tem, zakaj upravitelj ESSP ta sredstva šteje kot zadostna za ohranjanje ustreznih človeških in tehničnih virov, potrebnih za pravilno upravljanje ESSP; |
| --- | --- |

(aa)

znesku lastnih sredstev, ki je na voljo upravitelju ESSP, ter podrobni izjavi o tem, zakaj upravitelj ESSP ta sredstva šteje kot zadostna za ohranjanje ustreznih človeških in tehničnih virov, potrebnih za pravilno upravljanje ESSP;

| (b) | opisu naložbene strategije in ciljev ESSP, vključno z opisom
  :










  (i) | vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij
  , v katera namerava vlagati; |
| --- | --- | --- |

(b)

opisu naložbene strategije in ciljev ESSP, vključno z opisom
  :

(i)

vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij
  , v katera namerava vlagati;

| (ii) | katerih koli drugih ESSP, v katera namerava vlagati; |
| --- | --- |

(ii)

katerih koli drugih ESSP, v katera namerava vlagati;

| (iii) | vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera namerava vlagati kateri koli drugi ESSP iz točke (ii); |
| --- | --- |

(iii)

vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera namerava vlagati kateri koli drugi ESSP iz točke (ii);

| (iv) | nekvalificiranih naložb, ki jih namerava izvesti; |
| --- | --- |

(iv)

nekvalificiranih naložb, ki jih namerava izvesti;

| (v) | tehnik, ki
  jih namerava uporabljati,
  in |
| --- | --- |

(v)

tehnik, ki
  jih namerava uporabljati,
  in

| (vi) | drugih veljavnih naložbenih omejitev; |
| --- | --- |

(vi)

drugih veljavnih naložbenih omejitev;

| (c) | pozitivnem socialnem učinku, ki je cilj naložbene politike ESSP, po potrebi vključno z razumnimi prikazi takšnih rezultatov in informacijami o preteklih dosežkih na tem področju; |
| --- | --- |

(c)

pozitivnem socialnem učinku, ki je cilj naložbene politike ESSP, po potrebi vključno z razumnimi prikazi takšnih rezultatov in informacijami o preteklih dosežkih na tem področju;

| (d) | metodologijah, ki se uporabljajo za merjenje socialnih učinkov; |
| --- | --- |

(d)

metodologijah, ki se uporabljajo za merjenje socialnih učinkov;

| (e) | opisu sredstev, ki niso kvalificirana portfeljska podjetja, ter postopka in meril, ki se uporabljajo za izbor teh sredstev, razen če gre za denarna sredstva ali njihove ustreznike; |
| --- | --- |

(e)

opisu sredstev, ki niso kvalificirana portfeljska podjetja, ter postopka in meril, ki se uporabljajo za izbor teh sredstev, razen če gre za denarna sredstva ali njihove ustreznike;

| (f) | opisu profila tveganja ESSP in vseh tveganj, povezanih s sredstvi, v katera lahko vlaga sklad, ali naložbenih tehnik, ki se lahko uporabljajo; |
| --- | --- |

(f)

opisu profila tveganja ESSP in vseh tveganj, povezanih s sredstvi, v katera lahko vlaga sklad, ali naložbenih tehnik, ki se lahko uporabljajo;

| (g) | opisu postopka vrednotenja ESSP in metodologije oblikovanja cen za vrednotenje sredstev, vključno z metodami, ki se uporabljajo za vrednotenje kvalificiranih portfeljskih podjetij; |
| --- | --- |

(g)

opisu postopka vrednotenja ESSP in metodologije oblikovanja cen za vrednotenje sredstev, vključno z metodami, ki se uporabljajo za vrednotenje kvalificiranih portfeljskih podjetij;

| (h) | opisu vseh
  ustreznih
  stroškov ter njihovega najvišjega zneska ▐; |
| --- | --- |

(h)

opisu vseh
  ustreznih
  stroškov ter njihovega najvišjega zneska ▐;

| (i) | opisu načina izračuna prejemkov upravitelja ESSP; |
| --- | --- |

(i)

opisu načina izračuna prejemkov upravitelja ESSP;

| (j) | dosedanjih finančnih rezultatih ESSP, če so na voljo; |
| --- | --- |

(j)

dosedanjih finančnih rezultatih ESSP, če so na voljo;

| (k) | storitvah za podporo poslovanju in drugih podpornih dejavnostih, ki jih upravitelj ESSP zagotavlja ali ureja prek tretjih oseb za pospeševanje razvoja, rasti ali tekočih operacij v drugem smislu kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera ESSP vlaga, ali, če te storitve ali dejavnosti niso zagotovljene, obrazložitvi tega dejstva; |
| --- | --- |

(k)

storitvah za podporo poslovanju in drugih podpornih dejavnostih, ki jih upravitelj ESSP zagotavlja ali ureja prek tretjih oseb za pospeševanje razvoja, rasti ali tekočih operacij v drugem smislu kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera ESSP vlaga, ali, če te storitve ali dejavnosti niso zagotovljene, obrazložitvi tega dejstva;

| (l) | opisu postopkov, s katerimi lahko ESSP spremeni naložbeno strategijo ali naložbeno politiko ali oboje. |
| --- | --- |

(l)

opisu postopkov, s katerimi lahko ESSP spremeni naložbeno strategijo ali naložbeno politiko ali oboje.

2.   Vse informacije iz odstavka 1 so poštene, jasne in nezavajajoče.
  Po potrebi se redno
  posodabljajo in pregledujejo.

3.   Če mora upravitelj ESSP v zvezi z ESSP objaviti prospekt v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (11) ali v skladu z nacionalno zakonodajo, se lahko informacije iz odstavka 1 tega člena zagotovijo ločeno ali kot del prospekta.

4.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu s členom 24, ki opredeljujejo:

| (a) | vsebino informacij iz točk (b) do (e) in (k) odstavka 1 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

vsebino informacij iz točk (b) do (e) in (k) odstavka 1 tega člena;

| (b) | kako je mogoče predstaviti informacije iz točk (b) do (e) in (k) odstavka 1 tega člena na enoten način, da se zagotovi čim višja raven primerljivosti. |
| --- | --- |

(b)

kako je mogoče predstaviti informacije iz točk (b) do (e) in (k) odstavka 1 tega člena na enoten način, da se zagotovi čim višja raven primerljivosti.

POGLAVJE III

NADZOR IN UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 14

1.   Upravitelji ESSP, ki nameravajo uporabljati oznako
  ESSP
  za trženje svojih ESSP, o tej nameri obvestijo pristojni organ matične države članice in zagotovijo naslednje informacije:

| (a) | istovetnost oseb, ki dejansko opravljajo posle upravljanja ESSP; |
| --- | --- |

(a)

istovetnost oseb, ki dejansko opravljajo posle upravljanja ESSP;

| (b) | istovetnost ESSP, katerih enote ali deleži se tržijo, in njihove naložbene strategije; |
| --- | --- |

(b)

istovetnost ESSP, katerih enote ali deleži se tržijo, in njihove naložbene strategije;

| (c) | informacije o ureditvah, ki so se sprejele zaradi skladnosti z zahtevami iz poglavja II; |
| --- | --- |

(c)

informacije o ureditvah, ki so se sprejele zaradi skladnosti z zahtevami iz poglavja II;

| (d) | seznam držav članic, kjer namerava upravitelj ESSP tržiti posamezni ESSP
  ; |
| --- | --- |

(d)

seznam držav članic, kjer namerava upravitelj ESSP tržiti posamezni ESSP
  ;

| (da) | seznam držav članic in tretjih držav, kjer je upravitelj ESSP ustanovil ali namerava ustanoviti ESSP. |
| --- | --- |

(da)

seznam držav članic in tretjih držav, kjer je upravitelj ESSP ustanovil ali namerava ustanoviti ESSP.

2.   Pristojni organ matične države članice upravitelja ESSP registrira le, če je prepričan, da so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (-a) | osebe, ki dejansko opravljajo dejavnost upravljanja ESSP, imajo zadosten ugled in izkušnje tudi glede na vrsto naložbenih strategij upravitelja ESSP; |
| --- | --- |

(-a)

osebe, ki dejansko opravljajo dejavnost upravljanja ESSP, imajo zadosten ugled in izkušnje tudi glede na vrsto naložbenih strategij upravitelja ESSP;

| (a) | informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1, so popolne; |
| --- | --- |

(a)

informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1, so popolne;

| (b) | ureditve, ki so se sporočile v skladu z odstavkom 1(c), so ustrezne glede skladnosti z zahtevami iz poglavja II
  ; |
| --- | --- |

(b)

ureditve, ki so se sporočile v skladu z odstavkom 1(c), so ustrezne glede skladnosti z zahtevami iz poglavja II
  ;

| (ba) | s seznama, zagotovljenega v skladu s točko (da) odstavka 1, je razvidno, da so vsi ESSP ustanovljeni v skladu s členom 3(1)(a)(iii) te uredbe. |
| --- | --- |

(ba)

s seznama, zagotovljenega v skladu s točko (da) odstavka 1, je razvidno, da so vsi ESSP ustanovljeni v skladu s členom 3(1)(a)(iii) te uredbe.

3.   Registracija je veljavna na celotnem ozemlju Unije in upraviteljem ESSP omogoča, da kvalificirane sklade tveganega kapitala tržijo pod oznako
  ESSP
  .

Člen 15

Upravitelj ESSP posodablja informacije, ki jih posreduje pristojnemu organu matične države članice, kjer namerava upravitelj ESSP tržiti:

| (a) | nov ESSP; |
| --- | --- |

(a)

nov ESSP;

| (b) | obstoječi ESSP v državi članici, ki ni navedena na seznamu iz člena 14(1)(d). |
| --- | --- |

(b)

obstoječi ESSP v državi članici, ki ni navedena na seznamu iz člena 14(1)(d).

Člen 16

1.   Pristojni organ matične države članice takoj po registraciji upravitelja ESSP
  , dopisu novega ESSP, novega prebivališča za ustanovitev ESSP ali nove države članice, v kateri namerava upravitelj ESSP tržiti ta sklad, to
  sporoči, državam članicam, navedenim v skladu s členom 14(1)(d) te uredbe, in organu ESMA ▐.

2.   Države članice gostiteljice, navedene v skladu s členom 14(1)(d), za upravitelja ESSP, registriranega v skladu s členom 14, ne uvedejo nobenih zahtev ali upravnih postopkov v zvezi s trženjem njegovih ESSP niti ne zahtevajo odobritve trženja, preden se to začne.

3.   Za zagotavljanje enotne uporabe tega člena organ ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da določi obliko obvestila.

4.   ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do ...

   (12)

  .

5.   Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz odstavka 3 tega člena v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 17

ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov, ki je javno dostopna na internetu in zajema vse upravitelje ESSP, ki so registrirani v Uniji v skladu s to uredbo
  , ESSP, ki jih tržijo, ter države, v katerih se ti tržijo
  .

Člen 18

1.
     Pristojni organ matične države članice nadzoruje skladnost z zahtevami iz te uredbe.

1a.
     
  Če pristojni organ države članice gostiteljice iz jasnih in dokazljivih razlogov meni, da upravitelj ESSP krši to uredbo na njegovem ozemlju, o tem takoj ustrezno obvesti pristojni organ matične države članice, ki ustrezno ukrepa.

1b.
     
  Če upravitelj ESSP nadaljuje z ravnanjem, ki je v nasprotju s to uredbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, lahko pristojni organ države članice gostiteljice posledično in po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z možnostjo, da zadevnemu upravitelju prepreči, da bi nadaljeval s trženjem svojega ESSP na ozemlju države članice gostiteljice.

Člen 19

Pristojni organi imajo v skladu z nacionalno zakonodajo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje svojih funkcij. Zlasti so pooblaščeni, da:

| (a) | zahtevajo dostop do vseh dokumentov v kakršnikoli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo dostop do vseh dokumentov v kakršnikoli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod;

| (b) | zahtevajo, da upravitelj ESSP takoj zagotovi informacije; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo, da upravitelj ESSP takoj zagotovi informacije;

| (c) | zahtevajo informacije od katere koli osebe, povezane z dejavnostmi upravitelja ESSP ali ESSP; |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo informacije od katere koli osebe, povezane z dejavnostmi upravitelja ESSP ali ESSP;

| (d) | izvajajo preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje; |
| --- | --- |

(d)

izvajajo preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje;

| (e) | sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravitelj ESSP še naprej izpolnjuje zahteve te uredbe; |
| --- | --- |

(e)

sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravitelj ESSP še naprej izpolnjuje zahteve te uredbe;

| (f) | izdajo odredbo za zagotovitev, da upravitelj ESSP ravna v skladu z zahtevami te uredbe in ne ponovi nobenega ravnanja, s katerim lahko krši to uredbo. |
| --- | --- |

(f)

izdajo odredbo za zagotovitev, da upravitelj ESSP ravna v skladu z zahtevami te uredbe in ne ponovi nobenega ravnanja, s katerim lahko krši to uredbo.

Člen 20

1.   Države članice določijo pravila o upravnih
  sankcijah in
  ukrepih ▐, ki se uporabljajo ob kršitvah določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja.
  Upravne sankcije in
  ukrepi ▐ so učinkoviti, sorazmerni in odvračalni.

2.   Države članice najpozneje ... (13) Komisiji in organu ESMA sporočijo pravila iz odstavka 1. Komisijo in organ ESMA takoj obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

Člen 21

1.   Pristojni organ matične države članice
  ob upoštevanju načela sorazmernosti
  sprejme ustrezne ukrepe iz odstavka 2, če
  upravitelj
  ESSP:

| (a) | ne
  izpolnjuje
  obveznosti, ki se uporabljajo za sestavo portfelja
  , s čimer krši člen
  5; |
| --- | --- |

(a)

ne
  izpolnjuje
  obveznosti, ki se uporabljajo za sestavo portfelja
  , s čimer krši člen
  5;

| (b) | trži enote in deleže
  ESSP
  neupravičenim
  vlagateljem
  , s čimer krši člen
  6; |
| --- | --- |

(b)

trži enote in deleže
  ESSP
  neupravičenim
  vlagateljem
  , s čimer krši člen
  6;

| (c) | uporablja
  oznako
  ESSP
  , čeprav ni registriran pri pristojnem organu svoje matične države članice v skladu s členom 14. |
| --- | --- |

(c)

uporablja
  oznako
  ESSP
  , čeprav ni registriran pri pristojnem organu svoje matične države članice v skladu s členom 14.

| (ca) | uporablja oznako ESSP za trženje sklada, ki ni ustanovljen v skladu s členom 3(1)(a)(iii) te uredbe; |
| --- | --- |

(ca)

uporablja oznako ESSP za trženje sklada, ki ni ustanovljen v skladu s členom 3(1)(a)(iii) te uredbe;

| (cb) | je pridobil registracijo z napačno navedbo ali na kakršen koli drug nepravilen način, s čimer krši člen 14; |
| --- | --- |

(cb)

je pridobil registracijo z napačno navedbo ali na kakršen koli drug nepravilen način, s čimer krši člen 14;

| (cc) | pri izvajanju svoje poslovne dejavnosti ne ravna pošteno, s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje ter pravično, s čimer krši člen 7(a); |
| --- | --- |

(cc)

pri izvajanju svoje poslovne dejavnosti ne ravna pošteno, s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje ter pravično, s čimer krši člen 7(a);

| (cd) | ne uporablja ustrezne politike in postopkov za preprečevanje prestopkov, s čimer krši člen 7(b); |
| --- | --- |

(cd)

ne uporablja ustrezne politike in postopkov za preprečevanje prestopkov, s čimer krši člen 7(b);

| (ce) | večkrat ne izpolni obveznosti iz člena 12, povezanih z letnim poročilom; |
| --- | --- |

(ce)

večkrat ne izpolni obveznosti iz člena 12, povezanih z letnim poročilom;

| (cf) | večkrat ne izpolni obveznosti obveščati vlagatelje v skladu s členom 13. |
| --- | --- |

(cf)

večkrat ne izpolni obveznosti obveščati vlagatelje v skladu s členom 13.

2.   V primerih iz odstavka 1 pristojni organ matične države članice po potrebi sprejme naslednje ukrepe:

| (-a) | sprejetje ukrepov za zagotovitev, da upravitelj ESSP upošteva člene 3(1)(a)(iii), 5, 6, 7(a), 7(b), 12, 13 in 14 te uredbe; |
| --- | --- |

(-a)

sprejetje ukrepov za zagotovitev, da upravitelj ESSP upošteva člene 3(1)(a)(iii), 5, 6, 7(a), 7(b), 12, 13 in 14 te uredbe;

| (a) | prepoved uporabe oznake
  ESSP in
  izbris upravitelja ESSP iz registra. |
| --- | --- |

(a)

prepoved uporabe oznake
  ESSP in
  izbris upravitelja ESSP iz registra.

3.   Pristojni
  organ
  matične države članice pristojne organe držav članic gostiteljic, ki so navedene v skladu s členom 14(1)(d),
  in organ ESMA nemudoma obvesti
  o izbrisu upravitelja ESSP iz registra iz
  odstavka 2(a)
  tega člena.

4.   Pravica do trženja enega ali več ESSP pod oznako
  ESSP
  v Uniji preneha s takojšnjim učinkom od datuma sklepa pristojnega organa iz odstavka 2(a) ▐.

Člen 22

1.   Pristojni organi in ESMA medsebojno sodelujejo ▐ pri opravljanju njihovih dolžnosti iz te uredbe
  v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010
  .

2.   
  Pristojni organi in organ ESMA si izmenjajo
  vse informacije in dokumente, potrebne za
  izvajanje njihovih dolžnosti iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010, zlasti za
  prepoznavanje in odpravo kršitev te uredbe.

Člen 22a

V primeru nesoglasja med pristojnimi organi držav članic zaradi ocene, ukrepa ali izpustitve enega od pristojnih organov na področjih, na katerih uredba zahteva sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi organi iz več kot ene države članice, lahko pristojni organi zadevo predložijo organu ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pristojnostmi, ki so mu bile podeljene s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010, kolikor nesoglasje ni povezano s členom 3(1)(a)(iii) ali členom 3(1)(d)(-i) te uredbe.

Člen 23

1.   Vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe ali organ ESMA, ter tudi revizorji in strokovnjaki, ki dobijo navodila pristojnih organov in organa ESMA, so dolžni varovati poklicno skrivnost. Zaupne informacije, ki jih te osebe prejmejo med opravljanjem svojih dolžnosti, se ne razkrijejo nobeni osebi ali organu, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, iz katere ni mogoče prepoznati posameznih upraviteljev ESSP in ESSP, pri čemer se ne posega v primere, za katere veljajo kazensko pravo in postopki iz te uredbe.

2.   Pristojnim organom držav članic ali ESMA se ne prepreči izmenjava informacij v skladu s to uredbo ali drugo zakonodajo Unije, ki se uporablja za upravitelje ESSP in ESSP.

3.   Če pristojni organi in organ ESMA prejmejo zaupne informacije v skladu z odstavkom 1, jih lahko uporabijo le za opravljanje svojih dolžnosti ter za namen upravnih in sodnih postopkov.

POGLAVJE IV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 24

1.   Pooblastilo za sprejemanje delegiranih aktov se prenese na Komisijo pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   Pooblastilo iz
  člena
  3(2),
  člena
  8(5),
  člena
  9(2) in
  člena
  13(4) se Komisiji podeli za obdobje štirih let od ... (14). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najmanj tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   Pooblastilo iz
  člena
  3(2),
  člena
  8(5),
  člena
  9(2) in
  člena
  13(4) lahko Evropski parlament ali Svet kadar koli prekličeta. Z odločitvijo o preklicu preneha veljati prenos pooblastila, naveden v tej odločitvi. Odločitev začne veljati dan po njeni objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njej določen. Odločitev ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotuje delegiranemu aktu v roku
  treh mesecev
  od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu, ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet obvestila Komisijo, da ne bosta nasprotovala. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  .

Člen 25

1.   Komisija to uredbo pregleda najpozneje štiri leta po začetku njene uporabe. Pregled zajema splošno preučitev delovanja pravil uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo, med drugim:

| (a) | obseg, v katerem upravitelji ESSP uporabljajo oznako
  ESSP
  v različnih državah članicah, v državi ali čezmejno; |
| --- | --- |

(a)

obseg, v katerem upravitelji ESSP uporabljajo oznako
  ESSP
  v različnih državah članicah, v državi ali čezmejno;

| (aa) | zemljepisno lego ESSP in potrebo po dodatnih ukrepih, ki bi zagotavljali ustanavljanje ESSP v skladu s členom 3(1)(a)(iii); |
| --- | --- |

(aa)

zemljepisno lego ESSP in potrebo po dodatnih ukrepih, ki bi zagotavljali ustanavljanje ESSP v skladu s členom 3(1)(a)(iii);

| (ab) | zemljepisno in sektorsko porazdelitev naložb, ki jih izvajajo ESSP; |
| --- | --- |

(ab)

zemljepisno in sektorsko porazdelitev naložb, ki jih izvajajo ESSP;

| (b) | uporabo različnih kvalificiranih naložb s strani ESSP ter vpliv uporabe na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji; |
| --- | --- |

(b)

uporabo različnih kvalificiranih naložb s strani ESSP ter vpliv uporabe na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji;

| (ba) | ustreznost vzpostavitve evropske oznake za socialno podjetje; |
| --- | --- |

(ba)

ustreznost vzpostavitve evropske oznake za socialno podjetje;

| (bb) | možnost razširitve trženja ESSP na male vlagatelje; |
| --- | --- |

(bb)

možnost razširitve trženja ESSP na male vlagatelje;

| (c) | praktično uporabo meril za opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij
  ,
  vpliv njihove uporabe na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji
  ter njihov pozitiven socialni učinek
  ; |
| --- | --- |

(c)

praktično uporabo meril za opredelitev kvalificiranih portfeljskih podjetij
  ,
  vpliv njihove uporabe na razvoj socialnih podjetij v vsej Uniji
  ter njihov pozitiven socialni učinek
  ;

| (ca) | analizo postopkov, s katerimi upravitelji ESSP ocenjujejo pozitivne socialne učinke, ki jih ustvarjajo kvalificirana portfeljska podjetja iz člena 9, ter oceno izvedljivosti uvedbe usklajenih standardov za meritev socialnega učinka na ravni Unije v skladu s socialno politiko Unije; |
| --- | --- |

(ca)

analizo postopkov, s katerimi upravitelji ESSP ocenjujejo pozitivne socialne učinke, ki jih ustvarjajo kvalificirana portfeljska podjetja iz člena 9, ter oceno izvedljivosti uvedbe usklajenih standardov za meritev socialnega učinka na ravni Unije v skladu s socialno politiko Unije;

| (cb) | ustreznost dopolnitve te uredbe s pravili o depozitarjih; |
| --- | --- |

(cb)

ustreznost dopolnitve te uredbe s pravili o depozitarjih;

| (cd) | ustreznost vključitve ESSP med primerna sredstva po Direktivi 2009/65/ES; |
| --- | --- |

(cd)

ustreznost vključitve ESSP med primerna sredstva po Direktivi 2009/65/ES;

| (ce) | ustreznost zahtev po obveščanju iz člena 13, zlasti ali zadostujejo, da vlagatelju omogočijo premišljeno odločitev o naložbah; |
| --- | --- |

(ce)

ustreznost zahtev po obveščanju iz člena 13, zlasti ali zadostujejo, da vlagatelju omogočijo premišljeno odločitev o naložbah;

| (cf) | preučitev morebitnih davčnih ovir za sklade za socialno podjetništvo in oceno morebitnih davčnih pobud za spodbujanje socialnega podjetništva v Uniji; |
| --- | --- |

(cf)

preučitev morebitnih davčnih ovir za sklade za socialno podjetništvo in oceno morebitnih davčnih pobud za spodbujanje socialnega podjetništva v Uniji;

| (cg) | oceno ovir, ki bi lahko vlagateljem preprečile uporabo skladov, vključno z vplivom druge zakonodaje Unije bonitetne narave na institucionalne vlagatelje. |
| --- | --- |

(cg)

oceno ovir, ki bi lahko vlagateljem preprečile uporabo skladov, vključno z vplivom druge zakonodaje Unije bonitetne narave na institucionalne vlagatelje.

▐

2.   Po
  pregledu iz odstavka 1 in
  posvetovanju z organom ESMA Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, če je to primerno, skupaj z zakonodajnim predlogom.

Člen 25a

1.
     
  Komisija začne najkasneje 22. julija 2017 pregledovati medsebojni vpliv med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih iz Direktive 2011/61/EU. Pregled zajema področje uporabe te uredbe. Zberejo se podatki, da se oceni, ali je treba področje uporabe razširiti, da bi upraviteljem, ki upravljajo ESSP in katerih skupna sredstva presegajo prag iz člena 2(1), omogočili, da postanejo upravitelji ESSP.

2.
     
  Po pregledu iz člena 1 in posvetovanju z organom ESMA Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, če je to primerno, skupaj z zakonodajnim predlogom.

Člen 26

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 22. julija 2013, razen
  člena
  3(2),
  člena
  8(5),
  člena
  9(2) in
  člena
  13(4), ki se uporabljajo od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V,

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 175, 19.6.2012, str. 11.

1

(2)  UL C 229, 31.7.2012, str. 55.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ...

3

(4)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

4

(5)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

5

(6)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

6

(7)  

  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

7

UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

(8)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

8

(9)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

9

(10)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

10

(11)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

11

(12)  Devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

12

(13)  24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

13

(14)  začetek veljavnosti te uredbe

14

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/280 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/280

---

Četrtek, 13. september 2012Evropski skladi tveganega kapitala ***I

P7_TA(2012)0346

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o evropskih skladih tveganega kapitala (COM(2011)0860 – C7-0490/2011 – 2011/0417(COD)) (1)

2013/C 353 E/50

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

[Sprememba 2]

SPREMEMBE EVROPSKEGA PARLAMENTA (2)

k predlogu Komisije

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0193/2012).

(2)  Spremembe: krepki ležeči tisk označuje novo ali spremenjeno besedilo, simbol ▐ pa tiste dele besedila, ki so bili črtani.

---

Četrtek, 13. september 2012UREDBA (EU) ŠT .../2012 EVROPSKEGA PARLAMENTA IN SVETA

o evropskih skladih tveganega kapitala

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKI PARLAMENT IN SVET EVROPSKE UNIJE STA –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije in zlasti člena 114 Pogodbe,

ob upoštevanju predloga Evropske komisije,

po posredovanju osnutka zakonodajnega akta nacionalnim parlamentom,

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke (1),

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora (2),

v skladu z rednim zakonodajnim postopkom (3),

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | S tveganim kapitalom se zagotavljajo finančna sredstva podjetjem, ki so običajno zelo majhna, so v začetnih fazah svojega obstoja ter imajo velik potencial za rast in širitev. Poleg tega skladi tveganega kapitala ▐ podjetjem zagotavljajo pomembno strokovno znanje in izkušnje, poslovne stike, vrednost blagovne znamke in strateško svetovanje. Skladi tveganega kapitala z zagotavljanjem finančnih sredstev in svetovanja tem podjetjem spodbujajo gospodarsko rast, prispevajo k ustvarjanju delovnih mest
  in k mobilizaciji kapitala, spodbujajo ustanavljanje in širitev
  inovativnih podjetij, pospešujejo njihove naložbe v raziskave in razvoj ter spodbujajo podjetništvo, inovacije in konkurenčnost v
  skladu s cilji strategije EU 2020 ter v okviru dolgoročnih izzivov držav članic, na primerih tistih, ki so opredeljeni v poročilu evropskega sistema za analizo strategij in politik (ESPAS) z naslovom Globalni trendi 2030
  . |
| --- | --- |

(1)

S tveganim kapitalom se zagotavljajo finančna sredstva podjetjem, ki so običajno zelo majhna, so v začetnih fazah svojega obstoja ter imajo velik potencial za rast in širitev. Poleg tega skladi tveganega kapitala ▐ podjetjem zagotavljajo pomembno strokovno znanje in izkušnje, poslovne stike, vrednost blagovne znamke in strateško svetovanje. Skladi tveganega kapitala z zagotavljanjem finančnih sredstev in svetovanja tem podjetjem spodbujajo gospodarsko rast, prispevajo k ustvarjanju delovnih mest
  in k mobilizaciji kapitala, spodbujajo ustanavljanje in širitev
  inovativnih podjetij, pospešujejo njihove naložbe v raziskave in razvoj ter spodbujajo podjetništvo, inovacije in konkurenčnost v
  skladu s cilji strategije EU 2020 ter v okviru dolgoročnih izzivov držav članic, na primerih tistih, ki so opredeljeni v poročilu evropskega sistema za analizo strategij in politik (ESPAS) z naslovom Globalni trendi 2030
  .

| (2) | Določiti je treba skupni okvir pravil v zvezi z uporabo oznake „Evropski sklad tveganega kapitala“
  (EuVECA)
  , zlasti sestavo portfelja skladov, ki delujejo pod to oznako, njihove upravičene naložbene cilje, naložbena orodja, ki jih lahko uporabljajo, in kategorije vlagateljev, ki so upravičeni do vlaganja v takšne sklade, z enotnimi pravili v Uniji. Brez takšnega skupnega okvira obstaja tveganje, da države članice sprejemajo različne ukrepe na nacionalni ravni, kar bi neposredno negativno vplivalo na dobro delovanje notranjega trga in ga oviralo, saj bi za sklade tveganega kapitala, ki želijo delovati v celotni Uniji, v različnih državah članicah veljala različna pravila. Poleg tega bi lahko različne zahteve glede kakovosti sestave portfelja, naložbenih ciljev in upravičenih vlagateljev povzročile različne stopnje varstva vlagateljev ter ustvarile nejasnost v zvezi z naložbenim predlogom, povezanim z
  EuVECA
  . Vlagatelji bi morali imeti tudi možnost primerjave naložbenih predlogov različnih skladov tveganega kapitala. Odpraviti je treba bistvene ovire za čezmejno zbiranje sredstev prek skladov tveganega kapitala in preprečiti izkrivljanje konkurence med temi skladi ter preprečiti, da bi v prihodnosti nastale podobne ovire pri trgovanju in bistvena izkrivljanja konkurence. Zato je ustrezna pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot se razlaga v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije. |
| --- | --- |

(2)

Določiti je treba skupni okvir pravil v zvezi z uporabo oznake „Evropski sklad tveganega kapitala“
  (EuVECA)
  , zlasti sestavo portfelja skladov, ki delujejo pod to oznako, njihove upravičene naložbene cilje, naložbena orodja, ki jih lahko uporabljajo, in kategorije vlagateljev, ki so upravičeni do vlaganja v takšne sklade, z enotnimi pravili v Uniji. Brez takšnega skupnega okvira obstaja tveganje, da države članice sprejemajo različne ukrepe na nacionalni ravni, kar bi neposredno negativno vplivalo na dobro delovanje notranjega trga in ga oviralo, saj bi za sklade tveganega kapitala, ki želijo delovati v celotni Uniji, v različnih državah članicah veljala različna pravila. Poleg tega bi lahko različne zahteve glede kakovosti sestave portfelja, naložbenih ciljev in upravičenih vlagateljev povzročile različne stopnje varstva vlagateljev ter ustvarile nejasnost v zvezi z naložbenim predlogom, povezanim z
  EuVECA
  . Vlagatelji bi morali imeti tudi možnost primerjave naložbenih predlogov različnih skladov tveganega kapitala. Odpraviti je treba bistvene ovire za čezmejno zbiranje sredstev prek skladov tveganega kapitala in preprečiti izkrivljanje konkurence med temi skladi ter preprečiti, da bi v prihodnosti nastale podobne ovire pri trgovanju in bistvena izkrivljanja konkurence. Zato je ustrezna pravna podlaga člen 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot se razlaga v skladu z ustaljeno sodno prakso Sodišča Evropske unije.

| (3) | Sprejeti je treba uredbo, ki bo določila enotna pravila za evropske sklade tveganega kapitala in naložila ustrezne obveznosti njihovim upraviteljem v vseh državah članicah, ki želijo zbirati kapital v celotni Uniji v okviru oznake
  EuVECA
  . S temi zahtevami bi bilo treba zagotoviti zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v sklade tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(3)

Sprejeti je treba uredbo, ki bo določila enotna pravila za evropske sklade tveganega kapitala in naložila ustrezne obveznosti njihovim upraviteljem v vseh državah članicah, ki želijo zbirati kapital v celotni Uniji v okviru oznake
  EuVECA
  . S temi zahtevami bi bilo treba zagotoviti zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v sklade tveganega kapitala.

| (4) | Z opredelitvijo zahtev glede kakovosti za uporabo oznake
  EuVECA
  v obliki uredbe bi se zagotovilo, da se bodo te zahteve neposredno uporabljale za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki zbirajo sredstva z uporabo te oznake. Tako bi se s preprečevanjem obstoja različnih nacionalnih zahtev, ki so posledica prenosa Direktive, zagotovili enotni pogoji za uporabo te oznake. Na podlagi te uredbe bi morali upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki uporabljajo to oznako, upoštevati enaka pravila v celotni Uniji, s čimer bi se tudi povečalo zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v sklade tveganega kapitala. Z uredbo bi se zmanjšala tudi regulativna zapletenost in upraviteljevi stroški za skladnost s pogosto različnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo sklade tveganega kapitala, zlasti za upravitelje, ki želijo kapital zbirati čezmejno. Prav tako bi morala uredba prispevati k odpravi izkrivljanja konkurence. |
| --- | --- |

(4)

Z opredelitvijo zahtev glede kakovosti za uporabo oznake
  EuVECA
  v obliki uredbe bi se zagotovilo, da se bodo te zahteve neposredno uporabljale za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki zbirajo sredstva z uporabo te oznake. Tako bi se s preprečevanjem obstoja različnih nacionalnih zahtev, ki so posledica prenosa Direktive, zagotovili enotni pogoji za uporabo te oznake. Na podlagi te uredbe bi morali upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov, ki uporabljajo to oznako, upoštevati enaka pravila v celotni Uniji, s čimer bi se tudi povečalo zaupanje vlagateljev, ki želijo vlagati v sklade tveganega kapitala. Z uredbo bi se zmanjšala tudi regulativna zapletenost in upraviteljevi stroški za skladnost s pogosto različnimi nacionalnimi pravili, ki urejajo sklade tveganega kapitala, zlasti za upravitelje, ki želijo kapital zbirati čezmejno. Prav tako bi morala uredba prispevati k odpravi izkrivljanja konkurence.

| (4a) | Kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 7. decembra 2011 z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP bo Komisija leta 2012 končala preučevanje davčnih ovir za čezmejne naložbe v tvegani kapital, da bo lahko leta 2013 predstavila rešitve, ki bi te ovire odpravile in obenem preprečevale izogibanje plačevanju davkov in davčne utaje. |
| --- | --- |

(4a)

Kot je navedeno v sporočilu Komisije z dne 7. decembra 2011 z naslovom Akcijski načrt za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP bo Komisija leta 2012 končala preučevanje davčnih ovir za čezmejne naložbe v tvegani kapital, da bo lahko leta 2013 predstavila rešitve, ki bi te ovire odpravile in obenem preprečevale izogibanje plačevanju davkov in davčne utaje.

| (4b) | Pri kvalificiranih skladih tveganega kapitala bi morala obstajati možnost zunanjega ali notranjega upravitelja. Če ima kvalificirani sklad tveganega kapitala notranjega upravitelja, je ta sklad tudi upravitelj in bi moral zato izpolnjevati vse zahteve za upravitelje skladov tveganega kapitala iz te uredbe in biti kot tak tudi registriran. Kvalificiranemu skladu tveganega kapitala, ki ima notranjega upravitelja, pa ne bi smelo biti dovoljeno, da deluje kot zunanji upravitelj drugih kolektivnih naložbenih podjemov ali KNPVP. |
| --- | --- |

(4b)

Pri kvalificiranih skladih tveganega kapitala bi morala obstajati možnost zunanjega ali notranjega upravitelja. Če ima kvalificirani sklad tveganega kapitala notranjega upravitelja, je ta sklad tudi upravitelj in bi moral zato izpolnjevati vse zahteve za upravitelje skladov tveganega kapitala iz te uredbe in biti kot tak tudi registriran. Kvalificiranemu skladu tveganega kapitala, ki ima notranjega upravitelja, pa ne bi smelo biti dovoljeno, da deluje kot zunanji upravitelj drugih kolektivnih naložbenih podjemov ali KNPVP.

| (5) | Za pojasnitev odnosa med to uredbo ter
  drugimi
  pravili za kolektivne naložbene podjeme in njihove upravitelje je treba določiti, da bi bilo treba to uredbo uporabljati le za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki niso KNPVP v skladu s členom 1 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (4), ki so bili ustanovljeni v Uniji in so registrirani pri pristojnem organu v matični državi članici v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (5)

  , če ti upravitelji upravljajo portfelje kvalificiranih skladov tveganega kapitala
  .
  Vendar pa bi moralo biti upraviteljem skladov tveganega kapitala, ki so registrirani v skladu s to uredbo in so zunanji upravitelji, dovoljeno, da lahko upravljajo tudi KNPVP, če za to pridobijo dovoljenje iz Direktive 2009/65/ES. |
| --- | --- |

(5)

Za pojasnitev odnosa med to uredbo ter
  drugimi
  pravili za kolektivne naložbene podjeme in njihove upravitelje je treba določiti, da bi bilo treba to uredbo uporabljati le za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki niso KNPVP v skladu s členom 1 Direktive 2009/65/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o usklajevanju zakonov in drugih predpisov o kolektivnih naložbenih podjemih za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP) (4), ki so bili ustanovljeni v Uniji in so registrirani pri pristojnem organu v matični državi članici v skladu z Direktivo 2011/61/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2011 o upraviteljih alternativnih investicijskih skladov (5)

  , če ti upravitelji upravljajo portfelje kvalificiranih skladov tveganega kapitala
  .
  Vendar pa bi moralo biti upraviteljem skladov tveganega kapitala, ki so registrirani v skladu s to uredbo in so zunanji upravitelji, dovoljeno, da lahko upravljajo tudi KNPVP, če za to pridobijo dovoljenje iz Direktive 2009/65/ES.

| (5a) | Poleg tega se ▐ ta uredba
  uporablja
  le za upravitelje
  tistih kolektivnih naložbenih podjemov
  , katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo
  praga iz člena 3(2)(b)
  Direktive 2011/61/EU.
  To pomeni, da se prag za namene te uredbe izračuna kot prag iz člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU. |
| --- | --- |

(5a)

Poleg tega se ▐ ta uredba
  uporablja
  le za upravitelje
  tistih kolektivnih naložbenih podjemov
  , katerih upravljana sredstva skupaj ne presegajo
  praga iz člena 3(2)(b)
  Direktive 2011/61/EU.
  To pomeni, da se prag za namene te uredbe izračuna kot prag iz člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU.

| (5b) | Vendar pa lahko upravitelji skladov tveganega kapitala, ki so registrirani v skladu s to uredbo in katerih celotna upravljana sredstva naknadno presežejo prag iz člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU ter zato potrebujejo dovoljenje pristojnih organov matične države članice v skladu s členom 6 te direktive, še naprej uporabljajo oznako EuVECA za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive in v povezavi s kvalificiranimi skladi tveganega kapitala še naprej ves čas izpolnjujejo določene zahteve za uporabo oznake EuVECA iz te uredbe. To velja za obstoječe kvalificirane sklade tveganega kapitala in za tiste, ki so ustanovljeni po prekoračitvi praga. |
| --- | --- |

(5b)

Vendar pa lahko upravitelji skladov tveganega kapitala, ki so registrirani v skladu s to uredbo in katerih celotna upravljana sredstva naknadno presežejo prag iz člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU ter zato potrebujejo dovoljenje pristojnih organov matične države članice v skladu s členom 6 te direktive, še naprej uporabljajo oznako EuVECA za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive in v povezavi s kvalificiranimi skladi tveganega kapitala še naprej ves čas izpolnjujejo določene zahteve za uporabo oznake EuVECA iz te uredbe. To velja za obstoječe kvalificirane sklade tveganega kapitala in za tiste, ki so ustanovljeni po prekoračitvi praga.

| (6) | Če se upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov ne odločijo za uporabo oznake
  EuVECA
  , se ta uredba ne bi smela uporabljati. V teh primerih bi bilo treba še naprej uporabljati veljavna nacionalna pravila in splošna pravila Unije. |
| --- | --- |

(6)

Če se upravitelji kolektivnih naložbenih podjemov ne odločijo za uporabo oznake
  EuVECA
  , se ta uredba ne bi smela uporabljati. V teh primerih bi bilo treba še naprej uporabljati veljavna nacionalna pravila in splošna pravila Unije.

| (7) | Ta uredba bi morala določiti enotna pravila o značilnostih kvalificiranih skladov tveganega kapitala, predvsem o portfeljskih podjetjih, v katera bo dovoljeno vlaganje kvalificiranih skladov tveganega kapitala, in naložbenih instrumentih, ki bodo uporabljeni. To je potrebno za jasno razmejitev med pojmom kvalificiranega sklada tveganega kapitala in drugimi alternativnimi naložbenimi skladi, ki uporabljajo druge, manj specializirane naložbene strategije, na primer
  odkupe ali špekulativne naložbe v nepremičnine, ki jih ta uredba ne želi spodbujati
  . |
| --- | --- |

(7)

Ta uredba bi morala določiti enotna pravila o značilnostih kvalificiranih skladov tveganega kapitala, predvsem o portfeljskih podjetjih, v katera bo dovoljeno vlaganje kvalificiranih skladov tveganega kapitala, in naložbenih instrumentih, ki bodo uporabljeni. To je potrebno za jasno razmejitev med pojmom kvalificiranega sklada tveganega kapitala in drugimi alternativnimi naložbenimi skladi, ki uporabljajo druge, manj specializirane naložbene strategije, na primer
  odkupe ali špekulativne naložbe v nepremičnine, ki jih ta uredba ne želi spodbujati
  .

| (8) | V skladu s ciljem natančne opredelitve kolektivnih naložbenih podjemov, ki bodo vključeni v to uredbo, ter da se zagotovi ▐ osredotočenje na zagotavljanje kapitala malim podjetjem v začetnih fazah delovanja,
  bi morali kot kvalificirani skladi tveganega kapitala veljati tisti skladi, ki nameravajo
  vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic
  vložiti
  v takšna podjetja ▐.
  Kvalificiranemu skladu tveganega kapitala ne bi smelo biti dovoljeno, da več kot 30 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vloži v sredstva, ki niso kvalificirane naložbe. To pomeni, da bi bilo treba v življenjski dobi kvalificiranega sklada tveganega kapitala 70 % sredstev rezervirati za kvalificirane naložbe, 30 % pa bi morala biti zgornja meja za nekvalificirane naložbe. Omenjene prage bi bilo treba izračunati na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov, pa tudi deležev v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih. Ta uredba bi morala določati podrobnosti, potrebne za izračun teh naložbenih pragov. |
| --- | --- |

(8)

V skladu s ciljem natančne opredelitve kolektivnih naložbenih podjemov, ki bodo vključeni v to uredbo, ter da se zagotovi ▐ osredotočenje na zagotavljanje kapitala malim podjetjem v začetnih fazah delovanja,
  bi morali kot kvalificirani skladi tveganega kapitala veljati tisti skladi, ki nameravajo
  vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic
  vložiti
  v takšna podjetja ▐.
  Kvalificiranemu skladu tveganega kapitala ne bi smelo biti dovoljeno, da več kot 30 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic vloži v sredstva, ki niso kvalificirane naložbe. To pomeni, da bi bilo treba v življenjski dobi kvalificiranega sklada tveganega kapitala 70 % sredstev rezervirati za kvalificirane naložbe, 30 % pa bi morala biti zgornja meja za nekvalificirane naložbe. Omenjene prage bi bilo treba izračunati na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov, pa tudi deležev v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih. Ta uredba bi morala določati podrobnosti, potrebne za izračun teh naložbenih pragov.

| (8a) | Namen te uredbe je podpreti rast ter inovacije v malih in srednjih podjetjih v Uniji. Naložbe v kvalificirana portfeljska podjetja s sedežem v tretji državi lahko kvalificiranim skladom tveganega kapitala prinesejo več kapitala ter s tem koristijo malim in srednjim podjetjem v Uniji. Vendar pa sredstva pod nobenim pogojem ne bi smela biti vložena v portfeljska podjetja tretjih držav, ki imajo sedež v davčnih oazah ali v nekooperativnih jurisdikcijah. |
| --- | --- |

(8a)

Namen te uredbe je podpreti rast ter inovacije v malih in srednjih podjetjih v Uniji. Naložbe v kvalificirana portfeljska podjetja s sedežem v tretji državi lahko kvalificiranim skladom tveganega kapitala prinesejo več kapitala ter s tem koristijo malim in srednjim podjetjem v Uniji. Vendar pa sredstva pod nobenim pogojem ne bi smela biti vložena v portfeljska podjetja tretjih držav, ki imajo sedež v davčnih oazah ali v nekooperativnih jurisdikcijah.

| (8b) | Kvalificirani sklad tveganega kapitala ne bi smel imeti sedeža v davčni oazi ali v nekooperativni jurisdikciji, kot so tretje države, za katere je značilno predvsem, da ne nalagajo davkov ali nalagajo le nominalne davke, da nimajo ustreznih dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi matične države članice upravitelja sklada tveganega kapitala in nadzornimi organi tretje države, kjer ima kvalificirani sklad tveganega kapitala sedež, ali da nimajo učinkovite izmenjave informacij o davčnih zadevah. Kvalificirani sklad tveganega kapitala prav tako ne bi smel vlagati v jurisdikcije, ki imajo katero koli od zgornjih lastnosti. |
| --- | --- |

(8b)

Kvalificirani sklad tveganega kapitala ne bi smel imeti sedeža v davčni oazi ali v nekooperativni jurisdikciji, kot so tretje države, za katere je značilno predvsem, da ne nalagajo davkov ali nalagajo le nominalne davke, da nimajo ustreznih dogovorov o sodelovanju med pristojnimi organi matične države članice upravitelja sklada tveganega kapitala in nadzornimi organi tretje države, kjer ima kvalificirani sklad tveganega kapitala sedež, ali da nimajo učinkovite izmenjave informacij o davčnih zadevah. Kvalificirani sklad tveganega kapitala prav tako ne bi smel vlagati v jurisdikcije, ki imajo katero koli od zgornjih lastnosti.

| (8c) | Upravitelji kvalificiranega sklada tveganega kapitala bi morali biti sposobni privabljati dodatne kapitalske zaveze v življenjski dobi tega sklada. Te dodatne kapitalske zaveze v življenjski dobi kvalificiranega sklada tveganega kapitala bi bilo treba upoštevati pri naslednji predvideni naložbi v sredstva, ki niso kvalificirana. Dodatne kapitalske zaveze bi morale biti dovoljene v skladu z merili in pogoji iz pravil upravljanja ali akta o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(8c)

Upravitelji kvalificiranega sklada tveganega kapitala bi morali biti sposobni privabljati dodatne kapitalske zaveze v življenjski dobi tega sklada. Te dodatne kapitalske zaveze v življenjski dobi kvalificiranega sklada tveganega kapitala bi bilo treba upoštevati pri naslednji predvideni naložbi v sredstva, ki niso kvalificirana. Dodatne kapitalske zaveze bi morale biti dovoljene v skladu z merili in pogoji iz pravil upravljanja ali akta o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala.

| (8d) | Kvalificirane naložbe bi morale imeti obliko lastniških ali navideznih lastniških instrumentov. Navidezni lastniški instrumenti so finančni instrumenti, ki so kombinacija lastniškega in dolžniškega kapitala, katerih donos je povezan z dobičkom ali izgubo kvalificiranega portfeljskega podjetja in katerih poplačilo v primeru neizpolnitve obveznosti ni v celoti zavarovano. Taki instrumenti vključujejo več vrst finančnih instrumentov, kot so podrejena posojila, tiha udeležba, udeležbena posojila, pravice do udeležbe pri dobičku, zamenljive obveznice in obveznice z nakupnim bonom. Kot možno dopolnilo – vendar ne kot nadomestilo – za lastniške ali navidezne lastniške instrumente bi morala biti dovoljena zavarovana ali nezavarovana posojila, kot je na primer premostitveno financiranje, ki ga kvalificirani sklad tveganega kapitala odobri kvalificiranemu portfeljskemu podjetju, kjer ima ta sklad že kvalificirane naložbe, če se za takšna posojila ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v kvalificiranem skladu tveganega kapitala. Poleg tega bi moral kvalificirani sklad tveganega kapitala imeti možnost, da od imetnikov deležev tega podjetja kupi obstoječe deleže kvalificiranega portfeljskega podjetja, da bi se odrazile obstoječe poslovne prakse na trgu tveganega kapitala. Za namene zagotavljanja kar največjih priložnosti za zbiranje sredstev, bi morale biti dovoljene tudi naložbe v druge kvalificirane sklade tveganega kapitala. Da bi preprečili zmanjšanje vrednosti naložb v kvalificiranih portfeljskih podjetjih, bi morale biti kvalificiranim skladom tveganega kapitala dovoljene le naložbe v druge kvalificirane sklade tveganega kapitala, če slednji niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v druge kvalificirane sklade tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(8d)

Kvalificirane naložbe bi morale imeti obliko lastniških ali navideznih lastniških instrumentov. Navidezni lastniški instrumenti so finančni instrumenti, ki so kombinacija lastniškega in dolžniškega kapitala, katerih donos je povezan z dobičkom ali izgubo kvalificiranega portfeljskega podjetja in katerih poplačilo v primeru neizpolnitve obveznosti ni v celoti zavarovano. Taki instrumenti vključujejo več vrst finančnih instrumentov, kot so podrejena posojila, tiha udeležba, udeležbena posojila, pravice do udeležbe pri dobičku, zamenljive obveznice in obveznice z nakupnim bonom. Kot možno dopolnilo – vendar ne kot nadomestilo – za lastniške ali navidezne lastniške instrumente bi morala biti dovoljena zavarovana ali nezavarovana posojila, kot je na primer premostitveno financiranje, ki ga kvalificirani sklad tveganega kapitala odobri kvalificiranemu portfeljskemu podjetju, kjer ima ta sklad že kvalificirane naložbe, če se za takšna posojila ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v kvalificiranem skladu tveganega kapitala. Poleg tega bi moral kvalificirani sklad tveganega kapitala imeti možnost, da od imetnikov deležev tega podjetja kupi obstoječe deleže kvalificiranega portfeljskega podjetja, da bi se odrazile obstoječe poslovne prakse na trgu tveganega kapitala. Za namene zagotavljanja kar največjih priložnosti za zbiranje sredstev, bi morale biti dovoljene tudi naložbe v druge kvalificirane sklade tveganega kapitala. Da bi preprečili zmanjšanje vrednosti naložb v kvalificiranih portfeljskih podjetjih, bi morale biti kvalificiranim skladom tveganega kapitala dovoljene le naložbe v druge kvalificirane sklade tveganega kapitala, če slednji niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v druge kvalificirane sklade tveganega kapitala.

| (8e) | Osrednja dejavnost skladov tveganega kapitala je zagotavljanje sredstev malim in srednjim podjetjem z neposrednimi naložbami. Skladi tveganega kapitala ne bi smeli sodelovati v sistemsko pomembnih bančnih dejavnostih zunaj običajnega nadzornega ureditvenega okvira (t.i. „bančništvo v senci“). Prav tako ne bi smeli uporabljati običajnih strategij zasebnega kapitala, kot so odkupi z zadolžitvijo. |
| --- | --- |

(8e)

Osrednja dejavnost skladov tveganega kapitala je zagotavljanje sredstev malim in srednjim podjetjem z neposrednimi naložbami. Skladi tveganega kapitala ne bi smeli sodelovati v sistemsko pomembnih bančnih dejavnostih zunaj običajnega nadzornega ureditvenega okvira (t.i. „bančništvo v senci“). Prav tako ne bi smeli uporabljati običajnih strategij zasebnega kapitala, kot so odkupi z zadolžitvijo.

| (8f) | V skladu s strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast Evropa 2020 je namen te uredbe spodbujanje naložb tveganega kapitala v inovativna mala in srednja podjetja, ki so zasidrana v resničnem gospodarstvu. Kreditne institucije, naložbena podjetja, zavarovalnice ter finančni in mešani holdingi bi morali biti zato izključeni iz opredelitve kvalificiranih portfeljskih podjetij v tej uredbi. |
| --- | --- |

(8f)

V skladu s strategijo za pametno, trajnostno in vključujočo rast Evropa 2020 je namen te uredbe spodbujanje naložb tveganega kapitala v inovativna mala in srednja podjetja, ki so zasidrana v resničnem gospodarstvu. Kreditne institucije, naložbena podjetja, zavarovalnice ter finančni in mešani holdingi bi morali biti zato izključeni iz opredelitve kvalificiranih portfeljskih podjetij v tej uredbi.

| (9) | Za zagotovitev bistvenega varovala, in sicer da se kvalificirani skladi tveganega kapitala iz te uredbe razlikujejo od širše kategorije alternativnih investicijskih skladov, ki trgujejo z izdanimi vrednostnimi papirji na sekundarnih trgih, je treba
  določiti pravila tako
  , da
  bodo
  kvalificirani skladi tveganega kapitala
  vlagali v glavnem
  v neposredno izdane instrumente. |
| --- | --- |

(9)

Za zagotovitev bistvenega varovala, in sicer da se kvalificirani skladi tveganega kapitala iz te uredbe razlikujejo od širše kategorije alternativnih investicijskih skladov, ki trgujejo z izdanimi vrednostnimi papirji na sekundarnih trgih, je treba
  določiti pravila tako
  , da
  bodo
  kvalificirani skladi tveganega kapitala
  vlagali v glavnem
  v neposredno izdane instrumente.

| (10) | Da se upraviteljem skladov tveganega kapitala omogoči določena stopnja prožnosti pri naložbenem in likvidnostnem upravljanju njihovih kvalificiranih skladov tveganega kapitala, bi moralo biti ▐ trgovanje
  , kot je trgovanje z delnicami ali udeležbami v nekvalificiranih portfeljskih podjetjih ali pridobitve nekvalificiranih naložb,
  dovoljeno do praga, ki ne bi presegal 30 % združenih kapitalskih vložkov in
  nevpoklicanega kapitala
  . ▐ |
| --- | --- |

(10)

Da se upraviteljem skladov tveganega kapitala omogoči določena stopnja prožnosti pri naložbenem in likvidnostnem upravljanju njihovih kvalificiranih skladov tveganega kapitala, bi moralo biti ▐ trgovanje
  , kot je trgovanje z delnicami ali udeležbami v nekvalificiranih portfeljskih podjetjih ali pridobitve nekvalificiranih naložb,
  dovoljeno do praga, ki ne bi presegal 30 % združenih kapitalskih vložkov in
  nevpoklicanega kapitala
  . ▐

| (11) | Za zagotovitev, da bo oznaka
  EuVECA
  zanesljiva in lahko prepoznavna za vlagatelje v celotni Uniji, bi morala ta uredba določati, da so pri trženju kvalificiranih skladov tveganega kapitala po Uniji do uporabe oznake
  EuVECA
  upravičeni le upravitelji skladov tveganega kapitala, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti iz te uredbe. |
| --- | --- |

(11)

Za zagotovitev, da bo oznaka
  EuVECA
  zanesljiva in lahko prepoznavna za vlagatelje v celotni Uniji, bi morala ta uredba določati, da so pri trženju kvalificiranih skladov tveganega kapitala po Uniji do uporabe oznake
  EuVECA
  upravičeni le upravitelji skladov tveganega kapitala, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti iz te uredbe.

| (12) | Za zagotovitev ločenega in prepoznavnega profila kvalificiranih skladov tveganega kapitala, ki ustreza svojemu namenu, bi bilo treba določiti enotna pravila o sestavi portfelja in naložbenih tehnikah, ki so dovoljene za takšne kvalificirane sklade. |
| --- | --- |

(12)

Za zagotovitev ločenega in prepoznavnega profila kvalificiranih skladov tveganega kapitala, ki ustreza svojemu namenu, bi bilo treba določiti enotna pravila o sestavi portfelja in naložbenih tehnikah, ki so dovoljene za takšne kvalificirane sklade.

| (13) | Za zagotovitev, da kvalificirani skladi tveganega kapitala ne prispevajo k razvoju sistemskih tveganj ter da se takšni skladi s svojimi naložbenimi dejavnostmi osredotočajo na podpiranje kvalificiranih portfeljskih
  podjetij, uporaba
  finančnih vzvodov na ravni sklada ne bi smela biti dovoljena.
  Upravitelju sklada tveganega kapitala bi moralo biti dovoljeno, da najema posojila in izdaja zadolžnice ali jamstva na ravni kvalificiranega sklada tveganega kapitala le, če so takšna posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic in tako ne povečujejo izpostavljenosti sklada prek ravni njegovega kapitala na vpoklic. V skladu s tem pristopom gotovinska predplačila vlagateljev kvalificiranega sklada tveganega kapitala, ki so v celoti krita s kapitalskimi obveznostmi teh vlagateljev, ne povečajo izpostavljenosti tega sklada in bi zato morala biti dovoljena. Prav tako
  bi morala biti dovoljena kratkoročna posojila, s katerimi bi sklad lahko pokril izredne potrebe po likvidnosti, ki se lahko pojavijo v obdobju od vlagateljevega poziva za kapital na vpoklic do dejanskega prejetja kapitala na njegove račune
  , pod pogojem, da ta posojila ne presežejo neporabljenega kapitala na vpoklic
  . |
| --- | --- |

(13)

Za zagotovitev, da kvalificirani skladi tveganega kapitala ne prispevajo k razvoju sistemskih tveganj ter da se takšni skladi s svojimi naložbenimi dejavnostmi osredotočajo na podpiranje kvalificiranih portfeljskih
  podjetij, uporaba
  finančnih vzvodov na ravni sklada ne bi smela biti dovoljena.
  Upravitelju sklada tveganega kapitala bi moralo biti dovoljeno, da najema posojila in izdaja zadolžnice ali jamstva na ravni kvalificiranega sklada tveganega kapitala le, če so takšna posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic in tako ne povečujejo izpostavljenosti sklada prek ravni njegovega kapitala na vpoklic. V skladu s tem pristopom gotovinska predplačila vlagateljev kvalificiranega sklada tveganega kapitala, ki so v celoti krita s kapitalskimi obveznostmi teh vlagateljev, ne povečajo izpostavljenosti tega sklada in bi zato morala biti dovoljena. Prav tako
  bi morala biti dovoljena kratkoročna posojila, s katerimi bi sklad lahko pokril izredne potrebe po likvidnosti, ki se lahko pojavijo v obdobju od vlagateljevega poziva za kapital na vpoklic do dejanskega prejetja kapitala na njegove račune
  , pod pogojem, da ta posojila ne presežejo neporabljenega kapitala na vpoklic
  .

| (14) | Za zagotovitev, da se kvalificirani skladi tveganega kapitala tržijo le vlagateljem z ▐ izkušnjami
  , znanjem
  in
  strokovnim znanjem, ki lahko sami odločajo o svojih naložbah in ustrezno ocenijo
  tveganje teh skladov, in za ohranitev zaupanja vlagateljev v kvalificirane sklade tveganega kapitala bi bilo treba določiti nekatera posebna varovala. Zato bi bilo treba kvalificirane sklade tveganega kapitala ▐ tržiti le vlagateljem, ki so profesionalne stranke ali se lahko štejejo za profesionalne stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (6). Vendar je za zagotavljanje dovolj širokega nabora vlagateljev za naložbe v
  kvalificirane
  sklade tveganega kapitala zaželeno tudi, da imajo dostop do kvalificiranih skladov tveganega kapitala nekateri drugi vlagatelji, vključno s posamezniki z visoko neto vrednostjo. Vendar bi bilo treba za te druge vlagatelje določiti posebna varovala, da se zagotovi trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala samo vlagateljem z ustreznim profilom za izvajanje takšnih naložb. Ta varovala izključujejo trženje z uporabo rednih varčevalnih shem.
  Poleg tega bi bilo treba vodstvenim delavcem, direktorjem ali zaposlenim, ki so vključeni v upravljanje upravitelja sklada tveganega kapitala omogočiti naložbe v kvalificirani sklad tveganega kapitala, ki ga upravljajo, saj imajo ti posamezniki zadostno znanje, da lahko vlagajo v tvegani kapital. |
| --- | --- |

(14)

Za zagotovitev, da se kvalificirani skladi tveganega kapitala tržijo le vlagateljem z ▐ izkušnjami
  , znanjem
  in
  strokovnim znanjem, ki lahko sami odločajo o svojih naložbah in ustrezno ocenijo
  tveganje teh skladov, in za ohranitev zaupanja vlagateljev v kvalificirane sklade tveganega kapitala bi bilo treba določiti nekatera posebna varovala. Zato bi bilo treba kvalificirane sklade tveganega kapitala ▐ tržiti le vlagateljem, ki so profesionalne stranke ali se lahko štejejo za profesionalne stranke v skladu z Direktivo 2004/39/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o trgih finančnih instrumentov (6). Vendar je za zagotavljanje dovolj širokega nabora vlagateljev za naložbe v
  kvalificirane
  sklade tveganega kapitala zaželeno tudi, da imajo dostop do kvalificiranih skladov tveganega kapitala nekateri drugi vlagatelji, vključno s posamezniki z visoko neto vrednostjo. Vendar bi bilo treba za te druge vlagatelje določiti posebna varovala, da se zagotovi trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala samo vlagateljem z ustreznim profilom za izvajanje takšnih naložb. Ta varovala izključujejo trženje z uporabo rednih varčevalnih shem.
  Poleg tega bi bilo treba vodstvenim delavcem, direktorjem ali zaposlenim, ki so vključeni v upravljanje upravitelja sklada tveganega kapitala omogočiti naložbe v kvalificirani sklad tveganega kapitala, ki ga upravljajo, saj imajo ti posamezniki zadostno znanje, da lahko vlagajo v tvegani kapital.

| (15) | Za zagotavljanje, da oznako
  EuVECA
  uporabljajo samo upravitelji sklada tveganega kapitala, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti glede ravnanja na trgu, bi morala ta uredba določati pravila o poslovanju in razmerju upravitelja sklada tveganega kapitala z njegovimi vlagatelji. Iz istega razloga bi morala ta uredba določati enotne pogoje glede obravnave nasprotij interesov takšnih upraviteljev. Ta pravila bi morala določati tudi, da ima upravitelj urejene potrebne organizacijske in upravne dogovore za zagotavljanje ustreznega obravnavanja nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(15)

Za zagotavljanje, da oznako
  EuVECA
  uporabljajo samo upravitelji sklada tveganega kapitala, ki izpolnjujejo enotna merila kakovosti glede ravnanja na trgu, bi morala ta uredba določati pravila o poslovanju in razmerju upravitelja sklada tveganega kapitala z njegovimi vlagatelji. Iz istega razloga bi morala ta uredba določati enotne pogoje glede obravnave nasprotij interesov takšnih upraviteljev. Ta pravila bi morala določati tudi, da ima upravitelj urejene potrebne organizacijske in upravne dogovore za zagotavljanje ustreznega obravnavanja nasprotja interesov.

| (15a) | Če namerava upravitelj sklada tveganega kapitala naloge prenesti na tretje stranke, takšen prenos nalog ne bi smel vplivati na odgovornost upravitelja do tega sklada in njegovih vlagateljev. Poleg tega upravitelj sklada tveganega kapitala nalog ne bi smel prenesti na tretje stranke v tolikšni meri, da ga dejansko ne bi bilo mogoče več obravnavati kot upravitelja in bi postal samo subjekt na papirju. Upravitelj sklada tveganega kapitala bi moral biti še naprej odgovoren, da se prenesene naloge ustrezno izvajajo in da so ves čas izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Prenos nalog ne bi smel ogroziti učinkovitosti nadzora nad upraviteljem sklada tveganega kapitala, zlasti pa temu upravitelju ne bi smel preprečiti delovanja v interesu njegovih vlagateljev oziroma takega upravljanja sklada. |
| --- | --- |

(15a)

Če namerava upravitelj sklada tveganega kapitala naloge prenesti na tretje stranke, takšen prenos nalog ne bi smel vplivati na odgovornost upravitelja do tega sklada in njegovih vlagateljev. Poleg tega upravitelj sklada tveganega kapitala nalog ne bi smel prenesti na tretje stranke v tolikšni meri, da ga dejansko ne bi bilo mogoče več obravnavati kot upravitelja in bi postal samo subjekt na papirju. Upravitelj sklada tveganega kapitala bi moral biti še naprej odgovoren, da se prenesene naloge ustrezno izvajajo in da so ves čas izpolnjeni pogoji iz te uredbe. Prenos nalog ne bi smel ogroziti učinkovitosti nadzora nad upraviteljem sklada tveganega kapitala, zlasti pa temu upravitelju ne bi smel preprečiti delovanja v interesu njegovih vlagateljev oziroma takega upravljanja sklada.

| (16) | Za zagotovitev integritete oznake
  EuVECA
  bi morala ta uredba vsebovati tudi merila kakovosti v zvezi z organizacijo upravitelja sklada tveganega kapitala. Zato bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve zaradi potrebe po vzdrževanju ustreznih tehničnih in človeških virov ▐. |
| --- | --- |

(16)

Za zagotovitev integritete oznake
  EuVECA
  bi morala ta uredba vsebovati tudi merila kakovosti v zvezi z organizacijo upravitelja sklada tveganega kapitala. Zato bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve zaradi potrebe po vzdrževanju ustreznih tehničnih in človeških virov ▐.

| (16a) | Da bi zagotovili ustrezno upravljanje kvalificiranega sklada tveganega kapitala in da bi upravitelj lahko kril morebitna tveganja, ki so posledica dejavnosti sklada, bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve, v skladu s katerimi bi upravitelj sklada tveganega kapitala zagotavljal zadostna lastna sredstva. Ta lastna sredstva bi morala zadostovati za zagotavljanje neprekinjenega in ustreznega upravljanja kvalificiranih skladov tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(16a)

Da bi zagotovili ustrezno upravljanje kvalificiranega sklada tveganega kapitala in da bi upravitelj lahko kril morebitna tveganja, ki so posledica dejavnosti sklada, bi morala ta uredba določati enotne in sorazmerne zahteve, v skladu s katerimi bi upravitelj sklada tveganega kapitala zagotavljal zadostna lastna sredstva. Ta lastna sredstva bi morala zadostovati za zagotavljanje neprekinjenega in ustreznega upravljanja kvalificiranih skladov tveganega kapitala.

| (17) | Zaradi varstva vlagateljev je treba zagotoviti ustrezno vrednotenje sredstev kvalificiranega sklada tveganega kapitala. Zato bi morala
  pravila upravljanja ali akt o ustanovitvi
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala vsebovati pravila o vrednotenju sredstev. To bi moralo zagotoviti integriteto in preglednost vrednotenja. |
| --- | --- |

(17)

Zaradi varstva vlagateljev je treba zagotoviti ustrezno vrednotenje sredstev kvalificiranega sklada tveganega kapitala. Zato bi morala
  pravila upravljanja ali akt o ustanovitvi
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala vsebovati pravila o vrednotenju sredstev. To bi moralo zagotoviti integriteto in preglednost vrednotenja.

| (18) | Za zagotovitev, da upravitelji skladov tveganega kapitala, ki uporabljajo oznako
  EuVECA
  , v zadostni meri poročajo o svojih dejavnostih, bi bilo treba vzpostaviti enotna pravila o letnih poročilih. |
| --- | --- |

(18)

Za zagotovitev, da upravitelji skladov tveganega kapitala, ki uporabljajo oznako
  EuVECA
  , v zadostni meri poročajo o svojih dejavnostih, bi bilo treba vzpostaviti enotna pravila o letnih poročilih.

| (19) | Za zagotavljanje, da vlagatelji verjamejo v integriteto oznake
  EuVECA
  , lahko oznako uporabljajo samo upravitelji skladov tveganega kapitala s popolnoma pregledno naložbeno politiko in naložbenimi cilji. Ta uredba bi morala zato določati enotna pravila o zahtevah po razkritju, ki so obvezna za upravitelja sklada tveganega kapitala v zvezi z njegovimi vlagatelji. Zlasti bi morala obstajati predpogodbene zahteve po razkritju v zvezi z naložbeno strategijo in cilji kvalificiranih skladov tveganega kapitala, uporabljenimi naložbenimi instrumenti, informacijah o stroških in povezanih bremenitvah ter profilu tveganja/donosa naložbe, ki jo predlaga kvalificirani sklad. Da bi se dosegla visoka stopnja preglednosti, bi morale takšne zahteve po razkritju vključevati tudi informacije o tem, kako se izračunajo prejemki upravitelja sklada tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(19)

Za zagotavljanje, da vlagatelji verjamejo v integriteto oznake
  EuVECA
  , lahko oznako uporabljajo samo upravitelji skladov tveganega kapitala s popolnoma pregledno naložbeno politiko in naložbenimi cilji. Ta uredba bi morala zato določati enotna pravila o zahtevah po razkritju, ki so obvezna za upravitelja sklada tveganega kapitala v zvezi z njegovimi vlagatelji. Zlasti bi morala obstajati predpogodbene zahteve po razkritju v zvezi z naložbeno strategijo in cilji kvalificiranih skladov tveganega kapitala, uporabljenimi naložbenimi instrumenti, informacijah o stroških in povezanih bremenitvah ter profilu tveganja/donosa naložbe, ki jo predlaga kvalificirani sklad. Da bi se dosegla visoka stopnja preglednosti, bi morale takšne zahteve po razkritju vključevati tudi informacije o tem, kako se izračunajo prejemki upravitelja sklada tveganega kapitala.

| (20) | Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih zahtev iz te uredbe bi moral pristojni organ matične države članice nadzorovati skladnost upravitelja sklada tveganega kapitala z enotnimi zahtevami iz te uredbe. Zato bi moral upravitelj kvalificiranega tveganega kapitala, ki želi svoje kvalificirane sklade tržiti pod oznako
  EuVECA
  , o tem obvestiti pristojni organ svoje matične države članice. Pristojni organ bi moral registrirati upravitelja sklada tveganega kapitala, če so zagotovljene vse potrebne informacije in so ▐ vzpostavljene ustrezne ureditve za skladnost z zahtevami te uredbe. Ta registracija bi morala veljati v celotni Uniji. |
| --- | --- |

(20)

Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih zahtev iz te uredbe bi moral pristojni organ matične države članice nadzorovati skladnost upravitelja sklada tveganega kapitala z enotnimi zahtevami iz te uredbe. Zato bi moral upravitelj kvalificiranega tveganega kapitala, ki želi svoje kvalificirane sklade tržiti pod oznako
  EuVECA
  , o tem obvestiti pristojni organ svoje matične države članice. Pristojni organ bi moral registrirati upravitelja sklada tveganega kapitala, če so zagotovljene vse potrebne informacije in so ▐ vzpostavljene ustrezne ureditve za skladnost z zahtevami te uredbe. Ta registracija bi morala veljati v celotni Uniji.

| (20a) | Da bi omogočili učinkovito čezmejno trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala, bi morala biti registracija upravitelja čim hitrejša. |
| --- | --- |

(20a)

Da bi omogočili učinkovito čezmejno trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala, bi morala biti registracija upravitelja čim hitrejša.

| (20b) | Čeprav ta uredba vsebuje zaščitne ukrepe za zagotovitev ustrezne uporabe skladov, bi moral nadzorni organ zagotavljati njihovo spoštovanje. |
| --- | --- |

(20b)

Čeprav ta uredba vsebuje zaščitne ukrepe za zagotovitev ustrezne uporabe skladov, bi moral nadzorni organ zagotavljati njihovo spoštovanje.

| (21) | Za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati pravila o okoliščinah, v katerih je treba posodobiti informacije, ki se zagotovijo pristojnemu organu v matični državi članici. |
| --- | --- |

(21)

Za zagotavljanje učinkovitega nadzora skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati pravila o okoliščinah, v katerih je treba posodobiti informacije, ki se zagotovijo pristojnemu organu v matični državi članici.

| (22) | Za učinkovit nadzor zahtev iz te uredbe bi morala ta uredba določati tudi postopek za čezmejna obvestila med pristojnimi nadzornimi organi, ki se sproži z registracijo upravitelja sklada tveganega kapitala v njegovi matični državi članici. |
| --- | --- |

(22)

Za učinkovit nadzor zahtev iz te uredbe bi morala ta uredba določati tudi postopek za čezmejna obvestila med pristojnimi nadzornimi organi, ki se sproži z registracijo upravitelja sklada tveganega kapitala v njegovi matični državi članici.

| (23) | Za ohranjanje preglednih pogojev za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala v celotni Uniji bi bilo treba
  Evropski nadzorni organ (
  Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)
  )
  ,
  ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7)

  pooblastiti za vzdrževanje centralne zbirke podatkov z vsemi
  upravitelji
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala
  ter vsemi skladi, ki jih upravljajo in
  ki so registrirani v skladu s to uredbo. |
| --- | --- |

(23)

Za ohranjanje preglednih pogojev za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala v celotni Uniji bi bilo treba
  Evropski nadzorni organ (
  Evropski organ za vrednostne papirje in trge (ESMA)
  )
  ,
  ustanovljen z Uredbo (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (7)

  pooblastiti za vzdrževanje centralne zbirke podatkov z vsemi
  upravitelji
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala
  ter vsemi skladi, ki jih upravljajo in
  ki so registrirani v skladu s to uredbo.

| (23a) | Če ima pristojni organ države članice gostiteljice jasne in dokazljive razloge da meni, da upravitelj sklada tveganega kapitala krši to uredbo na njegovem ozemlju, bi moral o tem takoj obvestiti pristojni organ matične države članice, ki bi moral ustrezno ukrepati. |
| --- | --- |

(23a)

Če ima pristojni organ države članice gostiteljice jasne in dokazljive razloge da meni, da upravitelj sklada tveganega kapitala krši to uredbo na njegovem ozemlju, bi moral o tem takoj obvestiti pristojni organ matične države članice, ki bi moral ustrezno ukrepati.

| (23b) | Če upravitelj sklada tveganega kapitala nadaljuje z ravnanjem, ki je v nasprotju s to uredbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, lahko pristojni organ države članice gostiteljice po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z možnostjo, da zadevnemu upravitelju prepreči, da bi nadaljeval s trženjem svojih skladov tveganega kapitala na ozemlju države članice gostiteljice. |
| --- | --- |

(23b)

Če upravitelj sklada tveganega kapitala nadaljuje z ravnanjem, ki je v nasprotju s to uredbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, lahko pristojni organ države članice gostiteljice po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z možnostjo, da zadevnemu upravitelju prepreči, da bi nadaljeval s trženjem svojih skladov tveganega kapitala na ozemlju države članice gostiteljice.

| (24) | Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih meril iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati seznam nadzornih pooblastil, ki so na voljo pristojnim organom. |
| --- | --- |

(24)

Za zagotavljanje učinkovitega nadzora enotnih meril iz te uredbe bi morala ta uredba vsebovati seznam nadzornih pooblastil, ki so na voljo pristojnim organom.

| (25) | Za zagotavljanje pravilnega izvajanja bi morala ta uredba vsebovati
  upravne
  sankcije
  in ukrepe
  za kršenje njenih ključnih določb, in sicer pravil o sestavi portfelja, varovalih v zvezi z identiteto upravičenih vlagateljev ter uporabi oznake
  EuVECA
  samo s strani registriranih upraviteljev sklada tveganega kapitala. Določiti bi bilo treba, da se zaradi kršitve teh ključnih določb prepove uporaba oznake, upravitelj sklada tveganega kapitala pa se izbriše iz registra. |
| --- | --- |

(25)

Za zagotavljanje pravilnega izvajanja bi morala ta uredba vsebovati
  upravne
  sankcije
  in ukrepe
  za kršenje njenih ključnih določb, in sicer pravil o sestavi portfelja, varovalih v zvezi z identiteto upravičenih vlagateljev ter uporabi oznake
  EuVECA
  samo s strani registriranih upraviteljev sklada tveganega kapitala. Določiti bi bilo treba, da se zaradi kršitve teh ključnih določb prepove uporaba oznake, upravitelj sklada tveganega kapitala pa se izbriše iz registra.

| (26) | Pristojni organi v matični državi članici in državi članici gostiteljici ter organ ESMA bi si morali med seboj izmenjati informacije o nadzoru. |
| --- | --- |

(26)

Pristojni organi v matični državi članici in državi članici gostiteljici ter organ ESMA bi si morali med seboj izmenjati informacije o nadzoru.

| (27) | Za zagotavljanje učinkovitega regulativnega sodelovanja med subjekti, katerih naloga je nadziranje skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe, bi morala za vse zadevne nacionalne organe in organ ESMA veljati visoka stopnja varovanja poslovne skrivnosti. |
| --- | --- |

(27)

Za zagotavljanje učinkovitega regulativnega sodelovanja med subjekti, katerih naloga je nadziranje skladnosti z enotnimi merili iz te uredbe, bi morala za vse zadevne nacionalne organe in organ ESMA veljati visoka stopnja varovanja poslovne skrivnosti.

| (28) | S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti dosledno uskladitev in visoko stopnjo nadzora v celotni Uniji. Ker je organ ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in primerno, da je ta organ pooblaščen za pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se osnutki predložijo Komisiji. |
| --- | --- |

(28)

S tehničnimi standardi v finančnih storitvah bi bilo treba zagotoviti dosledno uskladitev in visoko stopnjo nadzora v celotni Uniji. Ker je organ ESMA organ z visoko specializiranimi strokovnjaki, bi bilo učinkovito in primerno, da je ta organ pooblaščen za pripravo osnutkov izvedbenih tehničnih standardov, ki ne vključujejo izbir politik, pri čemer se osnutki predložijo Komisiji.

| (29) | Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (8). Organ ESMA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obliko ▐ obveščanja
  iz te uredbe
  . |
| --- | --- |

(29)

Komisijo bi bilo treba pooblastiti za sprejemanje izvedbenih tehničnih standardov z izvedbenimi akti v skladu s členom 291 Pogodbe o delovanju Evropske unije in členom 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski organ za vrednostne papirje in trge) (8). Organ ESMA bi bilo treba pooblastiti za pripravo osnutka izvedbenih tehničnih standardov v zvezi z obliko ▐ obveščanja
  iz te uredbe
  .

| (30) | Za opredelitev zahtev iz te uredbe je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ▐ vrstami nasprotij interesov, ki se jim morajo upravitelji skladov tveganega kapitala izogibati, ter ukrepi, ki jih je treba izvajati v zvezi s tem. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da bodo ustrezni dokumenti hkrati, pravočasno in na ustrezen način predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu.
  ▐ |
| --- | --- |

(30)

Za opredelitev zahtev iz te uredbe je treba Komisijo pooblastiti za sprejetje aktov v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije v zvezi z ▐ vrstami nasprotij interesov, ki se jim morajo upravitelji skladov tveganega kapitala izogibati, ter ukrepi, ki jih je treba izvajati v zvezi s tem. Zlasti je pomembno, da se Komisija med pripravami ustrezno posvetuje, tudi s strokovnjaki.
  Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti, da bodo ustrezni dokumenti hkrati, pravočasno in na ustrezen način predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu.
  ▐

| (32) | Najpozneje štiri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe bi bilo treba izvesti pregled te uredbe, da se upošteva razvoj trga tveganega kapitala.
  Pregled bi moral zajemati splošno preučitev delovanja pravil te uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo.
  Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(32)

Najpozneje štiri leta po datumu začetka veljavnosti te uredbe bi bilo treba izvesti pregled te uredbe, da se upošteva razvoj trga tveganega kapitala.
  Pregled bi moral zajemati splošno preučitev delovanja pravil te uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo.
  Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge.

| (32a) | Poleg tega bi morala Komisija najkasneje 22. julija 2017 začeti pregled medsebojnega vpliva med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih iz Direktive 2011/61/EU. S tem pregledom bi bilo treba obravnavati predvsem obseg te uredbe in oceniti, ali ga je treba razširiti, da bi večjim upraviteljem alternativnih investicijskih skladov omogočili uporabe oznake EuVECA. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge. |
| --- | --- |

(32a)

Poleg tega bi morala Komisija najkasneje 22. julija 2017 začeti pregled medsebojnega vpliva med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih iz Direktive 2011/61/EU. S tem pregledom bi bilo treba obravnavati predvsem obseg te uredbe in oceniti, ali ga je treba razširiti, da bi večjim upraviteljem alternativnih investicijskih skladov omogočili uporabe oznake EuVECA. Na podlagi tega pregleda bi morala Komisija predložiti poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, ki bi mu po potrebi priložila zakonodajne predloge.

| (32b) | V okviru tega pregleda bi morala Komisija oceniti vse ovire, ki bi lahko preprečile, da bi se vlagatelji posluževali skladov, vključno z učinkom drugih predpisov v zvezi z varnim in skrbnim poslovanjem na institucionalne vlagatelje, ki se morebiti uporabljajo zanje. Poleg tega bi morala Komisija zbrati podatke za oceno prispevka EuVECA na druge programe Unije, kot je Obzorje 2020, ki so prav tako namenjeni za podporo inovacijam v Uniji. |
| --- | --- |

(32b)

V okviru tega pregleda bi morala Komisija oceniti vse ovire, ki bi lahko preprečile, da bi se vlagatelji posluževali skladov, vključno z učinkom drugih predpisov v zvezi z varnim in skrbnim poslovanjem na institucionalne vlagatelje, ki se morebiti uporabljajo zanje. Poleg tega bi morala Komisija zbrati podatke za oceno prispevka EuVECA na druge programe Unije, kot je Obzorje 2020, ki so prav tako namenjeni za podporo inovacijam v Uniji.

| (32c) | Glede na sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP in sporočilo Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij je pomembno zagotoviti učinkovitost javnih shem v vsej Uniji, da bi podprli trg tveganega kapitala, ter usklajevanje in medsebojno skladnost različnih politik Unije, namenjenih spodbujanju inovacij, vključno s politikami o konkurenci in raziskavah. Glavni element politik Unije na področju inovacij in rasti je zelena tehnologija, saj je cilj Unije biti svetovna vodilna sila na področju pametne in trajnostne rasti ter učinkovite rabe energije in virov, tudi v povezavi s financiranjem malih in srednjih podjetij. Pri pregledu te uredbe bo pomembno oceniti njen učinek na napredovanje k temu cilju. |
| --- | --- |

(32c)

Glede na sporočilo Komisije o akcijskem načrtu za boljši dostop do finančnih sredstev za MSP in sporočilo Komisije z dne 6. oktobra 2010 z naslovom Vodilna pobuda iz strategije Evropa 2020: Unija inovacij je pomembno zagotoviti učinkovitost javnih shem v vsej Uniji, da bi podprli trg tveganega kapitala, ter usklajevanje in medsebojno skladnost različnih politik Unije, namenjenih spodbujanju inovacij, vključno s politikami o konkurenci in raziskavah. Glavni element politik Unije na področju inovacij in rasti je zelena tehnologija, saj je cilj Unije biti svetovna vodilna sila na področju pametne in trajnostne rasti ter učinkovite rabe energije in virov, tudi v povezavi s financiranjem malih in srednjih podjetij. Pri pregledu te uredbe bo pomembno oceniti njen učinek na napredovanje k temu cilju.

| (32d) | Organ ESMA bi moral oceniti potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti poročilo o tem. |
| --- | --- |

(32d)

Organ ESMA bi moral oceniti potrebe po osebju in sredstvih, ki izhajajo iz prevzema njegovih pristojnosti in dolžnosti v skladu s to uredbo, ter Evropskemu parlamentu, Svetu in Komisiji predložiti poročilo o tem.

| (32e) | Evropski investicijski sklad med drugim vlaga v sklade tveganega kapitala v vsej Uniji. Ukrepi iz te uredbe, ki so namenjeni enostavni opredelitvi skladov tveganega kapitala z opredeljenimi skupnimi lastnostmi, bi morali Evropskemu investicijskemu skladu omogočiti lažjo opredelitev teh skladov kot možnih naložbenih ciljev v skladu s to uredbo. Zato bi bilo treba Evropski investicijski sklad spodbuditi k vlaganju v evropske sklade tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(32e)

Evropski investicijski sklad med drugim vlaga v sklade tveganega kapitala v vsej Uniji. Ukrepi iz te uredbe, ki so namenjeni enostavni opredelitvi skladov tveganega kapitala z opredeljenimi skupnimi lastnostmi, bi morali Evropskemu investicijskemu skladu omogočiti lažjo opredelitev teh skladov kot možnih naložbenih ciljev v skladu s to uredbo. Zato bi bilo treba Evropski investicijski sklad spodbuditi k vlaganju v evropske sklade tveganega kapitala.

| (33) | Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7) ter svobode gospodarske pobude (člen 16). |
| --- | --- |

(33)

Ta uredba spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah, vključno s pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja (člen 7) ter svobode gospodarske pobude (člen 16).

| (34) | Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih imenujejo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (10) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov. |
| --- | --- |

(34)

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 95/46/ES z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (9) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja v državah članicah v okviru te uredbe in pod nadzorom pristojnih organov držav članic, zlasti javnih neodvisnih organov, ki jih imenujejo države članice. Uredba (ES) št. 45/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. decembra 2000 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov v institucijah in organih Skupnosti in o prostem pretoku takih podatkov (10) ureja obdelavo osebnih podatkov, ki jo izvaja ESMA v okviru te uredbe in pod nadzorom evropskega nadzornika za varstvo podatkov.

| (35) | Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo pravil o državni pomoči za kvalificirane sklade tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(35)

Ta uredba ne bi smela posegati v uporabo pravil o državni pomoči za kvalificirane sklade tveganega kapitala.

| (36) | Ker
  države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe,
  torej
  zagotoviti, da se enotne zahteve uporabljajo za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala
  , in uvesti enostaven sistem registracije za upravitelje skladov tveganega kapitala, ter s tem v celoti upoštevati potrebo po uravnoteženosti med varnostjo in zanesljivostjo, ki sta povezani z uporabo oznake EuVECA, ter učinkovitim delovanjem trga tveganega kapitala in stroški za njegove različne zainteresirane strani, in ker je zato ta cilja zaradi njunega obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija ▐ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ▐ ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje
  teh ciljev
  – |
| --- | --- |

(36)

Ker
  države članice ne morejo zadovoljivo doseči ciljev te uredbe,
  torej
  zagotoviti, da se enotne zahteve uporabljajo za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala
  , in uvesti enostaven sistem registracije za upravitelje skladov tveganega kapitala, ter s tem v celoti upoštevati potrebo po uravnoteženosti med varnostjo in zanesljivostjo, ki sta povezani z uporabo oznake EuVECA, ter učinkovitim delovanjem trga tveganega kapitala in stroški za njegove različne zainteresirane strani, in ker je zato ta cilja zaradi njunega obsega in učinkov lažje doseči na ravni Unije, lahko Unija ▐ sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz tega člena ta uredba ▐ ne posega dlje, kakor je potrebno za doseganje
  teh ciljev
  –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

POGLAVJE I

VSEBINA, PODROČJE UPORABE IN OPREDELITVE

Člen 1

Ta uredba določa enotne zahteve
  in pogoje
  za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov, ki želijo
  pri trženju kvalificiranih skladov tveganega kapitala v Uniji
  uporabljati oznako
  EuVECA in s tem prispevati
  k nemotenemu delovanju notranjega trga. Določa enotna pravila za trženje kvalificiranih skladov tveganega kapitala upravičenim vlagateljem v celotni Uniji, sestavo portfelja kvalificiranih skladov tveganega kapitala, upravičene naložbene instrumente in tehnike, ki jih morajo uporabljati kvalificirani skladi tveganega kapitala, ter organizacijo, ravnanje in preglednost upraviteljev skladov tveganega kapitala, ki tržijo kvalificirane sklade tveganega kapitala v celotni Uniji.

Člen 2

1.   Ta uredba se uporablja za upravitelje kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 3,
  katerih skupna upravljana sredstva ne presegajo praga iz člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU,
  ki imajo sedež v Uniji in
  ki
  se registrirajo pri pristojnih organih njihove matične države članice v skladu s členom 3(3)(a) Direktive 2011/61/EU, če ti upravitelji upravljajo portfelje kvalificiranih skladov tveganega kapitala ▐.

1a.
     
  Upravitelji skladov tveganega kapitala, ki so registrirani po tej uredbi v skladu s členom 13 in katerih skupna upravljana sredstva naknadno narastejo nad mejo iz člena 3(2)(b) Direktive 2011/61/EU, zaradi česar potrebujejo dovoljenje pristojnih organov matične države članice v skladu s členom 6 te direktive, lahko še naprej uporabljajo oznako EuVECA pri trženju kvalificiranih skladov tveganega kapitala v Uniji, če izpolnjujejo zahteve iz te direktive in v povezavi s kvalificiranimi skladi tveganega kapitala še vedno ves čas izpolnjujejo pogoje iz členov 3, 5, 12(b) in (ga) te uredbe.

1b.
     
  Upravitelji skladov tveganega kapitala, ki so registrirani v skladu s to uredbo, lahko upravljajo tudi kolektivne naložbene podjeme za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje (KNPVP), če pridobijo dovoljenje iz Direktive 2009/65/ES in pod pogojem, da delujejo kot zunanji upravitelji.

▐

Člen 3

V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „kvalificirani sklad tveganega kapitala“ pomeni kolektivni naložbeni podjem, ki
  :










  (i) | namerava v časovnem okviru iz pravil upravljanja ali akta o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala vložiti
  vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v sredstva, ki so kvalificirane naložbe; |
| --- | --- | --- |

(a)

„kvalificirani sklad tveganega kapitala“ pomeni kolektivni naložbeni podjem, ki
  :

(i)

namerava v časovnem okviru iz pravil upravljanja ali akta o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala vložiti
  vsaj 70 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v sredstva, ki so kvalificirane naložbe;

| (ii) | nikoli ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe; |
| --- | --- |

(ii)

nikoli ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe;

| (iii) | ima sedež na ozemlju države članice ali tretje države, če:








  — | tretja država ne zagotavlja davčnih ukrepov brez davkov ali samo z nominalnimi davki ali če se ugodnosti odobrijo tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja; |
| --- | --- | --- |

(iii)

ima sedež na ozemlju države članice ali tretje države, če:

—

tretja država ne zagotavlja davčnih ukrepov brez davkov ali samo z nominalnimi davki ali če se ugodnosti odobrijo tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja;

| — | tretja država ustrezno uredi sodelovanje s pristojnimi organi matične države članice upravitelja sklada tveganega kapitala, da pride do učinkovite izmenjave informacij v smislu člena 21 te uredbe, ki pristojnim organom omogoča, da svoje dolžnosti izvajajo v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

—

tretja država ustrezno uredi sodelovanje s pristojnimi organi matične države članice upravitelja sklada tveganega kapitala, da pride do učinkovite izmenjave informacij v smislu člena 21 te uredbe, ki pristojnim organom omogoča, da svoje dolžnosti izvajajo v skladu s to uredbo;

| — | tretja država ni uvrščena na seznam držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga pripravlja projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti; |
| --- | --- |

—

tretja država ni uvrščena na seznam držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga pripravlja projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti;

| — | je tretja država podpisala sporazum z matično državo članico upravitelja sklada tveganega kapitala in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži kvalificiranega sklada tveganega kapitala, tako da se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi. |
| --- | --- |

—

je tretja država podpisala sporazum z matično državo članico upravitelja sklada tveganega kapitala in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži kvalificiranega sklada tveganega kapitala, tako da se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi.

| (aa) | „zadevni stroški“ pomenijo vsa plačila, dajatve in stroške, ki jih neposredno ali posredno krijejo vlagatelji in o katerih se dogovorijo upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala in vlagatelji; |
| --- | --- |

(aa)

„zadevni stroški“ pomenijo vsa plačila, dajatve in stroške, ki jih neposredno ali posredno krijejo vlagatelji in o katerih se dogovorijo upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala in vlagatelji;

| (b) | „kolektivni naložbeni podjem“ pomeni
  alternativni investicijski sklad, kot je opredeljen v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU
  ; |
| --- | --- |

(b)

„kolektivni naložbeni podjem“ pomeni
  alternativni investicijski sklad, kot je opredeljen v členu 4(1)(a) Direktive 2011/61/EU
  ;

| (c) | „kvalificirane naložbe“ pomenijo
  naslednje instrumente:










  (i) | lastniške ali navidezne lastniške instrumente, ki jih izda:






  — | kvalificirano portfeljsko podjetje in jih kvalificirani sklad tveganega kapitala pridobi neposredno od kvalificiranega portfeljskega podjetja
  , |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

„kvalificirane naložbe“ pomenijo
  naslednje instrumente:

(i)

lastniške ali navidezne lastniške instrumente, ki jih izda:

—

kvalificirano portfeljsko podjetje in jih kvalificirani sklad tveganega kapitala pridobi neposredno od kvalificiranega portfeljskega podjetja
  ,

| — | kvalificirano portfeljsko podjetje v zameno za vrednostni papir kapitala, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje, ali |
| --- | --- |

—

kvalificirano portfeljsko podjetje v zameno za vrednostni papir kapitala, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje, ali

| — | podjetje, katerega kvalificirano portfeljsko podjetje je hčerinsko podjetje v večinski lasti in jih kvalificirani sklad tveganega kapitala pridobi v zameno za lastniški instrument, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje; |
| --- | --- |

—

podjetje, katerega kvalificirano portfeljsko podjetje je hčerinsko podjetje v večinski lasti in jih kvalificirani sklad tveganega kapitala pridobi v zameno za lastniški instrument, ki ga izda kvalificirano portfeljsko podjetje;

| (ii) | zavarovana ali nezavarovana posojila, ki jih kvalificirani sklad tveganega kapitala odobri kvalificiranemu portfeljskemu podjetju, kjer ima ta sklad že kvalificirane naložbe, če se za takšna posojila ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v kvalificiranem skladu tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(ii)

zavarovana ali nezavarovana posojila, ki jih kvalificirani sklad tveganega kapitala odobri kvalificiranemu portfeljskemu podjetju, kjer ima ta sklad že kvalificirane naložbe, če se za takšna posojila ne uporabi več kot 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v kvalificiranem skladu tveganega kapitala;

| (iii) | deleže kvalificiranega portfeljskega podjetja, pridobljene od obstoječih imetnikov deležev tega podjetja; |
| --- | --- |

(iii)

deleže kvalificiranega portfeljskega podjetja, pridobljene od obstoječih imetnikov deležev tega podjetja;

| (iv) | enote ali deleže enega ali več drugih kvalificiranih skladov tveganega kapitala, če ti skladi niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v kvalificirane sklade tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(iv)

enote ali deleže enega ali več drugih kvalificiranih skladov tveganega kapitala, če ti skladi niso sami vložili več kot 10 % svojih združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic v kvalificirane sklade tveganega kapitala;

| (d) | „kvalificirano portfeljsko podjetje“ pomeni podjetje, ki
  :










  (i) | v času naložbe kvalificiranega sklada tveganega kapitala
  :








  — | ni
  sprejeto v trgovanje
  na reguliran trg
  ali v večstranski sistem trgovanja
  , kot je določeno v
  točkah
  (14)
  in (15)
  člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

„kvalificirano portfeljsko podjetje“ pomeni podjetje, ki
  :

(i)

v času naložbe kvalificiranega sklada tveganega kapitala
  :

—

ni
  sprejeto v trgovanje
  na reguliran trg
  ali v večstranski sistem trgovanja
  , kot je določeno v
  točkah
  (14)
  in (15)
  člena 4(1) Direktive 2004/39/ES,

| — | zaposluje manj kot 250 oseb in |
| --- | --- |

—

zaposluje manj kot 250 oseb in

| — | njegov letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali pa skupna letna bilanca stanja ne presega 43 milijonov EUR
  ; |
| --- | --- |

—

njegov letni promet ne presega 50 milijonov EUR ali pa skupna letna bilanca stanja ne presega 43 milijonov EUR
  ;

| (ii) | samo ni kolektivni naložbeni podjem; |
| --- | --- |

(ii)

samo ni kolektivni naložbeni podjem;

| (iii) | zanj ne velja ena ali več naslednjih opredelitev:








  — | kreditna institucija v smislu člena 4(1) Direktive 2006/48/ES, |
| --- | --- | --- |

(iii)

zanj ne velja ena ali več naslednjih opredelitev:

—

kreditna institucija v smislu člena 4(1) Direktive 2006/48/ES,

| — | investicijsko podjetje v smislu člena 4(1) Direktive 2004/39/ES, |
| --- | --- |

—

investicijsko podjetje v smislu člena 4(1) Direktive 2004/39/ES,

| — | zavarovalnica v smislu člena 13(1) Direktive 2009/138/ES, |
| --- | --- |

—

zavarovalnica v smislu člena 13(1) Direktive 2009/138/ES,

| — | finančni holding v smislu člena 19 Direktive 2006/48/ES ali |
| --- | --- |

—

finančni holding v smislu člena 19 Direktive 2006/48/ES ali

| — | mešani poslovni holding v smislu člena 4(1) Direktive 2006/48/ES; |
| --- | --- |

—

mešani poslovni holding v smislu člena 4(1) Direktive 2006/48/ES;

| (iv) | ima sedež na ozemlju države članice ali tretje države, če:








  — | tretja država ne zagotavlja davčnih ukrepov brez davkov ali samo z nominalnimi davki ali če se ugodnosti odobrijo tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja, |
| --- | --- | --- |

(iv)

ima sedež na ozemlju države članice ali tretje države, če:

—

tretja država ne zagotavlja davčnih ukrepov brez davkov ali samo z nominalnimi davki ali če se ugodnosti odobrijo tudi brez prave gospodarske dejavnosti in pomembne gospodarske prisotnosti v tretji državi, ki te davčne ugodnosti ponuja,

| — | tretja država ni uvrščena na seznam držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga pripravlja projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti, |
| --- | --- |

—

tretja država ni uvrščena na seznam držav in ozemelj, ki ne sodelujejo, ki ga pripravlja projektna skupina za finančno ukrepanje proti pranju denarja in financiranju terorističnih dejavnosti,

| — | je tretja država podpisala sporazum z matično državo članico upravitelja sklada tveganega kapitala in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži kvalificiranega sklada tveganega kapitala, tako da se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi; |
| --- | --- |

—

je tretja država podpisala sporazum z matično državo članico upravitelja sklada tveganega kapitala in z vsako drugo državo članico, v kateri se nameravajo tržiti enote ali deleži kvalificiranega sklada tveganega kapitala, tako da se zagotovi, da tretja država v celoti izpolnjuje standarde iz člena 26 Vzorčne konvencije OECD o davku na dohodek in kapital in zagotavlja učinkovito izmenjavo informacij o davčnih zadevah, vključno z vsemi večstranskimi davčnimi sporazumi;

| (e) | „kapital“ pomeni lastniški delež v podjetju, ki ga predstavljajo deleži ali
  druge oblike
  sodelovanja v kapitalu kvalificiranega portfeljskega podjetja in se izda
  njegovim
  vlagateljem; |
| --- | --- |

(e)

„kapital“ pomeni lastniški delež v podjetju, ki ga predstavljajo deleži ali
  druge oblike
  sodelovanja v kapitalu kvalificiranega portfeljskega podjetja in se izda
  njegovim
  vlagateljem;

| (f) | „navidezni kapital“ pomeni katero koli
  vrsto finančnega instrumenta, ki je kombinacija lastniškega in dolžniškega kapitala, katerega donos je povezan z dobičkom ali izgubo
  kvalificiranega portfeljskega podjetja in
  katerih poplačilo
  v primeru neizpolnitve obveznosti
  ni v celoti zavarovano
  ; |
| --- | --- |

(f)

„navidezni kapital“ pomeni katero koli
  vrsto finančnega instrumenta, ki je kombinacija lastniškega in dolžniškega kapitala, katerega donos je povezan z dobičkom ali izgubo
  kvalificiranega portfeljskega podjetja in
  katerih poplačilo
  v primeru neizpolnitve obveznosti
  ni v celoti zavarovano
  ;

| (g) | „trženje“ pomeni vsako neposredno ali posredno ponudbo ali plasiranje enot ali deležev sklada tveganega kapitala vlagateljem s stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v Uniji s strani upravitelja sklada tveganega kapitala ali v imenu upravitelja sklada tveganega kapitala, ki upravlja ta sklad; |
| --- | --- |

(g)

„trženje“ pomeni vsako neposredno ali posredno ponudbo ali plasiranje enot ali deležev sklada tveganega kapitala vlagateljem s stalnim prebivališčem ali registriranim sedežem v Uniji s strani upravitelja sklada tveganega kapitala ali v imenu upravitelja sklada tveganega kapitala, ki upravlja ta sklad;

| (h) | „kapital na vpoklic“ pomeni katero koli zavezo, v skladu s katero mora
  vlagatelj v časovnem okviru, določenem v pravilih upravljanja ali aktu o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala,
  obvezno pridobiti delež v skladu tveganega kapitala ali prispevati kapitalske vložke v tak sklad; |
| --- | --- |

(h)

„kapital na vpoklic“ pomeni katero koli zavezo, v skladu s katero mora
  vlagatelj v časovnem okviru, določenem v pravilih upravljanja ali aktu o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala,
  obvezno pridobiti delež v skladu tveganega kapitala ali prispevati kapitalske vložke v tak sklad;

| (i) | „upravitelj sklada tveganega kapitala“ pomeni pravno osebo, katere redna poslovna dejavnost je upravljanje vsaj enega kvalificiranega sklada tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(i)

„upravitelj sklada tveganega kapitala“ pomeni pravno osebo, katere redna poslovna dejavnost je upravljanje vsaj enega kvalificiranega sklada tveganega kapitala;

| (j) | „matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je ▐ upravitelj sklada tveganega kapitala
  ustanovljen in se mora registrirati pri pristojnih organih v skladu s točko (a) člena 3(3) Direktive 2011/61/EU
  ; |
| --- | --- |

(j)

„matična država članica“ pomeni državo članico, v kateri je ▐ upravitelj sklada tveganega kapitala
  ustanovljen in se mora registrirati pri pristojnih organih v skladu s točko (a) člena 3(3) Direktive 2011/61/EU
  ;

| (k) | „država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri upravitelj skladov tveganega kapitala trži kvalificirane sklade tveganega kapitala v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(k)

„država članica gostiteljica“ pomeni državo članico, ki ni matična država članica in v kateri upravitelj skladov tveganega kapitala trži kvalificirane sklade tveganega kapitala v skladu s to uredbo;

| (l) | „pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki ga z zakonom ali drugim predpisom imenuje matična država članica za izvajanje registracije upraviteljev kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 2(1)
  ; |
| --- | --- |

(l)

„pristojni organ“ pomeni nacionalni organ, ki ga z zakonom ali drugim predpisom imenuje matična država članica za izvajanje registracije upraviteljev kolektivnih naložbenih podjemov iz člena 2(1)
  ;

| (la) | „KNPVP“ pomeni kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje v skladu s členom 5 Direktive 2009/65/ES. |
| --- | --- |

(la)

„KNPVP“ pomeni kolektivni naložbeni podjem za vlaganja v prenosljive vrednostne papirje v skladu s členom 5 Direktive 2009/65/ES.

Kar zadeva točko (i) prvega pododstavka, če pravna oblika kvalificiranega sklada tveganega kapitala dovoljuje notranje upravljanje in če se upravljavski organ sklada odloči, da ne bo imenoval zunanjega upravitelja, je kot upravitelj sklada tveganega kapitala registriran sam kvalificirani sklad tveganega kapitala. Kvalificirani sklad tveganega kapitala, ki je registriran kot notranji upravitelj sklada tveganega kapitala, ne more biti registriran kot zunanji upravitelj sklada tveganega kapitala drugih kolektivnih naložbenih podjemov.

POGLAVJE II

POGOJI ZA UPORABO OZNAKE
  EuVECA

Člen 4

Upravitelji sklada tveganega kapitala, ki izpolnjujejo zahteve iz tega poglavja, imajo pravico do uporabe oznake
  EuVECA
  v zvezi s trženjem kvalificiranih skladov tveganega kapitala v Uniji.

Člen 5

1.   Upravitelj sklada tveganega kapitala zagotovi, da se pri pridobivanju sredstev, ki niso kvalificirane naložbe, največ 30 % združenih kapitalskih vložkov in neporabljenega kapitala na vpoklic sklada uporabi za pridobitev sredstev, ki niso kvalificirane naložbe;
  teh 30 % se izračuna na podlagi zneskov, ki jih je mogoče vložiti po odbitku vseh ustreznih stroškov;
  deleži v denarnih sredstvih in njihovih ustreznikih se ne upoštevajo za izračun te omejitve
  , saj se denarna sredstva in njihovi ustrezniki ne obravnavajo kot naložbe.

2.   Upravitelj sklada tveganega kapitala ne
  sme
  na ravni kvalificiranega sklada tveganega kapitala
  uporabljati
  nobene metode, zaradi katere
  bi
  se ▐ izpostavljenost sklada prek izposojanja denarja ali vrednostnih papirjev, vključevanja v pozicije izvedenih finančnih instrumentov ali kako drugače
  povečala nad raven kapitala na vpoklic
  .

2a.
     
  Upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala lahko najema posojila, izdaja zadolžnice ali jamstva na ravni kvalificiranega sklada tveganega kapitala, samo če so taka posojila, zadolžnice ali jamstva krita z neporabljenim kapitalom na vpoklic.

▐

Člen 6

1.
     Upravitelji skladov tveganega kapitala tržijo enote in deleže kvalificiranih skladov tveganega kapitala izključno vlagateljem, ki veljajo za profesionalne stranke v skladu z oddelkom I Priloge II k Direktivi 2004/39/ES ali se lahko na zahtevo obravnavajo kot profesionalne stranke v skladu z oddelkom II Priloge II k Direktivi 2004/39/ES, ali drugim vlagateljem, kadar:

| (a) | se ti drugi vlagatelji obvežejo, da bodo vložili vsaj 100 000 EUR
  in |
| --- | --- |

(a)

se ti drugi vlagatelji obvežejo, da bodo vložili vsaj 100 000 EUR
  in

| (b) | ti drugi vlagatelji v dokumentu, ločenem od pogodbe, ki se sklene za obveznost do vlaganja, pisno navedejo, da se zavedajo tveganj, ki so povezana s predvideno obveznostjo ali naložbo
  . |
| --- | --- |

(b)

ti drugi vlagatelji v dokumentu, ločenem od pogodbe, ki se sklene za obveznost do vlaganja, pisno navedejo, da se zavedajo tveganj, ki so povezana s predvideno obveznostjo ali naložbo
  .

▐

2.
     
  Odstavek 1 ne velja za naložbe vodstvenih delavcev, direktorjev ali zaposlenih, ki so vključeni v upravljanje upravitelja sklada tveganega kapitala pri vlaganju v kvalificirane sklade tveganega kapitala, ki jih upravljajo.

Člen 7

Upravitelji sklada tveganega kapitala v zvezi s kvalificiranim skladom tveganega kapitala, ki ga upravljajo:

| (a) | pri opravljanju svojih dejavnosti ravnajo
  pošteno,
  s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje
  ter pravično
  ; |
| --- | --- |

(a)

pri opravljanju svojih dejavnosti ravnajo
  pošteno,
  s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje
  ter pravično
  ;

| (b) | uporabljajo ustrezne politike in postopke za preprečevanje prestopkov, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo vplivale na interese vlagateljev in kvalificirana portfeljska podjetja; |
| --- | --- |

(b)

uporabljajo ustrezne politike in postopke za preprečevanje prestopkov, za katere se lahko razumno pričakuje, da bodo vplivale na interese vlagateljev in kvalificirana portfeljska podjetja;

| (c) | izvajajo svoje poslovne dejavnosti tako, da spodbujajo najboljše interese kvalificiranih skladov tveganega kapitala, ki jih upravljajo, vlagateljev v te kvalificirane sklade tveganega kapitala, ki jih upravljajo, in integriteto trga; |
| --- | --- |

(c)

izvajajo svoje poslovne dejavnosti tako, da spodbujajo najboljše interese kvalificiranih skladov tveganega kapitala, ki jih upravljajo, vlagateljev v te kvalificirane sklade tveganega kapitala, ki jih upravljajo, in integriteto trga;

| (d) | pri izbiri in rednem spremljanju naložb v kvalificirana portfeljska podjetja ravnajo izjemno skrbno; |
| --- | --- |

(d)

pri izbiri in rednem spremljanju naložb v kvalificirana portfeljska podjetja ravnajo izjemno skrbno;

| (e) | imajo ustrezno znanje in razumevanje kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera vlagajo
  ; |
| --- | --- |

(e)

imajo ustrezno znanje in razumevanje kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera vlagajo
  ;

| (ea) | pravično obravnavajo svoje vlagatelje; |
| --- | --- |

(ea)

pravično obravnavajo svoje vlagatelje;

| (eb) | zagotavljajo, da noben vlagatelj ni deležen prednostne obravnave, razen če je taka obravnava navedena v pravilih upravljanja ali aktu o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(eb)

zagotavljajo, da noben vlagatelj ni deležen prednostne obravnave, razen če je taka obravnava navedena v pravilih upravljanja ali aktu o ustanovitvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala.

Člen 7a

1.
     
  Če namerava upravitelj sklada tveganega kapitala prenesti nekatere naloge na tretje strani, potem to, da je prenesel nekatere naloge na tretjo stran, ne vpliva na odgovornost, ki jo ima do kvalificiranega sklada tveganega kapitala in njegovih vlagateljev, upravitelj pa tudi ne prenese toliko nalog, da ga pravzaprav ne bi bilo več mogoče obravnavati kot upravitelja kvalificiranega sklada tveganega kapitala, ali v tolikšni meri, da bi postal samo subjekt na papirju.

2.
     
  Prenos nalog ne sme ogroziti učinkovitosti nadzora nad upraviteljem sklada tveganega kapitala, zlasti pa temu upravitelju ne sme preprečiti delovanja v interesu njegovih vlagateljev oziroma takega upravljanja kvalificiranega sklada tveganega kapitala.

Člen 8

1.   Upravitelji skladov tveganega kapitala opredelijo in preprečijo nasprotja interesov, če pa se jim ni mogoče izogniti, upravljajo in spremljajo ter v skladu z odstavkom 4
  takoj
  razkrijejo ta nasprotja interesov, da bi preprečili njihov negativen vpliv na interese kvalificiranih skladov tveganega kapitala in njihove vlagatelje ter zagotovili, da so kvalificirani skladi tveganega kapitala, ki jih upravljajo, obravnavani pošteno.

2.   Upravitelj sklada tveganega kapitala zlasti ugotovi nasprotja interesa, ki lahko nastanejo med:

| (a) | upravitelji sklada tveganega kapitala, osebami, ki dejansko opravljajo posle upravitelja sklada tveganega kapitala, zaposlenimi ali drugimi osebami, ki neposredno ali posredno nadzorujejo upravitelja sklada tveganega kapitala ali te nadzorujejo njih, in kvalificiranim skladom tveganega sklada, ki ga upravljajo upravitelji sklada tveganega kapitala ali vlagatelji v te kvalificirane sklade tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

upravitelji sklada tveganega kapitala, osebami, ki dejansko opravljajo posle upravitelja sklada tveganega kapitala, zaposlenimi ali drugimi osebami, ki neposredno ali posredno nadzorujejo upravitelja sklada tveganega kapitala ali te nadzorujejo njih, in kvalificiranim skladom tveganega sklada, ki ga upravljajo upravitelji sklada tveganega kapitala ali vlagatelji v te kvalificirane sklade tveganega kapitala;

| (b) | kvalificiranim skladom tveganega kapitala ali vlagatelji v ta kvalificirani sklad tveganega kapitala in drugim kvalificiranim skladom tveganega kapitala, ki ga upravlja isti upravitelj sklada tveganega kapitala, ali vlagatelji v ta drugi kvalificirani sklad tveganega kapitala
  ; |
| --- | --- |

(b)

kvalificiranim skladom tveganega kapitala ali vlagatelji v ta kvalificirani sklad tveganega kapitala in drugim kvalificiranim skladom tveganega kapitala, ki ga upravlja isti upravitelj sklada tveganega kapitala, ali vlagatelji v ta drugi kvalificirani sklad tveganega kapitala
  ;

| (ba) | kvalificiranim skladom tveganega kapitala ali vlagatelji v ta sklad ter kolektivnim naložbenim podjemom ali KNPVP, ki ga upravlja isti upravitelj sklada tveganega kapitala ali vlagatelji v ta kolektivni naložbeni podjem ali KNPVP. |
| --- | --- |

(ba)

kvalificiranim skladom tveganega kapitala ali vlagatelji v ta sklad ter kolektivnim naložbenim podjemom ali KNPVP, ki ga upravlja isti upravitelj sklada tveganega kapitala ali vlagatelji v ta kolektivni naložbeni podjem ali KNPVP.

3.   Upravitelji sklada tveganega kapitala vzdržujejo in vodijo učinkovite organizacijske in administrativne ureditve, da izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 1 in 2.

4.   Razkritje nasprotja interesov iz odstavka 1 se zagotovi, če organizacijska ureditev, ki jo sprejme upravitelj sklada tveganega kapitala za ugotavljanje, preprečevanje, obvladovanje in spremljanje nasprotja interesov ne zadošča, da bi lahko z ustrezno stopnjo gotovosti zagotovili, da bo nevarnost škodovanja interesom vlagateljev preprečena. Upravitelji skladov tveganega kapitala vlagateljem jasno razkrijejo splošno naravo ali vire nasprotja interesov, preden začnejo poslovati v njihovem imenu.

5.   Komisija je pooblaščena za sprejemanje delegiranih aktov v skladu z ukrepi iz člena 23, ki določa:

| (a) | vrste nasprotja interesov iz odstavka 2 tega člena; |
| --- | --- |

(a)

vrste nasprotja interesov iz odstavka 2 tega člena;

| (b) | ustrezne ukrepe, ki jih ▐ upravitelji sklada tveganega kapitala
  sprejmejo
  v zvezi s strukturami ter organizacijskimi in upravnimi postopki za ugotovitev, preprečevanje, obvladovanje, spremljanje in razkritje nasprotja interesov. |
| --- | --- |

(b)

ustrezne ukrepe, ki jih ▐ upravitelji sklada tveganega kapitala
  sprejmejo
  v zvezi s strukturami ter organizacijskimi in upravnimi postopki za ugotovitev, preprečevanje, obvladovanje, spremljanje in razkritje nasprotja interesov.

Člen 9

Upravitelji skladov tveganega kapitala imajo vedno na voljo zadostna lastna sredstva ter uporabljajo primerne in ustrezne človeške in tehnične vire, ki so potrebni za pravilno upravljanje kvalificiranih skladov tveganega kapitala.

Upravitelji skladov tveganega kapitala so dolžni ves čas zagotavljati, da so zmožni opravičiti zadostnost lastnih sredstev za ohranjanje kontinuitete delovanja in obrazložiti, zakaj ta sredstva v skladu s členom 12 zadostujejo.

Člen 10

Pravila za vrednotenje sredstev se določijo v
  pravilih upravljanja ali aktu o ustanovitvi
  kvalificiranega sklada tveganega kapitala
  , zagotavljajo pa premišljen in pregleden postopek vrednotenja
  .

Uporabljeni postopki vrednotenja zagotavljajo, da se vsaj enkrat letno primerno ovrednotijo sredstva in izračuna vrednost sredstev.

Člen 11

1.   Upravitelj sklada tveganega kapitala da na voljo letno poročilo pristojnemu organu matične države članice za vsak kvalificirani sklad tveganega kapitala, ki ga upravlja, najpozneje šest mesecev po koncu poslovnega leta. V poročilu so opisane sestava portfelja kvalificiranega sklada tveganega kapitala in dejavnosti preteklega leta.
  Vključuje tudi razkritje dobičkov kvalificiranega sklada tveganega kapitala ob koncu njegove življenjske dobe in, kjer je primerno, razkritje dobičkov, razdeljenih na njegovo življenjsko dobo.
  Vsebuje revidirane finančne račune za kvalificirani sklad tveganega kapitala.
  Revizija potrjuje, da se denar in sredstva vodijo na ime sklada in da je upravitelj sklada tveganega kapitala vzpostavil in vodil ustrezne evidence ter nadziral izvajanje pooblastil ali nadzora nad denarjem in sredstvi kvalificiranega sklada tveganega kapitala in vlagateljev v ta sklad, ter se izvede najmanj enkrat na leto.
  V skladu z obstoječimi standardi poročanja in pogoji, o katerih se dogovorijo upravitelj sklada tveganega kapitala in vlagatelji
  se pripravi letno poročilo
  . Upravitelj sklada tveganega kapitala poročilo na zahtevo predloži vlagateljem. Upravitelji sklada tveganega kapitala in vlagatelji se lahko dogovorijo o medsebojnih dodatnih razkritjih.

2.   Če mora upravitelj sklada tveganega kapitala letno finančno poročilo objaviti v skladu z Direktivo 2004/109/ES z dne 15. decembra 2004 o uskladitvi zahtev v zvezi s preglednostjo informacij o izdajateljih, katerih vrednostni papirji so sprejeti v trgovanje na reguliranem trgu (11) v zvezi s kvalificiranim skladom tveganega kapitala, se lahko informacije iz odstavka 1 tega člena zagotovijo ločeno ali kot dodatek k letnemu finančnemu poročilu.

Člen 12

1.   Upravitelji skladov tveganega kapitala vlagatelje
  v zvezi s kvalificiranimi skladi tveganega kapitala, ki jih upravljajo,
  pred odločitvijo o naložbi
  na jasen in razumljiv način
  obvestijo ▐ o naslednjih elementih:

| (a) | istovetnosti upravitelja sklada tveganega kapitala in vseh drugih ponudnikov storitev, ki pogodbeno sodelujejo z upraviteljem sklada tveganega kapitala v zvezi z njihovim upravljanjem kvalificiranih skladov tveganega kapitala, ter opisu njihovih dolžnosti; |
| --- | --- |

(a)

istovetnosti upravitelja sklada tveganega kapitala in vseh drugih ponudnikov storitev, ki pogodbeno sodelujejo z upraviteljem sklada tveganega kapitala v zvezi z njihovim upravljanjem kvalificiranih skladov tveganega kapitala, ter opisu njihovih dolžnosti;

| (aa) | količini lastnih sredstev, ki je na voljo upravitelju sklada tveganega kapitala, ter podrobni izjavi o tem, zakaj upravitelj sklada tveganega kapitala ta sredstva šteje kot zadostna za ohranjanje ustreznih človeških in tehničnih virov, potrebnih za pravilno upravljanje kvalificiranih skladov tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(aa)

količini lastnih sredstev, ki je na voljo upravitelju sklada tveganega kapitala, ter podrobni izjavi o tem, zakaj upravitelj sklada tveganega kapitala ta sredstva šteje kot zadostna za ohranjanje ustreznih človeških in tehničnih virov, potrebnih za pravilno upravljanje kvalificiranih skladov tveganega kapitala;

| (b) | opisu naložbene strategije in ciljev kvalificiranega sklada tveganega kapitala, vključno z opisom
  :










  (i) | vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij
  , v katera namerava vlagati; |
| --- | --- | --- |

(b)

opisu naložbene strategije in ciljev kvalificiranega sklada tveganega kapitala, vključno z opisom
  :

(i)

vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij
  , v katera namerava vlagati;

| (ii) | vseh
  drugih
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala, v katere namerava vlagati; |
| --- | --- |

(ii)

vseh
  drugih
  kvalificiranih skladov tveganega kapitala, v katere namerava vlagati;

| (iii) | vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera namerava vlagati kateri koli drugi kvalificirani sklad tveganega kapitala iz točke (ii); |
| --- | --- |

(iii)

vrst kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera namerava vlagati kateri koli drugi kvalificirani sklad tveganega kapitala iz točke (ii);

| (iv) | nekvalificiranih naložb, ki jih namerava izvesti; |
| --- | --- |

(iv)

nekvalificiranih naložb, ki jih namerava izvesti;

| (v) | tehnik, ki
  jih namerava uporabljati,
  ter |
| --- | --- |

(v)

tehnik, ki
  jih namerava uporabljati,
  ter

| (vi) | drugih veljavnih naložbenih omejitev; |
| --- | --- |

(vi)

drugih veljavnih naložbenih omejitev;

| (c) | opisu profila tveganja kvalificiranega sklada tveganega kapitala in vseh tveganj, povezanih s sredstvi, v katera lahko vlaga sklad, ali naložbenih tehnik, ki se lahko uporabljajo; |
| --- | --- |

(c)

opisu profila tveganja kvalificiranega sklada tveganega kapitala in vseh tveganj, povezanih s sredstvi, v katera lahko vlaga sklad, ali naložbenih tehnik, ki se lahko uporabljajo;

| (d) | opisu postopka vrednotenja kvalificiranega sklada tveganega kapitala in metodologije oblikovanja cen za vrednotenje sredstev, vključno z metodami, ki se uporabljajo za vrednotenje kvalificiranih portfeljskih podjetij; |
| --- | --- |

(d)

opisu postopka vrednotenja kvalificiranega sklada tveganega kapitala in metodologije oblikovanja cen za vrednotenje sredstev, vključno z metodami, ki se uporabljajo za vrednotenje kvalificiranih portfeljskih podjetij;

| (e) | opisu načina izračuna prejemkov upravitelja sklada tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(e)

opisu načina izračuna prejemkov upravitelja sklada tveganega kapitala;

| (f) | opisu vseh
  ustreznih
  stroškov ter njihovega najvišjega zneska ▐; |
| --- | --- |

(f)

opisu vseh
  ustreznih
  stroškov ter njihovega najvišjega zneska ▐;

| (g) | dosedanjih rezultatih kvalificiranega sklada tveganega kapitala, če so na voljo; |
| --- | --- |

(g)

dosedanjih rezultatih kvalificiranega sklada tveganega kapitala, če so na voljo;

| (ga) | storitvah za podporo poslovanju in drugih podpornih dejavnostih, ki jih upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala zagotavlja ali ureja prek tretjih oseb za pospeševanje razvoja, rasti ali tekočih operacij v drugem smislu kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera kvalificirani sklad tveganega kapitala vlaga, ali, če te storitve ali dejavnosti niso zagotovljene, obrazložitvi tega dejstva; |
| --- | --- |

(ga)

storitvah za podporo poslovanju in drugih podpornih dejavnostih, ki jih upravitelj kvalificiranega sklada tveganega kapitala zagotavlja ali ureja prek tretjih oseb za pospeševanje razvoja, rasti ali tekočih operacij v drugem smislu kvalificiranih portfeljskih podjetij, v katera kvalificirani sklad tveganega kapitala vlaga, ali, če te storitve ali dejavnosti niso zagotovljene, obrazložitvi tega dejstva;

| (h) | opisu postopkov, s katerimi lahko kvalificirani sklad tveganega kapitala spremeni naložbeno strategijo ali naložbeno politiko ali oboje. |
| --- | --- |

(h)

opisu postopkov, s katerimi lahko kvalificirani sklad tveganega kapitala spremeni naložbeno strategijo ali naložbeno politiko ali oboje.

1a.
     
  Vse informacije iz odstavka 1 so poštene, jasne in nezavajajoče. Po potrebi se redno posodabljajo in pregledujejo.

2.   Če mora kvalificirani sklad tveganega kapitala objaviti prospekt v skladu z Direktivo 2003/71/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 4. novembra 2003 o prospektu, ki se objavi ob javni ponudbi ali sprejemu vrednostnih papirjev v trgovanje (12) ali v skladu z nacionalno zakonodajo v zvezi s kvalificiranim skladom tveganega kapitala, se lahko informacije iz odstavka 1 tega člena zagotovijo ločeno ali kot del prospekta.

POGLAVJE III

NADZOR IN UPRAVNO SODELOVANJE

Člen 13

1.   Upravitelji skladov tveganega kapitala, ki nameravajo uporabljati oznako
  EuVECA
  za trženje svojih kvalificiranih skladov tveganega kapitala, o tej nameri obvestijo pristojni organ matične države članice in zagotovijo naslednje informacije:

| (a) | istovetnost oseb, ki dejansko opravljajo posle upravljanja kvalificiranih skladov tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

istovetnost oseb, ki dejansko opravljajo posle upravljanja kvalificiranih skladov tveganega kapitala;

| (b) | istovetnost kvalificiranih skladov tveganega kapitala, katerih enote ali deleži se tržijo, in njihove naložbene strategije; |
| --- | --- |

(b)

istovetnost kvalificiranih skladov tveganega kapitala, katerih enote ali deleži se tržijo, in njihove naložbene strategije;

| (c) | informacije o ureditvah, ki so se sprejele zaradi skladnosti z zahtevami iz poglavja II; |
| --- | --- |

(c)

informacije o ureditvah, ki so se sprejele zaradi skladnosti z zahtevami iz poglavja II;

| (d) | seznam držav članic, kjer namerava upravitelj sklada tveganega kapitala tržiti posamezni kvalificirani sklad tveganega kapitala
  ; |
| --- | --- |

(d)

seznam držav članic, kjer namerava upravitelj sklada tveganega kapitala tržiti posamezni kvalificirani sklad tveganega kapitala
  ;

| (da) | seznam držav članic in tretjih držav, kjer je upravitelj sklada tveganega kapitala ustanovil ali namerava ustanoviti kvalificirani sklad tveganega kapitala. |
| --- | --- |

(da)

seznam držav članic in tretjih držav, kjer je upravitelj sklada tveganega kapitala ustanovil ali namerava ustanoviti kvalificirani sklad tveganega kapitala.

2.   Pristojni organ matične države članice upravitelja sklada tveganega kapitala registrira le, če ▐ so izpolnjeni naslednji pogoji:

| (-a) | osebe, ki dejansko opravljajo dejavnost upravljanja kvalificiranega sklada tveganega kapitala, imajo zadosten ugled in izkušnje tudi glede na vrsto naložbenih strategij, ki jih vodi upravitelj takšnega sklada; |
| --- | --- |

(-a)

osebe, ki dejansko opravljajo dejavnost upravljanja kvalificiranega sklada tveganega kapitala, imajo zadosten ugled in izkušnje tudi glede na vrsto naložbenih strategij, ki jih vodi upravitelj takšnega sklada;

| (a) | so informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1, popolne
  ; |
| --- | --- |

(a)

so informacije, ki se zahtevajo v odstavku 1, popolne
  ;

| (b) | so ureditve, ki so se sporočile v skladu s točko (c) odstavka 1, ustrezne za skladnost z zahtevami iz poglavja II
  ; |
| --- | --- |

(b)

so ureditve, ki so se sporočile v skladu s točko (c) odstavka 1, ustrezne za skladnost z zahtevami iz poglavja II
  ;

| (ba) | s seznama, zagotovljenega v skladu s točko (e) odstavka 1, je razvidno, da so vsi kvalificirani skladi tveganega kapitala ustanovljeni v skladu s členom 3(1)(a)(iii) te uredbe. |
| --- | --- |

(ba)

s seznama, zagotovljenega v skladu s točko (e) odstavka 1, je razvidno, da so vsi kvalificirani skladi tveganega kapitala ustanovljeni v skladu s členom 3(1)(a)(iii) te uredbe.

3.   Registracija je veljavna na celotnem ozemlju Unije in upraviteljem sklada tveganega kapitala omogoča, da kvalificirane sklade tveganega kapitala trži pod oznako
  EuVECA
  .

Člen 14

Upravitelj sklada tveganega kapitala pristojni organ matične države članice obvesti o tem, kje namerava tržiti:

| (a) | nov kvalificirani sklad tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(a)

nov kvalificirani sklad tveganega kapitala;

| (b) | obstoječi kvalificirani sklad tveganega kapitala v državi članici, ki ni navedena na seznamu iz člena 13(1)(d). |
| --- | --- |

(b)

obstoječi kvalificirani sklad tveganega kapitala v državi članici, ki ni navedena na seznamu iz člena 13(1)(d).

Člen 15

1.   Pristojni organ matične države članice takoj po registraciji upravitelja sklada tveganega kapitala
  ali če se doda nov kvalificirani sklada tveganega kapitala, če se doda nov sedež za ustanovitev kvalificiranega sklada tveganega kapitala ali če se doda nova država članica, kjer namerava upravitelj sklada tveganega kapitala tržiti kvalificirane sklade tveganega kapitala, to
  sporoči ▐ državam članicam, navedenim v skladu s členom 13(1)(d), in organu ESMA.

2.   Države članice gostiteljice, navedene v skladu s členom 13(1)(d), za upravitelja sklada tveganega kapitala, registriranega v skladu s členom 13, ne uvedejo nobenih zahtev ali upravnih postopkov v zvezi s trženjem njegovih skladov tveganega kapitala niti ne zahtevajo odobritve trženja, preden se to začne.

3.   Za zagotavljanje enotne uporabe tega člena ESMA pripravi osnutke izvedbenih tehničnih standardov, da določi obliko obvestila.

4.   ESMA osnutke izvedbenih tehničnih standardov Komisiji predloži do ... (13).

5.   Komisiji se podeli pooblastilo za sprejetje izvedbenih tehničnih standardov iz odstavka 3 tega člena v skladu s postopkom iz člena 15 Uredbe (EU) št. 1095/2010.

Člen 16

ESMA vzdržuje centralno zbirko podatkov, ki je javno dostopna na internetu in zajema vse upravitelje skladov tveganega kapitala, ki so registrirani v Uniji v skladu s to uredbo
  in kvalificirane sklade tveganega kapitala, ki jih tržijo, ter države, v katerih se ti tržijo
  .

Člen 17

1.
     Pristojni organ matične države članice nadzoruje skladnost z zahtevami iz te uredbe.

1a.
     
  Če pristojni organ države članice gostiteljice iz jasnih in dokazljivih razlogov meni, da upravitelj sklada tveganega kapitala krši to uredbo na njegovem ozemlju, o tem takoj ustrezno obvesti pristojni organ matične države članice, ki ustrezno ukrepa.

1b.
     
  Če upravitelj sklada tveganega kapitala nadaljuje z ravnanjem, ki je v nasprotju s to uredbo, kljub ukrepom, ki jih je sprejel pristojni organ matične države članice, ali če pristojni organ matične države članice ne ukrepa v razumnem času, lahko pristojni organ države članice gostiteljice posledično in po seznanitvi pristojnega organa matične države članice sprejme vse potrebne ukrepe za zaščito vlagateljev, vključno z možnostjo, da zadevnemu upravitelju prepreči, da bi nadaljeval s trženjem svojih skladov tveganega kapitala na ozemlju države članice gostiteljice.

Člen 18

Pristojni organi imajo v skladu z nacionalno zakonodajo vsa nadzorna in preiskovalna pooblastila, potrebna za opravljanje svojih funkcij. Zlasti so pooblaščeni, da:

| (a) | zahtevajo dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod; |
| --- | --- |

(a)

zahtevajo dostop do vseh dokumentov v kakršni koli obliki in prejmejo ali si priskrbijo njihov izvod;

| (b) | zahtevajo, da upravitelj sklada tveganega kapitala takoj zagotovi informacije; |
| --- | --- |

(b)

zahtevajo, da upravitelj sklada tveganega kapitala takoj zagotovi informacije;

| (c) | zahtevajo informacije od katere koli osebe, povezane z dejavnostmi upravitelja sklada tveganega kapitala ali kvalificiranega sklada tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(c)

zahtevajo informacije od katere koli osebe, povezane z dejavnostmi upravitelja sklada tveganega kapitala ali kvalificiranega sklada tveganega kapitala;

| (d) | izvajajo preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje; |
| --- | --- |

(d)

izvajajo preglede na kraju samem s predhodno najavo ali brez nje;

| (da) | sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravitelj sklada tveganega kapitala še naprej izpolnjuje zahteve te uredbe; |
| --- | --- |

(da)

sprejmejo ustrezne ukrepe, s katerimi zagotovijo, da upravitelj sklada tveganega kapitala še naprej izpolnjuje zahteve te uredbe;

| (e) | izdajo odredbo za zagotovitev, da upravitelj sklada tveganega kapitala ravna v skladu z zahtevami te uredbe in ne ponovi nobenega ravnanja, s katerim lahko krši to uredbo. |
| --- | --- |

(e)

izdajo odredbo za zagotovitev, da upravitelj sklada tveganega kapitala ravna v skladu z zahtevami te uredbe in ne ponovi nobenega ravnanja, s katerim lahko krši to uredbo.

Člen 19

1.   Države članice določijo pravila o upravnih
  sankcijah in
  ukrepih ▐, ki se uporabljajo ob kršitvah določb te uredbe, in sprejmejo vse ukrepe, potrebne za zagotovitev njihovega izvajanja.
  Upravne sankcije in
  ukrepi ▐ so učinkoviti, sorazmerni in odvračalni.

2.   Države članice najpozneje ... (14) Komisiji in organ ESMA sporočijo pravila iz odstavka 1. Komisijo in ESMA takoj obvestijo o vseh poznejših spremembah teh pravil.

Člen 20

1.   Pristojni organ matične države članice
  ob upoštevanju načela sorazmernosti
  sprejme ustrezne ukrepe iz odstavka 2, če upravitelj sklada tveganega kapitala:

| (a) | ne izpolnjuje obveznosti, ki se uporabljajo za sestavo portfelja, s čimer krši člen 5; |
| --- | --- |

(a)

ne izpolnjuje obveznosti, ki se uporabljajo za sestavo portfelja, s čimer krši člen 5;

| (b) | trži enote in deleže
  sklada tveganega kapitala
  neupravičenim
  vlagateljem, s čimer krši člen 6; |
| --- | --- |

(b)

trži enote in deleže
  sklada tveganega kapitala
  neupravičenim
  vlagateljem, s čimer krši člen 6;

| (c) | uporablja oznako EuVECA, čeprav ni registriran
  pri pristojnem organu svoje matične države članice
  v skladu s členom
  13
  ; |
| --- | --- |

(c)

uporablja oznako EuVECA, čeprav ni registriran
  pri pristojnem organu svoje matične države članice
  v skladu s členom
  13
  ;

| (ca) | uporablja oznako EuVECA za trženje sklada, ki ni ustanovljen v skladu s členom 3(a)(iii) te uredbe; |
| --- | --- |

(ca)

uporablja oznako EuVECA za trženje sklada, ki ni ustanovljen v skladu s členom 3(a)(iii) te uredbe;

| (cb) | je pridobil registracijo z napačno navedbo ali na kakršen koli drug nepravilen način, ki krši člen 13; |
| --- | --- |

(cb)

je pridobil registracijo z napačno navedbo ali na kakršen koli drug nepravilen način, ki krši člen 13;

| (cc) | pri izvajanju svoje poslovne dejavnosti ne ravna pošteno, s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje ter pravično, s čimer krši člen 7(a); |
| --- | --- |

(cc)

pri izvajanju svoje poslovne dejavnosti ne ravna pošteno, s skrbnostjo dobrega strokovnjaka in dobre družbe za upravljanje ter pravično, s čimer krši člen 7(a);

| (cd) | ne uporablja ustrezne politike in postopkov za preprečevanje prestopkov, s čimer krši člen 7(b); |
| --- | --- |

(cd)

ne uporablja ustrezne politike in postopkov za preprečevanje prestopkov, s čimer krši člen 7(b);

| (ce) | večkrat ne izpolni obveznosti iz člena 11, povezanih z letnim poročilom; |
| --- | --- |

(ce)

večkrat ne izpolni obveznosti iz člena 11, povezanih z letnim poročilom;

| (cf) | večkrat ne izpolni obveznosti obveščati vlagatelje v skladu s členom 12. |
| --- | --- |

(cf)

večkrat ne izpolni obveznosti obveščati vlagatelje v skladu s členom 12.

2.   V primerih iz odstavka 1 pristojni organ matične države članice po potrebi sprejme naslednje ukrepe:

| (-a) | sprejetje ukrepov za zagotovitev, da upravitelj sklada tveganega kapitala upošteva člene 3(a)(iii), 5, 6, 7(a), 7(b), 11, 12 in 13 te uredbe; |
| --- | --- |

(-a)

sprejetje ukrepov za zagotovitev, da upravitelj sklada tveganega kapitala upošteva člene 3(a)(iii), 5, 6, 7(a), 7(b), 11, 12 in 13 te uredbe;

| (a) | prepoved uporabe oznake
  EuVECA in
  izbris upravitelja sklada tveganega kapitala iz registra. |
| --- | --- |

(a)

prepoved uporabe oznake
  EuVECA in
  izbris upravitelja sklada tveganega kapitala iz registra.

3.   Pristojni organ matične države članice pristojne organe držav članic gostiteljic, ki so navedene v skladu s členom 13(1)(d),
  in organ ESMA nemudoma
  obvesti o izbrisu upravitelja sklada tveganega kapitala iz registra iz
  odstavka 2(a)
  tega člena.

4.   Pravica do trženja enega ali več kvalificiranih skladov tveganega kapitala pod oznako
  EuVECA
  v Uniji preneha s takojšnjim učinkom od datuma sklepa pristojnega organa iz odstavka 2(a) ▐.

Člen 21

1.   Pristojni organi in ESMA medsebojno sodelujejo ▐ pri opravljanju njihovih dolžnosti iz te uredbe
  v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010
  .

2.   
  Pristojni organi in ESMA si izmenjajo
  vse informacije in dokumente, potrebne za
  izvajanje njihovih dolžnosti iz te uredbe v skladu z Uredbo (EU) št. 1095/2010, zlasti za
  prepoznavanje in odpravo kršitev te uredbe.

Člen 22

1.   Vse osebe, ki delajo ali so delale za pristojne organe ali ESMA, ter revizorji in strokovnjaki, ki dobijo navodila pristojnih organov, so dolžni varovati poklicno skrivnost. Zaupne informacije, ki jih te osebe prejmejo med opravljanjem svojih dolžnosti, se ne razkrijejo nobeni osebi ali organu, razen v obliki povzetka ali združeni obliki, iz katerih ni mogoče prepoznati posameznih upraviteljev sklada tveganega kapitala in kvalificiranih skladov tveganega kapitala, pri čemer se ne posega v primere, za katere veljajo kazensko pravo in postopki iz te uredbe.

2.   Pristojnim organom držav članic ali ESMA se ne prepreči izmenjava informacij v skladu s to uredbo ali drugo zakonodajo Unije, ki se uporablja za upravitelje skladov tveganega kapitala in kvalificirane sklade tveganega kapitala.

3.   Če pristojni organi in ESMA prejmejo zaupne informacije v skladu z odstavkom 2, jih lahko uporabijo le za opravljanje svojih dolžnosti ter za namen upravnih in sodnih postopkov.

Člen 22a

Reševanje sporov

V primeru nesoglasja med pristojnimi organi držav članic zaradi ocene, ukrepa ali izpustitve enega od pristojnih organov na področjih, na katerih uredba zahteva sodelovanje in usklajevanje med pristojnimi organi iz več kot ene države članice, lahko pristojni organi zadevo predložijo organu ESMA, ki lahko ukrepa v skladu s pristojnostmi, ki so mu bile podeljene s členom 19 Uredbe (EU) št. 1095/2010, kolikor nesoglasje ni povezano s členom 3(a)(iii) ali členom 3(d)(iv) te uredbe.

POGLAVJE IV

PREHODNE IN KONČNE DOLOČBE

Člen 23

1.   Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji iz tega člena.

2.   Pooblastilo iz
  člena
  8(5) se Komisiji podeli za obdobje štirih let od
  ...

   (15). Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem štiriletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet temu podaljšanju nasprotuje vsaj tri mesece pred iztekom vsakega obdobja.

3.   Evropski parlament ali Svet lahko kadarkoli prekliče prenos pooblastila iz
  člena
  8(5). Z odločitvijo o preklicu pooblastila preneha veljati pooblastilo, navedeno v tej odločitvi. Preklic začne veljati dan po objavi sklepa v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši dan, ki je v njem določen. Sklep ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem istočasno obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   Delegirani akt, sprejet v skladu s členom ▐ 8(5), začne veljati le, če Evropski parlament ali Svet v
  treh mesecih
  od uradnega obvestila, ki sta ga prejela v zvezi s tem aktom, ne nasprotujeta ali če pred iztekom navedenega roka Evropski parlament in Svet oba uradno obvestita Komisijo, da ne nameravata nasprotovati sprejetju akta. Ta rok se na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta podaljša za
  tri mesece
  .

Člen 24

1.   Komisija to uredbo pregleda najpozneje štiri leta po začetku njene uporabe. Pregled zajema splošno preučitev delovanja pravil te uredbe ter izkušnje, pridobljene z njihovo uporabo, med drugim:

| (a) | obseg, v katerem upravitelji sklada tveganega kapitala uporabljajo oznako
  EuVECA
  v različnih državah članicah, v državi ali čezmejno; |
| --- | --- |

(a)

obseg, v katerem upravitelji sklada tveganega kapitala uporabljajo oznako
  EuVECA
  v različnih državah članicah, v državi ali čezmejno;

| (aa) | zemljepisno lego kvalificiranega sklada tveganega kapitala in potrebo po dodatnih ukrepih, ki bi zagotavljali ustanavljanje kvalificiranega sklada tveganega kapitala v skladu s členom 3(a)(iii); |
| --- | --- |

(aa)

zemljepisno lego kvalificiranega sklada tveganega kapitala in potrebo po dodatnih ukrepih, ki bi zagotavljali ustanavljanje kvalificiranega sklada tveganega kapitala v skladu s členom 3(a)(iii);

| (ab) | geografsko in sektorsko porazdelitev naložb, ki so jih izvedli evropski skladi tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(ab)

geografsko in sektorsko porazdelitev naložb, ki so jih izvedli evropski skladi tveganega kapitala;

| (ac) | uporabo različnih kvalificiranih naložb s strani upraviteljev skladov tveganega kapitala in predvsem, ali je treba v tej uredbi prilagoditi določbe o kvalificiranih naložbah; |
| --- | --- |

(ac)

uporabo različnih kvalificiranih naložb s strani upraviteljev skladov tveganega kapitala in predvsem, ali je treba v tej uredbi prilagoditi določbe o kvalificiranih naložbah;

| (b) | možnost razširitve trženja kvalificiranega sklada tveganega kapitala na male vlagatelje; |
| --- | --- |

(b)

možnost razširitve trženja kvalificiranega sklada tveganega kapitala na male vlagatelje;

| (ba) | ustreznost dopolnitve te uredbe s pravili o depozitarjih; |
| --- | --- |

(ba)

ustreznost dopolnitve te uredbe s pravili o depozitarjih;

| (bb) | ustreznost zahtev po obveščanju iz člena 12, zlasti, ali zadostujejo, da vlagatelju omogočijo premišljeno odločitev o naložbah; |
| --- | --- |

(bb)

ustreznost zahtev po obveščanju iz člena 12, zlasti, ali zadostujejo, da vlagatelju omogočijo premišljeno odločitev o naložbah;

| (bc) | učinkovitost, sorazmernost in uporabo upravnih sankcij in ukrepov, ki jih države članice zagotovijo v skladu s to uredbo; |
| --- | --- |

(bc)

učinkovitost, sorazmernost in uporabo upravnih sankcij in ukrepov, ki jih države članice zagotovijo v skladu s to uredbo;

| (bd) | učinek te uredbe na trg tveganega kapitala; |
| --- | --- |

(bd)

učinek te uredbe na trg tveganega kapitala;

| (be) | oceno vseh ovir, ki bi lahko preprečile, da bi se vlagatelji posluževali skladov, vključno z učinkom druge zakonodaje Unije v zvezi z varnim in skrbnim poslovanjem na institucionalne vlagatelje. |
| --- | --- |

(be)

oceno vseh ovir, ki bi lahko preprečile, da bi se vlagatelji posluževali skladov, vključno z učinkom druge zakonodaje Unije v zvezi z varnim in skrbnim poslovanjem na institucionalne vlagatelje.

2.   
  Po pregledu iz člena 1 in
  posvetovanju z organom ESMA Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, če je to primerno, skupaj z zakonodajnim predlogom.

Člen 24a

1.
     
  Komisija začne najkasneje 22. julija 2017 pregledovati medsebojni vpliv med to uredbo in drugimi pravili o kolektivnih naložbenih podjemih ter njihovih upraviteljih, zlasti tistih iz Direktive 2011/61/EU. Pregled zajema področje uporabe te uredbe. Zberejo se podatki, da se oceni, ali je treba področje uporabe razširiti, da bi upraviteljem, ki upravljajo sklade tveganega kapitala, katerih skupna sredstva presegajo prag iz člena 2(1), omogočili, da postanejo upravitelji sklada tveganega kapitala v skladu s to uredbo.

2.
     
  Po pregledu iz člena 1 in posvetovanju z organom ESMA Komisija predloži poročilo Evropskemu parlamentu in Svetu, če je to primerno, skupaj z zakonodajnim predlogom.

Člen 25

Ta uredba začne veljati na dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uporablja se od 22. julija 2013, razen
  člena
  8(5), ki se uporablja od datuma začetka veljavnosti te uredbe.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V ...

Za Evropski parlament

Predsednik

Za Svet

Predsednik

---

(1)  UL C 175, 19.6.2012, str. 11.

1

(2)  UL C 191, 29.6.2012, str. 72.

2

(3)  Stališče Evropskega parlamenta z dne ...

3

(4)  UL L 302, 17.11.2009, str. 32.

4

(5)  UL L 174, 1.7.2011, str. 1.

5

(6)  UL L 145, 30.4.2004, str. 1.

6

(7)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

7

(8)  UL L 331, 15.12.2010, str. 84.

8

(9)  UL L 281, 23.11.1995, str. 31.

9

(10)  UL L 8, 12.1.2001, str. 1.

10

(11)  UL L 390, 31.12.2004, str. 38.

11

(12)  UL L 345, 31.12.2003, str. 64.

12

(13)  
  Devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

13

Devet mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

(14)  24 mesecev po začetku veljavnosti te uredbe.

14

(15)  Začetek veljavnosti te uredbe.

15

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/304 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/304

---

Četrtek, 13. september 2012Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med EU ter Kolumbijo in Perujem ***I

P7_TA(2012)0347

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o prosti trgovini med Evropsko unijo ter Kolumbijo in Perujem (COM(2011)0600 – C7-0307/2011 – 2011/0262(COD)) (1)

2013/C 353 E/51

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 3 a (novo) |
| | (3a) | Oblikovati je treba ustrezne zaščitne mehanizme, s katerimi bi preprečili, da bi evropski nasadi banan utrpeli veliko škodo, saj ima ta sektor velik pomen pri končni kmetijski pridelavi v številnih najbolj oddaljenih regijah. Zaradi majhne zmožnosti diverzifikacije, ki je posledica naravnih značilnosti teh regij, je pridelovanje banan posebno občutljiv proizvodni sektor. Zato je nujno treba predvideti učinkovite mehanizme za zaščito pred preferencialnim uvozom iz tretjih držav, da bi zagotovili ohranitev pridelovanja banan v Uniji, ki ima ključno vlogo pri zaposlovanju zlasti v najbolj oddaljenih regijah, pod najboljšimi možnimi pogoji. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

(3a)

Oblikovati je treba ustrezne zaščitne mehanizme, s katerimi bi preprečili, da bi evropski nasadi banan utrpeli veliko škodo, saj ima ta sektor velik pomen pri končni kmetijski pridelavi v številnih najbolj oddaljenih regijah. Zaradi majhne zmožnosti diverzifikacije, ki je posledica naravnih značilnosti teh regij, je pridelovanje banan posebno občutljiv proizvodni sektor. Zato je nujno treba predvideti učinkovite mehanizme za zaščito pred preferencialnim uvozom iz tretjih držav, da bi zagotovili ohranitev pridelovanja banan v Uniji, ki ima ključno vlogo pri zaposlovanju zlasti v najbolj oddaljenih regijah, pod najboljšimi možnimi pogoji.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Pozorno spremljanje uvoza banan bo olajšalo pravočasno sprejemanje odločitev v zvezi s sprožitvijo stabilizacijskega mehanizma za banane, začetkom preiskave ali uvedbo zaščitnih ukrepov. Zato bi morala Komisija od dneva začetka uporabe Sporazuma okrepiti redno spremljanje uvoza v sektorju banan. |
| --- | --- |

(4a)

Pozorno spremljanje uvoza banan bo olajšalo pravočasno sprejemanje odločitev v zvezi s sprožitvijo stabilizacijskega mehanizma za banane, začetkom preiskave ali uvedbo zaščitnih ukrepov. Zato bi morala Komisija od dneva začetka uporabe Sporazuma okrepiti redno spremljanje uvoza v sektorju banan.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Zaščitni ukrepi se smejo uporabiti le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 48 Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Zaščitni ukrepi se smejo uporabiti le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 48 Sporazuma.

| (5) | Zaščitni ukrepi bi se moral uporabiti le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 48 Sporazuma.
  Za izdelke in gospodarske sektorje najbolj oddaljenih regij bi bilo treba uvesti zaščitne ukrepe, če zadevni izdelek, uvožen v Unijo, povzroča ali lahko povzročiškodo proizvajalcem iz najbolj oddaljenih regij Unije, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne proizvode, v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Zaščitni ukrepi bi se moral uporabiti le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 48 Sporazuma.
  Za izdelke in gospodarske sektorje najbolj oddaljenih regij bi bilo treba uvesti zaščitne ukrepe, če zadevni izdelek, uvožen v Unijo, povzroča ali lahko povzročiškodo proizvajalcem iz najbolj oddaljenih regij Unije, ki proizvajajo podobne ali neposredno konkurenčne proizvode, v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5 a (novo)

| (5a) | Do resne škode ali grožnje resne škode za proizvajalce v Uniji lahko pride tudi, kadar niso izpolnjene določene obveznosti iz naslova IX Sporazuma „Trgovina in trajnostni razvoj“, še posebej v njem opredeljeni socialni in okoljski standardi. |
| --- | --- |

(5a)

Do resne škode ali grožnje resne škode za proizvajalce v Uniji lahko pride tudi, kadar niso izpolnjene določene obveznosti iz naslova IX Sporazuma „Trgovina in trajnostni razvoj“, še posebej v njem opredeljeni socialni in okoljski standardi.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Zaščitni ukrepi morajo biti v eni od oblik iz člena 50 Sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

Zaščitni ukrepi morajo biti v eni od oblik iz člena 50 Sporazuma.

| (6) | Zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz člena 50 Sporazuma.
  V skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba predvideti posebne zaščitne ukrepe, kadar so ogroženi proizvodi ali gospodarski sektorji najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

(6)

Zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz člena 50 Sporazuma.
  V skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi bilo treba predvideti posebne zaščitne ukrepe, kadar so ogroženi proizvodi ali gospodarski sektorji najbolj oddaljenih regij.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 a (novo)

| (7a) | Komisija bi morala letno predložiti poročilo o izvajanju Sporazuma, zaščitnih ukrepov in stabilizacijskega mehanizma za banane, ki bi moralo vključevati aktualne in zanesljive statistične podatke o uvozu iz Kolumbije in Peruja ter oceno njihovih vplivov na cene na trgu, zaposlovanje, delovne razmere in razvoj pridelovalnega sektorja v Uniji, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti malim pridelovalcem in zadrugam. Komisija bi se morala tudi potruditi po najboljših močeh ter v poročilo vključiti analizo vpliva Sporazuma in te uredbe na ekološko pridelavo in potrošnjo v Uniji ter na tokove pravične trgovine med vsemi podpisnicami Sporazuma. |
| --- | --- |

(7a)

Komisija bi morala letno predložiti poročilo o izvajanju Sporazuma, zaščitnih ukrepov in stabilizacijskega mehanizma za banane, ki bi moralo vključevati aktualne in zanesljive statistične podatke o uvozu iz Kolumbije in Peruja ter oceno njihovih vplivov na cene na trgu, zaposlovanje, delovne razmere in razvoj pridelovalnega sektorja v Uniji, pri čemer bi morala posebno pozornost nameniti malim pridelovalcem in zadrugam. Komisija bi se morala tudi potruditi po najboljših močeh ter v poročilo vključiti analizo vpliva Sporazuma in te uredbe na ekološko pridelavo in potrošnjo v Uniji ter na tokove pravične trgovine med vsemi podpisnicami Sporazuma.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7 b (novo)

| (7b) | Izredno veliki izzivi, s katerimi se Kolumbija in Peru srečujeta na področju človekovih, socialnih, delavskih in okoljskih pravic, v zvezi z izdelki iz Kolumbije in Peruja, zahtevajo tesen dialog med Komisijo in organizacijami civilne družbe iz Unije. |
| --- | --- |

(7b)

Izredno veliki izzivi, s katerimi se Kolumbija in Peru srečujeta na področju človekovih, socialnih, delavskih in okoljskih pravic, v zvezi z izdelki iz Kolumbije in Peruja, zahtevajo tesen dialog med Komisijo in organizacijami civilne družbe iz Unije.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija mora od držav članic prejeti informacije vključno z razpoložljivimi dokazi o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(8)

Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija mora od držav članic prejeti informacije vključno z razpoložljivimi dokazi o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe.

| (8) | Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija bi morala od držav članic
  in zainteresiranih strani
  prejeti informacije, vključno z razpoložljivimi dokazi, o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe,
  od zadevnih sektorjev pa te informacije zahtevati
  . |
| --- | --- |

(8)

Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija bi morala od držav članic
  in zainteresiranih strani
  prejeti informacije, vključno z razpoložljivimi dokazi, o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe,
  od zadevnih sektorjev pa te informacije zahtevati
  .

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Kadar Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, Komisija natančno preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz uredbe za začetek po uradni dolžnosti. Kadar Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predloži poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave. |
| --- | --- |

(8a)

Kadar Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, Komisija natančno preveri, ali so izpolnjeni pogoji iz uredbe za začetek po uradni dolžnosti. Kadar Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predloži poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | Spremljanje in pregledovanje Sporazuma ter uvedba zaščitnih ukrepov, ki bi utegnila biti potrebna, potekajo kolikor mogoče pregledno in v sodelovanju s civilno družbo. S tem namenom je treba v vsaki fazi procesa vključiti odbore Unije za delo in okolje ali trajnostni razvoj. |
| --- | --- |

(10a)

Spremljanje in pregledovanje Sporazuma ter uvedba zaščitnih ukrepov, ki bi utegnila biti potrebna, potekajo kolikor mogoče pregledno in v sodelovanju s civilno družbo. S tem namenom je treba v vsaki fazi procesa vključiti odbore Unije za delo in okolje ali trajnostni razvoj.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 b (novo)

| (10b) | V nekaterih primerih lahko uvoz, ki se zgoščeno poveča v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije, povzroči ali grozi, da bo povzročil resno poslabšanje njihovih gospodarskih razmer. Če pride do povečanja uvoza, ki je zgoščeno v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije, lahko Komisija uvede predhodne nadzorne ukrepe. |
| --- | --- |

(10b)

V nekaterih primerih lahko uvoz, ki se zgoščeno poveča v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije, povzroči ali grozi, da bo povzročil resno poslabšanje njihovih gospodarskih razmer. Če pride do povečanja uvoza, ki je zgoščeno v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije, lahko Komisija uvede predhodne nadzorne ukrepe.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 52 Sporazuma. |
| --- | --- |

(14)

Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 52 Sporazuma.

| (14) | Zaščitni ukrepi bi se morali uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba bi bilo opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 52 Sporazuma.
  V primeru zaščitnih ukrepov, uvedenih za ohranitev proizvodnje in gospodarskih sektorjev najbolj oddaljenihregij, bi bilo treba uporabiti posebne določbe v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(14)

Zaščitni ukrepi bi se morali uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba bi bilo opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 52 Sporazuma.
  V primeru zaščitnih ukrepov, uvedenih za ohranitev proizvodnje in gospodarskih sektorjev najbolj oddaljenihregij, bi bilo treba uporabiti posebne določbe v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Pozorno spremljanje bi moralo olajšati vsakršno pravočasno odločitev glede morebitnega začetka preiskave ali uvedbe ukrepov. Zato bi morala Komisija od dneva začetka uporabe Sporazuma redno spremljati uvoz in izvoz v občutljivih sektorjih, kot je sektor banan. |
| --- | --- |

(14a)

Pozorno spremljanje bi moralo olajšati vsakršno pravočasno odločitev glede morebitnega začetka preiskave ali uvedbe ukrepov. Zato bi morala Komisija od dneva začetka uporabe Sporazuma redno spremljati uvoz in izvoz v občutljivih sektorjih, kot je sektor banan.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| (14b) | Treba bi bilo vztrajati pri pomembnosti spoštovanja mednarodnih določb o delu, ki jih pripravlja in nadzoruje Mednarodna organizacija dela. Zaščita dostojnega dela za vse bi morala biti absolutna prednostna naloga in banane, uvožene iz Kolumbije ali Peruja, bi se morale proizvajati v pravičnih socialnih in okoljskih pogojih ter za pošteno plačilo, da pridelovalci iz Unije ne bi bili žrtve dampinga, ki ga ne bi mogli kompenzirati in ki bi trajno poslabšal njihovo konkurenčnost na svetovnem trgu banan. |
| --- | --- |

(14b)

Treba bi bilo vztrajati pri pomembnosti spoštovanja mednarodnih določb o delu, ki jih pripravlja in nadzoruje Mednarodna organizacija dela. Zaščita dostojnega dela za vse bi morala biti absolutna prednostna naloga in banane, uvožene iz Kolumbije ali Peruja, bi se morale proizvajati v pravičnih socialnih in okoljskih pogojih ter za pošteno plačilo, da pridelovalci iz Unije ne bi bili žrtve dampinga, ki ga ne bi mogli kompenzirati in ki bi trajno poslabšal njihovo konkurenčnost na svetovnem trgu banan.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Komisija bi morala vztrajno in učinkovito uporabljati stabilizacijski mehanizem za banane, da bi odvrnila grožnjo resnega poslabšanja ali resno poslabšanje za pridelovalce v najbolj oddaljenih regijah Unije, od januarja 2020 pa uporabljati obstoječe instrumente, kot je zaščitna klavzula, ali po potrebi razmisliti o razvoju novih instrumentov, ki bi v primeru resnih motenj na trgu omogočili ohranjanje konkurenčnosti pridelovalnih sektorjev Unije, zlasti v najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(16a)

Komisija bi morala vztrajno in učinkovito uporabljati stabilizacijski mehanizem za banane, da bi odvrnila grožnjo resnega poslabšanja ali resno poslabšanje za pridelovalce v najbolj oddaljenih regijah Unije, od januarja 2020 pa uporabljati obstoječe instrumente, kot je zaščitna klavzula, ali po potrebi razmisliti o razvoju novih instrumentov, ki bi v primeru resnih motenj na trgu omogočili ohranjanje konkurenčnosti pridelovalnih sektorjev Unije, zlasti v najbolj oddaljenih regijah.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – točka e a (novo)

| (ea) | „resno poslabšanje“ pomeni resne motnje v sektorju ali industriji; „grožnja resnega poslabšanja“ pomeni resne motnje, ki so nedvomno neizogibne. |
| --- | --- |

(ea)

„resno poslabšanje“ pomeni resne motnje v sektorju ali industriji; „grožnja resnega poslabšanja“ pomeni resne motnje, ki so nedvomno neizogibne.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

Člen 2a

Spremljanje

1.
     
  Komisija spremlja razvoj statističnih podatkov uvoza in izvoza kolumbijskih in perujskih proizvodov, zlasti v občutljivih sektorjih, vključno z bananami. V ta namen sodeluje z državami članicami, industrijo Unije in vsemi zainteresiranimi stranmi ter z njimi redno izmenjuje podatke.

2.
     
  Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve zadevne industrije lahko Komisija preuči razširitev obsega spremljanja na druge sektorje.

3.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo z najnovejšimi statističnimi podatki o spremljanju uvoza izdelkov iz Kolumbije in Peruja v občutljivih sektorjih in tistih sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno, vključno z bananami.

4.
     
  Komisija stori vse, kar je v njeni moči, da bi v poročilo o spremljanju vključila stopnje zaposlenosti in delovne razmere za pridelovalce banan v Kolumbiji in Peruju, da bi se izognili vsem oblikam dampinga.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 2 b (novo)

Člen 2b

Dialog o izvajanju in učinku Sporazuma

Komisija v zvezi z izvajanjem in učinku Sporazuma vzpostavi sistematični dialog z organizacijami civilne družbe.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   Preiskava se začne na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije, ali na pobudo Komisije, če je po njenem mnenju očitno dovolj dokazov prima facie, opredeljenih na podlagi dejavnikov iz člena 4(5), ki upravičujejo takšen začetek.

1.   Preiskava se začne na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije,
  na zahtevo Evropskega parlamenta
  ali na pobudo Komisije, če je po njenem mnenju očitno dovolj dokazov prima facie, opredeljenih na podlagi dejavnikov iz člena 4(5), ki upravičujejo takšen začetek.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

3.   Preiskava se lahko začne tudi v primeru, da se uvoz zgoščeno poveča v eni ali več državah članicah pod pogojem, da je dovolj dokazov prima facie o tem, da so izpolnjeni pogoji za začetek preiskave, kot je opredeljeno na podlagi dejavnikov iz člena 4(5).

3.   Preiskava se lahko začne tudi v primeru, da se uvoz zgoščeno poveča v eni ali več državah članicah
  ali najbolj oddaljenih regijah
  pod pogojem, da je dovolj dokazov prima facie o tem, da so izpolnjeni pogoji za začetek preiskave, kot je opredeljeno na podlagi dejavnikov iz člena 4(5).

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5

5.   Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, ter spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge zadevne dejavnike za ugotavljanje obstoja škode ali grožnje resne škode, na primer delnice, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok in druge dejavnike, ki povzročajo, so morda povzročili ali bi lahko povzročili resno škodo industriji Unije.

5.   Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, ter spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti
  in delovnih razmer
  . Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge zadevne dejavnike za ugotavljanje obstoja škode ali grožnje resne škode, na primer delnice, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok,
  učinke na zaposlovanje
  in druge dejavnike, ki povzročajo, so morda povzročili ali bi lahko povzročili resno škodo industriji Unije.

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Komisija v preiskavi prav tako oceni, ali Kolumbija in Peru spoštujeta socialne in okoljske standarde iz naslova IX Sporazuma, ter oceni posledične vplive na cene ali nepoštene konkurenčne prednosti, ki bi lahko povzročile resno škodo ali grožnjo resne škode za proizvajalce ali določene sektorje gospodarstva v Uniji.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

4.   Pred vsakim podaljšanjem v skladu z odstavkom 3 se opravi preiskava na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije, ali na pobudo Komisije, če je na podlagi dejavnikov iz člena 4(5) dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3.

4.   Pred vsakim podaljšanjem v skladu z odstavkom 3 se opravi preiskava na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije,
  na zahtevo Evropskega parlamenta
  ali na pobudo Komisije, če je na podlagi dejavnikov iz člena 4(5) dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3.

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11a

Poročilo

1.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu predloži letno poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma ter te uredbe. Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in končnih ukrepov, predhodnih nadzornih ukrepov ter regionalnih nadzornih in zaščitnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja Sporazuma in izpolnjevanja obveznosti, izhajajočih iz njega, vključno z informacijami, ki jih posredujejo zainteresirane strani.

2.
     
  Poročilo vsebuje aktualne statistične podatke o uvozu banan iz Kolumbije in Peruja in njihovem neposrednem in posrednem vplivu na razvoj zaposlovanja in delovnih razmer v pridelovalnem sektorju Unije.

3.
     
  Posebni razdelki poročila vsebujejo oceno izpolnjevanja obveznosti iz naslova IX Sporazuma, oceno ukrepov, ki sta jih v zvezi s tem sprejela Kolumbija in Peru s svojimi notranjimi mehanizmi, ter oceno rezultatov dialoga z organizacijami civilne družbe, kakor je določeno v členu 282 Sporazuma.

4.
     
  Poročilo predstavi tudi povzetek statističnih podatkov in razvoj trgovine s Kolumbijo in Perujem.

5.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na ad hoc srečanje pristojnih odborov, da bi predstavila ali pojasnila morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem te uredbe.

6.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje tri mesece po njegovi predložitvi Evropskemu parlamentu.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 12 a (novo)

POGLAVJE I A

Člen 12a

Veljavna določba za namene sprejetja potrebnih izvedbenih pravil za izvajanje pravil iz Dodatka 2A Priloge II k Trgovinskemu sporazumu med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani ter Kolumbijo in Perujem na drugi strani „o opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in načinih upravnega sodelovanja“ ter Dodatka 2 „o odpravi carin“ Priloge I k Sporazumu je člen 247a Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Uporaba stabilizacijskega mehanizma za banane v nobenem primeru ne prepreči sprožitve ukrepov, vključenih v dvostransko zaščitno klavzulo.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

2.   Za uvoz izdelkov iz odstavka 1 je določen ločen letni sprožitveni obseg uvoza, kakor prikazujeta tretji in četrti stolpec preglednice v Prilogi k tej uredbi. Ko se v ustreznem koledarskem letu doseže sprožitveni obseg za Kolumbijo ali Peru,
  lahko
  Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(3) v navedenem letu takoj začasno opusti preferencialno carino, ki se uporablja za izdelke ustreznega porekla, za največ tri mesece in največ do konca koledarskega leta.

2.   Za uvoz izdelkov iz odstavka 1 je določen ločen letni sprožitveni obseg uvoza, kakor prikazujeta tretji in četrti stolpec preglednice v Prilogi k tej uredbi. Ko se v ustreznem koledarskem letu doseže sprožitveni obseg za Kolumbijo ali Peru, Komisija v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(3) v navedenem letu takoj začasno opusti preferencialno carino, ki se uporablja za izdelke ustreznega porekla, za največ tri mesece in največ do konca koledarskega leta.
  Ta opustitev se ne izvede le v primerih višje sile.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Komisija pozorno spremlja razvoj statističnih podatkov o uvozu banan iz Kolumbije in Peruja. V ta namen Komisija sodeluje z državami članicami in zainteresiranimi stranmi ter si z njimi redno izmenjuje podatke.

Na podlagi ustrezno utemeljene prošnje države članice, industrije Unije, Evropskega parlamenta ali katere od zainteresiranih strani Komisija pozorno spremlja vsak viden porast uvoza banan iz Kolumbije in Peruja ter po potrebi v skladu z določbami iz člena 5 sprejme predhodne nadzorne ukrepe.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 b (novo)

5b.
     
  Komisija sprejme predhodne nadzorne ukrepe v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 12(2), če je v ustreznem koledarskem letu dosežen sprožitveni obseg mehanizma.

Sprememba 31

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 c (novo)

5e.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila Komisijo povabi na ad hoc srečanje pristojnega odbora, da bi predstavila ali pojasnila morebitna vprašanja, povezana z uporabo te uredbe, ki vplivajo na sektor banan.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0249/2012).

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/312 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/312

---

Četrtek, 13. september 2012Izvajanje dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med EU in Srednjo Ameriko ***I

P7_TA(2012)0348

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 13. septembra 2012, k predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o izvajanju dvostranske zaščitne klavzule in stabilizacijskega mehanizma za banane iz Sporazuma o pridružitvi med Evropsko unijo in njenimi državami članicami na eni strani in Srednjo Ameriko na drugi strani (COM(2011)0599 – C7-0306/2011 – 2011/0263(COD)) (1)

2013/C 353 E/52

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

| BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA | SPREMEMBA |
| --- | --- |
| Sprememba 1 |
| Predlog uredbe


  Uvodna izjava 3 |
| (3) | Treba je določiti postopke za
  uporabo
  nekaterih določb Sporazuma v zvezi z dvostransko zaščitno klavzulo in uporabo dogovorjenega stabilizacijskega mehanizma za banane s Srednjo Ameriko. |

BESEDILO, KI GA PREDLAGA KOMISIJA

SPREMEMBA

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3

(3)

Treba je določiti postopke za
  uporabo
  nekaterih določb Sporazuma v zvezi z dvostransko zaščitno klavzulo in uporabo dogovorjenega stabilizacijskega mehanizma za banane s Srednjo Ameriko.

| (3) | Treba je določiti
  najustreznejše
  postopke za
  zagotovitev učinkovitosti pri uporabi
  nekaterih določb Sporazuma v zvezi z dvostransko zaščitno klavzulo in uporabo dogovorjenega stabilizacijskega mehanizma za banane s Srednjo Ameriko. |
| --- | --- |

(3)

Treba je določiti
  najustreznejše
  postopke za
  zagotovitev učinkovitosti pri uporabi
  nekaterih določb Sporazuma v zvezi z dvostransko zaščitno klavzulo in uporabo dogovorjenega stabilizacijskega mehanizma za banane s Srednjo Ameriko.

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 3 a (novo)

| (3a) | Oblikovati bi bilo treba ustrezne zaščitne instrumente, s katerimi bi preprečili, da bi nasadi banan Unije utrpeli resno škodo, saj ima ta sektor velik pomen pri končni kmetijski proizvodnji številnih najbolj oddaljenih regij. Zaradi majhne zmožnosti diverzifikacije v teh regijah, ki je posledica njihovih naravnih značilnosti, je pridelovanje banan še posebej občutljiv sektor. Zato bi bilo nujno treba vzpostaviti učinkovite mehanizme za obravnavo preferencialnega uvoza iz tretjih držav, da bi zagotovili ohranitev dejavnosti pridelovanja banan v Uniji pod najboljšimi možnimi pogoji, saj je to na določenih območjih, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, bistven sektor zaposlovanja. |
| --- | --- |

(3a)

Oblikovati bi bilo treba ustrezne zaščitne instrumente, s katerimi bi preprečili, da bi nasadi banan Unije utrpeli resno škodo, saj ima ta sektor velik pomen pri končni kmetijski proizvodnji številnih najbolj oddaljenih regij. Zaradi majhne zmožnosti diverzifikacije v teh regijah, ki je posledica njihovih naravnih značilnosti, je pridelovanje banan še posebej občutljiv sektor. Zato bi bilo nujno treba vzpostaviti učinkovite mehanizme za obravnavo preferencialnega uvoza iz tretjih držav, da bi zagotovili ohranitev dejavnosti pridelovanja banan v Uniji pod najboljšimi možnimi pogoji, saj je to na določenih območjih, zlasti v najbolj oddaljenih regijah, bistven sektor zaposlovanja.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 4 a (novo)

| (4a) | Do resne škode ali grožnje resne škode za proizvajalce v Uniji lahko pride tudi, kadar niso izpolnjene posamezne obveznosti iz naslova VIII „Trgovina in trajnostni razvoj“ dela IV Sporazuma, zlasti glede opredeljenih delavskih in okoljskih standardov, zaradi česar je treba uvesti zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(4a)

Do resne škode ali grožnje resne škode za proizvajalce v Uniji lahko pride tudi, kadar niso izpolnjene posamezne obveznosti iz naslova VIII „Trgovina in trajnostni razvoj“ dela IV Sporazuma, zlasti glede opredeljenih delavskih in okoljskih standardov, zaradi česar je treba uvesti zaščitne ukrepe.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Uvodna izjava 5

| (5) | Zaščitni ukrepi se smejo uporabiti le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 104 Sporazuma. |
| --- | --- |

(5)

Zaščitni ukrepi se smejo uporabiti le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 104 Sporazuma.

| (5) | Zaščitni ukrepi bi se lahko uporabili le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 104 Sporazuma.
  Za izdelke in gospodarske sektorje najbolj oddaljenih regij bi bilo treba uvesti zaščitne ukrepe, če zadevni uvoženi izdelki v Unijo povzročajo ali lahko povzročijo škodo proizvajalcem iz najbolj oddaljenih regij Unije, ki proizvajajo podobne ali neposredne konkurenčne proizvode, v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(5)

Zaščitni ukrepi bi se lahko uporabili le, kadar se zadevni izdelek uvaža v Unijo v tako povečanem obsegu, v absolutnem smislu ali glede na proizvodnjo Unije in pod takimi pogoji, da povzroča resno škodo ali resno ogroža proizvajalce v Uniji, ki proizvaja podobne ali neposredne konkurenčne izdelke, kot določa člen 104 Sporazuma.
  Za izdelke in gospodarske sektorje najbolj oddaljenih regij bi bilo treba uvesti zaščitne ukrepe, če zadevni uvoženi izdelki v Unijo povzročajo ali lahko povzročijo škodo proizvajalcem iz najbolj oddaljenih regij Unije, ki proizvajajo podobne ali neposredne konkurenčne proizvode, v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 5

Predlog uredbe

Uvodna izjava 6

| (6) | Zaščitni ukrepi morajo biti v eni od oblik iz člena 104(2) Sporazuma. |
| --- | --- |

(6)

Zaščitni ukrepi morajo biti v eni od oblik iz člena 104(2) Sporazuma.

| (6) | Zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz člena 104(2) Sporazuma.
  V skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi se morali sprejeti posebni zaščitni ukrepi, če so ogroženi izdelki ali gospodarski sektorji najbolj oddaljenih regij. |
| --- | --- |

(6)

Zaščitni ukrepi bi morali biti v eni od oblik iz člena 104(2) Sporazuma.
  V skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije bi se morali sprejeti posebni zaščitni ukrepi, če so ogroženi izdelki ali gospodarski sektorji najbolj oddaljenih regij.

Sprememba 6

Predlog uredbe

Uvodna izjava 7

| (7) | Izvajanje preiskav ter po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov se
  morata
  izvajati kolikor mogoče pregledno. |
| --- | --- |

(7)

Izvajanje preiskav ter po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov se
  morata
  izvajati kolikor mogoče pregledno.

| (7) | Spremljanje in preverjanje Sporazuma,
  izvajanje preiskav ter po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov bi se
  morali
  izvajati kolikor mogoče pregledno. |
| --- | --- |

(7)

Spremljanje in preverjanje Sporazuma,
  izvajanje preiskav ter po potrebi uvedba zaščitnih ukrepov bi se
  morali
  izvajati kolikor mogoče pregledno.

Sprememba 7

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| (8) | Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija mora od držav članic prejeti informacije vključno z razpoložljivimi dokazi o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(8)

Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija mora od držav članic prejeti informacije vključno z razpoložljivimi dokazi o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe.

| (8) | Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija mora od držav članic
  in zainteresiranih strani
  prejeti informacije vključno z razpoložljivimi dokazi o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe. |
| --- | --- |

(8)

Potrebne so podrobne določbe glede začetka postopkov. Komisija mora od držav članic
  in zainteresiranih strani
  prejeti informacije vključno z razpoložljivimi dokazi o kakršnih koli gibanjih uvoza, zaradi katerih je morda treba uporabiti zaščitne ukrepe.

Sprememba 8

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8 a (novo)

| (8a) | Če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz uredbe za začetek po uradni dolžnosti. Kadar Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave. |
| --- | --- |

(8a)

Če Evropski parlament sprejme priporočilo za začetek zaščitne preiskave, bo Komisija podrobno pregledala, ali so izpolnjeni pogoji iz uredbe za začetek po uradni dolžnosti. Kadar Komisija meni, da pogoji niso izpolnjeni, bo pristojnemu odboru Evropskega parlamenta predložila poročilo, vključno z obrazložitvijo vseh dejavnikov, povezanih z začetkom takšne preiskave.

Sprememba 9

Predlog uredbe

Uvodna izjava 10 a (novo)

| (10a) | V nekaterih primerih bi lahko povečanje uvoza, zgoščeno v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije ali držav članic, povzročilo ali pomenilo grožnjo povzročitve resne škode ali resnega poslabšanja gospodarskega položaja. Kadar pride do povečanja uvoza, ki je zgoščeno v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije ali državah članicah, lahko Komisija uvede predhodne nadzorne ukrepe. |
| --- | --- |

(10a)

V nekaterih primerih bi lahko povečanje uvoza, zgoščeno v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije ali držav članic, povzročilo ali pomenilo grožnjo povzročitve resne škode ali resnega poslabšanja gospodarskega položaja. Kadar pride do povečanja uvoza, ki je zgoščeno v eni ali več najbolj oddaljenih regijah Unije ali državah članicah, lahko Komisija uvede predhodne nadzorne ukrepe.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| (12) | Za večjo pravno varnost vpletenih gospodarskih subjektov je treba v skladu s členom 112 Sporazuma določiti tudi roke za začetek preiskav in za ugotovitve, ali so ukrepi primerni ali ne, da so te ugotovitve sprejete hitro. |
| --- | --- |

(12)

Za večjo pravno varnost vpletenih gospodarskih subjektov je treba v skladu s členom 112 Sporazuma določiti tudi roke za začetek preiskav in za ugotovitve, ali so ukrepi primerni ali ne, da so te ugotovitve sprejete hitro.

| (12) | Za večjo pravno varnost vpletenih gospodarskih subjektov
  in zagotovitev učinkovitosti ukrepov
  je treba v skladu s členom 112 Sporazuma določiti tudi roke za začetek preiskav in za ugotovitve, ali so ukrepi primerni ali ne, da so te ugotovitve sprejete hitro. |
| --- | --- |

(12)

Za večjo pravno varnost vpletenih gospodarskih subjektov
  in zagotovitev učinkovitosti ukrepov
  je treba v skladu s členom 112 Sporazuma določiti tudi roke za začetek preiskav in za ugotovitve, ali so ukrepi primerni ali ne, da so te ugotovitve sprejete hitro.

Sprememba 11

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14

| (14) | Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 105 Sporazuma. |
| --- | --- |

(14)

Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 105 Sporazuma.

| (14) | Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 105 Sporazuma.
  V primeru zaščitnih ukrepov, uvedenih za zaščito proizvodnje in gospodarskih sektorjev najbolj oddaljenih regij, bi bilo treba uporabiti posebne določbe v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije. |
| --- | --- |

(14)

Zaščitni ukrepi se morajo uporabljati le v obsegu in časovnem obdobju, ki sta potrebna za preprečitev resne škode in omogočanje lažje prilagoditve. Treba je opredeliti najdaljše trajanje zaščitnih ukrepov ter posebne določbe glede podaljšanja in pregleda takih ukrepov, kakor določa člen 105 Sporazuma.
  V primeru zaščitnih ukrepov, uvedenih za zaščito proizvodnje in gospodarskih sektorjev najbolj oddaljenih regij, bi bilo treba uporabiti posebne določbe v skladu s členom 349 Pogodbe o delovanju Evropske unije.

Sprememba 12

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 a (novo)

| (14a) | Pozorno spremljanje bo olajšalo vsakršno pravočasno odločitev glede morebitnega začetka preiskave ali uvedbe ukrepov. Zato bi morala Komisija od dneva začetka uporabe Sporazuma redno spremljati uvoz in izvoz v občutljivih sektorjih, vključno z bananami. |
| --- | --- |

(14a)

Pozorno spremljanje bo olajšalo vsakršno pravočasno odločitev glede morebitnega začetka preiskave ali uvedbe ukrepov. Zato bi morala Komisija od dneva začetka uporabe Sporazuma redno spremljati uvoz in izvoz v občutljivih sektorjih, vključno z bananami.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Uvodna izjava 14 b (novo)

| (14b) | Treba bi bilo vztrajati pri pomenu spoštovanja mednarodnih določb o delu, ki jih pripravlja in nadzoruje Mednarodna organizacija dela. Zaščita dostojnega dela za vse bi morala biti absolutna prednostna naloga in banane, uvožene iz Centralne Amerike, bi se morale proizvajati v pravičnih plačilnih, socialnih in okoljskih pogojih, da proizvajalci Unije ne bi bili žrtve dampinga, ki ga ne bi mogli nadomestiti in ki bi dokončno poslabšal njihovo konkurenčnost na svetovnem trgu banan. |
| --- | --- |

(14b)

Treba bi bilo vztrajati pri pomenu spoštovanja mednarodnih določb o delu, ki jih pripravlja in nadzoruje Mednarodna organizacija dela. Zaščita dostojnega dela za vse bi morala biti absolutna prednostna naloga in banane, uvožene iz Centralne Amerike, bi se morale proizvajati v pravičnih plačilnih, socialnih in okoljskih pogojih, da proizvajalci Unije ne bi bili žrtve dampinga, ki ga ne bi mogli nadomestiti in ki bi dokončno poslabšal njihovo konkurenčnost na svetovnem trgu banan.

Sprememba 14

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 a (novo)

| (16a) | Komisija bi morala vsako leto predložiti poročilo o izvajanju sporazuma, zaščitnih ukrepov in stabilizacijskega mehanizma za banane, kjer bi povzela posodobljene in zanesljive statistične podatke o uvozu iz Srednje Amerike ter ocenila njegov vpliv na tržne cene, zaposlovanje, delovne pogoje in razvoj pridelovalnega sektorja v Uniji, pri tem pa se posebej osredotočila na male proizvajalce in zadruge. Poročilo bi moralo vsebovati tudi analizo vpliva sporazuma in te uredbe na ekološko pridelavo in potrošnjo v Uniji ter na tokove pravične trgovine med vsemi pogodbenicami Sporazuma. |
| --- | --- |

(16a)

Komisija bi morala vsako leto predložiti poročilo o izvajanju sporazuma, zaščitnih ukrepov in stabilizacijskega mehanizma za banane, kjer bi povzela posodobljene in zanesljive statistične podatke o uvozu iz Srednje Amerike ter ocenila njegov vpliv na tržne cene, zaposlovanje, delovne pogoje in razvoj pridelovalnega sektorja v Uniji, pri tem pa se posebej osredotočila na male proizvajalce in zadruge. Poročilo bi moralo vsebovati tudi analizo vpliva sporazuma in te uredbe na ekološko pridelavo in potrošnjo v Uniji ter na tokove pravične trgovine med vsemi pogodbenicami Sporazuma.

Sprememba 15

Predlog uredbe

Uvodna izjava 16 b (novo)

| (16b) | Komisija bi morala vztrajno in učinkovito uporabljati stabilizacijski mehanizem za banane, da bi odvrnila grožnjo resnega poslabšanja ali resno poslabšanje za pridelovalce v najbolj oddaljenih regijah Unije, od januarja 2020 pa uporabljati obstoječe instrumente, kot je zaščitna klavzula, ali po potrebi razmisliti o razvoju novih instrumentov, ki bi v primeru resnih motenj na trgu omogočili ohranjanje konkurenčnosti pridelovalnih sektorjev Unije, zlasti v najbolj oddaljenih regijah. |
| --- | --- |

(16b)

Komisija bi morala vztrajno in učinkovito uporabljati stabilizacijski mehanizem za banane, da bi odvrnila grožnjo resnega poslabšanja ali resno poslabšanje za pridelovalce v najbolj oddaljenih regijah Unije, od januarja 2020 pa uporabljati obstoječe instrumente, kot je zaščitna klavzula, ali po potrebi razmisliti o razvoju novih instrumentov, ki bi v primeru resnih motenj na trgu omogočili ohranjanje konkurenčnosti pridelovalnih sektorjev Unije, zlasti v najbolj oddaljenih regijah.

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – točka b

| (b) | „zainteresirane strani“ pomenijo strani, na katere vpliva uvoz zadevnega izdelka; |
| --- | --- |

(b)

„zainteresirane strani“ pomenijo strani, na katere vpliva uvoz zadevnega izdelka;

| (b) | „zainteresirane strani“ pomenijo strani, na katere vpliva uvoz zadevnega izdelka,
  vključno z organizacijami civilne družbe, nevladnimi organizacijami in organizacijami delavcev
  ; |
| --- | --- |

(b)

„zainteresirane strani“ pomenijo strani, na katere vpliva uvoz zadevnega izdelka,
  vključno z organizacijami civilne družbe, nevladnimi organizacijami in organizacijami delavcev
  ;

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka e a (novo)

| ((ea) | „resno poslabšanje“ pomeni resne motnje v sektorju ali industriji; „grožnja resnega poslabšanja“ pomeni resne motnje, ki so nedvomno neizogibne. |
| --- | --- |

((ea)

„resno poslabšanje“ pomeni resne motnje v sektorju ali industriji; „grožnja resnega poslabšanja“ pomeni resne motnje, ki so nedvomno neizogibne.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 2 a (novo)

Člen 2a

Spremljanje

1.
     
  Komisija spremlja razvoj statističnih podatkov o uvozu in izvozu srednjeameriških proizvodov, zlasti v občutljivih sektorjih, vključno z bananami. V ta namen sodeluje z državami članicami, sektorji Unije in vsemi zainteresiranimi stranmi ter z njimi redno izmenjuje podatke.

2.
     
  Na podlagi ustrezno utemeljene zahteve zadevnih sektorjev lahko Komisija preuči razširitev obsega spremljanja na druge sektorje.

3.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu predloži letno poročilo o spremljanju najnovejših statističnih podatkov o uvozu izdelkov iz Srednje Amerike v občutljivih sektorjih in tistih sektorjih, na katere je bilo spremljanje razširjeno, vključno z bananami.

4.
     
  Komisija stori vse, kar je v njeni moči, da bi v poročilo o spremljanju vključila stopnje zaposlenosti in delovne pogoje za pridelovalce banan v Srednji Ameriki, da bi se izognili vsem oblikam dampinga.

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 1

1.   Preiskava se začne na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije, ali na pobudo Komisije, če je po njenem mnenju očitno dovolj dokazov prima facie, opredeljenih na podlagi dejavnikov iz člena 4(5), ki upravičujejo takšen začetek.

1.   Preiskava se začne na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije,
  na zahtevo Evropskega parlamenta
  ali na pobudo Komisije, če je po njenem mnenju očitno dovolj dokazov prima facie, opredeljenih na podlagi dejavnikov iz člena 4(5), ki upravičujejo takšen začetek.

Po potrebi se lahko Evropski parlament posvetuje z neodvisnimi organi, kot so sindikati, Mednarodna organizacija dela, akademiki ali organizacije za človekove pravice, in črpa iz njihovih analiz.

Sprememba 20

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 2

2.   Zahtevek za začetek preiskave vključuje dokaze, da so izpolnjeni pogoji za sprejetje zaščitnega ukrepa iz člena 2(1). Zahteva na splošno vsebuje naslednje informacije: stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka, izraženo absolutno in relativno, delež domačega trga, ki ga prevzame povečani uvoz, ter spremembe v stopnji prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgub
  ter
  zaposlenosti.

2.   Zahteva za začetek preiskave mora vsebovati dokaze, da so izpolnjeni pogoji za uvedbo zaščitnih ukrepov iz člena 2(1). Zahteva mora na splošno vsebovati naslednje informacije: stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka, izraženo absolutno in relativno, delež domačega trga, ki ga prevzame povečani uvoz, ter spremembe v stopnji prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgub
  ,
  zaposlenosti
  in delovnih pogojev
  .

Sprememba 21

Predlog uredbe

Člen 3 – odstavek 3

3.   Preiskava se lahko začne tudi v primeru, da se uvoz zgoščeno poveča v eni ali več državah članicah pod pogojem, da je dovolj dokazov prima facie o tem, da so izpolnjeni pogoji za začetek preiskave, kot je opredeljeno na podlagi dejavnikov iz člena 4(5).

3.   Preiskava se lahko začne tudi v primeru, da se uvoz zgoščeno poveča v eni ali več državah članicah
  ali najbolj oddaljenih regijah
  pod pogojem, da je dovolj dokazov prima facie o tem, da so izpolnjeni pogoji za začetek preiskave, kot je opredeljeno na podlagi dejavnikov iz člena 4(5).

Sprememba 22

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 4

4.   Komisija zahteva vse informacije, za katere meni, da so potrebne za ugotovitve v zvezi s pogoji iz člena 2(1), in si prizadeva te informacije preveriti
  , kadar meni, da je to ustrezno
  .

4.   Komisija zahteva vse informacije, za katere meni, da so potrebne za ugotovitve v zvezi s pogoji iz člena 2(1), in si prizadeva te informacije preveriti.

Sprememba 23

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 5

5.   Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, ter spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge zadevne dejavnike za ugotavljanje obstoja škode ali grožnje resne škode, na primer delnice, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok in druge dejavnike, ki povzročajo, so morda povzročili ali bi lahko povzročili resno škodo industriji Unije.

5.   Komisija v preiskavi oceni vse ustrezne objektivne in merljive dejavnike, ki vplivajo na položaj industrije Unije, zlasti stopnjo in obseg povečanja uvoza zadevnega izdelka v absolutnem in relativnem smislu, delež notranjega trga, ki ga zadeva povečan uvoz, ter spremembe ravni prodaje, proizvodnje, produktivnosti, izkoriščenosti zmogljivosti, dobička in izgube ter zaposlenosti. Ta seznam ni izčrpen in Komisija lahko upošteva tudi druge zadevne dejavnike za ugotavljanje obstoja škode ali grožnje resne škode, na primer delnice, cene, donos na vloženi kapital, denarni tok in druge dejavnike, ki povzročajo, so morda povzročili ali bi lahko povzročili resno škodo industriji Unije
  , kot je doseganje sprožitvenega obsega, predvidenega v okviru stabilizacijskega mehanizma za banane iz poglavja II te uredbe
  .

Sprememba 24

Predlog uredbe

Člen 4 – odstavek 7

7.   Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistike, ki se uporabljajo v preiskavi, na voljo in so razumljivi, pregledni in preverljivi.

7.   Komisija zagotovi, da so vsi podatki in statistike, ki se uporabljajo v preiskavi, na voljo in so razumljivi, pregledni,
  posodobljeni, zanesljivi
  in preverljivi.

Sprememba 25

Predlog uredbe

Člen 5 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  V primeru, da pride do povečanja uvoza izdelkov, ki sodijo v občutljive sektorje, zgoščenega v eni ali več državah članicah ali najbolj oddaljenih regijah, lahko Komisija uvede predhodne nadzorne ukrepe.

Sprememba 26

Predlog uredbe

Člen 9 – odstavek 4

4.   Pred vsakim podaljšanjem v skladu z odstavkom 3 se opravi preiskava na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije, ali na pobudo Komisije, če je na podlagi dejavnikov iz člena 4(5) dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3.

4.   Pred vsakim podaljšanjem v skladu z odstavkom 3 se opravi preiskava na zahtevo države članice, katere koli pravne osebe ali katerega koli združenja, ki ni pravna oseba in deluje v imenu industrije Unije
  , na zahtevo zainteresiranih strani ali Evropskega parlamenta
  ali na pobudo Komisije, če je na podlagi dejavnikov iz člena 4(5) dovolj dokazov prima facie, da so izpolnjeni pogoji iz odstavka 3.

Sprememba 27

Predlog uredbe

Člen 11 a (novo)

Člen 11a

Poročilo

1.
     
  Komisija Evropskemu parlamentu predloži letno poročilo o uporabi in izvajanju Sporazuma in te uredbe. Poročilo vsebuje informacije o uporabi začasnih in končnih ukrepov, predhodnih nadzornih ukrepov ter regionalnih nadzornih in zaščitnih ukrepov, zaključku preiskav brez sprejetja ukrepov ter o dejavnostih različnih organov, odgovornih za nadzor izvajanja Sporazuma in izpolnjevanja obveznosti, ki izhajajo iz njega, vključno z informacijami, prejetimi od zainteresiranih strani.

2.
     
  Posebna poglavja poročila se ukvarjajo z izpolnjevanjem obveznosti iz naslova VIII „Trgovina in trajnostni razvoj“ dela IV Sporazuma in z ukrepi, ki jih je v zvezi s tem po svojih notranjih mehanizmih sprejela Srednja Amerika in ki jih je sprejel forum za dialog s civilno družbo.

3.
     
  Poročilo predstavi tudi povzetek statističnih podatkov in razvoj trgovine s Srednjo Ameriko.

4.
     
  Poročilo vsebuje posodobljene in zanesljive statistične podatke o uvozu banan iz Srednje Amerike ter njegovem neposrednem in posrednem vplivu na razvoj zaposlovanja in delovnih pogojev v pridelovalnem sektorju Unije.

5.
     
  Evropski parlament lahko v enem mesecu od predložitve poročila povabi Komisijo na ad hoc sejo svojega pristojnega odbora, da bi predstavila ali pojasnila morebitna vprašanja, povezana z izvajanjem Sporazuma in te uredbe.

6.
     
  Komisija objavi poročilo najpozneje tri mesece po predložitvi Evropskemu parlamentu.

Sprememba 28

Predlog uredbe

Člen 12 – odstavek 4 a (novo)

4a.
     
  Kadar je treba pridobiti mnenje odbora na podlagi pisnega postopka, se ta postopek zaključi brez izida, če se v roku za izdajo mnenja za to odloči predsednik odbora ali če to zahteva večina članov odbora.

Sprememba 29

Predlog uredbe

Poglavje I a – člen 12 a (novo)

Poglavje Ia

Člen 12a

12 a.
     
  Za sprejetje potrebnih izvedbenih pravil za uporabo pravil iz Dodatka 2A Priloge II (O opredelitvi pojma „izdelki s poreklom“ in metodah upravnega sodelovanja) in Dodatka 2 Priloge I (Odprava carin) k Sporazumu se uporablja člen 247a Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti.

Sprememba 30

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 1 a (novo)

1a.
     
  Uporaba stabilizacijskega mehanizma za banane v nobenem primeru ne prepreči sprožitve ukrepov, vključenih v dvostransko zaščitno klavzulo.

Spremembi 31 in 32

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 2

2.   Za uvoz iz srednjeameriške države za izdelke iz odstavka 1 je določen ločen letni sprožitveni obseg uvoza, kakor prikazuje preglednica v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz izdelkov iz odstavka 1 po preferencialni carini je poleg dokazila o poreklu, določenem v Prilogi III (opredelitev „izdelkov s poreklom“ in metod upravnega sodelovanja) k Sporazumu s Srednjo Ameriko, treba predložiti izvozno potrdilo, ki ga izda pristojni organ srednjeameriške države, iz katere se izdelki izvažajo. Ko se v ustreznem koledarskem letu doseže sprožitveni obseg,
  lahko
  Komisija
  v skladu s postopkom pregleda iz člena 12(3)
  v navedenem letu takoj začasno opusti preferencialno carino za največ tri mesece in največ do konca koledarskega leta.

2.   Za uvoz iz srednjeameriške države za izdelke iz odstavka 1 je določen ločen letni sprožitveni obseg uvoza, kakor prikazuje preglednica v Prilogi k tej uredbi. Za uvoz izdelkov iz odstavka 1 po preferencialni carini je poleg dokazila o poreklu, določenem v Prilogi III (opredelitev „izdelkov s poreklom“ in metod upravnega sodelovanja) k Sporazumu s Srednjo Ameriko, treba predložiti izvozno potrdilo, ki ga izda pristojni organ srednjeameriške države, iz katere se izdelki izvažajo.
  Ta zahteva predložitve izvoznega potrdila ne be smela biti povezana z večjo upravno obremenitvijo, dodatnimi stroški ali drugimi dejanskimi trgovinskimi omejitvami za izvoznika.
  Ko se v ustreznem koledarskem letu doseže sprožitveni obseg, Komisija v navedenem letu takoj začasno opusti preferencialno carino za največ tri mesece in največ do konca koledarskega leta.
  Ta opustitev se ne izvede le v primerih višje sile.

Sprememba 33

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 a (novo)

5a.
     
  Komisija pozorno spremlja razvoj statistike o uvozu banan iz Srednje Amerike. Stopnje zaposlenosti in delovni pogoji, ekološka pridelava, poraba in tokovi pravične trgovine so del procesa spremljanja. V ta namen Komisija sodeluje z državami članicami, sektorji Unije in zainteresiranimi stranmi ter z njimi redno izmenjuje informacije.

Sprememba 34

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 b (novo)

5b.
     
  Na podlagi ustrezno utemeljene prošnje Evropskega parlamenta, države članice, sektorja Unije, zainteresirane strani ali na lastno pobudo Komisija pozorno spremlja vsak opazen porast uvoza banan iz Srednje Amerike ter sprejme predhodne nadzorne ukrepe, če je to primerno v skladu z določbami iz člena 5.

Sprememba 35

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 c (novo)

5c.
     
  Komisija sprejme predhodne nadzorne ukrepe v skladu s svetovalnim postopkom iz člena 12(2), če je v ustreznem koledarskem letu dosežen sprožitveni obseg mehanizma.

Sprememba 36

Predlog uredbe

Člen 13 – odstavek 5 d (novo)

5d.
     
  Evropski parlament lahko Komisijo najpozneje en mesec po objavi njenega poročila povabi na ad hoc sejo pristojnega odbora Evropskega parlamenta, da predstavi in pojasni vprašanja v zvezi z izvajanjem sporazuma, ki vplivajo na sektor pridelovanja banan.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 57(2) vrnjena v odbor (A7-0237/2012).

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/322 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/322

---

Četrtek, 13. september 2012Dovoljene uporabe osirotelih del ***I

P7_TA(2012)0349

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del (COM(2011)0289 – C7-0138/2011 – 2011/0136(COD))

2013/C 353 E/53

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0289), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2011)0289),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53, 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0138/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) ter členov 53, 62 in 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0138/2011),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2011 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. septembra 2011 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14 junija 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 14 junija 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0055/2012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za pravne zadeve ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A7-0055/2012),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali ga nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 376, 22.12.2011, str. 66.

---

Četrtek, 13. september 2012P7_TC1-COD(2011)0136

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Direktive 2012/.../EU Evropskega parlamenta in Sveta o nekaterih dovoljenih uporabah osirotelih del

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Direktivi 2012/28/EU.)

---

| 3.12.2013 | SL | Uradni list Evropske unije | CE 353/323 |
| --- | --- | --- | --- |

3.12.2013

SL

Uradni list Evropske unije

CE 353/323

---

Četrtek, 13. september 2012Nujni avtonomni trgovinski preferenciali za Pakistan ***I

P7_TA(2012)0350

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 13. septembra 2012 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan (COM(2010)0552 – C7-0322/2010 – 2010/0289(COD))

2013/C 353 E/54

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0552), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2010)0552),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7–0322/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 207(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija Parlamentu podala predlog (C7–0322/2010),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. julija 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 18. julija 2012, da bo Svet odobril stališče Parlamenta, v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 55 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 55 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0069/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za mednarodno trgovino in mnenja Odbora za zunanje zadeve (A7-0069/2011),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1); |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju (1);

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  To stališče nadomesti spremembe, sprejete dne 10. maja 2011 (Sprejeta besedila P7_TA(2011)0205).

---

Četrtek, 13. september 2012P7_TC1-COD(2010)0289

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 13. septembra 2012 z namenom sprejetja Uredbe (EU) št. .../2012 Evropskega parlamenta in Sveta o uvedbi nujnih avtonomnih trgovinskih preferencialov za Pakistan

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) št. 1029/2012.)

---