# Az Európai Unió C 369/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.C_2013.369.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 369 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. december 17. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.C_2013.369.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 369

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. december 17.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Számvevőszék |
| 2013/C 369/01 | Jelentés az ARTEMIS Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 1 |
| 2013/C 369/02 | Jelentés a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 10 |
| 2013/C 369/03 | Jelentés az ENIAC Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 18 |
| 2013/C 369/04 | Jelentés az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 25 |
| 2013/C 369/05 | Jelentés a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt | 35 |
| 2013/C 369/06 | Jelentés a SESAR Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 49 |
| 2013/C 369/07 | Jelentés az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszával együtt | 57 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

2013/C 369/01

Jelentés az ARTEMIS Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

1

2013/C 369/02

Jelentés a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

10

2013/C 369/03

Jelentés az ENIAC Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

18

2013/C 369/04

Jelentés az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

25

2013/C 369/05

Jelentés a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

35

2013/C 369/06

Jelentés a SESAR Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszával együtt

49

2013/C 369/07

Jelentés az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszával együtt

57

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Számvevőszék

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 369/1 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 369/1

---

JELENTÉS

az ARTEMIS Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 369/01

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés ... | 1-5 | 2 |
| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ... | 6 | 2 |
| Megbízhatósági nyilatkozat ... | 7-18 | 2 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ... | 12 | 3 |
| A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja ... | 13-16 | 3 |
| Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ... | 17 | 4 |
| Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ... | 19-23 | 4 |
| A költségvetés végrehajtása ... | 19-22 | 4 |
| Pályázati felhívások ... | 23 | 4 |
| Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól ... | 24 | 4 |
| További megjegyzések... | 25-31 | 4 |
| A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ... | 25-26 | 4 |
| A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ... | 27-29 | 5 |
| Éves tevékenységi jelentés ... | 30 | 5 |
| A korábbi észrevételek hasznosulása ... | 31 | 5 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés ...

1-5

2

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ...

6

2

Megbízhatósági nyilatkozat ...

7-18

2

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ...

12

3

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja ...

13-16

3

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ...

17

4

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ...

19-23

4

A költségvetés végrehajtása ...

19-22

4

Pályázati felhívások ...

23

4

Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól ...

24

4

További megjegyzések...

25-31

4

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ...

25-26

4

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ...

27-29

5

Éves tevékenységi jelentés ...

30

5

A korábbi észrevételek hasznosulása ...

31

5

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Artemis Közös Vállalkozás 2007 decemberében jött létre (1), tízéves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Artemis Közös Vállalkozás 2007 decemberében jött létre (1), tízéves időszakra.

| 2. | A Közös Vállalkozás fő célja, hogy különféle alkalmazási területeken meghatározza és végrehajtsa a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervét annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, valamint új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki (2). |
| --- | --- |

2.

A Közös Vállalkozás fő célja, hogy különféle alkalmazási területeken meghatározza és végrehajtsa a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervét annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, valamint új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki (2).

| 3. | Az Artemis Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, és néhány uniós tagállam: Belgium, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Portugália, Románia, Szlovénia, Spanyolország, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság, valamint az Artemis-IA, a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén tevékenykedő európai vállalatokat és más kutatási szervezeteket képviselő egyesület. 2009-ben a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország és Norvégia is tagjai lettek a Közös Vállalkozásnak. |
| --- | --- |

3.

Az Artemis Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, és néhány uniós tagállam: Belgium, Dánia, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Franciaország, Olaszország, Magyarország, Hollandia, Ausztria, Portugália, Románia, Szlovénia, Spanyolország, Finnország, Svédország és az Egyesült Királyság, valamint az Artemis-IA, a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén tevékenykedő európai vállalatokat és más kutatási szervezeteket képviselő egyesület. 2009-ben a Cseh Köztársaság, Ciprus, Lettország és Norvégia is tagjai lettek a Közös Vállalkozásnak.

| 4. | Az Európai Unió a Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 420 millió euróval járul hozzá (3). Az Artemis-IA egyesület maximum 30 millió euróval járul hozzá a működési költségekhez. Az Artemis tagállamainak a működési költségekhez egyrészt természetben kell hozzájárulniuk (pl. elősegíteniük a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét kell adniuk. Természetbeni hozzájárulásokat várnak el a projektekben részt vevő kutatási szervezetektől is. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió a Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 420 millió euróval járul hozzá (3). Az Artemis-IA egyesület maximum 30 millió euróval járul hozzá a működési költségekhez. Az Artemis tagállamainak a működési költségekhez egyrészt természetben kell hozzájárulniuk (pl. elősegíteniük a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét kell adniuk. Természetbeni hozzájárulásokat várnak el a projektekben részt vevő kutatási szervezetektől is.

| 5. | A Közös Vállalkozás 2009. november 26-án kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2009. november 26-án kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Artemis Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll, és |
| --- | --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Artemis Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 8. | A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője (7) által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

8.

A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője (7) által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 9. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács (8) számára az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács (8) számára az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

10.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 11. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 13. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (9) az irányító testület a 2010. november 25-i határozatával fogadta el, és ez a stratégia az egyik fő kontrollmechanizmus (10) a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatok alapján 2012-ben végrehajtott kifizetések összege 7,3 millió euró volt, ami az összes operatív kiadás 43 %-a. |
| --- | --- |

13.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (9) az irányító testület a 2010. november 25-i határozatával fogadta el, és ez a stratégia az egyik fő kontrollmechanizmus (10) a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatok alapján 2012-ben végrehajtott kifizetések összege 7,3 millió euró volt, ami az összes operatív kiadás 43 %-a.

| 14. | A projektekkel kapcsolatos költségigénylések ellenőrzésével a nemzeti finanszírozó hatóságokat bízták meg. A nemzeti finanszírozó hatóságokkal aláírt igazgatási megállapodások nem tartalmazzák az utólagos ellenőrzések gyakorlati előírásait. |
| --- | --- |

14.

A projektekkel kapcsolatos költségigénylések ellenőrzésével a nemzeti finanszírozó hatóságokat bízták meg. A nemzeti finanszírozó hatóságokkal aláírt igazgatási megállapodások nem tartalmazzák az utólagos ellenőrzések gyakorlati előírásait.

| 15. | Az Artemis Közös Vállalkozás a nemzeti finanszírozó hatóságoktól a befejezett projektek költségeinek nagyjából 45 %-áról kaptak ellenőrzési jelentéseket. A Közös Vállalkozás azonban nem értékelte ezen ellenőrzések minőségét. Ezenkívül 2013 áprilisának végére, a Közös Vállalkozás még nem kapott tájékoztatást az összes nemzeti finanszírozó hatóságtól (11). Ezért aztán nem volt módja annak megítélésére, hogy az utólagos ellenőrzési stratégia elegendő bizonyossággal szolgál-e a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (12). |
| --- | --- |

15.

Az Artemis Közös Vállalkozás a nemzeti finanszírozó hatóságoktól a befejezett projektek költségeinek nagyjából 45 %-áról kaptak ellenőrzési jelentéseket. A Közös Vállalkozás azonban nem értékelte ezen ellenőrzések minőségét. Ezenkívül 2013 áprilisának végére, a Közös Vállalkozás még nem kapott tájékoztatást az összes nemzeti finanszírozó hatóságtól (11). Ezért aztán nem volt módja annak megítélésére, hogy az utólagos ellenőrzési stratégia elegendő bizonyossággal szolgál-e a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére nézve (12).

| 16. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtásáról rendelkezésre álló információk nem elegendőek ahhoz, hogy a Számvevőszék meg tudja állapítani, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e. |
| --- | --- |

16.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtásáról rendelkezésre álló információk nem elegendőek ahhoz, hogy a Számvevőszék meg tudja állapítani, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 17. | A Számvevőszék véleménye szerint – a korlátozó vélemény alapjául szolgáló, a 13.–16. bekezdésben tárgyalt megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

17.

A Számvevőszék véleménye szerint – a korlátozó vélemény alapjául szolgáló, a 13.–16. bekezdésben tárgyalt megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 18. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

18.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 19. | A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával (13) szemben, a közzétett 2012-es költségvetésben nem szerepelnek differenciált kifizetési előirányzatok az operatív kiadások tekintetében. |
| --- | --- |

19.

A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatával (13) szemben, a közzétett 2012-es költségvetésben nem szerepelnek differenciált kifizetési előirányzatok az operatív kiadások tekintetében.

| 20. | A Közös Vállalkozás 2012-es költségvetése 55,1 millió euró értékben lekötött operatív kötelezettségvállalási előirányzatokat tartalmazott. Év végén az irányító testület úgy döntött, hogy lecsökkenti az operatív előirányzatokat 39,5 millió euróra, de nem tartotta be a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 28. cikkében szereplő eljárást (14). |
| --- | --- |

20.

A Közös Vállalkozás 2012-es költségvetése 55,1 millió euró értékben lekötött operatív kötelezettségvállalási előirányzatokat tartalmazott. Év végén az irányító testület úgy döntött, hogy lecsökkenti az operatív előirányzatokat 39,5 millió euróra, de nem tartotta be a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 28. cikkében szereplő eljárást (14).

| 21. | Az A) (az operatív előirányzatok levonását követően kapott) operatív lekötött előirányzatok, B) operatív kifizetési előirányzatok és C) adminisztratív kiadásokra vonatkozó kifizetési előirányzatok felhasználási aránya a következő volt:







  Operatív kötelezettségvállalási előirányzatok | Operatív kifizetési előirányzatok | Kifizetési előirányzatok adminisztratív kiadásokra |
| --- | --- | --- | --- |
| 100 % | 62 % | 76 % |

21.

Az A) (az operatív előirányzatok levonását követően kapott) operatív lekötött előirányzatok, B) operatív kifizetési előirányzatok és C) adminisztratív kiadásokra vonatkozó kifizetési előirányzatok felhasználási aránya a következő volt:

Operatív kötelezettségvállalási előirányzatok

Operatív kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok adminisztratív kiadásokra

100 %

62 %

76 %

| 22. | A programigazgató költségvetés-felhasználási becslései 2012 végére és az következő pályázati felhívásokra vonatkozó tényleges kifizetések a következők voltak: | Éves pályázati felhívások |
| --- | --- | --- |
| 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 |
| A Közös Vállalkozás költségvetés-felhasználási becslései 2012 év végére | 100 % | 82,5 % | 49,6 % | 14,6 % | — |
| Tényleges kifizetések 2012 év végén | 69 % | 46 % | 25 % | 3 % | — |

22.

A programigazgató költségvetés-felhasználási becslései 2012 végére és az következő pályázati felhívásokra vonatkozó tényleges kifizetések a következők voltak:

Éves pályázati felhívások

2008

2009

2010

2011

2012

A Közös Vállalkozás költségvetés-felhasználási becslései 2012 év végére

100 %

82,5 %

49,6 %

14,6 %

—

Tényleges kifizetések 2012 év végén

69 %

46 %

25 %

3 %

—

A fenti számok bizonyítják az alacsony költségvetés-felhasználási arányt, amely főként a projektlezárásokkal kapcsolatos összetett pénzügyi eljárásnak tudható be.

Pályázati felhívások

| 23. | Az Artemis Közös Vállalkozást létrehozó tanácsi rendelet az operatív kiadásokra egy legfeljebb 410 millió euró összegű költségvetést irányzott elő. A tényleges felhasználás és a pályázati felhívások tervezett értéke 206 millió eurót (15) tesz ki, ami a teljes költségvetés 50,2 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

23.

Az Artemis Közös Vállalkozást létrehozó tanácsi rendelet az operatív kiadásokra egy legfeljebb 410 millió euró összegű költségvetést irányzott elő. A tényleges felhasználás és a pályázati felhívások tervezett értéke 206 millió eurót (15) tesz ki, ami a teljes költségvetés 50,2 %-ának felel meg.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK FŐ KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 24. | 2012-ben a Közös Vállalkozás fokozott erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy eredményes pénzügyi, számviteli és irányítási kontrolleljárásokat alakítson ki és alkalmazzon. A Számvevőszék 2011-es jelentése szerint azonban további munkára van szükség, különösen a belsőkontroll-standardok (16) és a költségigénylések pénzügyi ellenőrzése terén (17). |
| --- | --- |

24.

2012-ben a Közös Vállalkozás fokozott erőfeszítéseket tett annak érdekében, hogy eredményes pénzügyi, számviteli és irányítási kontrolleljárásokat alakítson ki és alkalmazzon. A Számvevőszék 2011-es jelentése szerint azonban további munkára van szükség, különösen a belsőkontroll-standardok (16) és a költségigénylések pénzügyi ellenőrzése terén (17).

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 25. | A Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közös Vállalkozásnak saját belső ellenőrzési részleggel kell rendelkeznie. A belsőkontroll-rendszernek ezt a fontos elemét azonban 2012 végéig még nem hozták létre. |
| --- | --- |

25.

A Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a Közös Vállalkozásnak saját belső ellenőrzési részleggel kell rendelkeznie. A belsőkontroll-rendszernek ezt a fontos elemét azonban 2012 végéig még nem hozták létre.

| 26. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére utaló rendelkezésével. |
| --- | --- |

26.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 25-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére utaló rendelkezésével.

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése

| 27. | A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring és jelentéstevő rendszert dolgozott ki. |
| --- | --- |

27.

A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring és jelentéstevő rendszert dolgozott ki.

| 28. | A kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes, szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek eredményeinek terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban követi nyomon. |
| --- | --- |

28.

A kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes, szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek eredményeinek terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban követi nyomon.

| 29. | Mindazonáltal ezen monitoringeredmények beszámolási módját tovább kell fejleszteni, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az 1982/2006/EK határozat 7. cikkében (18) és az 1906/2006/EK rendelet 27. cikkében (19) előírt rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

29.

Mindazonáltal ezen monitoringeredmények beszámolási módját tovább kell fejleszteni, hogy azok teljes mértékben megfeleljenek az 1982/2006/EK határozat 7. cikkében (18) és az 1906/2006/EK rendelet 27. cikkében (19) előírt rendelkezéseknek.

Éves tevékenységi jelentés

| 30. | Az ügyvezető igazgató 2012-es éves tevékenységi jelentésben szereplő megbízhatósági nyilatkozata fenntartással él az utólagos ellenőrzési stratégiát illetően. A fenntartásban szereplő információk azonban az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtását illetően nem elégségesek. A fő aggályt az jelenti, hogy a Közös Vállalkozás nem elemezte sem a nemzeti finanszírozó hatóságok ellenőrzési stratégiáit, sem a tőlük kapott ellenőrzési jelentéseket (lásd: 13‒17. bekezdés). |
| --- | --- |

30.

Az ügyvezető igazgató 2012-es éves tevékenységi jelentésben szereplő megbízhatósági nyilatkozata fenntartással él az utólagos ellenőrzési stratégiát illetően. A fenntartásban szereplő információk azonban az utólagos ellenőrzési stratégia végrehajtását illetően nem elégségesek. A fő aggályt az jelenti, hogy a Közös Vállalkozás nem elemezte sem a nemzeti finanszírozó hatóságok ellenőrzési stratégiáit, sem a tőlük kapott ellenőrzési jelentéseket (lásd: 13‒17. bekezdés).

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 31. | 2012-ben a Közös Vállalkozás további előrelépéseket tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. A katasztrófa-elhárítási terv véglegesítéséhez azonban még további teendőkre van szükség (20). |
| --- | --- |

31.

2012-ben a Közös Vállalkozás további előrelépéseket tett az informatikai biztonsági szabályok formalizálása terén. A katasztrófa-elhárítási terv véglegesítéséhez azonban még további teendőkre van szükség (20).

Ezt a jelentést dr. Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2013. október 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 2007. december 20-i 74/2008/EK rendelete a beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító „Artemis Közös Vállalkozás” létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 52. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

(3)  A 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram egyetlen programba fogja össze valamennyi kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  Ezek a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzés.

4

(5)  Ezek a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből, és a számviteli politika alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzésből állnak.

5

(6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

6

(7)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

7

(8)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

8

(9)  Az Európai Bizottság és a Közös Vállalkozás közötti általános finanszírozási megállapodás értelmében a Közös Vállalkozás – illetve annak illetékes testülete – elfogadja utólagos ellenőrzési stratégiáját, amelynek célja, hogy kellő bizonyosságot nyújtson az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Továbbá az utólagos ellenőrzési stratégia egyrészt az eljárások, másrészt egy az összes kedvezményezettre vagy azok egy részére kiterjedő tranzakcióminta vizsgálatán alapul és elsősorban a kockázatokat tükrözi megfelelően.

9

(10)  A 74/2008/EK rendelet 12. cikke értelmében a Közös Vállalkozás „gondoskodik arról, hogy tagjainak pénzügyi érdekei megfelelő védelemben részesüljenek azáltal, hogy megfelelő belső és külső ellenőrzéseket végez vagy végeztet”, valamint „az Artemis Közös Vállalkozás helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az Artemis Közös Vállalkozás közpénzekből nyújtott finanszírozásának kedvezményezettjeinél. Ezeket az ellenőrzéseket végezheti akár közvetlenül az Artemis Közös Vállalkozás, akár az Artemis Közös Vállalkozás nevében eljárva az Artemis-tagállamok. Az Artemis-tagállamok nemzeti finanszírozásuk kedvezményezettjei körében – ha szükségesnek ítélik – egyéb ellenőrzéseket is végezhetnek, és az eredményekről tájékoztatják az Artemis Közös Vállalkozást.”

10

(11)  Az eddig kapott dokumentáció a legtöbb esetben nem elégséges ahhoz, hogy a Közös Vállalkozás értékelni tudja ezeket a stratégiákat és végrehajtásuk módját, mivel abban nem szerepelnek az ellenőrzés módjának részletei (pl. az ellenőrzés koncepciója és módszertana, a minta mérete, a nemzeti finanszírozó hatóság által elvégzendő pénzügyi ellenőrzések típusa stb.).

11

(12)  Az Artemis irányító testülete által elfogadott utólagos ellenőrzési stratégia értelmében a Közös Vállalkozás évente legalább egyszer megvizsgálja, hogy az Artemis-tagállamoktól kapott információk kellő bizonyossággal szolgálnak-e a végrehajtott tranzakciók szabályszerűségéről és jogszerűségéről.

12

(13)  A pénzügyi szabályzat 8. cikkének (1) bekezdése szerint „a költségvetés nem differenciált előirányzatokat és differenciált előirányzatokat tartalmaz. Ez utóbbi kötelezettségvállalási előirányzatokból és kifizetési előirányzatokból áll.”

13

(14)  A pénzügyi szabályzat 28. cikke szerint „Az éves költségvetési terv bármilyen módosításához, ideértve a létszámterv módosítását is, az alapszabályzat 27. cikke rendelkezéseinek értelmében az eredeti költségvetési eljárással megegyező módon módosított költségvetési tervet kell elfogadni.”

14

(15)  Az Artemis Közös Vállalkozás 2013. május 15-i becslése.

15

(16)  2010. szeptember 22-én az irányító testület jóváhagyta a Közös Vállalkozás 16 belsőkontroll-standardból álló belsőkontroll-keretrendszerét. Noha jelentős előrelépések történtek, a standardok némelyikét még most sem alkalmazzák teljes mértékben.

16

(17)  A költségek pénzügyi ellenőrzése kizárólag a tagállami hatóságok által benyújtott igazolások alapján történik. A projekteken dolgozó alkalmazottakra (csak mint a tevékenységek elvégzéséhez felhasznált személyzeti költségek mutatójára) vonatkozóan elvégzett ellenőrzéseken kívül a Közös Vállalkozás egyéb pénzügyi ellenőrzést nem végez.

17

(18)  Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 2006/1982/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 7. cikke előírja a Bizottságnak, hogy folyamatosan és módszeresen felügyelje a hetedik keretprogram és egyedi programjai végrehajtását, és e felügyeleti tevékenység eredményeiről rendszeresen jelentést tegyen, illetve terjessze azokat.

18

(19)  A hetedik keretprogram cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.) 27. cikke előírja a Bizottságnak, hogy a benyújtott rendszeres jelentések alapján végezze el a közvetett tevékenységek végrehajtásának monitoringját. A Bizottságnak főleg az új információk és jogok terjesztéséről és használatáról készült terv végrehajtását kell felügyelnie. Fel kell állítania és fenn kell tartania továbbá egy olyan információs rendszert, amely lehetővé teszi, hogy ez a monitoring a hetedik keretprogramon keresztül hatékony és koherens módon valósuljon meg.

19

(20)  a) pénzügyi folyamatok katasztrófa esetén, b) az adatbázisok biztonsági mentési eljárása biztonsági mentések rendszeres és gyakori készítésével és külső helyszínen való tárolásával, c) kezdeti megállapodás az Európai Bizottság létesítményeinek használatáról a pénzügyi rendszerekhez (ABAC, SAP) és az internethez való hozzáférés céljából.

20

---

MELLÉKLET

Artemis Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke) | A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.
  A Tanács 2007. december 20-i 74/2008/EK rendelete a közös technológiai kezdeményezést megvalósító „Artemis Közös Vállalkozás” létrehozásáról. |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 74/2008/EK rendelete) | Célok







  — | Az Artemis Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram megvalósításához a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervének meghatározásával és végrehajtásával, egy köz- és a magánszféra közötti fenntartható partnerség létrehozásával és azzal, hogy mobilizálja és növeli Európában a beágyazott számítástechnikai rendszerek ágazatába való magán- és közbefektetéseket. |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke)

A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.

A Tanács 2007. december 20-i 74/2008/EK rendelete a közös technológiai kezdeményezést megvalósító „Artemis Közös Vállalkozás” létrehozásáról.

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 74/2008/EK rendelete)

Célok

—

Az Artemis Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram megvalósításához a beágyazott számítástechnikai rendszerek számára kulcsfontosságú technológiák kifejlesztésének kutatási ütemtervének meghatározásával és végrehajtásával, egy köz- és a magánszféra közötti fenntartható partnerség létrehozásával és azzal, hogy mobilizálja és növeli Európában a beágyazott számítástechnikai rendszerek ágazatába való magán- és közbefektetéseket.

| — | Az Artemis Közös Vállalkozás célja az erőforrások és az ipari támogatások a keretprogram, a tagállami kutatás-fejlesztési programok és kormányközi kutatás-fejlesztési rendszerek közötti eredményes koordináció és szinergia megvalósítása, és ezzel Európa jövőbeni növekedéséhez, versenyképességéhez és fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

—

Az Artemis Közös Vállalkozás célja az erőforrások és az ipari támogatások a keretprogram, a tagállami kutatás-fejlesztési programok és kormányközi kutatás-fejlesztési rendszerek közötti eredményes koordináció és szinergia megvalósítása, és ezzel Európa jövőbeni növekedéséhez, versenyképességéhez és fenntartható fejlődéséhez való hozzájárulás.

| — | Az Artemis Közös Vállalkozás az összes érdekelt fél, mint például a – kis- és közepes vállalkozásokat (kkv-k) magában foglaló – ipar, a tagállami és regionális hatóságok, valamint a felsőoktatási és kutatóközpontok közötti együttműködés elősegítésére összpontosít a kutatási erőfeszítések összefogásával és koncentrálásával. |
| --- | --- |

—

Az Artemis Közös Vállalkozás az összes érdekelt fél, mint például a – kis- és közepes vállalkozásokat (kkv-k) magában foglaló – ipar, a tagállami és regionális hatóságok, valamint a felsőoktatási és kutatóközpontok közötti együttműködés elősegítésére összpontosít a kutatási erőfeszítések összefogásával és koncentrálásával.

| — | A Közös Vállalkozás közös megállapodás nyomán kialakított kutatási ütemtervet fogad el, az Artemis Technológiai Platform által kifejlesztett stratégiai kutatási ütemtervben foglalt ajánlások szigorú betartásával. Ez a Kutatási Ütemterv meghatározza és rendszeresen megvizsgálja a beágyazott számítástechnikai rendszerek kulcstechnológiáinak kifejlesztésével és elfogadásával kapcsolatos, különböző alkalmazási területek közötti prioritásokat Európa versenyképességének megerősítése és új piacok valamint a társadalom számára jelentős alkalmazások kialakulásának lehetővé tétele céljából. |
| --- | --- |

—

A Közös Vállalkozás közös megállapodás nyomán kialakított kutatási ütemtervet fogad el, az Artemis Technológiai Platform által kifejlesztett stratégiai kutatási ütemtervben foglalt ajánlások szigorú betartásával. Ez a Kutatási Ütemterv meghatározza és rendszeresen megvizsgálja a beágyazott számítástechnikai rendszerek kulcstechnológiáinak kifejlesztésével és elfogadásával kapcsolatos, különböző alkalmazási területek közötti prioritásokat Európa versenyképességének megerősítése és új piacok valamint a társadalom számára jelentős alkalmazások kialakulásának lehetővé tétele céljából.

| — | A Közös Vállalkozás évente kiírt nyílt versenypályázati felhívásokon keresztül támogatja a kutatás-fejlesztési tevékenységeket, a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén megjelenő legjobb európai kutatási elképzelések és kapacitás vonzása érdekében. Az Artemis Közös Vállalkozásnak benyújtott javaslatok független tanácsadók támogatásával végrehajtott műszaki értékelésen és kiválasztási folyamaton esnek át. Ez az eljárás biztosítja, hogy az Artemis Közös Vállalkozás közfinanszírozása során az egyenlő elbánás, a kiválóság és a verseny elvei érvényesülnek. |
| --- | --- |

—

A Közös Vállalkozás évente kiírt nyílt versenypályázati felhívásokon keresztül támogatja a kutatás-fejlesztési tevékenységeket, a beágyazott számítástechnikai rendszerek területén megjelenő legjobb európai kutatási elképzelések és kapacitás vonzása érdekében. Az Artemis Közös Vállalkozásnak benyújtott javaslatok független tanácsadók támogatásával végrehajtott műszaki értékelésen és kiválasztási folyamaton esnek át. Ez az eljárás biztosítja, hogy az Artemis Közös Vállalkozás közfinanszírozása során az egyenlő elbánás, a kiválóság és a verseny elvei érvényesülnek.

Irányítás

A Közös Vállalkozás irányító szerve az irányító testület. A vezetőségi csoportot az ügyvezető igazgató vezeti, míg a – kis- és nagyvállalkozásokat, oktatási és kutatási intézményeket is felölelő – ipart az Artemis Ipari Egyesület képviseli (Artemis-IA). Az Artemis-IA adja az irányító testület elnökét és a technikai munkaprogramért felelős ipari és kutatási bizottság tagjait. A közszféra, azaz a résztvevő Artemis-tagállamok és az Európai Bizottság egyesével képviselteti magát az irányító testületben és a pénzügyekért felelős hatóságok testületében.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

Költségvetés

57 446 787 euró kötelezettségvállalásokra.

27 217 532 euró (operatív) kifizetésekre.

Létszám 2012. december 31-én

A létszámtervben 15 álláshely szerepelt (8 ideiglenes és 7 szerződéses alkalmazott), ebből a betöltött álláshelyek száma 13 volt, a következő megoszlásban: operatív feladatok (8), adminisztratív feladatok (5), vegyes feladatok (0).

Termékek és szolgáltatások 2012-ben

Lásd: az Artemis Közös Vállalkozás 2012-es éves tevékenységi jelentése (http://www.artemis-ju.eu/reference_documents).

Forrás: az Artemis Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

| 15., 16. és 17. | Elismerjük az utólagos ellenőrzési stratégia fontosságát és a Számvevőszék észrevételeinek helytállóságát. Mindazonáltal szeretnénk a következő információkat is közölni:






  1. | A különféle finanszírozási modellek és az egyes tagállamokban hatályos nemzeti szabályok alapján az utólagos ellenőrzés csak befejezett projektek esetében lehetséges. Erre tekintettel, az irányító testületnek decemberben benyújtottuk az ARTEMIS utólagos ellenőrzési stratégiájának legújabb módosítását, amelyet 2013 januárjában az irányító testület jóváhagyott. |
| --- | --- | --- |

15., 16. és 17.

Elismerjük az utólagos ellenőrzési stratégia fontosságát és a Számvevőszék észrevételeinek helytállóságát. Mindazonáltal szeretnénk a következő információkat is közölni:

1.

A különféle finanszírozási modellek és az egyes tagállamokban hatályos nemzeti szabályok alapján az utólagos ellenőrzés csak befejezett projektek esetében lehetséges. Erre tekintettel, az irányító testületnek decemberben benyújtottuk az ARTEMIS utólagos ellenőrzési stratégiájának legújabb módosítását, amelyet 2013 januárjában az irányító testület jóváhagyott.

| 2. | Az utólagos ellenőrzési stratégiára vonatkozóan 15 tagállamtól kaptunk információt, ami 2012 elejétől a végéig a Közös Vállalkozás kifizetett finanszírozása több mint 95 %-ának felel meg. |
| --- | --- |

2.

Az utólagos ellenőrzési stratégiára vonatkozóan 15 tagállamtól kaptunk információt, ami 2012 elejétől a végéig a Közös Vállalkozás kifizetett finanszírozása több mint 95 %-ának felel meg.

| 3. | A tagállamoktól beérkezett utólagos ellenőrzési jelentéseket és „projektlezáró tanúsítványokat” két különböző szempontból elemeztük:






  a) | technikai szempontból a projekt végleges technikai áttekintő jelentésének való megfelelésüket vizsgáltuk; |
| --- | --- | --- |

3.

A tagállamoktól beérkezett utólagos ellenőrzési jelentéseket és „projektlezáró tanúsítványokat” két különböző szempontból elemeztük:

a)

technikai szempontból a projekt végleges technikai áttekintő jelentésének való megfelelésüket vizsgáltuk;

| b) | pénzügyi szempontból a költségvetési keretnek és a fizetési nyilvántartásnak való megfelelésüket vizsgáltuk. |
| --- | --- |

b)

pénzügyi szempontból a költségvetési keretnek és a fizetési nyilvántartásnak való megfelelésüket vizsgáltuk.

| 4. | A szubszidiaritás elve és a feladatok elkülönítése, amelyek alapján a pénzügyi ellenőrzést a nemzeti szabályok szerint a tagállamok, a technikai ellenőrzést pedig az elfogadott szabályok szerint az ARTEMIS végzi, az ARTEMIS működésének legfőbb elvei. Mindazonáltal, megértjük a Számvevőszék aggályait, és ezért a tagállamoktól érkező utólagos ellenőrzési jelentéseket részletesebb elemzésnek fogjuk alávetni. |
| --- | --- |

4.

A szubszidiaritás elve és a feladatok elkülönítése, amelyek alapján a pénzügyi ellenőrzést a nemzeti szabályok szerint a tagállamok, a technikai ellenőrzést pedig az elfogadott szabályok szerint az ARTEMIS végzi, az ARTEMIS működésének legfőbb elvei. Mindazonáltal, megértjük a Számvevőszék aggályait, és ezért a tagállamoktól érkező utólagos ellenőrzési jelentéseket részletesebb elemzésnek fogjuk alávetni.

| 19. | A 2012. január 25-én elfogadott 2012. évi költségvetés valóban nem különbözteti meg az operatív kiadások tekintetében a fizetési előirányzatokat. Ezt azonban az irányító testület által 2012. december 4-én elfogadott 2012. évi költségvetés-módosításban orvosoltuk. |
| --- | --- |

19.

A 2012. január 25-én elfogadott 2012. évi költségvetés valóban nem különbözteti meg az operatív kiadások tekintetében a fizetési előirányzatokat. Ezt azonban az irányító testület által 2012. december 4-én elfogadott 2012. évi költségvetés-módosításban orvosoltuk.

| 20. | Egyetértünk a Számvevőszék észrevételével: egy adminisztratív hiba miatt az irányító testület jóváhagyott egy módosított éves megvalósítási tervet, anélkül hogy külön jóváhagyta volna a megfelelően módosított költségvetést is. |
| --- | --- |

20.

Egyetértünk a Számvevőszék észrevételével: egy adminisztratív hiba miatt az irányító testület jóváhagyott egy módosított éves megvalósítási tervet, anélkül hogy külön jóváhagyta volna a megfelelően módosított költségvetést is.

| 25. | Az ARTEMIS az ugyanerre a kérdésre 2011-ben adott válaszra hivatkozik, és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ARTEMIS Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 3-i jelentésében a következők állnak:
  „feljegyzi, hogy 2011 végén a közös vállalkozás belső ellenőrzési részlege még nem volt létrehozva; emlékeztet, hogy a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata 2010 óta a közös vállalkozás belső ellenőre, amely kockázatfelmérő gyakorlatot hajtott végre, illetve hogy a közös vállalkozás irányító testületének bemutattak egy, a 2012–2014-es időszakra szóló stratégiai ellenőrzési tervet; tudomásul veszi, hogy a közös vállalkozás méretét figyelembe véve a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata látja el a belső ellenőrzési részleg szerepét;”
  Úgy véljük, hogy az utolsó észrevétel teljes mértékben alátámasztja álláspontunkat. |
| --- | --- |

25.

Az ARTEMIS az ugyanerre a kérdésre 2011-ben adott válaszra hivatkozik, és a Költségvetési Ellenőrző Bizottság ARTEMIS Közös Vállalkozás 2011-es pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló, 2013. március 3-i jelentésében a következők állnak:

„feljegyzi, hogy 2011 végén a közös vállalkozás belső ellenőrzési részlege még nem volt létrehozva; emlékeztet, hogy a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata 2010 óta a közös vállalkozás belső ellenőre, amely kockázatfelmérő gyakorlatot hajtott végre, illetve hogy a közös vállalkozás irányító testületének bemutattak egy, a 2012–2014-es időszakra szóló stratégiai ellenőrzési tervet; tudomásul veszi, hogy a közös vállalkozás méretét figyelembe véve a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata látja el a belső ellenőrzési részleg szerepét;”

Úgy véljük, hogy az utolsó észrevétel teljes mértékben alátámasztja álláspontunkat.

| 26. | Álláspontunk az előző évhez képest nem változott: Egyetértünk az észrevétellel, azonban az egyszerűség és a hatékonyság miatt úgy döntöttünk, hogy a pénzügyi szabályzatot ebben a pontban módosítjuk, az általános pénzügyi szabályzat jelenleg is zajló felülvizsgálatának a keretében. |
| --- | --- |

26.

Álláspontunk az előző évhez képest nem változott: Egyetértünk az észrevétellel, azonban az egyszerűség és a hatékonyság miatt úgy döntöttünk, hogy a pénzügyi szabályzatot ebben a pontban módosítjuk, az általános pénzügyi szabályzat jelenleg is zajló felülvizsgálatának a keretében.

| 27., 28. és 29. | Az ARTEMIS üdvözli azt a tényt, hogy a Számvevőszék elismerte az ezen a téren tett erőfeszítéseit, és törekszik a jelentéstétel és a terjesztés javítására. |
| --- | --- |

27., 28. és 29.

Az ARTEMIS üdvözli azt a tényt, hogy a Számvevőszék elismerte az ezen a téren tett erőfeszítéseit, és törekszik a jelentéstétel és a terjesztés javítására.

| 30. | Lásd a 15–17. észrevételekre adott válaszunkat. |
| --- | --- |

30.

Lásd a 15–17. észrevételekre adott válaszunkat.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 369/10 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 369/10

---

JELENTÉS

a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 369/02

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés ... | 1-5 | 11 |
| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ... | 6 | 11 |
| Megbízhatósági nyilatkozat ... | 7-14 | 11 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ... | 12 | 12 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ... | 13 | 12 |
| Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ... | 15 | 12 |
| A költségvetés végrehajtása ... | 15 | 12 |
| Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól ... | 16-19 | 12 |
| További megjegyzések ... | 20-26 | 13 |
| A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ... | 20-22 | 13 |
| A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ... | 23-25 | 13 |
| A korábbi észrevételek hasznosulása ... | 26 | 13 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés ...

1-5

11

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ...

6

11

Megbízhatósági nyilatkozat ...

7-14

11

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ...

12

12

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ...

13

12

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ...

15

12

A költségvetés végrehajtása ...

15

12

Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól ...

16-19

12

További megjegyzések ...

20-26

13

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ...

20-22

13

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ...

23-25

13

A korábbi észrevételek hasznosulása ...

26

13

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2007 decemberében (1) jött létre 10 éves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2007 decemberében (1) jött létre 10 éves időszakra.

| 2. | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás célja a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban (2). A Közös Vállalkozás által koordinált kutatási tevékenységek hat technológiai területre, más néven integrált technológiademonstrációs rendszerre (ITD) oszthatók. |
| --- | --- |

2.

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás célja a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban (2). A Közös Vállalkozás által koordinált kutatási tevékenységek hat technológiai területre, más néven integrált technológiademonstrációs rendszerre (ITD) oszthatók.

| 3. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, valamint az integrált technológiademonstrációs rendszereket (ITD) vezető ipari partnerek és az ITD-k társult tagjai. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, valamint az integrált technológiademonstrációs rendszereket (ITD) vezető ipari partnerek és az ITD-k társult tagjai.

| 4. | Az Európai Unió a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 800 millió euróval járul hozzá (3). A Közös Vállalkozás többi tagjának – a természetbeni hozzájárulásokat is beleértve – legalább az uniós hozzájárulással megegyező összegig kell hozzájárulnia a költségvetéshez. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 800 millió euróval járul hozzá (3). A Közös Vállalkozás többi tagjának – a természetbeni hozzájárulásokat is beleértve – legalább az uniós hozzájárulással megegyező összegig kell hozzájárulnia a költségvetéshez.

| 5. | A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll, és |
| --- | --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 8. | A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (7) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

8.

A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (7) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 9. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

10.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 11. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata, valamint a Bizottság számviteli tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok előírásainak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata, valamint a Bizottság számviteli tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok előírásainak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 13. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 14. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményének érvényét. |
| --- | --- |

14.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményének érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 15. | A 2012-es végleges módosító költségvetés 205,4 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 167,9 millió euró összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 84 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 75 % volt (9). A kifizetési előirányzatok alacsonyabb aránya a költségvetés végrehajtásának késedelmére utal, főként a tevékenységek végrehajtásának késedelmére (10), valamint a pályázati felhívások közzététele és a támogatási megállapodások aláírása között eltelt hosszú időre (11). |
| --- | --- |

15.

A 2012-es végleges módosító költségvetés 205,4 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 167,9 millió euró összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 84 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 75 % volt (9). A kifizetési előirányzatok alacsonyabb aránya a költségvetés végrehajtásának késedelmére utal, főként a tevékenységek végrehajtásának késedelmére (10), valamint a pályázati felhívások közzététele és a támogatási megállapodások aláírása között eltelt hosszú időre (11).

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK FŐ KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 16. | 2012 során a Közös Vállalkozás tovább javított irányítási, igazgatási, pénzügyi és számviteli eljárásain. A 2012-ben elért egyik fő eredmény a „GMT” eszköz bevezetése volt, amely egy a tagokkal kötött támogatási megállapodások végrehajtásával kapcsolatos pénzügyi információk kezelésére szolgáló speciális alkalmazás. A GMT eszköz azonban továbbra sem alkalmas az operatív információk teljes körének kezelésére (12). |
| --- | --- |

16.

2012 során a Közös Vállalkozás tovább javított irányítási, igazgatási, pénzügyi és számviteli eljárásain. A 2012-ben elért egyik fő eredmény a „GMT” eszköz bevezetése volt, amely egy a tagokkal kötött támogatási megállapodások végrehajtásával kapcsolatos pénzügyi információk kezelésére szolgáló speciális alkalmazás. A GMT eszköz azonban továbbra sem alkalmas az operatív információk teljes körének kezelésére (12).

| 17. | A Tiszta Égbolt tagjai által benyújtott költségnyilatkozatok előzetes ellenőrzésével kapcsolatban két kedvezményezett költségnyilatkozatához tartozó könyvvizsgálói igazolások fenntartásokat tartalmaztak a projekten dolgozó személyzet szerződéseivel kapcsolatban, és az egyikük esetében a könyvvizsgálói igazolás a közvetettköltség-arányokkal kapcsolatos fenntartást is megfogalmazott. A Közös Vállalkozás a jelentős fenntartások ellenére jóváhagyta a kifizetéseket. |
| --- | --- |

17.

A Tiszta Égbolt tagjai által benyújtott költségnyilatkozatok előzetes ellenőrzésével kapcsolatban két kedvezményezett költségnyilatkozatához tartozó könyvvizsgálói igazolások fenntartásokat tartalmaztak a projekten dolgozó személyzet szerződéseivel kapcsolatban, és az egyikük esetében a könyvvizsgálói igazolás a közvetettköltség-arányokkal kapcsolatos fenntartást is megfogalmazott. A Közös Vállalkozás a jelentős fenntartások ellenére jóváhagyta a kifizetéseket.

| 18. | A Tiszta Égbolt partnerei által benyújtott költségnyilatkozatok előzetes ellenőrzésével kapcsolatban a következő hiányosságokra derült fény:






  — | a költségnyilatkozatok előzetes ellenőrzése során használt ellenőrzőlisták nem mindig voltak teljesek, |
| --- | --- | --- |

18.

A Tiszta Égbolt partnerei által benyújtott költségnyilatkozatok előzetes ellenőrzésével kapcsolatban a következő hiányosságokra derült fény:

—

a költségnyilatkozatok előzetes ellenőrzése során használt ellenőrzőlisták nem mindig voltak teljesek,

| — | az ellenőrző tisztviselők nem készítettek műszaki átvételi jelentéseket a partnerek tevékenységeiről, |
| --- | --- |

—

az ellenőrző tisztviselők nem készítettek műszaki átvételi jelentéseket a partnerek tevékenységeiről,

| — | a pénzügyi ellenőrzést és engedélyezést legalább egy esetben az igazgatási vezető végezte el, ami ellentétben áll a pénzügyi eljárásokról szóló kézikönyv rendelkezéseivel és a feladatok szétválasztásának alapelvével, |
| --- | --- |

—

a pénzügyi ellenőrzést és engedélyezést legalább egy esetben az igazgatási vezető végezte el, ami ellentétben áll a pénzügyi eljárásokról szóló kézikönyv rendelkezéseivel és a feladatok szétválasztásának alapelvével,

| — | a Közös Vállalkozás partnerei általában késnek a költségnyilatkozatok benyújtásával. Az ellenőrzési időpontjában a 292 költségnyilatkozat közül legalább 70-et nyújtottak be határidőn túl a Közös Vállalkozásnak. A késedelem 15 esetben meghaladta az egy évet. |
| --- | --- |

—

a Közös Vállalkozás partnerei általában késnek a költségnyilatkozatok benyújtásával. Az ellenőrzési időpontjában a 292 költségnyilatkozat közül legalább 70-et nyújtottak be határidőn túl a Közös Vállalkozásnak. A késedelem 15 esetben meghaladta az egy évet.

| 19. | A mögöttes rendszereknek a számviteli tisztviselő általi 2012-es validálása során tett ajánlásokat megfelelően hasznosítani kell (13). |
| --- | --- |

19.

A mögöttes rendszereknek a számviteli tisztviselő általi 2012-es validálása során tett ajánlásokat megfelelően hasznosítani kell (13).

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 20. | 2012-ben a szervezet belső erőforrásainak korlátozottsága és az első utólagos ellenőrzési program beindítása miatt a belső ellenőrnek a Közös Vállalkozás olyan alapvető folyamataira kellett összpontosítania, mint a 2012-es beszámoló elkészítése. Ennek eredményeként nem lehetett befejezni a 2012-es ellenőrzési tervben beütemezett ellenőrzési feladatokat. A Számvevőszék 2011-ben hasonló helyzetről számolt be (14). |
| --- | --- |

20.

2012-ben a szervezet belső erőforrásainak korlátozottsága és az első utólagos ellenőrzési program beindítása miatt a belső ellenőrnek a Közös Vállalkozás olyan alapvető folyamataira kellett összpontosítania, mint a 2012-es beszámoló elkészítése. Ennek eredményeként nem lehetett befejezni a 2012-es ellenőrzési tervben beütemezett ellenőrzési feladatokat. A Számvevőszék 2011-ben hasonló helyzetről számolt be (14).

| 21. | 2012-ben a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata ellenőrizte a támogatások kezelésére szolgáló éves tervezési folyamatot (15). Az ellenőrzés megállapította, hogy a meglévő belső kontrollrendszerek ésszerű bizonyosságot nyújtanak a folyamathoz meghatározott üzleti célok elérésére vonatkozóan, azonban két fontos fenntartást is megfogalmazott a program végrehajtásának késedelmével és az erőforrások felhasználásának értékelésére szolgáló rendszerrel kapcsolatban (16). |
| --- | --- |

21.

2012-ben a Bizottság belső ellenőrzési szolgálata ellenőrizte a támogatások kezelésére szolgáló éves tervezési folyamatot (15). Az ellenőrzés megállapította, hogy a meglévő belső kontrollrendszerek ésszerű bizonyosságot nyújtanak a folyamathoz meghatározott üzleti célok elérésére vonatkozóan, azonban két fontos fenntartást is megfogalmazott a program végrehajtásának késedelmével és az erőforrások felhasználásának értékelésére szolgáló rendszerrel kapcsolatban (16).

| 22. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2011. március 31-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (17) a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére utaló rendelkezésével. |
| --- | --- |

22.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2011. március 31-én fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (17) a Bizottság belső ellenőrének hatáskörére utaló rendelkezésével.

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése

| 23. | A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring és jelentéstevő rendszert hozott létre (18). |
| --- | --- |

23.

A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring és jelentéstevő rendszert hozott létre (18).

| 24. | A kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban nyomon követi. |
| --- | --- |

24.

A kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban nyomon követi.

| 25. | Ezen monitoringeredmények jelentési módját tovább kell fejleszteni ahhoz, hogy az 1982/2006/EK határozat 7. cikkében (19) és az 1906/2006/EK határozat 27. cikkében (20) előírt célok teljesülhessenek. |
| --- | --- |

25.

Ezen monitoringeredmények jelentési módját tovább kell fejleszteni ahhoz, hogy az 1982/2006/EK határozat 7. cikkében (19) és az 1906/2006/EK határozat 27. cikkében (20) előírt célok teljesülhessenek.

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 26. | Jelentős előrehaladást értek el a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervének és katasztrófaelhárítási tervének informatikai vonatkozásai terén. A Közös Vállalkozás szerint a tervek elkészítését 2013 végéig befejezik. |
| --- | --- |

26.

Jelentős előrehaladást értek el a Közös Vállalkozás üzletmenet-folytonossági tervének és katasztrófaelhárítási tervének informatikai vonatkozásai terén. A Közös Vállalkozás szerint a tervek elkészítését 2013 végéig befejezik.

Ezt a jelentést dr. Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2013. október 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 2007. december 20-i 71/2008/EK rendelete a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

melléklet

(3)  A 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram egyetlen programba fogja össze valamennyi kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  Ezek a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzés.

4

(5)  Ezek a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből, és a számviteli politika alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzésből állnak.

5

(6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

6

(7)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

7

(8)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

8

(9)  A partnerekkel kötött támogatási megállapodások esetében a kifizetési előirányzatok felhasználási aránya mindössze 60 % volt.

9

(10)  Lásd: 24. bekezdés.

10

(11)  A pályázati felhívások közzététele és a támogatási megállapodások között eltelt átlagos idő 2012-ben 12 hónap volt.

11

(12)  A költségnyilatkozatoknak az utólagos ellenőrzések vagy más források alapján történő korrekciójára, valamint a részleges kifizetések nyilvántartására vonatkozó információk szerepeltetése még várat magára.

12

(13)  Lásd: a Számvevőszék 2011-es jelentésének 24. bekezdése.

13

(14)  Lásd: a Számvevőszék 2011-es jelentésének 25. bekezdése.

14

(15)  A támogatások kezeléséről szóló végleges jelentés – éves tervezés, 2013. február 18.

15

(16)  A Belső Ellenőrzési Szolgálat jelentése rámutat arra, hogy a Közös Vállalkozás számára nehéz lenne ezen a területen megfelelő értékelést végezni, mivel az ITD-k költségvetését a munkacsomagok szintjén mutatják be, míg a Közös Vállalkozás a tevékenységek végrehajtását megvalósításától várt eredmények szintjén kíséri figyelemmel.

16

(17)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet.

17

(18)  A hetedik keretprogram (FP7) monitoring-jelentései: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

18

(19)  Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK határozat előírja, hogy a Bizottság folyamatosan és módszeresen felügyelje a hetedik keretprogram és egyedi programjai végrehajtását, és e felügyeleti tevékenység eredményeiről rendszeresen tegyen jelentést, illetve terjessze azokat.

19

(20)  A hetedik keretprogram cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30.,1. o.) 27. cikke előírja a Bizottságnak, hogy végezze el a közvetett tevékenységek végrehajtásának monitoringját a leadott rendszeres előrehaladási jelentések alapján. A Bizottságnak főleg az új információk és jogok felhasználásáról és terjesztéséről készült terv végrehajtását kell felügyelnie. A Bizottságnak fel kell állítania és fenn kell tartania továbbá egy olyan információs rendszert, amely lehetővé teszi, hogy ez a monitoring a hetedik keretprogramon keresztül hatékony és koherens módon valósuljon meg.

20

---

MELLÉKLET

Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke) | A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.
  A Tanács 2007. december 20-i 71/2008/EK rendelete a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.). |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 71/2008/EK rendelete) | Célok







  — | A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogramnak és különösen az Együttműködés egyedi program 7. témájának (közlekedés, többek között repüléstechnika) megvalósításához, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke)

A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.

A Tanács 2007. december 20-i 71/2008/EK rendelete a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.).

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 71/2008/EK rendelete)

Célok

—

A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogramnak és különösen az Együttműködés egyedi program 7. témájának (közlekedés, többek között repüléstechnika) megvalósításához,

| — | a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban, |
| --- | --- |

—

a lehető leggyorsabban igénybe vehető környezetbarát légiközlekedési technológiák kifejlesztésének, validálásának és demonstrációjának meggyorsítása az Európai Unióban,

| — | a légi közlekedés környezetbarátabbá tételét célzó európai kutatási tevékenység koherens végrehajtásának biztosítása, |
| --- | --- |

—

a légi közlekedés környezetbarátabbá tételét célzó európai kutatási tevékenység koherens végrehajtásának biztosítása,

| — | radikálisan innovatív légiközlekedési rendszer létrehozása, amely a fejlett technológiák és az átfogó demonstrációs rendszerek integrációján alapul és a zaj- és gázkibocsátás jelentős mérséklése, valamint a repülőgépek üzemanyag-gazdaságosságának javítása révén a légi közlekedés okozta környezeti hatások csökkentését célozza, |
| --- | --- |

—

radikálisan innovatív légiközlekedési rendszer létrehozása, amely a fejlett technológiák és az átfogó demonstrációs rendszerek integrációján alapul és a zaj- és gázkibocsátás jelentős mérséklése, valamint a repülőgépek üzemanyag-gazdaságosságának javítása révén a légi közlekedés okozta környezeti hatások csökkentését célozza,

| — | az új ismeretek megteremtésének, az innovációnak és azon kutatási eredmények alkalmazásának meggyorsítása, amelyek az alkalmazott technológiák és rendszerek teljes körűen integrált rendszerének megfelelő üzemeltetési környezetben való alkalmasságát igazolják, oly módon, hogy az az ágazat versenyképességének javulásához vezessen. |
| --- | --- |

—

az új ismeretek megteremtésének, az innovációnak és azon kutatási eredmények alkalmazásának meggyorsítása, amelyek az alkalmazott technológiák és rendszerek teljes körűen integrált rendszerének megfelelő üzemeltetési környezetben való alkalmasságát igazolják, oly módon, hogy az az ágazat versenyképességének javulásához vezessen.

Irányítás

A Közös Vállalkozás irányító szerve az irányító testület. A vezetőségi csoportot az ügyvezető igazgató vezeti. Az ágazat képviseletét többek között az ITD-irányító bizottságok és az államok képviselői csoportja látja el.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

Költségvetés

205 364 690 euró

Létszám 2012. december 31-én

A létszámtervben 24 álláshely szerepelt (18 ideiglenes és 6 szerződéses alkalmazott), ebből a betöltött álláshelyek száma 23 volt, a következő megoszlásban: operatív feladatok (7), vegyes feladatok (6).

Termékek és szolgáltatások 2012-ben

Lásd: a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2012-es éves tevékenységi jelentése (www.cleansky.eu).

Forrás: a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás által közölt adatok.

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

| 15. | Anélkül, hogy megkérdőjelezné a Számvevőszék által közölt általános felhasználási arányokat, a Közös Vállalkozás hangsúlyozni kívánja, hogy operatív kiadásainak (1) többsége esetében a tényleges felhasználási arány a kötelezettségvállalási előirányzatoknál 97 %, a kifizetési előirányzatoknál pedig 84 % volt. A Közös Vállalkozás további igényléseket kapott, amelyek jóváhagyása az év végéig még nem történt meg; ezek további 5 %-ot jelentenek, amellyel a tényleges felhasználási arány 89 %-ra emelkedne, ez tehát a tevékenységek hatékonyabb végrehajtására utal. A Közös Vállalkozás azonban elismeri, hogy a pályázati felhívásokhoz kapcsolódó kiadások területén még további változtatásokra van szükség annak érdekében, hogy több jelentést tudjon határidőre lezárni, illetve összességében nagyobb összegű kifizetési előirányzatot tudjon folyósítani (2). A Közös Vállalkozás összességében csökkenést tapasztalt a legutóbbi pályázatok lebonyolítási idejében, ami annak köszönhető, hogy folyamatosan próbálta fejleszteni munkafolyamatát és folyamatait a folyósításig eltelt idő lerövidítése érdekében. A 2012. január 13-án indult, SP1-JTI-CS-2012-01 sz. pályázati felhívás közzététele és a Közös Vállalkozás támogatási megállapodásának aláírása között eltelt átlagos idő valójában 278 nap (9,1 hónap) volt. |
| --- | --- |

15.

Anélkül, hogy megkérdőjelezné a Számvevőszék által közölt általános felhasználási arányokat, a Közös Vállalkozás hangsúlyozni kívánja, hogy operatív kiadásainak (1) többsége esetében a tényleges felhasználási arány a kötelezettségvállalási előirányzatoknál 97 %, a kifizetési előirányzatoknál pedig 84 % volt. A Közös Vállalkozás további igényléseket kapott, amelyek jóváhagyása az év végéig még nem történt meg; ezek további 5 %-ot jelentenek, amellyel a tényleges felhasználási arány 89 %-ra emelkedne, ez tehát a tevékenységek hatékonyabb végrehajtására utal. A Közös Vállalkozás azonban elismeri, hogy a pályázati felhívásokhoz kapcsolódó kiadások területén még további változtatásokra van szükség annak érdekében, hogy több jelentést tudjon határidőre lezárni, illetve összességében nagyobb összegű kifizetési előirányzatot tudjon folyósítani (2). A Közös Vállalkozás összességében csökkenést tapasztalt a legutóbbi pályázatok lebonyolítási idejében, ami annak köszönhető, hogy folyamatosan próbálta fejleszteni munkafolyamatát és folyamatait a folyósításig eltelt idő lerövidítése érdekében. A 2012. január 13-án indult, SP1-JTI-CS-2012-01 sz. pályázati felhívás közzététele és a Közös Vállalkozás támogatási megállapodásának aláírása között eltelt átlagos idő valójában 278 nap (9,1 hónap) volt.

| 16. | Időközben, még a 2012-es végleges jelentés elkészítése előtt, a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás pénzügyi munkatársai dolgoztak azon a két hiányosságon, amelyeket a Számvevőszék jelzett a „GMT eszközzel” kapcsolatban: ezek a költségigénylések korrekciójával kapcsolatos információt, illetve a részleges kifizetések nyilvántartását érintették. Mindkét funkció integrálása megtörtént, és jelenleg is használhatók az eszközön belül.
  A rendszer nyújtotta támogatás további fejlesztése érdekében a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás jelenleg egy új funkciót tesztel, amely a tagok által nyújtott természetbeni hozzájárulások rögzítését és nyomon követését teszi lehetővé. Ez a funkció várhatóan még 2013-ban működőképes lesz. |
| --- | --- |

16.

Időközben, még a 2012-es végleges jelentés elkészítése előtt, a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás pénzügyi munkatársai dolgoztak azon a két hiányosságon, amelyeket a Számvevőszék jelzett a „GMT eszközzel” kapcsolatban: ezek a költségigénylések korrekciójával kapcsolatos információt, illetve a részleges kifizetések nyilvántartását érintették. Mindkét funkció integrálása megtörtént, és jelenleg is használhatók az eszközön belül.

A rendszer nyújtotta támogatás további fejlesztése érdekében a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás jelenleg egy új funkciót tesztel, amely a tagok által nyújtott természetbeni hozzájárulások rögzítését és nyomon követését teszi lehetővé. Ez a funkció várhatóan még 2013-ban működőképes lesz.

| 17. | Ami a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolást készítő ellenőrök által jelzett, a Számvevőszék által vizsgált, 2010-es évet érintő két költségigényléssel kapcsolatos fenntartásokat illeti, a Közös Vállalkozás számos lépést tett a 2011-es validáció során a felvetett problémák tisztázása érdekében, illetve hogy megfelelően reagáljon a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásban szereplő hatásköri korlátozásokra, függőben tartva a személyi jellegű és közvetett költségek érintett kategóriáit.
  A Számvevőszék által említett egyik esetben az adott kedvezményezett későbbi (2011-es) költségigénylése tekintetében a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolást ugyanazok az ellenőrök adták ki, ami ésszerű bizonyosságot nyújtott a Közös Vállalkozás számára a megelőző időszakban (2010-ben) igényelt költségek elszámolhatósága tekintetében is. Ezért a Közös Vállalkozás jóváhagyta az érintett, függőben lévő költségek kifizetését.
  A Számvevőszék által feltárt másik esetben, ahol a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás szerint hiányoztak a személyi jellegű költségeket alátámasztó dokumentumok (munkaszerződések), de az igénylést végül a Közös Vállalkozás mégis jóváhagyta, a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzést végző munkatársa a későbbiekben megállapította, hogy a kedvezményezett által benyújtott alternatív bizonyíték elegendő bizonyosságot nyújtott ahhoz, hogy az érintett költségeket elszámolhatónak minősítsék.
  Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek, a Közös Vállalkozás pénzügyi tisztviselői, valamint a külső ellenőrök tisztábban láthassanak a költségigénylések sajátos, visszatérő problémáival kapcsolatban (pl. munkaszerződések helyetti alternatív bizonyíték), a Közös Vállalkozás olyan végrehajtási szabályok (formális vezetői döntések) kidolgozását kezdte meg, amelyek meghatározzák a költségek elszámolhatóságának minimumkövetelményeit.
  A Közös Vállalkozás tisztában van azzal, hogy a konkrét, egyedi ügyek kezelése mellett általánosan is szükség van a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolások minőségének javítására és egyértelműbbé tételére, ezért a korábbi évekhez hasonlóan egy célirányos workshopot szervezett, amelyen 2013-ban nem csupán az összes kedvezményezett, hanem a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat készítő ellenőrök is részt vehettek – ezzel biztosítható, hogy minden szereplő megértse és betartsa az előírt eljárásokat. |
| --- | --- |

17.

Ami a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolást készítő ellenőrök által jelzett, a Számvevőszék által vizsgált, 2010-es évet érintő két költségigényléssel kapcsolatos fenntartásokat illeti, a Közös Vállalkozás számos lépést tett a 2011-es validáció során a felvetett problémák tisztázása érdekében, illetve hogy megfelelően reagáljon a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásban szereplő hatásköri korlátozásokra, függőben tartva a személyi jellegű és közvetett költségek érintett kategóriáit.

A Számvevőszék által említett egyik esetben az adott kedvezményezett későbbi (2011-es) költségigénylése tekintetében a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolást ugyanazok az ellenőrök adták ki, ami ésszerű bizonyosságot nyújtott a Közös Vállalkozás számára a megelőző időszakban (2010-ben) igényelt költségek elszámolhatósága tekintetében is. Ezért a Közös Vállalkozás jóváhagyta az érintett, függőben lévő költségek kifizetését.

A Számvevőszék által feltárt másik esetben, ahol a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolás szerint hiányoztak a személyi jellegű költségeket alátámasztó dokumentumok (munkaszerződések), de az igénylést végül a Közös Vállalkozás mégis jóváhagyta, a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzést végző munkatársa a későbbiekben megállapította, hogy a kedvezményezett által benyújtott alternatív bizonyíték elegendő bizonyosságot nyújtott ahhoz, hogy az érintett költségeket elszámolhatónak minősítsék.

Annak érdekében, hogy a kedvezményezettek, a Közös Vállalkozás pénzügyi tisztviselői, valamint a külső ellenőrök tisztábban láthassanak a költségigénylések sajátos, visszatérő problémáival kapcsolatban (pl. munkaszerződések helyetti alternatív bizonyíték), a Közös Vállalkozás olyan végrehajtási szabályok (formális vezetői döntések) kidolgozását kezdte meg, amelyek meghatározzák a költségek elszámolhatóságának minimumkövetelményeit.

A Közös Vállalkozás tisztában van azzal, hogy a konkrét, egyedi ügyek kezelése mellett általánosan is szükség van a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolások minőségének javítására és egyértelműbbé tételére, ezért a korábbi évekhez hasonlóan egy célirányos workshopot szervezett, amelyen 2013-ban nem csupán az összes kedvezményezett, hanem a pénzügyi kimutatásokra vonatkozó igazolásokat készítő ellenőrök is részt vehettek – ezzel biztosítható, hogy minden szereplő megértse és betartsa az előírt eljárásokat.

| 18. | A Közös Vállalkozás elismeri, hogy a költségigénylések elfogadásához vezető lépéseket nem mindig szabályozták megfelelően, és a dokumentációkhoz nem mindig csatoltak elegendő bizonyítékot.
  A partnerek jelentéseinek technikai elfogadása érdekében a Közös Vállalkozás most a bizottsági szolgálatokéval azonos szintű hozzáférést kapott az elektronikus elfogadási munkafolyamathoz. Ez segítséget nyújt majd a Közös Vállalkozás projektvezetőinek a technikai elfogadás jobb dokumentálásában.
  A Számvevőszék által említett esetben mindkét funkciót kivételesen az adminisztratív és pénzügyi vezető töltötte be, aki az adott napon a szabadságon lévő ügyvezető igazgatót helyettesítette, az ügyvezető igazgató döntésének megfelelően. Mivel a Tiszta Égbolt kis létszámmal rendelkezik, ez több személynél is előfordulhat kivételes esetben, amikor az éves szabadságukat töltik. A Közös Vállalkozásnak az év utolsó negyedévében sikerült ezt a helyzetet teljesen kiküszöbölnie, még a hiányzások esetében is.
  Ami a partnerek támogatási megállapodásaival kapcsolatos jelentéstételt illeti, a Közös Vállalkozás időközben hatékony monitoringfolyamatot alakított ki. E folyamat részeként a kedvezményezetteket rendszeresen emlékeztetjük jelentéstételi kötelezettségeikre. Ezt – az előírt jelentéstételi kötelezettség súlyos megszegése esetén – hivatalos felszólítás követi. |
| --- | --- |

18.

A Közös Vállalkozás elismeri, hogy a költségigénylések elfogadásához vezető lépéseket nem mindig szabályozták megfelelően, és a dokumentációkhoz nem mindig csatoltak elegendő bizonyítékot.

A partnerek jelentéseinek technikai elfogadása érdekében a Közös Vállalkozás most a bizottsági szolgálatokéval azonos szintű hozzáférést kapott az elektronikus elfogadási munkafolyamathoz. Ez segítséget nyújt majd a Közös Vállalkozás projektvezetőinek a technikai elfogadás jobb dokumentálásában.

A Számvevőszék által említett esetben mindkét funkciót kivételesen az adminisztratív és pénzügyi vezető töltötte be, aki az adott napon a szabadságon lévő ügyvezető igazgatót helyettesítette, az ügyvezető igazgató döntésének megfelelően. Mivel a Tiszta Égbolt kis létszámmal rendelkezik, ez több személynél is előfordulhat kivételes esetben, amikor az éves szabadságukat töltik. A Közös Vállalkozásnak az év utolsó negyedévében sikerült ezt a helyzetet teljesen kiküszöbölnie, még a hiányzások esetében is.

Ami a partnerek támogatási megállapodásaival kapcsolatos jelentéstételt illeti, a Közös Vállalkozás időközben hatékony monitoringfolyamatot alakított ki. E folyamat részeként a kedvezményezetteket rendszeresen emlékeztetjük jelentéstételi kötelezettségeikre. Ezt – az előírt jelentéstételi kötelezettség súlyos megszegése esetén – hivatalos felszólítás követi.

| 19. | A számviteli tisztviselő 2012-es jelentésében szereplő ajánlásokat hasznosítottuk. A támogatáskezelő eszköz (GMT) funkcióit továbbfejlesztettük (lásd 6. pont), és a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás az új funkciókat további validációnak vetette alá 2013 augusztusában. A bútorzat fizikai leltározása megtörtént. A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás a költségvetésre vonatkozó jelentéstételre a Datawarehouse rendszert használja. |
| --- | --- |

19.

A számviteli tisztviselő 2012-es jelentésében szereplő ajánlásokat hasznosítottuk. A támogatáskezelő eszköz (GMT) funkcióit továbbfejlesztettük (lásd 6. pont), és a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás az új funkciókat további validációnak vetette alá 2013 augusztusában. A bútorzat fizikai leltározása megtörtént. A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás a költségvetésre vonatkozó jelentéstételre a Datawarehouse rendszert használja.

| 20. | A belső ellenőrzési tisztviselő frissítette a 2013-ra szóló stratégiai ellenőrzési tervet, figyelembe véve a 2011. és 2012. években elmaradt megbízhatósági ellenőrzéseket is.
  Bár 2012-ben a tervezett megbízhatósági ellenőrzési feladatokra nem került sor, a belső ellenőrzési tisztviselő tevékenysége kiterjedt a potenciális belső ellenőrzési kockázatokra, hiszen sokrétű tanácsadási szolgáltatást, valamint a vezetőség részére közvetlen támogatást nyújtott. Az átfogó kockázatértékelés eredményeként a belső ellenőrzési tisztviselő kockázatcsökkentő intézkedéseket dolgozott ki a Közös Vállalkozás vezetősége részére annak érdekében, hogy erősítse a folyamatok feletti belső ellenőrzést minden fő tevékenység esetében. |
| --- | --- |

20.

A belső ellenőrzési tisztviselő frissítette a 2013-ra szóló stratégiai ellenőrzési tervet, figyelembe véve a 2011. és 2012. években elmaradt megbízhatósági ellenőrzéseket is.

Bár 2012-ben a tervezett megbízhatósági ellenőrzési feladatokra nem került sor, a belső ellenőrzési tisztviselő tevékenysége kiterjedt a potenciális belső ellenőrzési kockázatokra, hiszen sokrétű tanácsadási szolgáltatást, valamint a vezetőség részére közvetlen támogatást nyújtott. Az átfogó kockázatértékelés eredményeként a belső ellenőrzési tisztviselő kockázatcsökkentő intézkedéseket dolgozott ki a Közös Vállalkozás vezetősége részére annak érdekében, hogy erősítse a folyamatok feletti belső ellenőrzést minden fő tevékenység esetében.

| 21. | Ami a támogatások kezelésére irányuló éves tervezési folyamatot érintő, IAS által végzett ellenőrzést illeti, a Közös Vállalkozás vezetősége intézkedéseket hagyott jóvá az ellenőrök által jelzett problémák orvoslása érdekében. Az intézkedések végrehajtása jelenleg folyamatban van, és azokat az IAS megfelelő időben értékelni fogja. |
| --- | --- |

21.

Ami a támogatások kezelésére irányuló éves tervezési folyamatot érintő, IAS által végzett ellenőrzést illeti, a Közös Vállalkozás vezetősége intézkedéseket hagyott jóvá az ellenőrök által jelzett problémák orvoslása érdekében. Az intézkedések végrehajtása jelenleg folyamatban van, és azokat az IAS megfelelő időben értékelni fogja.

| 22. | A 2014-es évtől a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás a tervek szerint új köz-magán társulássá alakul, amely eltérő keretszabályok szerint fog működni, és többek között pénzügyi szabályzata is módosul. Ezért a Tiszta Égbolt meglévő pénzügyi szabályzatának módosítására már nem kerül sor, hiszen az csak 2013 végéig van érvényben. A Bizottság általános költségvetési rendeletének 209. cikke szerinti köz-magán társulásokra vonatkozó költségvetésirendelet-minta várakozásunk szerint 2014 januárjában lép életbe. A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás új pénzügyi szabályzata ennek alapján fog elkészülni.
  Ettől függetlenül a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2011 óta alkalmazza gyakorlatában a jelenleg hatályos keretrendeletben a Bizottság belső ellenőrének jogkörére vonatkozóan előírt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

22.

A 2014-es évtől a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás a tervek szerint új köz-magán társulássá alakul, amely eltérő keretszabályok szerint fog működni, és többek között pénzügyi szabályzata is módosul. Ezért a Tiszta Égbolt meglévő pénzügyi szabályzatának módosítására már nem kerül sor, hiszen az csak 2013 végéig van érvényben. A Bizottság általános költségvetési rendeletének 209. cikke szerinti köz-magán társulásokra vonatkozó költségvetésirendelet-minta várakozásunk szerint 2014 januárjában lép életbe. A Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás új pénzügyi szabályzata ennek alapján fog elkészülni.

Ettől függetlenül a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás 2011 óta alkalmazza gyakorlatában a jelenleg hatályos keretrendeletben a Bizottság belső ellenőrének jogkörére vonatkozóan előírt rendelkezéseket.

| 25. | A Közös Vállalkozás szorosabban nyomon fogja követni a projekteredmények, valamint az új információk és jogok felhasználásával és hasznosításával, illetve a terjesztési tevékenységekkel kapcsolatos jelentéstételt, biztosítva ezáltal az 1982/2006/EK határozat 7. cikkének, valamint a Közös Vállalkozás tagokkal és partnerekkel kötött támogatási megállapodásaiban foglalt szabályoknak való megfelelést.
  A Közös Vállalkozás specifikus jelentéseket fog kérni a szellemi tulajdonjogok védelmével, valamint az integrált technológiademonstrációs rendszerek (ITD) programjaiból és projektjeiből származó eredmények felhasználásával és hasznosításával, illetve terjesztésével kapcsolatban, hogy biztosítsa a jelentéstételi kötelezettségek teljesítését, illetve hogy e jelentéstételnek köszönhetően megfelelő szintű információval rendelkezhessen.
  Ami az 1906/2006/EK rendelet 27. cikkének való megfelelést illeti, megjegyzendő, hogy a (26) preambulumbekezdés értelmében a közös vállalkozások nem tartoznak a rendelet hatálya alá. A Közös Vállalkozás azonban egyetért a 27. cikkben foglalt célkitűzésekkel, és nyomon fogja követni az új információk és jogok felhasználásával és terjesztésével kapcsolatos terv végrehajtását. |
| --- | --- |

25.

A Közös Vállalkozás szorosabban nyomon fogja követni a projekteredmények, valamint az új információk és jogok felhasználásával és hasznosításával, illetve a terjesztési tevékenységekkel kapcsolatos jelentéstételt, biztosítva ezáltal az 1982/2006/EK határozat 7. cikkének, valamint a Közös Vállalkozás tagokkal és partnerekkel kötött támogatási megállapodásaiban foglalt szabályoknak való megfelelést.

A Közös Vállalkozás specifikus jelentéseket fog kérni a szellemi tulajdonjogok védelmével, valamint az integrált technológiademonstrációs rendszerek (ITD) programjaiból és projektjeiből származó eredmények felhasználásával és hasznosításával, illetve terjesztésével kapcsolatban, hogy biztosítsa a jelentéstételi kötelezettségek teljesítését, illetve hogy e jelentéstételnek köszönhetően megfelelő szintű információval rendelkezhessen.

Ami az 1906/2006/EK rendelet 27. cikkének való megfelelést illeti, megjegyzendő, hogy a (26) preambulumbekezdés értelmében a közös vállalkozások nem tartoznak a rendelet hatálya alá. A Közös Vállalkozás azonban egyetért a 27. cikkben foglalt célkitűzésekkel, és nyomon fogja követni az új információk és jogok felhasználásával és terjesztésével kapcsolatos terv végrehajtását.

---

(1)  A tagokkal kötött támogatási megállapodások a Közös Vállalkozás operatív költségvetésének 75 %-át teszik ki.

(2)  A megtett intézkedéseknek köszönhetően 2013 júliusában a Közös Vállalkozás 100 %-os javulást ért el 2012 azonos hónapjához viszonyítva.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 369/18 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 369/18

---

JELENTÉS

az ENIAC Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 369/03

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés... | 1-5 | 19 |
| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk... | 6 | 19 |
| Megbízhatósági nyilatkozat... | 7-17 | 19 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról... | 12 | 20 |
| A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja... | 13-15 | 20 |
| Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről... | 16 | 20 |
| Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról... | 18-20 | 21 |
| A költségvetés végrehajtása... | 18-19 | 21 |
| Pályázati felhívások... | 20 | 21 |
| További megjegyzések... | 21-28 | 21 |
| A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata... | 21 | 21 |
| A kutatási eredmények monitoringja és jelentése... | 22-24 | 21 |
| Az ENIAC-tagállamok hozzájárulása... | 25 | 22 |
| A korábbi észrevételek hasznosulása... | 26-28 | 22 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés...

1-5

19

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk...

6

19

Megbízhatósági nyilatkozat...

7-17

19

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról...

12

20

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja...

13-15

20

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről...

16

20

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról...

18-20

21

A költségvetés végrehajtása...

18-19

21

Pályázati felhívások...

20

21

További megjegyzések...

21-28

21

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata...

21

21

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése...

22-24

21

Az ENIAC-tagállamok hozzájárulása...

25

22

A korábbi észrevételek hasznosulása...

26-28

22

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű ENIAC Közös Vállalkozást (Nanoelektronikára Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás) 2007 decemberében hozták létre (1), tízéves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű ENIAC Közös Vállalkozást (Nanoelektronikára Irányuló Közös Technológiai Kezdeményezést Megvalósító Európai Közös Vállalkozás) 2007 decemberében hozták létre (1), tízéves időszakra.

| 2. | A Közös Vállalkozás fő célkitűzése, hogy a nanoelektronikai szempontból alapvető kompetenciák különféle alkalmazási területeken történő kifejlesztésének érdekében „kutatási ütemtervet” szabjon meg és hajtson végre, erősítve ezzel az európai versenyképességet és fenntarthatóságot, serkentve új piacok és társadalmi alkalmazások létrejöttét (2). |
| --- | --- |

2.

A Közös Vállalkozás fő célkitűzése, hogy a nanoelektronikai szempontból alapvető kompetenciák különféle alkalmazási területeken történő kifejlesztésének érdekében „kutatási ütemtervet” szabjon meg és hajtson végre, erősítve ezzel az európai versenyképességet és fenntarthatóságot, serkentve új piacok és társadalmi alkalmazások létrejöttét (2).

| 3. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, néhány uniós tagállam (Belgium, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Svédország és az Egyesült Királyság), továbbá az Európai Nanoelektronikai Tevékenységeket Összefogó Egyesület (AENEAS). Tagja lehet az ENIAC Közös Vállalkozásnak bármely más olyan tagállam és társult ország, illetve egyéb ország vagy jogalany is, amely képes pénzügyileg érdemben támogatni a Közös Vállalkozás céljainak elérését. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás alapító tagjai a Bizottság által képviselt Európai Unió, néhány uniós tagállam (Belgium, Németország, Észtország, Írország, Görögország, Spanyolország, Franciaország, Olaszország, Hollandia, Lengyelország, Portugália, Svédország és az Egyesült Királyság), továbbá az Európai Nanoelektronikai Tevékenységeket Összefogó Egyesület (AENEAS). Tagja lehet az ENIAC Közös Vállalkozásnak bármely más olyan tagállam és társult ország, illetve egyéb ország vagy jogalany is, amely képes pénzügyileg érdemben támogatni a Közös Vállalkozás céljainak elérését.

| 4. | Az Európai Unió az ENIAC Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 450 millió euróval járul hozzá (3). Az AENEAS maximum 30 millió euróval járul hozzá a Közös Vállalkozás működési költségeihez. Az ENIAC tagállamainak a működési költségekhez egyrészt természetben kell hozzájárulniuk (pl. a gyakorlatban segíteniük a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét kell adniuk. A projektekben részt vevő kutatási szervezetek kötelesek legalább a bizottsági, illetve tagállami összevont hozzájárulások összegének megfelelő természetbeni hozzájárulást nyújtani. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió az ENIAC Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 450 millió euróval járul hozzá (3). Az AENEAS maximum 30 millió euróval járul hozzá a Közös Vállalkozás működési költségeihez. Az ENIAC tagállamainak a működési költségekhez egyrészt természetben kell hozzájárulniuk (pl. a gyakorlatban segíteniük a projektek végrehajtását), másrészt az uniós pénzügyi hozzájárulásnak legalább 1,8-szeresét kell adniuk. A projektekben részt vevő kutatási szervezetek kötelesek legalább a bizottsági, illetve tagállami összevont hozzájárulások összegének megfelelő természetbeni hozzájárulást nyújtani.

| 5. | A Közös Vállalkozás 2010. július 26-án kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2010. július 26-án kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az ENIAC Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll; |
| --- | --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az ENIAC Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (4) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (5) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 8. | A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője (7) által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

8.

A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (6) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője (7) által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 9. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (8) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

10.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 11. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 13. | A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (9) az irányító testület a 2010. november 18-i határozatával fogadta el, és az fő eszközként (10) szolgál az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatok ellenében 2012-ben végrehajtott kifizetések 8,2 millió eurót tettek ki, ami az összes operatív kiadás 42 %-át jelenti. |
| --- | --- |

13.

A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját (9) az irányító testület a 2010. november 18-i határozatával fogadta el, és az fő eszközként (10) szolgál az alapul szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. A tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai által kiadott költségelfogadási nyilatkozatok ellenében 2012-ben végrehajtott kifizetések 8,2 millió eurót tettek ki, ami az összes operatív kiadás 42 %-át jelenti.

| 14. | A Közös Vállalkozás és a tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai közötti adminisztratív megállapodások elvben előírják, hogy a Közös Vállalkozás nevében a tagállami finanszírozó hatóság végezzen ellenőrzéseket. A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiája nagymértékben támaszkodik a tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságaira a projektek költségigényléseinek ellenőrzésében. Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját és az ENIAC-tagállamok ellenőrzési stratégiáit értékelő 2012-es tanácsadói tanulmánya azonban kiemelte, hogy az utólagos ellenőrzési rendszer kialakítását felül kell vizsgálni és ki kell egészíteni ahhoz, hogy képes legyen teljesíteni általános célját (11). |
| --- | --- |

14.

A Közös Vállalkozás és a tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságai közötti adminisztratív megállapodások elvben előírják, hogy a Közös Vállalkozás nevében a tagállami finanszírozó hatóság végezzen ellenőrzéseket. A Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiája nagymértékben támaszkodik a tagállamok nemzeti finanszírozó hatóságaira a projektek költségigényléseinek ellenőrzésében. Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiáját és az ENIAC-tagállamok ellenőrzési stratégiáit értékelő 2012-es tanácsadói tanulmánya azonban kiemelte, hogy az utólagos ellenőrzési rendszer kialakítását felül kell vizsgálni és ki kell egészíteni ahhoz, hogy képes legyen teljesíteni általános célját (11).

| 15. | 2012-ben a Közös Vállalkozás a költségigénylésekre irányulóan korlátozott számú vizsgálatot végzett (12), és ennek alapján az éves tevékenységi jelentésében azt a következtetést vonta le, hogy a program hibaaránya 2 % alatt van. E vizsgálat keretében azonban nem került sor ellenőrzésekre, és a vizsgálat nem nyújtott biztosítékot a megvizsgált költségigénylések szabályossága tekintetében. A számvevőszéki ellenőrzés végén (2013 szeptemberében) a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtásáról rendelkezésre álló információk nem voltak elegendőek annak megállapításához, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e. |
| --- | --- |

15.

2012-ben a Közös Vállalkozás a költségigénylésekre irányulóan korlátozott számú vizsgálatot végzett (12), és ennek alapján az éves tevékenységi jelentésében azt a következtetést vonta le, hogy a program hibaaránya 2 % alatt van. E vizsgálat keretében azonban nem került sor ellenőrzésekre, és a vizsgálat nem nyújtott biztosítékot a megvizsgált költségigénylések szabályossága tekintetében. A számvevőszéki ellenőrzés végén (2013 szeptemberében) a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiájának végrehajtásáról rendelkezésre álló információk nem voltak elegendőek annak megállapításához, hogy ez a fő kontrollmechanizmus eredményesen működik-e.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 16. | A Számvevőszék véleménye szerint – a korlátozó vélemény alapjául szolgáló, a 13–15. bekezdésben tárgyalt megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

16.

A Számvevőszék véleménye szerint – a korlátozó vélemény alapjául szolgáló, a 13–15. bekezdésben tárgyalt megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 17. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

17.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 18. | A 2012. évi végleges költségvetés 128 millió euró összegű kötelezettségvállalási és 42 millió euró kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya 100 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 52 % (13) volt. Az operatív tevékenységekre rendelkezésre álló 125,5 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatból 17,6 millió euró összeget globális kötelezettségvállalásként használtak fel a 2012. évi ajánlattételi felhívások első körében, valamint további 107,9 millió eurót használtak fel globális kötelezettségvállalásként a 2012. évi ajánlattételi felhívások második körében. Az e két pályázati felhíváshoz kapcsolódó támogatási megállapodásokat 2013 elején írták alá, és a pályázat kiírása és megállapodások aláírása között átlagosan 12 hónap telt el. |
| --- | --- |

18.

A 2012. évi végleges költségvetés 128 millió euró összegű kötelezettségvállalási és 42 millió euró kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok kihasználtsági aránya 100 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 52 % (13) volt. Az operatív tevékenységekre rendelkezésre álló 125,5 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatból 17,6 millió euró összeget globális kötelezettségvállalásként használtak fel a 2012. évi ajánlattételi felhívások első körében, valamint további 107,9 millió eurót használtak fel globális kötelezettségvállalásként a 2012. évi ajánlattételi felhívások második körében. Az e két pályázati felhíváshoz kapcsolódó támogatási megállapodásokat 2013 elején írták alá, és a pályázat kiírása és megállapodások aláírása között átlagosan 12 hónap telt el.

| 19. | A 2011-es ellenőrzés során a felhasználatlan előirányzatok visszavonása terén feltárt kontrollhiányosságok 2012-ben is fennálltak. 2010-ben összesen 2,8 millió euró olyan operatív tevékenységekre vonatkozó fel nem használt globális kötelezettségvállalás volt, amelynek végső felhasználási határideje 2011. december 31. volt, és amelyet 2012 végéig nem vontak vissza. |
| --- | --- |

19.

A 2011-es ellenőrzés során a felhasználatlan előirányzatok visszavonása terén feltárt kontrollhiányosságok 2012-ben is fennálltak. 2010-ben összesen 2,8 millió euró olyan operatív tevékenységekre vonatkozó fel nem használt globális kötelezettségvállalás volt, amelynek végső felhasználási határideje 2011. december 31. volt, és amelyet 2012 végéig nem vontak vissza.

Pályázati felhívások

| 20. | A 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es pályázati felhívások eredményeként összesen 170,2 millió euró összegben írtak alá támogatási szerződéseket, ami a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeire vonatkozó maximális uniós hozzájárulás 39 %-át teszi ki (14). 2012-ben két pályázati felhívást írtak ki összesen 125,4 millió euró értékben, 2013-ban pedig eddig 39,7 millió euró értékben írtak ki két pályázatot. Ahhoz, hogy teljes mértékben fel lehessen használni a rendelkezésre álló 440 millió eurós uniós hozzájárulást, 2013 folyamán 104,7 millió euró (23,8 %) értékben kellene kiírni egy újabb pályázati felhívást. |
| --- | --- |

20.

A 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es pályázati felhívások eredményeként összesen 170,2 millió euró összegben írtak alá támogatási szerződéseket, ami a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeire vonatkozó maximális uniós hozzájárulás 39 %-át teszi ki (14). 2012-ben két pályázati felhívást írtak ki összesen 125,4 millió euró értékben, 2013-ban pedig eddig 39,7 millió euró értékben írtak ki két pályázatot. Ahhoz, hogy teljes mértékben fel lehessen használni a rendelkezésre álló 440 millió eurós uniós hozzájárulást, 2013 folyamán 104,7 millió euró (23,8 %) értékben kellene kiírni egy újabb pályázati felhívást.

EGYÉB

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 21. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 18-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (15) a Bizottság belső ellenőrének hatásköréről szóló rendelkezésével. |
| --- | --- |

21.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2010. november 18-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendeletnek (15) a Bizottság belső ellenőrének hatásköréről szóló rendelkezésével.

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése

| 22. | A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring- és jelentéstevő rendszert hozott létre. |
| --- | --- |

22.

A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring- és jelentéstevő rendszert hozott létre.

| 23. | A kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes, szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban nyomon követi. |
| --- | --- |

23.

A kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes, szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban nyomon követi.

| 24. | Mindazonáltal ezen monitoringeredmények jelentési módját tovább kell fejleszteni azért, hogy meg lehessen felelni az 1982/2006/EK rendelet 7. cikkében (16) és az 1906/2006/EK, Euratom rendelet 27. cikkében (17) előírtaknak. |
| --- | --- |

24.

Mindazonáltal ezen monitoringeredmények jelentési módját tovább kell fejleszteni azért, hogy meg lehessen felelni az 1982/2006/EK rendelet 7. cikkében (16) és az 1906/2006/EK, Euratom rendelet 27. cikkében (17) előírtaknak.

Az ENIAC-tagállamok hozzájárulása

| 25. | Az ENIAC Közös Vállalkozás alapszabálya kimondja, hogy az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulásnak összességében az uniós pénzügyi hozzájárulás legalább 1,8-szeresének (18) kell lennie, míg a Közös Vállalkozás által nyújtott támogatás a projektek teljes támogatható költségének legfeljebb 16,7 %-át teheti ki. Az első hét pályázati felhívás esetében az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulás az uniós pénzügyi hozzájárulás 1,41-szeresét tette ki (2011-ben pedig 1,55-szörösét). |
| --- | --- |

25.

Az ENIAC Közös Vállalkozás alapszabálya kimondja, hogy az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulásnak összességében az uniós pénzügyi hozzájárulás legalább 1,8-szeresének (18) kell lennie, míg a Közös Vállalkozás által nyújtott támogatás a projektek teljes támogatható költségének legfeljebb 16,7 %-át teheti ki. Az első hét pályázati felhívás esetében az ENIAC-tagállamoktól származó pénzügyi hozzájárulás az uniós pénzügyi hozzájárulás 1,41-szeresét tette ki (2011-ben pedig 1,55-szörösét).

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 26. | A Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője 2012-ben validálta a pénzügyi és számviteli rendszereket (ABAC és SAP). Nem került még sor azonban annak a folyamatnak validálására, amely a nemzeti finanszírozó hatóságoktól beérkező költségnyilatkozatok validálására és kifizetésére vonatkozóan szolgáltat pénzügyi információt. |
| --- | --- |

26.

A Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője 2012-ben validálta a pénzügyi és számviteli rendszereket (ABAC és SAP). Nem került még sor azonban annak a folyamatnak validálására, amely a nemzeti finanszírozó hatóságoktól beérkező költségnyilatkozatok validálására és kifizetésére vonatkozóan szolgáltat pénzügyi információt.

| 27. | 2012. áprilisát követően a Közös Vállalkozás a tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében belső ellenőrzési részleget állított fel. |
| --- | --- |

27.

2012. áprilisát követően a Közös Vállalkozás a tanácsi rendelet 6. cikkének (2) bekezdése értelmében belső ellenőrzési részleget állított fel.

| 28. | A katasztrófa-elhárítási tervet 2012-ben véglegesítették és sikeresen tesztelték. |
| --- | --- |

28.

A katasztrófa-elhárítási tervet 2012-ben véglegesítették és sikeresen tesztelték.

Ezt a jelentést dr. Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2013. október 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 2007. december 20-i 72/2008/EK rendelete az ENIAC Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 21. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

melléklet

(3)  Az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram összefog minden kutatási vonatkozású uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség, valamint a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  Ezek a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzés.

4

(5)  Ezek a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből, és a számviteli politika alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzésből állnak.

5

(6)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

6

(7)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

7

(8)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

8

(9)  Utólagos ellenőrzési stratégiája szerint a Közös Vállalkozás elegendő információ megszerzésére törekszik az ENIAC tagállamokban alkalmazott utólagos ellenőrzési eljárásokra vonatkozóan ahhoz, hogy a tagállami eljárásokat értékelni tudja abból a szempontból, hogy azok megfelelő biztosítékot nyújtanak-e az ENIAC Közös Vállalkozás projektjei keretében végrehajtott tranzakciók szabályszerűségére és jogszerűségére vonatkozóan.

9

(10)  A Közös Vállalkozást létrehozó 72/2008/EK rendelet 12. cikke értelmében a Közös Vállalkozás „gondoskodik arról, hogy tagjainak pénzügyi érdekei megfelelő védelemben részesüljenek azáltal, hogy megfelelő belső és külső ellenőrzéseket végez vagy végeztet”, valamint „helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az ENIAC Közös Vállalkozás közpénzekből nyújtott finanszírozásának kedvezményezettjeinél. Ezeket az ellenőrzéseket végezheti akár közvetlenül az ENIAC Közös Vállalkozás, akár az ENIAC Közös Vállalkozás nevében eljárva az ENIAC tagállamok.”

10

(11)  A tanácsadó tanulmány fő következtései a következők voltak:

11

| — | a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiája nem tartalmaz gyakorlati részleteket annak megvalósításáról, |
| --- | --- |

—

a Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiája nem tartalmaz gyakorlati részleteket annak megvalósításáról,

| — | a Közös Vállalkozás és a tagállami finanszírozó hatóságok nem kötöttek olyan konkrét megállapodásokat, amelyek keretében az utóbbiak pénzügyi ellenőrzéseket tudtak volna végezni. |
| --- | --- |

—

a Közös Vállalkozás és a tagállami finanszírozó hatóságok nem kötöttek olyan konkrét megállapodásokat, amelyek keretében az utóbbiak pénzügyi ellenőrzéseket tudtak volna végezni.

(12)  Ez a korlátozott vizsgálat abban ált, hogy a nemzeti finanszírozó hatóságokat felkérték egy költségigénylés-minta jóváhagyására.

12

(13)  Az operatív kifizetések viszonylag alacsony végrehajtási arányát a tagállami hatóságoktól kapott igazolások késői befogadása, és tagállami szinten a tagállami támogatási megállapodások késedelmes aláírása okozta.

13

(14)  A 72/2008/EK rendelet 5. cikke, és melléklete 11. cikkének (5) bekezdése szerint a Közös Vállalkozás működési költségeit és kutatási tevékenységeit fedező uniós hozzájárulás maximális mértéke 450 millió euró, amelyből a működési költségekhez való hozzájárulás nem haladhatja meg a 10 millió eurót. Amennyiben a működési költségekhez való hozzájárulás egy részét nem használják fel, azt kutatási tevékenységekre lehet fordítani.

14

(15)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet.

15

(16)  Az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramjáról (2007–2013) szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK határozat előírja, hogy a Bizottság folyamatosan és módszeresen felügyelje a hetedik keretprogram és egyedi programjai végrehajtását, és e felügyeleti tevékenység eredményeiről rendszeresen tegyen jelentést, illetve terjessze azokat.

16

(17)  A hetedik keretprogram cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30.,1. o.) 27. cikke előírja a Bizottságnak, hogy végezze el a közvetett tevékenységek végrehajtásának monitoringját a leadott rendszeres előrehaladási jelentések alapján. A Bizottságnak főleg az új információk és jogok felhasználásáról és terjesztéséről készült terv végrehajtását kell felügyelnie. Fel kell állítania és fenn kell tartania továbbá egy olyan információs rendszert, amely lehetővé teszi, hogy ez a monitoring a hetedik keretprogramon keresztül hatékony és koherens módon valósuljon meg.

17

(18)  A 72/2008/EK rendelet melléklete (11) bekezdése (6) albekezdésének b) pontja szerint az ENIAC-tagállamok pénzügyi hozzájárulásainak „összességében legalább a Közösség pénzügyi hozzájárulásának 1,8-szeresét kell kitenniük.”

18

---

MELLÉKLET

ENIAC Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187 és 188. cikke) | A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.
  A Tanács 2007. december 20-i 72/2008/EK rendelete az ENIAC Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.) |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 72/2008/EK rendelete) | Célok

  Az ENIAC Közös Vállalkozás hozzájárul az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007–2013), és a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramot megvalósító „Együttműködés” egyedi program „Információs és kommunikációs technológiák” témakörének megvalósításához. Feladatai közé tartoznak különösen a következők:






  — | meghatározza és végrehajtja a nanoelektronika számára kulcsfontosságú kompetenciák kifejlesztésének kutatási ütemtervét a különféle alkalmazási területeken annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, és új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187 és 188. cikke)

A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.

A Tanács 2007. december 20-i 72/2008/EK rendelete az ENIAC Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 1. o.)

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 72/2008/EK rendelete)

Célok

Az ENIAC Közös Vállalkozás hozzájárul az Európai Közösség kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramja (2007–2013), és a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységekre vonatkozó hetedik keretprogramot megvalósító „Együttműködés” egyedi program „Információs és kommunikációs technológiák” témakörének megvalósításához. Feladatai közé tartoznak különösen a következők:

—

meghatározza és végrehajtja a nanoelektronika számára kulcsfontosságú kompetenciák kifejlesztésének kutatási ütemtervét a különféle alkalmazási területeken annak érdekében, hogy az európai versenyképesség és fenntarthatóság erősödjön, és új piacok és társadalmi alkalmazások alakulhassanak ki,

| — | támogatja a kutatási ütemterv megvalósításához szükséges tevékenységeket (K+F tevékenységek), különösen támogatás odaítélésével a versenypályázati felhívásokat követően kiválasztott projektek résztvevői részére, |
| --- | --- |

—

támogatja a kutatási ütemterv megvalósításához szükséges tevékenységeket (K+F tevékenységek), különösen támogatás odaítélésével a versenypályázati felhívásokat követően kiválasztott projektek résztvevői részére,

| — | elősegíti a köz- és a magánszféra közötti partnerséget a közösségi, nemzeti és magánszektorbeli erőfeszítések mozgósítása és egyesítése, a nanoelektronika területén a K+F célú összbefektetések növelése és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés ösztönzése érdekében, |
| --- | --- |

—

elősegíti a köz- és a magánszféra közötti partnerséget a közösségi, nemzeti és magánszektorbeli erőfeszítések mozgósítása és egyesítése, a nanoelektronika területén a K+F célú összbefektetések növelése és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés ösztönzése érdekében,

| — | biztosítja a nanoelektronikára irányuló közös technológiai kezdeményezés (KTK) hatékonyságát és tartósságát, |
| --- | --- |

—

biztosítja a nanoelektronikára irányuló közös technológiai kezdeményezés (KTK) hatékonyságát és tartósságát,

| — | megvalósítja az európai K+F erőfeszítések szinergiáját és összehangolását a nanoelektronika területén, ideértve a jelenleg kormányközi K+F rendszerek (EUREKA) keretében megvalósított kapcsolódó tevékenységeknek az ENIAC Közös Vállalkozásba történő fokozatos integrálását. |
| --- | --- |

—

megvalósítja az európai K+F erőfeszítések szinergiáját és összehangolását a nanoelektronika területén, ideértve a jelenleg kormányközi K+F rendszerek (EUREKA) keretében megvalósított kapcsolódó tevékenységeknek az ENIAC Közös Vállalkozásba történő fokozatos integrálását.

Irányítás

A Közös Vállalkozás irányító szerve az irányító testület. A vezetőségi csoportot az ügyvezető igazgató vezeti. Az iparágat az ipari és kutatási bizottságban az AENEAS egyesület képviseli mint alapító tag. A hatóságok testületét a következők alkotják: az Unió képviseletében a Bizottság; a tagállamok, valamint a társult országok

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

Költségvetés

| | 127 996 970,00 euró kötelezettségvállalásokra |
| --- | --- |

127 996 970,00 euró kötelezettségvállalásokra

| | 42 475 500,00 euró kifizetésekre |
| --- | --- |

42 475 500,00 euró kifizetésekre

Létszám 2012. december 31-én

A létszámtervben 15 álláshely szerepelt (7 ideiglenes és 8 szerződéses alkalmazott), ebből a betöltött álláshelyek száma 15 volt, a következő megoszlásban: operatív feladatok (6), adminisztratív feladatok (5), vegyes feladatok (4).

Termékek és szolgáltatások 2012-ben

Lásd: az ENIAC Közös Vállalkozás 2012-es éves tevékenységi jelentése (www.eniac.eu).

Forrás: az ENIAC Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

AZ ENIAC KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

| 13–15. | Az ENIAC Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiája a nemzeti finanszírozó hatóságok által végzett utólagos ellenőrzésekre támaszkodik, mivel ez az egyetlen olyan megközelítés, amely megfelel a szubszidiaritás elvének és a jogalkotó által összeállított hármas finanszírozási szerkezetnek. Ezenfelül az arányosság elvének megfelelően ez az egyetlen pénzügyileg megalapozott módszer, mivel az ellenőrzéseknek meg kell felelniük a 23 nemzeti finanszírozó hatóság által a költségek elismerésére alkalmazott rendeletek és szabályok összességének. |
| --- | --- |

13–15.

Az ENIAC Közös Vállalkozás utólagos ellenőrzési stratégiája a nemzeti finanszírozó hatóságok által végzett utólagos ellenőrzésekre támaszkodik, mivel ez az egyetlen olyan megközelítés, amely megfelel a szubszidiaritás elvének és a jogalkotó által összeállított hármas finanszírozási szerkezetnek. Ezenfelül az arányosság elvének megfelelően ez az egyetlen pénzügyileg megalapozott módszer, mivel az ellenőrzéseknek meg kell felelniük a 23 nemzeti finanszírozó hatóság által a költségek elismerésére alkalmazott rendeletek és szabályok összességének.

| 19. | 2012-ben az ENIAC Közös Vállalkozás jelentősen javított az ellenőrzésen, teljes mértékben kiküszöbölve a hibákat a funkcionális kötelezettségvállalási előirányzatok törlése terén. Az ENIAC Közös Vállalkozás sajnálatát fejezi ki, hogy az egyik kötelezettségvállalás a végső felhasználási határidő után került felhasználásra; az okot feltárták és intézkedésekkel korrigálják, hogy ilyen eset ne fordulhasson elő ismét. |
| --- | --- |

19.

2012-ben az ENIAC Közös Vállalkozás jelentősen javított az ellenőrzésen, teljes mértékben kiküszöbölve a hibákat a funkcionális kötelezettségvállalási előirányzatok törlése terén. Az ENIAC Közös Vállalkozás sajnálatát fejezi ki, hogy az egyik kötelezettségvállalás a végső felhasználási határidő után került felhasználásra; az okot feltárták és intézkedésekkel korrigálják, hogy ilyen eset ne fordulhasson elő ismét.

| 21. | A költségvetési keretrendelet módosítása az Európai Bizottság hatáskörébe esik, amely jelenleg az új EU általános költségvetési rendelete és a meglévő költségvetési keretrendelet összehangolását készíti elő. Amint elkészül, az ENIAC Közös Vállalkozás elfogadja a felülvizsgált verziót. |
| --- | --- |

21.

A költségvetési keretrendelet módosítása az Európai Bizottság hatáskörébe esik, amely jelenleg az új EU általános költségvetési rendelete és a meglévő költségvetési keretrendelet összehangolását készíti elő. Amint elkészül, az ENIAC Közös Vállalkozás elfogadja a felülvizsgált verziót.

| 24. | Az 1982/2006/EK határozat és az 1906/2006/EK, Euratom rendelet specifikus kötelezettségekkel ruházza fel a Bizottságot, amelyeket nem lehet automatikusan más jogi személyekre, így az ENIAC Közös Vállalkozásra sem átruházni. Az ENIAC Közös Vállalkozás a Bizottságtól érkező valamennyi jelentéstételi kérelemnek eleget tett, és elkötelezett, hogy a szükséges feladatokat a továbbiakban is olyan módon hajtja végre, hogy a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó, valamint a kutatási eredmények felhasználására és terjesztésére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek eleget tegyen.
  Az ENIAC Közös Vállalkozás értesült a Bizottság által kezdeményezett, a szellemi tulajdonnak a félvezetőiparban betöltött, változó szerepére irányuló kutatásról (SMART 2013/0005), és minden bizonnyal meg fogja valósítani a kezdeményezésből eredő helyes gyakorlatokat, amelyek összeegyeztethetőek a jogi kereteivel. |
| --- | --- |

24.

Az 1982/2006/EK határozat és az 1906/2006/EK, Euratom rendelet specifikus kötelezettségekkel ruházza fel a Bizottságot, amelyeket nem lehet automatikusan más jogi személyekre, így az ENIAC Közös Vállalkozásra sem átruházni. Az ENIAC Közös Vállalkozás a Bizottságtól érkező valamennyi jelentéstételi kérelemnek eleget tett, és elkötelezett, hogy a szükséges feladatokat a továbbiakban is olyan módon hajtja végre, hogy a szellemi tulajdon védelmére vonatkozó, valamint a kutatási eredmények felhasználására és terjesztésére vonatkozó jogszabályi rendelkezéseknek eleget tegyen.

Az ENIAC Közös Vállalkozás értesült a Bizottság által kezdeményezett, a szellemi tulajdonnak a félvezetőiparban betöltött, változó szerepére irányuló kutatásról (SMART 2013/0005), és minden bizonnyal meg fogja valósítani a kezdeményezésből eredő helyes gyakorlatokat, amelyek összeegyeztethetőek a jogi kereteivel.

| 25. | Az EU hozzájárulása és az ENIAC tagállamok hozzájárulása közti arány a bizonyos típusú tevékenységek és résztvevők esetében az állami támogatás arányát korlátozó, az állami támogatásról szóló szabályok (800/2008/EK bizottsági rendelet) alkalmazásának a mechanikus eredménye. A két 2012-es pályázati felhívás ezt nyilvánvalóvá tette: a Call 2012-1 hozzájárulása jelentősen meghaladta az 1,8-szeres arányt, míg a Pilot Line Call 2012-2 esetében az arány az 1,8 alatt volt. |
| --- | --- |

25.

Az EU hozzájárulása és az ENIAC tagállamok hozzájárulása közti arány a bizonyos típusú tevékenységek és résztvevők esetében az állami támogatás arányát korlátozó, az állami támogatásról szóló szabályok (800/2008/EK bizottsági rendelet) alkalmazásának a mechanikus eredménye. A két 2012-es pályázati felhívás ezt nyilvánvalóvá tette: a Call 2012-1 hozzájárulása jelentősen meghaladta az 1,8-szeres arányt, míg a Pilot Line Call 2012-2 esetében az arány az 1,8 alatt volt.

| 26. | A Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője 2010-ben validálta a pénzügyi és számviteli rendszereket (ABAC és SAP). 2012-ben a számvitelért felelős tisztviselő teljes egészében elvégezte az alkalmazott számviteli rendszerek validálását, és ahol lehetséges volt, a számvitelért felelős tisztviselő által meghatározott rendszerek validálását is, az ENIAC-60-08 pénzügyi szabályzat 43. cikk (1) bekezdése e. pontjának megfelelően. |
| --- | --- |

26.

A Közös Vállalkozás számvitelért felelős tisztviselője 2010-ben validálta a pénzügyi és számviteli rendszereket (ABAC és SAP). 2012-ben a számvitelért felelős tisztviselő teljes egészében elvégezte az alkalmazott számviteli rendszerek validálását, és ahol lehetséges volt, a számvitelért felelős tisztviselő által meghatározott rendszerek validálását is, az ENIAC-60-08 pénzügyi szabályzat 43. cikk (1) bekezdése e. pontjának megfelelően.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 369/25 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 369/25

---

JELENTÉS

az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 369/04

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés... | 1-5 | 26 |
| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk... | 6 | 26 |
| Megbízhatósági nyilatkozat... | 7-15 | 26 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról... | 12 | 27 |
| A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja... | 13 | 27 |
| Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről... | 14 | 27 |
| Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról... | 16-20 | 27 |
| A költségvetés végrehajtása... | 16-17 | 27 |
| Pályázati felhívások... | 18-19 | 28 |
| Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól... | 20 | 28 |
| További megjegyzések... | 21-30 | 28 |
| A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata... | 21-23 | 28 |
| A kutatási eredmények monitoringja és jelentése... | 24-26 | 28 |
| A korábbi észrevételek hasznosulása... | 27-30 | 28 |

Bekezdés

oldal

Bevezetés...

1-5

26

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk...

6

26

Megbízhatósági nyilatkozat...

7-15

26

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról...

12

27

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja...

13

27

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről...

14

27

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról...

16-20

27

A költségvetés végrehajtása...

16-17

27

Pályázati felhívások...

18-19

28

Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól...

20

28

További megjegyzések...

21-30

28

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata...

21-23

28

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése...

24-26

28

A korábbi észrevételek hasznosulása...

27-30

28

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás (IMI Közös Vállalkozás) 2007 decemberében jött létre (1) tízéves időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás (IMI Közös Vállalkozás) 2007 decemberében jött létre (1) tízéves időszakra.

| 2. | Az IMI Közös Vállalkozás a gyógyszerfejlesztési folyamat hatékonyságának és eredményességének jelentős mértékű javítására törekszik, azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszeripari ágazat által gyártott innovatív gyógyszerek hatékonyabbá és biztonságosabbá váljanak (2). |
| --- | --- |

2.

Az IMI Közös Vállalkozás a gyógyszerfejlesztési folyamat hatékonyságának és eredményességének jelentős mértékű javítására törekszik, azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszeripari ágazat által gyártott innovatív gyógyszerek hatékonyabbá és biztonságosabbá váljanak (2).

| 3. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, valamint az Európai Gyógyszergyártók Szövetsége (EFPIA). Bármely olyan jogalany kérheti felvételét az IMI Közös Vállalkozás tagjai közé, amely a tagállamokban vagy a hetedik keretprogramhoz (3) társult országokban közvetlenül vagy közvetve a kutatás-fejlesztéshez támogatást biztosít. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, valamint az Európai Gyógyszergyártók Szövetsége (EFPIA). Bármely olyan jogalany kérheti felvételét az IMI Közös Vállalkozás tagjai közé, amely a tagállamokban vagy a hetedik keretprogramhoz (3) társult országokban közvetlenül vagy közvetve a kutatás-fejlesztéshez támogatást biztosít.

| 4. | Az Európai Unió az IMI Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 1 milliárd euróval járul hozzá. Az Európai Unió és az EFPIA mint alapító tagok egyenlő mértékben járulnak hozzá a működési költségekhez, egyenként a teljes uniós finanszírozás 4 %-át meg nem haladó összeggel. Minden más tag a kutatási tevékenységekhez nyújtott hozzájárulásával arányos mértékben járul hozzá a működési költségek fedezéséhez. Az EFPIA-tagsággal rendelkező kutatócégek a kutatási tevékenységek finanszírozásában természetbeni hozzájárulások (4) révén vesznek részt, ezek értéke nem lehet kevesebb az uniós pénzügyi hozzájárulás összegénél (5). |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió az IMI Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 1 milliárd euróval járul hozzá. Az Európai Unió és az EFPIA mint alapító tagok egyenlő mértékben járulnak hozzá a működési költségekhez, egyenként a teljes uniós finanszírozás 4 %-át meg nem haladó összeggel. Minden más tag a kutatási tevékenységekhez nyújtott hozzájárulásával arányos mértékben járul hozzá a működési költségek fedezéséhez. Az EFPIA-tagsággal rendelkező kutatócégek a kutatási tevékenységek finanszírozásában természetbeni hozzájárulások (4) révén vesznek részt, ezek értéke nem lehet kevesebb az uniós pénzügyi hozzájárulás összegénél (5).

| 5. | A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2009. november 16-án kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (6) és a költségvetés végrehajtásáról (7) szóló jelentésekből áll; |
| --- | --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (6) és a költségvetés végrehajtásáról (7) szóló jelentésekből áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 8. | A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (8) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője (9) által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

8.

A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (8) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője (9) által elfogadott számviteli szabályok alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 9. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (10) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (10) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

10.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 11. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről szóló korlátozó vélemény alapja

| 13. | A Közös Vállalkozásnak az irányító testület 2010. december 14-i határozatával elfogadott utólagos ellenőrzési stratégiája (11) az egyik fő kontrollmechanizmus a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. 2013 júniusáig 56 utólagos ellenőrzést végeztek, 4,4 millió euró értékben (a Közös Vállalkozásnak a 2011 júniusában validált első felhíváshoz való elfogadott hozzájárulásának 37,3 %-a) (12). Ezek az ellenőrzések 5,82 %-os hibaarányt állapítottak meg. |
| --- | --- |

13.

A Közös Vállalkozásnak az irányító testület 2010. december 14-i határozatával elfogadott utólagos ellenőrzési stratégiája (11) az egyik fő kontrollmechanizmus a mögöttes tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének értékelésére. 2013 júniusáig 56 utólagos ellenőrzést végeztek, 4,4 millió euró értékben (a Közös Vállalkozásnak a 2011 júniusában validált első felhíváshoz való elfogadott hozzájárulásának 37,3 %-a) (12). Ezek az ellenőrzések 5,82 %-os hibaarányt állapítottak meg.

Korlátozó vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 14. | A Számvevőszék véleménye szerint – a korlátozó vélemény alapjául szolgáló, a 13. bekezdésben tárgyalt megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

14.

A Számvevőszék véleménye szerint – a korlátozó vélemény alapjául szolgáló, a 13. bekezdésben tárgyalt megállapítások lehetséges hatásainak kivételével – a Közös Vállalkozásnak a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 15. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

15.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 16. | A 2012-es éves költségvetési és végrehajtási tervet az irányító testület 2011. december 22-én fogadta el. 2012-ben az operatív tevékenységeknél az IMI a lekötött előirányzatok tekintetében 96 %-os (351 millió euró), a kifizetési előirányzatok tekintetében 100 %-os (103 millió euró) megvalósítási arányt ér el. Ezen nagyarányú költségvetés-felhasználás ellenére a lekötött előirányzatok egy jelentős részét kitevő összeg (162 millió euró) továbbra is csak átfogó számadatnak tekinthető, abban az értelemben, hogy írtak ki ugyan pályázatokat, de a vonatkozó támogatási megállapodásokat nem írták alá. Az IMI pénzügyi kimutatásai 543 millió euró előrehozott szerződéses kötelezettségekről tanúskodnak, ami 2017-ig jelentős finanszírozási igényre utal. |
| --- | --- |

16.

A 2012-es éves költségvetési és végrehajtási tervet az irányító testület 2011. december 22-én fogadta el. 2012-ben az operatív tevékenységeknél az IMI a lekötött előirányzatok tekintetében 96 %-os (351 millió euró), a kifizetési előirányzatok tekintetében 100 %-os (103 millió euró) megvalósítási arányt ér el. Ezen nagyarányú költségvetés-felhasználás ellenére a lekötött előirányzatok egy jelentős részét kitevő összeg (162 millió euró) továbbra is csak átfogó számadatnak tekinthető, abban az értelemben, hogy írtak ki ugyan pályázatokat, de a vonatkozó támogatási megállapodásokat nem írták alá. Az IMI pénzügyi kimutatásai 543 millió euró előrehozott szerződéses kötelezettségekről tanúskodnak, ami 2017-ig jelentős finanszírozási igényre utal.

| 17. | A 2012-es adminisztratív kiadásokra vonatkozó kifizetések és lekötött előirányzatok nagy része év végén még mindig felhasználatlan volt (a lekötött előirányzatok 26,81 %-a és a kifizetési előirányzatok 39,8 %-a). |
| --- | --- |

17.

A 2012-es adminisztratív kiadásokra vonatkozó kifizetések és lekötött előirányzatok nagy része év végén még mindig felhasználatlan volt (a lekötött előirányzatok 26,81 %-a és a kifizetési előirányzatok 39,8 %-a).

Pályázati felhívások

| 18. | 2012-ben a Közös Vállalkozás négy pályázati felhívást indított, és tizenegy támogatási megállapodást írt alá. 2012-ben 351 millió eurót, azaz a teljes költségvetés (a 73/2008/EK rendeletben előírt maximális finanszírozási összeg, 960 millió euró) majdnem 37 %-át kötötte le kutatási tevékenységekre. A megállapodások aláírásához szükséges idő 2012-ben csökkent, a negyedik ajánlattételi felhívás végső támogatási megállapodásainak aláírásához szükséges 413 napról a hatodik felhívásnál 161 napra. |
| --- | --- |

18.

2012-ben a Közös Vállalkozás négy pályázati felhívást indított, és tizenegy támogatási megállapodást írt alá. 2012-ben 351 millió eurót, azaz a teljes költségvetés (a 73/2008/EK rendeletben előírt maximális finanszírozási összeg, 960 millió euró) majdnem 37 %-át kötötte le kutatási tevékenységekre. A megállapodások aláírásához szükséges idő 2012-ben csökkent, a negyedik ajánlattételi felhívás végső támogatási megállapodásainak aláírásához szükséges 413 napról a hatodik felhívásnál 161 napra.

| 19. | 2012 év végén a kutatási kiadásokra jóváhagyott összes kötelezettségvállalás 736 millió eurót tett ki. Az IMI-nek 2013 év végéig elvben további 224 millió eurót kell lekötnie kutatási tevékenységekre (a maximális 960 millió eurós keret 23 %-át), az EFPIA-tagoknak pedig egy azzal egyenértékű természetbeni hozzájárulást kell lekötniük. 2012 év végéig az EFPIA 706 millió eurót kötött le, vagyis ahhoz, hogy az IMI 960 millió eurós hozzájárulását utolérje, még további 254 millió eurót kell lekötnie. |
| --- | --- |

19.

2012 év végén a kutatási kiadásokra jóváhagyott összes kötelezettségvállalás 736 millió eurót tett ki. Az IMI-nek 2013 év végéig elvben további 224 millió eurót kell lekötnie kutatási tevékenységekre (a maximális 960 millió eurós keret 23 %-át), az EFPIA-tagoknak pedig egy azzal egyenértékű természetbeni hozzájárulást kell lekötniük. 2012 év végéig az EFPIA 706 millió eurót kötött le, vagyis ahhoz, hogy az IMI 960 millió eurós hozzájárulását utolérje, még további 254 millió eurót kell lekötnie.

Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól

| 20. | 2012-ben a Közös Vállalkozás további megfelelő és átfogó belső kontrollrendszereket fejlesztett ki. További fejlesztésekre van azonban még szükség az operatív és adminisztratív eljárások dokumentálása és frissítése terén (különösen az utólagos és a számviteli zárási tevékenységek tekintetében), ami csökkenteni fogja a hibás és nem következetes gyakorlatokból eredő kockázatokat. |
| --- | --- |

20.

2012-ben a Közös Vállalkozás további megfelelő és átfogó belső kontrollrendszereket fejlesztett ki. További fejlesztésekre van azonban még szükség az operatív és adminisztratív eljárások dokumentálása és frissítése terén (különösen az utólagos és a számviteli zárási tevékenységek tekintetében), ami csökkenteni fogja a hibás és nem következetes gyakorlatokból eredő kockázatokat.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 21. | 2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett, majd a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2011. november 3-án elfogadásra benyújtották az irányító testületnek. |
| --- | --- |

21.

2011-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata kockázatértékelést végzett, majd a 2012–2014-es időszakra vonatkozó stratégiai ellenőrzési tervet 2011. november 3-án elfogadásra benyújtották az irányító testületnek.

| 22. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2011. március 8-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendelet rendelkezéseivel (13). |
| --- | --- |

22.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának feladatait ismertető szabályzatot az irányító testület 2011. március 8-án fogadta el. A Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatát azonban még nem módosították a keretrendelet rendelkezéseivel (13).

| 23. | 2012-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) bizonyossági vizsgálatot végzett az IMI tárgyalási, támogatásmegállapodás-előkészítési és előfinanszírozási folyamatairól. Az IAS megállapította, hogy a meglévő belső kontrollok ‒ az érdekellentétek kezelésével kapcsolatos egyes kérdések, a tárgyalási eljárások és az ahhoz kapcsolódó kontrollok dokumentálása, valamint egy a tárgyalási eljárások során alkalmazott számítástechnikai alkalmazás kivételével ‒ ésszerű bizonyosságot nyújtanak arról, hogy megvalósultak-e az üzleti célok. A Közös Vállalkozásnak az IAS ajánlásaival kapcsolatos cselekvési tervét az IAS 2012. október 29-én validálta. |
| --- | --- |

23.

2012-ben a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) bizonyossági vizsgálatot végzett az IMI tárgyalási, támogatásmegállapodás-előkészítési és előfinanszírozási folyamatairól. Az IAS megállapította, hogy a meglévő belső kontrollok ‒ az érdekellentétek kezelésével kapcsolatos egyes kérdések, a tárgyalási eljárások és az ahhoz kapcsolódó kontrollok dokumentálása, valamint egy a tárgyalási eljárások során alkalmazott számítástechnikai alkalmazás kivételével ‒ ésszerű bizonyosságot nyújtanak arról, hogy megvalósultak-e az üzleti célok. A Közös Vállalkozásnak az IAS ajánlásaival kapcsolatos cselekvési tervét az IAS 2012. október 29-én validálta.

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése

| 24. | A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring- és jelentéstevő rendszert hoz létre (14). |
| --- | --- |

24.

A hetedik keretprogram (FP7) egy a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring- és jelentéstevő rendszert hoz létre (14).

| 25. | A Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 15. cikkének megfelelően, a tagokkal és egyéb kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes, szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek és eredmények terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban felügyeli. |
| --- | --- |

25.

A Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 15. cikkének megfelelően, a tagokkal és egyéb kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás egyes, szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek és eredmények terjesztéséről szóló rendelkezéseket is belevett. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban felügyeli.

| 26. | A Közös Vállalkozás rendszeresen különjelentéseket tesz közzé a folyamatban lévő projektekről (15). A 73/2008/EK rendelet 2. cikkében kitűzött, a hetedik keretprogram végrehajtásához való hozzájárulás céljának jegyében azonban a Közös Vállalkozásnak a két alapító taggal (azaz a Bizottsággal és az EFPIA-val) együtt azt is meg kellene határoznia, hogy milyen információ legyen elérhető a hetedik keretprogramról rendszeresen kiadott általános monitoringjelentésben, és a Bizottság egyéb beszámolási eszközeiben. |
| --- | --- |

26.

A Közös Vállalkozás rendszeresen különjelentéseket tesz közzé a folyamatban lévő projektekről (15). A 73/2008/EK rendelet 2. cikkében kitűzött, a hetedik keretprogram végrehajtásához való hozzájárulás céljának jegyében azonban a Közös Vállalkozásnak a két alapító taggal (azaz a Bizottsággal és az EFPIA-val) együtt azt is meg kellene határoznia, hogy milyen információ legyen elérhető a hetedik keretprogramról rendszeresen kiadott általános monitoringjelentésben, és a Bizottság egyéb beszámolási eszközeiben.

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 27. | 2012-ben véglegesítették az üzletmenet-folytonossági tervet és a katasztrófa-elhárítási tervet. |
| --- | --- |

27.

2012-ben véglegesítették az üzletmenet-folytonossági tervet és a katasztrófa-elhárítási tervet.

| 28. | A számvitelért felelős tisztviselő 2012. szeptember 27-én beszámolt a számviteli rendszer validálásáról, és a megállapított hiányosságok nagy része még az év vége előtt megoldódott. A számviteli rendszer validálása azonban még nem terjed ki az utólagos ellenőrzési eredményekre. |
| --- | --- |

28.

A számvitelért felelős tisztviselő 2012. szeptember 27-én beszámolt a számviteli rendszer validálásáról, és a megállapított hiányosságok nagy része még az év vége előtt megoldódott. A számviteli rendszer validálása azonban még nem terjed ki az utólagos ellenőrzési eredményekre.

| 29. | A természetbeni hozzájárulások (16) értékelésére szolgáló módszereket az irányító testület 2011. november 11-én hagyta jóvá. Ezen hozzájárulások validálása előzetes tanúsítással, majd utólagos ellenőrzéssel történik. 2012-ben elfogadták a természetbeni hozzájárulások első 14 tanúsított módszerét, és elindítottak három utólagos ellenőrzést a természetbeni hozzájárulások tekintetében. |
| --- | --- |

29.

A természetbeni hozzájárulások (16) értékelésére szolgáló módszereket az irányító testület 2011. november 11-én hagyta jóvá. Ezen hozzájárulások validálása előzetes tanúsítással, majd utólagos ellenőrzéssel történik. 2012-ben elfogadták a természetbeni hozzájárulások első 14 tanúsított módszerét, és elindítottak három utólagos ellenőrzést a természetbeni hozzájárulások tekintetében.

| 30. | A Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 12. cikkének (5) bekezdése az EFPIA tagsággal rendelkező cégek természetbeni hozzájárulásával kapcsolatban nem ismeri el az Európai Számvevőszék ellenőrzési jogkörét, noha e hozzájárulások szerepelnek az IMI pénzügyi kimutatásaiban. Becslések szerint ezek a hozzájárulások az IMI fennállása alatt összesen kb. egymilliárd eurót fognak kitenni. |
| --- | --- |

30.

A Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló tanácsi rendelet 12. cikkének (5) bekezdése az EFPIA tagsággal rendelkező cégek természetbeni hozzájárulásával kapcsolatban nem ismeri el az Európai Számvevőszék ellenőrzési jogkörét, noha e hozzájárulások szerepelnek az IMI pénzügyi kimutatásaiban. Becslések szerint ezek a hozzájárulások az IMI fennállása alatt összesen kb. egymilliárd eurót fognak kitenni.

Ezt a jelentést dr. Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2013. október 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  A Tanács 2007. december 20-i 73/2008/EK rendelete az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról (HL L 30., 2008.2.4., 38. o.).

1

(2)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

2

(3)  A 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal elfogadott hetedik keretprogram (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) egyetlen programba fogja össze valamennyi kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést, és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

3

(4)  A Közös Vállalkozást létrehozó 73/2008/EK rendelet melléklete 11. cikkének (4) bekezdése szerint a természetbeni hozzájárulások „nem pénzbeli hozzájárulások az EFPIA-ban tagsággal rendelkező, kutatást végző gyógyszeripari vállalatoktól, erőforrások formájában (például személyzet, berendezés, fogyóeszközök stb.)”. A kutatóvállalatok hozzájárulásának meg kell egyeznie az uniós hozzájárulással vagy meg kell haladnia annak összegét.

4

(5)  A 73/2008/EK rendelet melléklete 11. cikkének (5) bekezdése szerint „a részt vevő, kutatást végző, az EFPIA tevékenységeiben tagsággal rendelkező gyógyszeripari vállalatok az IMI Közös Vállalkozástól nem kaphatnak pénzügyi támogatást semmilyen tevékenységhez”.

5

(6)  Ezek a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzés.

6

(7)  Ezek a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből, és a számviteli politika alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzésből állnak.

7

(8)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

8

(9)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

9

(10)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

10

(11)  A Közös Vállalkozást létrehozó 73/2008/EK rendelet 12. cikkének (4) bekezdése szerint „Az IMI Közös Vállalkozás helyszíni ellenőrzéseket és pénzügyi ellenőrzéseket végez az IMI Közös Vállalkozás által finanszírozott kutatási tevékenységek résztvevőinél.” Az utólagos ellenőrzések feltárhatnak a kedvezményezettek által igényelt, támogatásra nem jogosult kiadásokat, amelyek ezután visszafizettetési eljárást vonnak maguk után.

11

(12)  A lezárt utólagos ellenőrzések a 2011 végén elindított és 2013-ban befejezett 60 ellenőrzésből álló első reprezentatív mintának felelnek meg. Az IMI Közös Vállalkozás 2011 júliusa és 2012 novembere között validált költségnyilatkozataira vonatkozó finanszírozással kapcsolatos második reprezentatív minta utólagos ellenőrzései jelenleg még tartanak, ezért végleges eredmények még nem állnak rendelkezésre.

12

(13)  Az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkében említett szervekre vonatkozó költségvetési keretrendeletről szóló, 2002. november 19-i 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet.

13

(14)  A hetedik keretprogram (FP7) monitoringjelentései: http://ec.europa.eu/research/evaluations/index_en.cfm?pg=fp7-monitoring

14

(15)  2012 októberében és 2013 márciusában az IMI tájékoztatást nyújtott kutatási eredményeiről a folyamatban lévő projektjeik bibliometrikus elemzéséről.

15

(16)  Természetbeni hozzájárulásnak minősülnek a Közös Vállalkozás tevékenységeiben részt vevő jogi személyeknél felmerülő azon elszámolható költségek, amelyeket nem térít meg a Közös Vállalkozás.

16

---

MELLÉKLET

IMI Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke) | A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.
  A Tanács 2007. december 20-i 73/2008/EK rendelete az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról. |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a Tanács 73/2008/EK rendelete) | Célok

  Az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás (IMI Közös Vállalkozás) hozzájárul a hetedik keretprogram és különösen a hetedik keretprogram végrehajtását célzó „Együttműködés” egyedi program „Egészségügy” témakörének megvalósításához. Célja, hogy jelentősen növelje a gyógyszerek kifejlesztési folyamatának hatékonyságát és eredményességét azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszergyártási ágazat hatékonyabb és biztonságosabb innovatív gyógyszereket gyártson. Különösen:






  — | támogatja a „versenyt megelőző gyógyszeripari kutatást és fejlesztést” a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban, a gyógyszerek kifejlesztésének folyamatában létező kutatási szűk keresztmetszetek leküzdése érdekében összehangolt megközelítést alkalmazva, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke)

A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.

A Tanács 2007. december 20-i 73/2008/EK rendelete az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás létrehozásáról.

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 73/2008/EK rendelete)

Célok

Az Innovatív Gyógyszerek Kutatására Irányuló Kezdeményezést Megvalósító Közös Vállalkozás (IMI Közös Vállalkozás) hozzájárul a hetedik keretprogram és különösen a hetedik keretprogram végrehajtását célzó „Együttműködés” egyedi program „Egészségügy” témakörének megvalósításához. Célja, hogy jelentősen növelje a gyógyszerek kifejlesztési folyamatának hatékonyságát és eredményességét azzal a hosszú távú céllal, hogy a gyógyszergyártási ágazat hatékonyabb és biztonságosabb innovatív gyógyszereket gyártson. Különösen:

—

támogatja a „versenyt megelőző gyógyszeripari kutatást és fejlesztést” a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban, a gyógyszerek kifejlesztésének folyamatában létező kutatási szűk keresztmetszetek leküzdése érdekében összehangolt megközelítést alkalmazva,

| — | támogatja az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervében megadott kutatási prioritások megvalósítását, nevezetesen támogatások odaítélésével, versenypályázati felhívásokat követően, |
| --- | --- |

—

támogatja az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló közös technológiai kezdeményezés kutatási ütemtervében megadott kutatási prioritások megvalósítását, nevezetesen támogatások odaítélésével, versenypályázati felhívásokat követően,

| — | biztosítja a hetedik kutatási keretprogram egyéb tevékenységeivel való kiegészítő jelleget, |
| --- | --- |

—

biztosítja a hetedik kutatási keretprogram egyéb tevékenységeivel való kiegészítő jelleget,

| — | a köz- és a magánszféra közötti partnerségként jön létre, amely a kutatási befektetés növelését célozza a tagállamok és a hetedik keretprogramhoz társult országok biogyógyszerészeti ágazatában, az erőforrások egyesítésével és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésével, |
| --- | --- |

—

a köz- és a magánszféra közötti partnerségként jön létre, amely a kutatási befektetés növelését célozza a tagállamok és a hetedik keretprogramhoz társult országok biogyógyszerészeti ágazatában, az erőforrások egyesítésével és a köz- és a magánszektor közötti együttműködés elősegítésével,

| — | a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megfelelően tevékenységeiben elősegíti a kis- és középvállalkozások részvételét. |
| --- | --- |

—

a hetedik keretprogram célkitűzéseinek megfelelően tevékenységeiben elősegíti a kis- és középvállalkozások részvételét.

Irányítás

Az IMI Közös Vállalkozás szervei az irányító testület, az ügyvezető igazgató és a Tudományos Bizottság. Az irányító testület az IMI két alapító tagját, azaz az Európai Bizottságot és az Európai Gyógyszergyártók Szövetségét egyenlően képviselő tíz tanácsi tagot számlál. Az ügyvezető igazgató az irányító testület határozataival összhangban az IMI Közös Vállalkozás napi szintű vezetéséért felel, munkáját egy végrehajtó iroda segíti. A Tudományos Bizottság az irányító testület egyik tanácsadó szerve. A Közös Vállalkozást két külső tanácsadó szerv is támogatja: az IMI képviselői csoport és az érdekeltek fóruma.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

Költségvetés
   (1)

373 763 361 euró kötelezettségvállalásokra

113 209 163 euró kifizetésekre

Létszám 2012. december 31-én

A létszámtervben szereplő állások száma 36 (29 ideiglenes alkalmazott és 7 szerződéses alkalmazott), ebből betöltött: 35. Ezen erőforrások 80 %-ának közvetlen feladata az operatív tevékenységek támogatása.

Termékek és szolgáltatások 2012-ben

Lásd: az IMI Közös Vállalkozás éves tevékenységi jelentése (hamarosan a www.imi.europa.eu honlapon is).

Forrás: az IMI Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

(1)  A 2011-ről áthozott előirányzatokat is beleértve.

Forrás: az IMI Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

| 13. | Az IMI KV üdvözli az éves beszámolója alapjául szolgáló valamennyi tranzakció jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan a Számvevőszék által levont pozitív következtetést, amely alól az egyetlen kivételt az IMI KV által az első pályázati felhíváshoz kapcsolódó költségigénylések tekintetében a felülvizsgált pénzügyi évet megelőzően teljesített időközi kifizetésekkel kapcsolatban az első utólagos ellenőrzésein keresztül feltárt lényegi hibák képezik.
  A Számvevőszék korlátozó véleményének megalapozására felhasznált 5,82 %-os, illetve 3,64 %-os becsült reprezentatív és fennmaradó hibaarányok 56 ellenőrzés eredményét tükrözik, amelyek 65, az első felhíváshoz kapcsolódó költségigénylést öleltek fel, amelyeket 2010-ben és 2011-ben fogadtak el, amikor az IMI KV még induló szakaszában járt. Ezen túlmenően,






  a) | A 2010-es és 2011-es igénylésekre irányuló ellenőrzések során azonosított pénzügyi hibák nagy többsége a kiigazítandó összeget tekintve viszonylag kicsi (kevesebb mint 5 000 EUR az IMI KV javára), és egyértelműen a szabályok félreértéséből vagy a támogatási megállapodásokban foglalt rendelkezések részleteinek figyelmen kívül hagyásából eredt. Az ellenőrzések emellett a legtöbb esetben szándékosan az új és az uniós kutatási programok keretében még nem ellenőrzött kedvezményezettekre összpontosultak. Ilyen ellenőrzések esetén nagyobb hibaarányra lehet számítani. |
| --- | --- | --- |

13.

Az IMI KV üdvözli az éves beszámolója alapjául szolgáló valamennyi tranzakció jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan a Számvevőszék által levont pozitív következtetést, amely alól az egyetlen kivételt az IMI KV által az első pályázati felhíváshoz kapcsolódó költségigénylések tekintetében a felülvizsgált pénzügyi évet megelőzően teljesített időközi kifizetésekkel kapcsolatban az első utólagos ellenőrzésein keresztül feltárt lényegi hibák képezik.

A Számvevőszék korlátozó véleményének megalapozására felhasznált 5,82 %-os, illetve 3,64 %-os becsült reprezentatív és fennmaradó hibaarányok 56 ellenőrzés eredményét tükrözik, amelyek 65, az első felhíváshoz kapcsolódó költségigénylést öleltek fel, amelyeket 2010-ben és 2011-ben fogadtak el, amikor az IMI KV még induló szakaszában járt. Ezen túlmenően,

a)

A 2010-es és 2011-es igénylésekre irányuló ellenőrzések során azonosított pénzügyi hibák nagy többsége a kiigazítandó összeget tekintve viszonylag kicsi (kevesebb mint 5 000 EUR az IMI KV javára), és egyértelműen a szabályok félreértéséből vagy a támogatási megállapodásokban foglalt rendelkezések részleteinek figyelmen kívül hagyásából eredt. Az ellenőrzések emellett a legtöbb esetben szándékosan az új és az uniós kutatási programok keretében még nem ellenőrzött kedvezményezettekre összpontosultak. Ilyen ellenőrzések esetén nagyobb hibaarányra lehet számítani.

| b) | A becsült hibaarány nem tükrözi a kedvezményezettek részére 2012-ben teljesített időközi kifizetések ellenőrzéseinek eredményét, amelyek tekintetében 2013-ban egy 40 kifizetésből álló új reprezentatív minta utólagos ellenőrzései jelenleg folynak; az első ideiglenes eredmények az év végére várhatók. Ezek az új ellenőrzések az igénylések és kedvezményezettek nagyobb sokaságát ölelik fel, és magukban foglalják a második felhíváshoz kapcsolódó projektek első igényléseit, valamint az első felhíváshoz kapcsolódó projektek második és harmadik beszámolási időszakát. |
| --- | --- |

b)

A becsült hibaarány nem tükrözi a kedvezményezettek részére 2012-ben teljesített időközi kifizetések ellenőrzéseinek eredményét, amelyek tekintetében 2013-ban egy 40 kifizetésből álló új reprezentatív minta utólagos ellenőrzései jelenleg folynak; az első ideiglenes eredmények az év végére várhatók. Ezek az új ellenőrzések az igénylések és kedvezményezettek nagyobb sokaságát ölelik fel, és magukban foglalják a második felhíváshoz kapcsolódó projektek első igényléseit, valamint az első felhíváshoz kapcsolódó projektek második és harmadik beszámolási időszakát.

| c) | Az IMI azóta egy sor konkrét megelőző és nyomon követő intézkedést hozott, amelyek célja, hogy segítsenek csökkenteni a leggyakoribb hibatípusokat, valamint minimálisra szorítani a támogatások kezeléséhez kapcsolódó mögöttes kockázatokat. Ezek közé az intézkedések közé a következők tartoztak:






  i. | a személyzet által az időközi kifizetések tekintetében végrehajtandó belső előzetes ellenőrzési politikák és eljárások felülvizsgálata és megerősítése a működés első két évében szerzett tapasztalatok alapján; |
| --- | --- | --- |

c)

Az IMI azóta egy sor konkrét megelőző és nyomon követő intézkedést hozott, amelyek célja, hogy segítsenek csökkenteni a leggyakoribb hibatípusokat, valamint minimálisra szorítani a támogatások kezeléséhez kapcsolódó mögöttes kockázatokat. Ezek közé az intézkedések közé a következők tartoztak:

i.

a személyzet által az időközi kifizetések tekintetében végrehajtandó belső előzetes ellenőrzési politikák és eljárások felülvizsgálata és megerősítése a működés első két évében szerzett tapasztalatok alapján;

| ii. | az IMI támogatásimegállapodás-mintájának kellő időben történő módosításai, amelyek világosabbá tették a támogatással kapcsolatos jogi feltételeket és követelményeket; |
| --- | --- |

ii.

az IMI támogatásimegállapodás-mintájának kellő időben történő módosításai, amelyek világosabbá tették a támogatással kapcsolatos jogi feltételeket és követelményeket;

| iii. | IMI-specifikus pénzügyi iránymutatások bevezetése 2012 januárjában, majd egy frissített változat kiadása 2013 júniusában, amely átfogó információkkal és útmutatással látja el a résztvevőket és a pénzügyi kimutatások tanúsítására kijelölt független könyvvizsgálóikat az IMI támogatásimegállapodás-mintájának rendelkezéseivel kapcsolatban; |
| --- | --- |

iii.

IMI-specifikus pénzügyi iránymutatások bevezetése 2012 januárjában, majd egy frissített változat kiadása 2013 júniusában, amely átfogó információkkal és útmutatással látja el a résztvevőket és a pénzügyi kimutatások tanúsítására kijelölt független könyvvizsgálóikat az IMI támogatásimegállapodás-mintájának rendelkezéseivel kapcsolatban;

| iv. | gyakori pénzügyi munkaértekezletek szervezése a résztvevők számára, amelyek a hibák visszatérő okaira és a megelőzésre összpontosítanak; valamint |
| --- | --- |

iv.

gyakori pénzügyi munkaértekezletek szervezése a résztvevők számára, amelyek a hibák visszatérő okaira és a megelőzésre összpontosítanak; valamint

| v. | integrált üzleti megoldások bevezetése 2012-ben az IMI KV beadványkezelő és projektirányítási informatikai eszköze (SOFIA – Submission OF Information Application; információk benyújtására szolgáló alkalmazás) révén, amely lehetővé teszi a költségigénylések elektronikus benyújtását és ellenőrzését, és ezáltal csökkenti a hibahatárt. |
| --- | --- |

v.

integrált üzleti megoldások bevezetése 2012-ben az IMI KV beadványkezelő és projektirányítási informatikai eszköze (SOFIA – Submission OF Information Application; információk benyújtására szolgáló alkalmazás) révén, amely lehetővé teszi a költségigénylések elektronikus benyújtását és ellenőrzését, és ezáltal csökkenti a hibahatárt.

Az IMI KV ezzel párhuzamosan meghozta a megfelelő kontrollintézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy megfelelően kijavítsák azokat az első véglegesített utólagos ellenőrzések során feltárt hibákat, amelyek a Közös Vállalkozásnak kedveztek. Ezt módszeresen, vagy visszafizetési felszólítás révén, vagy valamely jövőbeni kifizetéssel szembeni ellentételezéssel érik el. Ezenkívül a módszeresnek tartott hibákat az ugyanazon ellenőrzött kedvezményezett által benyújtott nem ellenőrzött igénylésekre is kiterjesztik.

Az IMI KV folytatja továbbá az utólagos ellenőrzések intenzív éves programjának végrehajtását, amely az irányító testület által jóváhagyott utólagos ellenőrzési stratégiának megfelelően az előző évben teljesített időközi kifizetések összértékének 40 %-át lefedi. Ezek az ellenőrzések az időközi kifizetések általános szabályosságának és jogszerűségének többéves jelleggel történő értékelése és nyomon követése tekintetében rendkívül hatékony és megbízható alapnak bizonyultak, valamint megalapozták az ellenőrzött igénylésekben talált hibák feltárását és javítását. A Közös Vállalkozás szoros koordinációt tart fenn az Európai Bizottsággal és annak a hetedik keretprogramban részt vevő ügynökségeivel is, és információkat oszt meg a közös kedvezményezettekkel kapcsolatban, hogy optimalizálja az ellenőrzések hatókörét, és eredményesen mérsékelje a meg nem felelés kockázatát.

Az IMI KV továbbra is elkötelezett amellett, hogy a projektek résztvevői iránti bizalmon alapuló megközelítés révén kezelje az általa nyújtott finanszírozást, az elégséges ellenőrzés és elszámoltathatóság biztosítása mellett. A Közös Vállalkozás által már meghozott kockázaton alapuló megelőző és javító intézkedések kellő alappal szolgálnak a hatékony és eredményes pénzgazdálkodáshoz és a kedvezményezetteknek teljesített időközi kifizetésekben előforduló hibák kockázatának többéves jelleggel történő fokozatos csökkentéséhez. Ez a kiegyensúlyozott megközelítés hozzá fog járulni az IMI-projektek sikeréhez is, minthogy közülük több máris lenyűgöző vagy ígéretes eredményeket kezd felmutatni, a betegek és általában véve a társadalom érdekében.

Mivel sok projekt, különösen a 3–8. felhívás projektjei csak most kezdenek kiadásokat termelni, az IMI intézkedéseinek teljes hatását csak hosszabb távon lehet majd érzékelni, amikorra több projekthez nyújtanak be költségigénylést, és az utólagos intézkedések a kedvezményezettek teljes sokaságának nagyobb hányadát fedik le.

| 17. | A költségvetés az elfogadott pénzügyi kimutatásokon alapult, végrehajtása pedig a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit követte. A költségvetésben működési költségekre előirányzott pénzeszközök nem tűntek el; az Európai Bizottság által fel nem használt pénzeszközöket kutatási tevékenységekre csoportosították át. Fontos szem előtt tartani azt is, hogy a működési költségekre szánt költségvetés 50 %-át az EFPIA-n keresztül finanszírozzák. |
| --- | --- |

17.

A költségvetés az elfogadott pénzügyi kimutatásokon alapult, végrehajtása pedig a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elveit követte. A költségvetésben működési költségekre előirányzott pénzeszközök nem tűntek el; az Európai Bizottság által fel nem használt pénzeszközöket kutatási tevékenységekre csoportosították át. Fontos szem előtt tartani azt is, hogy a működési költségekre szánt költségvetés 50 %-át az EFPIA-n keresztül finanszírozzák.

| 19. | Az IMI KV az év során több pályázati felhívás kiírásával 2013-ban eredményes intézkedéseket vezetett be az uniós finanszírozásra és az EFPIA-tagok ennek megfelelő természetbeni hozzájárulására vonatkozó kötelezettségvállalásainak növelésére és felgyorsítására. |
| --- | --- |

19.

Az IMI KV az év során több pályázati felhívás kiírásával 2013-ban eredményes intézkedéseket vezetett be az uniós finanszírozásra és az EFPIA-tagok ennek megfelelő természetbeni hozzájárulására vonatkozó kötelezettségvállalásainak növelésére és felgyorsítására.

| 20. | Az IMI KV egyetért a Számvevőszék belső kontrollrendszerekre vonatkozó értékelésével. A Közös Vállalkozás érett, hatékony és megbízható belső kontrollrendszert vezetett be. Ez magában foglalja a politikák és eljárások módszeres felülvizsgálatát és frissítését, az év kezdete előtt a vezetőség által meghatározott belső ellenőrzési prioritásokkal összhangban. A Számvevőszék észrevételei az IMI 2013-ra meghatározott prioritásait tükrözik, amelyeket az év végéig megfelelően végre fognak hajtani. |
| --- | --- |

20.

Az IMI KV egyetért a Számvevőszék belső kontrollrendszerekre vonatkozó értékelésével. A Közös Vállalkozás érett, hatékony és megbízható belső kontrollrendszert vezetett be. Ez magában foglalja a politikák és eljárások módszeres felülvizsgálatát és frissítését, az év kezdete előtt a vezetőség által meghatározott belső ellenőrzési prioritásokkal összhangban. A Számvevőszék észrevételei az IMI 2013-ra meghatározott prioritásait tükrözik, amelyeket az év végéig megfelelően végre fognak hajtani.

| 22. | Ez a probléma a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára készítendő, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 209. cikkében említett költségvetésirendelet-mintáról szóló, felhatalmazáson alapuló európai bizottsági jogi aktus 2013. szeptember 30-i közzétételével jelentőségét veszítette. Az IMI KV pénzügyi szabályzatát e fejlemény figyelembevétele érdekében megfelelően módosítani fogják. |
| --- | --- |

22.

Ez a probléma a köz- és magánszféra közötti partnerségre létrehozott szervek számára készítendő, a 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet 209. cikkében említett költségvetésirendelet-mintáról szóló, felhatalmazáson alapuló európai bizottsági jogi aktus 2013. szeptember 30-i közzétételével jelentőségét veszítette. Az IMI KV pénzügyi szabályzatát e fejlemény figyelembevétele érdekében megfelelően módosítani fogják.

| 23. | Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának végleges ellenőrzési jelentésében a Belső Ellenőrzési Szolgálat tizenegy ajánlást fogalmazott meg arra nézve, hogy az IMI hogyan kezelheti az egyes problémákat. Az IMI KV ezek mindegyikét átültette konkrét intézkedésként a gyakorlatba, és az Európai Számvevőszék 2012. augusztus és 2013. július közötti terepmunkája során végre is hajtotta. Ezen időszak alatt a Belső Ellenőrzési Szolgálat a 11 ajánlás közül tízet ellenőrzött és lezárt, a hátralévő utolsó ajánlást pedig az IMI KV intézkedéseinek helyszíni ellenőrzése után fogják lezárni. |
| --- | --- |

23.

Az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálatának végleges ellenőrzési jelentésében a Belső Ellenőrzési Szolgálat tizenegy ajánlást fogalmazott meg arra nézve, hogy az IMI hogyan kezelheti az egyes problémákat. Az IMI KV ezek mindegyikét átültette konkrét intézkedésként a gyakorlatba, és az Európai Számvevőszék 2012. augusztus és 2013. július közötti terepmunkája során végre is hajtotta. Ezen időszak alatt a Belső Ellenőrzési Szolgálat a 11 ajánlás közül tízet ellenőrzött és lezárt, a hátralévő utolsó ajánlást pedig az IMI KV intézkedéseinek helyszíni ellenőrzése után fogják lezárni.

| 26. | Az IMI KV már intézkedett a Számvevőszék észrevételei alapján. Ami azt illeti, az általános monitoringjelentés követelményeinek meghatározása már megtörtént, és az adatokat 2013 szeptemberében a CORDA-ba való integrálás céljából átadták az Európai Bizottságnak. |
| --- | --- |

26.

Az IMI KV már intézkedett a Számvevőszék észrevételei alapján. Ami azt illeti, az általános monitoringjelentés követelményeinek meghatározása már megtörtént, és az adatokat 2013 szeptemberében a CORDA-ba való integrálás céljából átadták az Európai Bizottságnak.

| 28. | A Számvevőszéknek a számviteli rendszer validálásának hatókörével kapcsolatos megjegyzéseit illetően az IMI KV rámutat arra, hogy az utólagos ellenőrzési eredményeket 2013-ban hajtották végre, és ezek először a 2013-as beszámolóban fognak tükröződni. |
| --- | --- |

28.

A Számvevőszéknek a számviteli rendszer validálásának hatókörével kapcsolatos megjegyzéseit illetően az IMI KV rámutat arra, hogy az utólagos ellenőrzési eredményeket 2013-ban hajtották végre, és ezek először a 2013-as beszámolóban fognak tükröződni.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 369/35 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 369/35

---

JELENTÉS

a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2012-es, pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszaival együtt

2013/C 369/05

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés... | 1-3 | 36 |
| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk... | 4 | 36 |
| Megbízhatósági nyilatkozat... | 5-12 | 36 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról... | 10 | 37 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről... | 11 | 37 |
| Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról... | 13-14 | 37 |
| A beszámoló bemutatása... | 13 | 37 |
| A költségvetés végrehajtása... | 14 | 37 |
| Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól... | 15-23 | 37 |
| Operatív közbeszerzések és támogatások... | 16-20 | 38 |
| Az operatív közbeszerzési szerződések és támogatások átfogó kontrollja és monitoringja... | 21-23 | 39 |
| További megjegyzések... | 24-33 | 39 |
| Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és iparpolitika... | 24 | 39 |
| A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése... | 25 | 39 |
| A személyzeti szabályzat végrehajtási szabályai... | 26 | 40 |
| Uniós hozzájárulás az ITER építési szakaszához... | 27-31 | 40 |
| Éves tevékenységi jelentés... | 32 | 40 |
| A korábbi észrevételek hasznosulása... | 33 | 40 |
| Befogadási megállapodás... | 33 | 40 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés...

1-3

36

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk...

4

36

Megbízhatósági nyilatkozat...

5-12

36

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról...

10

37

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről...

11

37

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról...

13-14

37

A beszámoló bemutatása...

13

37

A költségvetés végrehajtása...

14

37

Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól...

15-23

37

Operatív közbeszerzések és támogatások...

16-20

38

Az operatív közbeszerzési szerződések és támogatások átfogó kontrollja és monitoringja...

21-23

39

További megjegyzések...

24-33

39

Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és iparpolitika...

24

39

A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése...

25

39

A személyzeti szabályzat végrehajtási szabályai...

26

40

Uniós hozzájárulás az ITER építési szakaszához...

27-31

40

Éves tevékenységi jelentés...

32

40

A korábbi észrevételek hasznosulása...

33

40

Befogadási megállapodás...

33

40

BEVEZETÉS

| 1. | A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER (1) Európai Közös Vállalkozást (a továbbiakban: F4E) 2007 márciusában hozták létre (2) 35 éves időtartamra. Bár a fő magfúziós létesítményeket a franciaországi Cadarache-ban fogják kiépíteni, a Közös Vállalkozás székhelye Barcelonában van. |
| --- | --- |

1.

A Fúziósenergia-fejlesztési és ITER (1) Európai Közös Vállalkozást (a továbbiakban: F4E) 2007 márciusában hozták létre (2) 35 éves időtartamra. Bár a fő magfúziós létesítményeket a franciaországi Cadarache-ban fogják kiépíteni, a Közös Vállalkozás székhelye Barcelonában van.

| 2. | A Közös Vállalkozás feladatai (3):






  a) | biztosítja az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez (4); |
| --- | --- | --- |

2.

A Közös Vállalkozás feladatai (3):

a)

biztosítja az Euratom hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez (4);

| b) | biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez (kiegészítő közös kutatás a magfúzió területén) a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

b)

biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez (kiegészítő közös kutatás a magfúzió területén) a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében;

| c) | programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés megépítésének előkészítése érdekében. |
| --- | --- |

c)

programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés megépítésének előkészítése érdekében.

| 3. | A Közös Vállalkozás tagjai: az Euratom, amelyet az Európai Bizottság képvisel, az Euratom tagállamai, valamint azok a harmadik országok, amelyek a szabályozott magfúzió területén együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal és kifejezték szándékukat a Közös Vállalkozásban tagként való részvételre (2012. december 31.: Svájc). |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás tagjai: az Euratom, amelyet az Európai Bizottság képvisel, az Euratom tagállamai, valamint azok a harmadik országok, amelyek a szabályozott magfúzió területén együttműködési megállapodást kötöttek az Euratommal és kifejezték szándékukat a Közös Vállalkozásban tagként való részvételre (2012. december 31.: Svájc).

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 4. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

4.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 5. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll, és |
| --- | --- | --- |

5.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 6. | A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (7) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (8) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

6.

A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (7) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (8) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 7. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (9) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

7.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (9) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 8. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

8.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 9. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 10. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

10.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 11. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 12. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményének érvényét. |
| --- | --- |

12.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményének érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A beszámoló bemutatása

| 13. | A pénzügyi kimutatásokhoz tartozó megjegyzések 4.3.1.1. „ITER beszerzési megállapodások a nemzetközi ITER szervezettel” fejezetében található táblázat és információk az aláírt beszerzési megállapodásokat (3. oszlop) és a már jóváírt beszerzési megállapodásokat (4. oszlop) mutatják be. Az itt szereplő tájékoztatás azonban nem tér ki a folyamatban levő munkák előrehaladási fokára. Ez az információ alapvető fontosságú lenne az F4E által a nemzetközi ITER szervezettel aláírt beszerzési megállapodások tekintetében eddig elvégzett tevékenységek állapotának áttekintéséhez. |
| --- | --- |

13.

A pénzügyi kimutatásokhoz tartozó megjegyzések 4.3.1.1. „ITER beszerzési megállapodások a nemzetközi ITER szervezettel” fejezetében található táblázat és információk az aláírt beszerzési megállapodásokat (3. oszlop) és a már jóváírt beszerzési megállapodásokat (4. oszlop) mutatják be. Az itt szereplő tájékoztatás azonban nem tér ki a folyamatban levő munkák előrehaladási fokára. Ez az információ alapvető fontosságú lenne az F4E által a nemzetközi ITER szervezettel aláírt beszerzési megállapodások tekintetében eddig elvégzett tevékenységek állapotának áttekintéséhez.

A költségvetés végrehajtása

| 14. | A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,9 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 94,5 % volt. Az eredeti 2012-es költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatokhoz viszonyítva a felhasználási arány azonban csak 71 %-os (10). Az operatív tevékenységekhez rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokból (1 440 millió euró) 55,4 %-ot közvetlen egyéni kötelezettségvállalás alapján, míg a fennmaradó 44,6 %-ot globális kötelezettségvállalások alapján használták fel. |
| --- | --- |

14.

A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,9 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 94,5 % volt. Az eredeti 2012-es költségvetésben szereplő kifizetési előirányzatokhoz viszonyítva a felhasználási arány azonban csak 71 %-os (10). Az operatív tevékenységekhez rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokból (1 440 millió euró) 55,4 %-ot közvetlen egyéni kötelezettségvállalás alapján, míg a fennmaradó 44,6 %-ot globális kötelezettségvállalások alapján használták fel.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK FŐ KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

| 15. | A Számvevőszék korábban már beszámolt arról, hogy a Közös Vállalkozás nem alakította ki és helyezte működésbe teljes körűen a pénzügyi szabályzata által előírt belső kontrollrendszereket. Noha 2012 során jelentős előrelépések történtek, még egy sor feladatot végre kell hajtani:






  — | irányítási rendszert kell létrehozni a projektköltségbecslések helytállóságának és a költségátterhelésekről szóló jelentések rendszeres felügyeletére (lásd: 29. bekezdés), |
| --- | --- | --- |

15.

A Számvevőszék korábban már beszámolt arról, hogy a Közös Vállalkozás nem alakította ki és helyezte működésbe teljes körűen a pénzügyi szabályzata által előírt belső kontrollrendszereket. Noha 2012 során jelentős előrelépések történtek, még egy sor feladatot végre kell hajtani:

—

irányítási rendszert kell létrehozni a projektköltségbecslések helytállóságának és a költségátterhelésekről szóló jelentések rendszeres felügyeletére (lásd: 29. bekezdés),

| — | a mögöttes rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi validálása 2012-ben megkezdődött, de a Közös Vállalkozás fő kontrollmechanizmusainak tranzakciószintű közvetlen tesztelése az év végéig még nem történt meg. 2013-ban a Közös Vállalkozás egy tanácsadó céget bízott meg (11) a számviteli rendszer szabályszerűségi validálásának elvégzésével. Noha a jelentés megállapítja, hogy az F4E számviteli rendszere általánosságban megfelel a Költségvetési Főigazgatóság iránymutatásainak, valamint az F4E pénzügyi szabályzatának, politikáinak és eljárásainak, ugyanakkor számos kivételre is felhívja a figyelmet (12), |
| --- | --- |

—

a mögöttes rendszereknek a számvitelért felelős tisztviselő általi validálása 2012-ben megkezdődött, de a Közös Vállalkozás fő kontrollmechanizmusainak tranzakciószintű közvetlen tesztelése az év végéig még nem történt meg. 2013-ban a Közös Vállalkozás egy tanácsadó céget bízott meg (11) a számviteli rendszer szabályszerűségi validálásának elvégzésével. Noha a jelentés megállapítja, hogy az F4E számviteli rendszere általánosságban megfelel a Költségvetési Főigazgatóság iránymutatásainak, valamint az F4E pénzügyi szabályzatának, politikáinak és eljárásainak, ugyanakkor számos kivételre is felhívja a figyelmet (12),

| — | további erőfeszítésekre van szükség a műszaki átvételi jelentéseknek és a pénzügyi kimutatások könyvvizsgálói igazolásainak kifizetés előtti rendszerszintű ellenőrzése tekintetében (lásd: 16–20. bekezdés), |
| --- | --- |

—

további erőfeszítésekre van szükség a műszaki átvételi jelentéseknek és a pénzügyi kimutatások könyvvizsgálói igazolásainak kifizetés előtti rendszerszintű ellenőrzése tekintetében (lásd: 16–20. bekezdés),

| — | az igazgatótanács elé 2012 decemberében nyújtották be a támogatások és operatív szerződések átfogó kontroll- és monitoringrendszerét (lásd: 23. bekezdés), |
| --- | --- |

—

az igazgatótanács elé 2012 decemberében nyújtották be a támogatások és operatív szerződések átfogó kontroll- és monitoringrendszerét (lásd: 23. bekezdés),

| — | a Közös Vállalkozás által a belső ellenőrzésekre adott válaszként elfogadott cselekvési terveket (13) még nem hajtották végre teljes mértékben. A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata által a beszerzési megállapodásokra vonatkozóan elkészített jelentésben (14) szereplő mind a tíz ajánlás végrehajtása folyamatban van, |
| --- | --- |

—

a Közös Vállalkozás által a belső ellenőrzésekre adott válaszként elfogadott cselekvési terveket (13) még nem hajtották végre teljes mértékben. A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata által a beszerzési megállapodásokra vonatkozóan elkészített jelentésben (14) szereplő mind a tíz ajánlás végrehajtása folyamatban van,

| — | a szervezet kockázatkezelési rendszerét 2012 júliusában mutatták be az F4E ellenőrzési bizottságának. Ebben tíz fokozott kockázatú területet azonosítottak (15). Kockázatcsökkentő intézkedéseket még nem hajtottak végre. |
| --- | --- |

—

a szervezet kockázatkezelési rendszerét 2012 júliusában mutatták be az F4E ellenőrzési bizottságának. Ebben tíz fokozott kockázatú területet azonosítottak (15). Kockázatcsökkentő intézkedéseket még nem hajtottak végre.

Operatív közbeszerzések és támogatások

| 16. | A tárgyalásos eljárások a 2012-ben indított operatív közbeszerzési eljárások 40 %-át (16) tették ki (17) (a 2011-es 65 %-kal szemben). A Közös Vállalkozásnak továbbra is erősítenie kell a versenyt a közbeszerzési eljárások során és tovább kell csökkenteni a tárgyalásos eljárások alkalmazását (18). A támogatásokra felhívásonként átlagban csak egy pályázat érkezett. |
| --- | --- |

16.

A tárgyalásos eljárások a 2012-ben indított operatív közbeszerzési eljárások 40 %-át (16) tették ki (17) (a 2011-es 65 %-kal szemben). A Közös Vállalkozásnak továbbra is erősítenie kell a versenyt a közbeszerzési eljárások során és tovább kell csökkenteni a tárgyalásos eljárások alkalmazását (18). A támogatásokra felhívásonként átlagban csak egy pályázat érkezett.

| 17. | A Közös Vállalkozás által kötött támogatási megállapodások nem rendelkeznek az Európai Bizottság által készített támogatási megállapodás-minta (19) II.25. cikkéhez hasonló rendelkezéssel, amely kimondja, hogy a hamis nyilatkozatot tevő, vagy kötelezettségeit súlyosan megszegő kedvezményezett pénzbírsággal sújtható. Egy támogatási megállapodásban a Közös Vállalkozás a közvetett költségek teljes összegét támogathatónak fogadta el annak ellenére, hogy a könyvvizsgálói igazolás a fogyóeszközökre vonatkozóan korlátozó megjegyzést tartalmazott (20). |
| --- | --- |

17.

A Közös Vállalkozás által kötött támogatási megállapodások nem rendelkeznek az Európai Bizottság által készített támogatási megállapodás-minta (19) II.25. cikkéhez hasonló rendelkezéssel, amely kimondja, hogy a hamis nyilatkozatot tevő, vagy kötelezettségeit súlyosan megszegő kedvezményezett pénzbírsággal sújtható. Egy támogatási megállapodásban a Közös Vállalkozás a közvetett költségek teljes összegét támogathatónak fogadta el annak ellenére, hogy a könyvvizsgálói igazolás a fogyóeszközökre vonatkozóan korlátozó megjegyzést tartalmazott (20).

| 18. | A Közös Vállalkozás nem dolgozott ki belső eljárást azon kockázat rendszerszintű értékelésére, hogy adott esetben kifizetéseket teljesíthetnek miközben nem-megfelelőségi jelentés van felülvizsgálat alatt. Egy operatív szerződéshez kapcsolódó kifizetés esetében a Közös Vállalkozás kifizethetőnek nyilvánított egy számlát, azonban a műszaki átvételi jelentésben egy olyan jelentős nem-megfelelőség szerepelt, amelyre vonatkozóan a kifizetés időpontjában az ITER szervezet még nem fejezte be a felülvizsgálatot. |
| --- | --- |

18.

A Közös Vállalkozás nem dolgozott ki belső eljárást azon kockázat rendszerszintű értékelésére, hogy adott esetben kifizetéseket teljesíthetnek miközben nem-megfelelőségi jelentés van felülvizsgálat alatt. Egy operatív szerződéshez kapcsolódó kifizetés esetében a Közös Vállalkozás kifizethetőnek nyilvánított egy számlát, azonban a műszaki átvételi jelentésben egy olyan jelentős nem-megfelelőség szerepelt, amelyre vonatkozóan a kifizetés időpontjában az ITER szervezet még nem fejezte be a felülvizsgálatot.

| 19. | A közös közbeszerzési eljárásokra vonatkozóan a Közös Vállalkozás még nem határozott meg megfelelő kritériumokat annak ellenőrzésére, hogy a másik szerződő hatóság közbeszerzési szabályai egyenértékűek-e a Közös Vállalkozáséival, ahogy azt a Közös Vállalkozás végrehajtási szabályainak 83. cikke előírja (21). |
| --- | --- |

19.

A közös közbeszerzési eljárásokra vonatkozóan a Közös Vállalkozás még nem határozott meg megfelelő kritériumokat annak ellenőrzésére, hogy a másik szerződő hatóság közbeszerzési szabályai egyenértékűek-e a Közös Vállalkozáséival, ahogy azt a Közös Vállalkozás végrehajtási szabályainak 83. cikke előírja (21).

| 20. | Az öt ellenőrzött operatív eljárással kapcsolatban a következő hiányosságokra derült fény:






  — | két beszerzési eljárás esetében a Közös Vállalkozás annak ellenére nem tett közzé előzetes tájékoztató hirdetményt a szerződésről, hogy a közbeszerzésről szóló bizottsági vademecum ezt tanácsolja az átláthatóság és a verseny erősítése érdekében, |
| --- | --- | --- |

20.

Az öt ellenőrzött operatív eljárással kapcsolatban a következő hiányosságokra derült fény:

—

két beszerzési eljárás esetében a Közös Vállalkozás annak ellenére nem tett közzé előzetes tájékoztató hirdetményt a szerződésről, hogy a közbeszerzésről szóló bizottsági vademecum ezt tanácsolja az átláthatóság és a verseny erősítése érdekében,

| — | egy beszerzési eljárás esetében nem alkalmazták a korai figyelmeztető rendszert (ami többek között azt jelzi, hogy az érintett természetes vagy jogi személy esetében fennállnak-e a kizáró feltételek) mert a Közös Vállalkozás akkor még nem rendelkezett a rendszerhez való hozzáféréssel, |
| --- | --- |

—

egy beszerzési eljárás esetében nem alkalmazták a korai figyelmeztető rendszert (ami többek között azt jelzi, hogy az érintett természetes vagy jogi személy esetében fennállnak-e a kizáró feltételek) mert a Közös Vállalkozás akkor még nem rendelkezett a rendszerhez való hozzáféréssel,

| — | egy esetben a Közös Vállalkozás a teljes összeg 10 %-át kitevő előlegfizetést teljesített annak ellenére, hogy a Közös Vállalkozásnak nyújtott biztosítékot egy olyan kereskedelmi bank bocsátotta ki, amely nem rendelkezett a szerződésben előírt legalább BBB hitelminősítéssel, |
| --- | --- |

—

egy esetben a Közös Vállalkozás a teljes összeg 10 %-át kitevő előlegfizetést teljesített annak ellenére, hogy a Közös Vállalkozásnak nyújtott biztosítékot egy olyan kereskedelmi bank bocsátotta ki, amely nem rendelkezett a szerződésben előírt legalább BBB hitelminősítéssel,

| — | két eljárás esetében a költségbecsléseket jelentős mértékben alulbecsülték (22). Ez arra utal, hogy a Közös Vállalkozás nehézségekkel szembesült az ITER-projekt építési szakaszához kapcsolódó uniós hozzájárulás költségbecsléseinek kiszámítása során (lásd: 28–31. bekezdés). |
| --- | --- |

—

két eljárás esetében a költségbecsléseket jelentős mértékben alulbecsülték (22). Ez arra utal, hogy a Közös Vállalkozás nehézségekkel szembesült az ITER-projekt építési szakaszához kapcsolódó uniós hozzájárulás költségbecsléseinek kiszámítása során (lásd: 28–31. bekezdés).

Az operatív közbeszerzési szerződések és támogatások átfogó kontrollja és monitoringja

| 21. | A Közös Vállalkozás rendelkezik egy a vállalkozók szintjén történő ellenőrzések (23) elvégzéséhez szükséges rendszerrel, amelyek célja a minőségbiztosítási előírások betartásának vizsgálata (24). |
| --- | --- |

21.

A Közös Vállalkozás rendelkezik egy a vállalkozók szintjén történő ellenőrzések (23) elvégzéséhez szükséges rendszerrel, amelyek célja a minőségbiztosítási előírások betartásának vizsgálata (24).

| 22. | A Közös Vállalkozás a támogatási megállapodások hat kedvezményezettjét kereste fel a támogatásokra vonatkozó utólagos pénzügyi és szabályszerűségi kontrollok ellenőrzése céljából. A kontrollok által kiszűrt hibák az ellenőrzött költségnyilatkozatok összértékének 1,3 %-át tették ki (8,3 millió euró). |
| --- | --- |

22.

A Közös Vállalkozás a támogatási megállapodások hat kedvezményezettjét kereste fel a támogatásokra vonatkozó utólagos pénzügyi és szabályszerűségi kontrollok ellenőrzése céljából. A kontrollok által kiszűrt hibák az ellenőrzött költségnyilatkozatok összértékének 1,3 %-át tették ki (8,3 millió euró).

| 23. | A Számvevőszék korábbi észrevételeire (25) reagálva a Közös Vállalkozás 2012 novemberében az F4E ellenőrzési bizottságának, majd 2012 decemberében az igazgatótanácsnak két dokumentumot mutatott be az átfogó kontroll- és monitoring-stratégiáról és a többéves utólagos ellenőrzési stratégiáról, amelyek révén a minőségi ellenőrzéseket kibővítik az operatív szerződések pénzügyi vonatkozásainak ellenőrzésével is. |
| --- | --- |

23.

A Számvevőszék korábbi észrevételeire (25) reagálva a Közös Vállalkozás 2012 novemberében az F4E ellenőrzési bizottságának, majd 2012 decemberében az igazgatótanácsnak két dokumentumot mutatott be az átfogó kontroll- és monitoring-stratégiáról és a többéves utólagos ellenőrzési stratégiáról, amelyek révén a minőségi ellenőrzéseket kibővítik az operatív szerződések pénzügyi vonatkozásainak ellenőrzésével is.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

Szellemi tulajdonhoz fűződő jogok és iparpolitika

| 24. | 2012. március 28-án az igazgatótanács elfogadta az F4E Közös Vállalkozás szellemi tulajdonjogokkal és információk terjesztésével kapcsolatos politikáját, valamint 2012. június 29-én a politika végrehajtására szolgáló részletes szabályokat is. Az F4E iparpolitikáját az igazgatótanács 2012. december 10‒11-én fogadta el. A szellemi tulajdonjogokkal és információk terjesztésével, valamint az F4E iparpolitikájának betartásával kapcsolatosan elfogadott szabályok betartásának rendszeres nyomon követésére és az erről szóló jelentések készítésére szolgáló tervet még nem hajtották végre. |
| --- | --- |

24.

2012. március 28-án az igazgatótanács elfogadta az F4E Közös Vállalkozás szellemi tulajdonjogokkal és információk terjesztésével kapcsolatos politikáját, valamint 2012. június 29-én a politika végrehajtására szolgáló részletes szabályokat is. Az F4E iparpolitikáját az igazgatótanács 2012. december 10‒11-én fogadta el. A szellemi tulajdonjogokkal és információk terjesztésével, valamint az F4E iparpolitikájának betartásával kapcsolatosan elfogadott szabályok betartásának rendszeres nyomon követésére és az erről szóló jelentések készítésére szolgáló tervet még nem hajtották végre.

A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése

| 25. | 2012-ben nyolc tag esett 15 naptól négy hónapig terjedő késedelembe mindösszesen 1,2 millió eurót kitevő hozzájárulással. |
| --- | --- |

25.

2012-ben nyolc tag esett 15 naptól négy hónapig terjedő késedelembe mindösszesen 1,2 millió eurót kitevő hozzájárulással.

A személyzeti szabályzat végrehajtási szabályai

| 26. | Az F4E még nem fogadta el az alapszabálya mellékletének 10. cikke (2) bekezdésében előírt, a személyzeti szabályzat végrehajtására szolgáló összes szabályt (26). |
| --- | --- |

26.

Az F4E még nem fogadta el az alapszabálya mellékletének 10. cikke (2) bekezdésében előírt, a személyzeti szabályzat végrehajtására szolgáló összes szabályt (26).

Uniós hozzájárulás az ITER építési szakaszához

| 27. | Az ITER-rel kapcsolatos helyzetjelentésről és a továbbhaladás lehetséges irányairól szóló, 2010. július 7-én (27) elfogadott tanácsi következtetések 6,6 milliárd euró végleges összeget fogadtak el. |
| --- | --- |

27.

Az ITER-rel kapcsolatos helyzetjelentésről és a továbbhaladás lehetséges irányairól szóló, 2010. július 7-én (27) elfogadott tanácsi következtetések 6,6 milliárd euró végleges összeget fogadtak el.

| 28. | 2012. január 31-én a belső ellenőr által készített, az ITER-projekt közbeszerzést megelőző tevékenységeiről szóló jelentés a következőkre mutatott rá: i. az ITER építési munkáihoz nyújtott uniós hozzájárulásra vonatkozó addig elvégzett két költségbecslés egyike sem tartalmazott szerződések szerinti bontást; ii. a Közös Vállalkozás az anyagárak változásával kapcsolatos jelentős pénzügyi kockázatoknak volt kitéve; továbbá iii. a Közös Vállalkozás az ellenőrzés időpontjában nem rendelkezett a becslések érvényességének rendszeres felügyeletére és az esetleges eltérésekről való beszámolásra szolgáló eszközzel. |
| --- | --- |

28.

2012. január 31-én a belső ellenőr által készített, az ITER-projekt közbeszerzést megelőző tevékenységeiről szóló jelentés a következőkre mutatott rá: i. az ITER építési munkáihoz nyújtott uniós hozzájárulásra vonatkozó addig elvégzett két költségbecslés egyike sem tartalmazott szerződések szerinti bontást; ii. a Közös Vállalkozás az anyagárak változásával kapcsolatos jelentős pénzügyi kockázatoknak volt kitéve; továbbá iii. a Közös Vállalkozás az ellenőrzés időpontjában nem rendelkezett a becslések érvényességének rendszeres felügyeletére és az esetleges eltérésekről való beszámolásra szolgáló eszközzel.

| 29. | Az Európai Versenyképességi Tanácsnak benyújtott 2012 szeptemberi előrehaladási jelentésében a Közös Vállalkozás kihangsúlyozta, hogy 180–250 millió euró összegű, azaz a legfrissebb becslés szerint 6,6 milliárd eurót kitevő projektköltségek 3 %-ának megfelelő költségeltérés kockázata áll fenn. |
| --- | --- |

29.

Az Európai Versenyképességi Tanácsnak benyújtott 2012 szeptemberi előrehaladási jelentésében a Közös Vállalkozás kihangsúlyozta, hogy 180–250 millió euró összegű, azaz a legfrissebb becslés szerint 6,6 milliárd eurót kitevő projektköltségek 3 %-ának megfelelő költségeltérés kockázata áll fenn.

| 30. | 2013. június 13-án a Közös Vállalkozás elvégezte a projekt kivitelezési szakaszához kapcsolódó uniós hozzájárulás költségbecslésének aktualizálását. Ennek következtében a költségnövekedés jelenlegi becsült értéke 290 millió euró, azaz a Tanács által jóváhagyott költségvetés 4,4 %-a. A Közös Vállalkozás szerint az ITER projekt számára biztosítandó komponensek ára jelentősen emelkedett. Ez főként az átfogó ITER projekt szintjén zajló rendszermérnöki és konfigurációkezelési folyamatoknak tudható be. Ezenkívül a Közös Vállalkozás a jelenlegi ITER referencia-ütemtervet nem tartja reálisnak. |
| --- | --- |

30.

2013. június 13-án a Közös Vállalkozás elvégezte a projekt kivitelezési szakaszához kapcsolódó uniós hozzájárulás költségbecslésének aktualizálását. Ennek következtében a költségnövekedés jelenlegi becsült értéke 290 millió euró, azaz a Tanács által jóváhagyott költségvetés 4,4 %-a. A Közös Vállalkozás szerint az ITER projekt számára biztosítandó komponensek ára jelentősen emelkedett. Ez főként az átfogó ITER projekt szintjén zajló rendszermérnöki és konfigurációkezelési folyamatoknak tudható be. Ezenkívül a Közös Vállalkozás a jelenlegi ITER referencia-ütemtervet nem tartja reálisnak.

| 31. | Ezzel kapcsolatban az ellenőrzésre kiválasztott öt operatív közbeszerzési eljárás közül kettő esetében lényegesen alábecsülték a projektek költségeit (lásd: 20. bekezdés). |
| --- | --- |

31.

Ezzel kapcsolatban az ellenőrzésre kiválasztott öt operatív közbeszerzési eljárás közül kettő esetében lényegesen alábecsülték a projektek költségeit (lásd: 20. bekezdés).

Éves tevékenységi jelentés

| 32. | Az F4E pénzügyi szabályzatának 43. cikke értelmében az éves tevékenységi jelentésnek ki kell térnie a Közös Vállalkozás tevékenységeinek a kitűzött célokhoz viszonyított eredményeire, a tevékenységekhez kapcsolódó kockázatokra, a rendelkezésre bocsátott erőforrások felhasználására, valamint a belső kontrollrendszer hatékonyságára és eredményességére. Mivel a felülvizsgált költségbecslés csak később állt rendelkezésre (lásd: 30. bekezdés), az F4E 2012-es éves beszámolója nem tartalmaz naprakész információkat a jóváhagyott 6,6 milliárd eurós költségvetéstől való eltéréshez kapcsolódó kockázatokról. |
| --- | --- |

32.

Az F4E pénzügyi szabályzatának 43. cikke értelmében az éves tevékenységi jelentésnek ki kell térnie a Közös Vállalkozás tevékenységeinek a kitűzött célokhoz viszonyított eredményeire, a tevékenységekhez kapcsolódó kockázatokra, a rendelkezésre bocsátott erőforrások felhasználására, valamint a belső kontrollrendszer hatékonyságára és eredményességére. Mivel a felülvizsgált költségbecslés csak később állt rendelkezésre (lásd: 30. bekezdés), az F4E 2012-es éves beszámolója nem tartalmaz naprakész információkat a jóváhagyott 6,6 milliárd eurós költségvetéstől való eltéréshez kapcsolódó kockázatokról.

A korábbi észrevételek hasznosulása

Befogadási megállapodás

| 33. | A Spanyol Királysággal 2007. június 28-án aláírt befogadási megállapodás értelmében az állandó irodahelyiségeket 2010 júniusáig kellett volna a Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátani. Az ellenőrzés időpontjáig (2013. április) azonban ez még nem történt meg. |
| --- | --- |

33.

A Spanyol Királysággal 2007. június 28-án aláírt befogadási megállapodás értelmében az állandó irodahelyiségeket 2010 júniusáig kellett volna a Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátani. Az ellenőrzés időpontjáig (2013. április) azonban ez még nem történt meg.

Ezt a jelentést dr. Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2013. október 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  ITER: Nemzetközi Termonukleáris Kísérleti Reaktor (International Thermonuclear Experimental Reactor).

1

(2)  A Tanács 2007. március 27-i 198/2007/Euratom határozata a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról (HL L 90., 2007.3.30., 58. o.).

2

(3)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

3

melléklet

(4)  Az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetét 2007 októberében hozták létre egy 35 éves kezdeti időszakra az ITER-projekt megvalósítása érdekében, amelynek célja, hogy bemutassa a fúziós energia elméleti és gyakorlati felhasználhatóságát. Tagjai: az Euratom, a Kínai Népköztársaság, az Indiai Köztársaság, Japán, a Koreai Köztársaság, az Orosz Föderáció és az Amerikai Egyesült Államok.

4

(5)  A Számvevőszék az éves beszámolót 2013. július 1-jén, az éves beszámoló helyesbítését pedig 2013. október 8-án kapta kézhez. Ezek a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzés.

5

(6)  Ezek a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből, és a számviteli politika alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzésből állnak.

6

(7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

7

(8)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

8

(9)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

9

(10)  A kifizetési előirányzatokra eredetileg 503 millió euró szerepelt a költségvetésben. Ezt később a 2012. március 28-i és december 11-i költségvetés-módosítások 377 millió euróra csökkentették (ez az összeg magában foglalja a célhoz kötött bevételek 2011-es 32,9 millió euró összegben történő átvitelét).

10

(11)  A tanácsadó cég által készített jelentés hozzáadott értékét nem vitatva, a számviteli rendszerek validálása a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának 46. cikke értelmében a számvitelért felelős tisztviselő felelősségi körébe tartozik.

11

(12)  A jelentés például ilyen kivételként rámutat, hogy a belső ellenőr, a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata és a Számvevőszék jelentéseire válaszul készített cselekvési tervekben elfogadott határidők számos intézkedés tekintetében már lejártak anélkül, hogy azok teljes végrehajtása megtörtént volna. A jelentés kiemeli továbbá, hogy a helyi beszámolási portál (DWH) még nem képes a számviteli és projektirányítási rendszer adatainak eredményes egyeztetésére.

12

(13)  A pénzügyi folyamatokra, a támogatások kezelésére, a szakértői szerződésekre, az ITER épületekkel kapcsolatos közbeszerzés előtti operatív tevékenységekre és a közbeszerzésekre vonatkozó belső ellenőrzésekre adott válaszként a Közös Vállalkozás 2010. június 30-án, 2011. február 14-én, 2011. november 19-én, 2012. március 1-jén és 2012. szeptember 21-én fogadott el cselekvési terveket.

13

(14)  A Bizottság belső ellenőrzési szolgálata által készített, a közbeszerzési megállapodásokról szóló 2012. november 7-i jelentés.

14

(15)  Többek között: a költségvetés felhasználásának alacsony szintje, a verseny hiánya az operatív közbeszerzések terén, késedelem az ITER szervezet által biztosított adatok fogadásában.

15

(16)  Ebből 25 % minősül kivételes tárgyalásos eljárásnak, mivel a vonatkozó szerződések becsült értéke meghaladja a 250 000 eurót.

16

(17)  A 2012-ben indított 50 operatív ajánlattételi eljárás közül 20 volt tárgyalásos.

17

(18)  A közbeszerzésről szóló bizottsági vademecum szerint a tárgyalásos eljárásoknak inkább kivételesnek, mintsem általánosnak kell lenniük.

18

(19)  A pénzbírságról szóló II.25. cikk a következőképpen rendelkezik: „1) Azon kedvezményezettek, akikről bebizonyosodik, hogy hamis állításokat tettek, vagy súlyosan megszegték a jelen támogatási szerződési szerinti kötelezettségeiket a számukra nyújtott [Uniós] [Euratom] támogatás értékének 2–10 %-a közötti mértékű pénzbírsággal büntethetők. A bírság mértéke 4–20 % közöttire emelkedhet az első szabálysértést követő öt éven belüli ismételt szabálysértés esetén.”

19

(20)  A mennyiségileg nem meghatározható, illetve nem ellenőrizhető fogyóeszköz tétel a kedvezményezett által benyújtott összesen 0,76 millió euró összegű közvetett költség részét képezte.

20

(21)  Az F4E pénzügyi szabályzata 83. cikke (1) és (2) bekezdése szerint a Közös Vállalkozás és másik szerződő hatóság által lefolytatott közös közbeszerzési eljárás során a Közös Vállalkozás közbeszerzési szabályai alkalmazandók. Amennyiben a másik szerződő hatóságra vonatkozó vagy az annak irányítása alá tartozó részesedés mértéke 50 % vagy afeletti, illetve más indokolt esetben az igazgató a végrehajtó bizottság előzetes jóváhagyásával úgy határozhat, hogy a másik szerződő hatóságra vonatkozó közbeszerzési szabályokat alkalmazzák, feltéve, hogy azok egyenértékűnek minősülnek a Közös Vállalkozáséival.

21

(22)  Az egyik eljárásban 9,3 millió euró eltérés volt a kezdeti 2,8 millió eurós becslés és a tárgyalásos eljárás eredményeként megszülető, 12,1 millió euró értékű szerződés között. Egy másik esetben 3,7 millió eurós eltérés jelentkezett a kezdeti 2,3 millió eurós becslés és a 6 millió eurós végleges becslés között.

22

(23)  A 2012-ben végzett 25 minőségügyi ellenőrzésből 14 ellenőrzést zártak le 2013 áprilisáig. Az ellenőrzések mindössze két projekt teljesítményét nem ítélték kielégítőnek, 12 esetben állapították meg az eljárások be nem tartását, és 168 területről ítélték úgy, hogy tökéletesítésre szorulnak.

23

(24)  Az ellenőrzések a következőkre terjedtek ki: a minőségi terv, a meg nem felelések, a közbeszerzés-ellenőrzés és az alvállalkozói szerződések kezelése, a dokumentáció és adatkezelés, a változások és az eltérések kezelése, az építési munkák minőségellenőrzési terve, a projektek részletes ütemterve, szerződésekre vonatkozó kockázatkezelés, valamint a műszaki munkákkal minőség-ellenőrzési terv.

24

(25)  A Számvevőszék 2011-es éves jelentésének 23. bekezdése.

25

(26)  Többek között az ideiglenes alkalmazottak felvételéről, a felvételkori besorolási fokozat és fizetési fokozat megállapításáról, részmunkaidőben való munkavégzésről, az igazgató értékeléséről szóló, valamint a családi szabadságokkal, szülői szabadságokkal és nyugdíj-jogosultságokkal kapcsolatos módosított rendelkezések.

26

(27)  Az ITER helyzetéről szóló 2010. július 7-i tanácsi következtetések (Hiv.: 11902/10).

27

---

MELLÉKLET

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás (Barcelona)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 45. és 49. cikke) | Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés „közös vállalkozásokról” szóló V. fejezete, különösen:






  — | 45. cikk:


  „Az atomenergia fejlesztése szempontjából a Közösségben alapvető jelentőséggel bíró vállalkozások közös vállalkozásokként hozhatók létre jelen Szerződés értelmében, a következő cikkeknek megfelelően”. |
| --- | --- | --- |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 45. és 49. cikke)

Az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés „közös vállalkozásokról” szóló V. fejezete, különösen:

—

45. cikk:

„Az atomenergia fejlesztése szempontjából a Közösségben alapvető jelentőséggel bíró vállalkozások közös vállalkozásokként hozhatók létre jelen Szerződés értelmében, a következő cikkeknek megfelelően”.

| — | 49. cikk:


  „A közös vállalkozásokat tanácsi határozattal hozzák létre. A közös vállalkozások jogi személyiséggel rendelkeznek.” |
| --- | --- |

—

49. cikk:

„A közös vállalkozásokat tanácsi határozattal hozzák létre. A közös vállalkozások jogi személyiséggel rendelkeznek.”

A Közös Vállalkozás hatásköre

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a Tanács 2007/198/EK, Euratom határozata)

(a Tanács 2007/198/EK, Euratom határozata)

Célok

Célok

| — | Biztosítja az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez, |
| --- | --- |

—

Biztosítja az Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hozzájárulását az ITER Nemzetközi Fúziósenergia-fejlesztési Szervezetéhez,

| — | biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében, |
| --- | --- |

—

biztosítja az Euratom hozzájárulását a „tágabb megközelítés” keretében Japánnal közösen folytatott tevékenységekhez a fúziós energia gyors fejlesztése érdekében,

| — | programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF) megépítésének előkészítése érdekében. |
| --- | --- |

—

programot készít elő és hangol össze egy demonstrációs fúziós reaktor és a kapcsolódó létesítmények, ezen belül különösen a nemzetközi fúziósanyag-besugárzó berendezés (IFMIF) megépítésének előkészítése érdekében.

Feladatok

Feladatok

| — | Felügyeli az ITER-projekt megvalósítására kijelölt helyszín előkészítését, |
| --- | --- |

—

Felügyeli az ITER-projekt megvalósítására kijelölt helyszín előkészítését,

| — | alkatrészeket, berendezéseket, anyagokat és egyéb erőforrásokat bocsát az ITER-szervezet rendelkezésére, |
| --- | --- |

—

alkatrészeket, berendezéseket, anyagokat és egyéb erőforrásokat bocsát az ITER-szervezet rendelkezésére,

| — | kezeli az ITER-szervezettel kötött beszerzéseket és különösen az ezekhez társuló minőségbiztosítási eljárásokat, |
| --- | --- |

—

kezeli az ITER-szervezettel kötött beszerzéseket és különösen az ezekhez társuló minőségbiztosítási eljárásokat,

| — | előkészíti és összehangolja az Euratom részvételét az ITER-projekt tudományos és műszaki hasznosításában, |
| --- | --- |

—

előkészíti és összehangolja az Euratom részvételét az ITER-projekt tudományos és műszaki hasznosításában,

| — | az Euratom által az ITER-szervezetnek nyújtandó hozzájárulás támogatásaként koordinálja a tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeket, |
| --- | --- |

—

az Euratom által az ITER-szervezetnek nyújtandó hozzájárulás támogatásaként koordinálja a tudományos és technológiai kutatási és fejlesztési tevékenységeket,

| — | az ITER-szervezet rendelkezésre bocsátja az Euratom pénzügyi hozzájárulását, |
| --- | --- |

—

az ITER-szervezet rendelkezésre bocsátja az Euratom pénzügyi hozzájárulását,

| — | kialakítja az ITER-szervezet humánerőforrásokkal való ellátásához szükséges kereteket, |
| --- | --- |

—

kialakítja az ITER-szervezet humánerőforrásokkal való ellátásához szükséges kereteket,

| — | kapcsolatot tart az ITER-szervezettel és az ITER-megállapodás végrehajtása érdekében egyéb tevékenységeket végez. |
| --- | --- |

—

kapcsolatot tart az ITER-szervezettel és az ITER-megállapodás végrehajtása érdekében egyéb tevékenységeket végez.

Irányítás

Irányítás

Igazgatótanács, igazgató, és más testületek

Igazgatótanács, igazgató, és más testületek

Az igazgatótanács a kitűzött célok megvalósítását illetően felügyeli a Közös Vállalkozást, és a Közös Vállalkozás tevékenységei során gondoskodik a Közös Vállalkozás és annak tagjai közötti szoros együttműködésről. Az igazgatótanáccsal és az igazgatóval együtt, aki a Közös Vállalkozás napi szintű vezetéséért felelős vezető tisztségviselő és a Közös Vállalkozás jogi képviselője, a Közös Vállalkozás több testülettel rendelkezik. Ezek a következők:

Iroda, műszaki tanácsadó bizottság, végrehajtó bizottság, igazgatási és pénzügyi bizottság, valamint ellenőrzési bizottság.

Belső ellenőr:2012. január 1-je óta a belső ellenőrzési részleg és az Európai Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata.

Belső ellenőr:

Külső ellenőr: Európai Számvevőszék.

Külső ellenőr

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság: a Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság:

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

Költségvetés

Költségvetés

379,5 millió euró végleges bevétel (kifizetési előirányzat), amelynek 76,5 %-át fedezi közösségi hozzájárulás.

Létszám 2012. december 31-én

Létszám 2012. december 31-én

| — | A létszámtervben szereplő állások száma 262 uniós tisztviselő és ideiglenes alkalmazott, ebből betöltött: 218; valamint |
| --- | --- |

—

A létszámtervben szereplő állások száma 262 uniós tisztviselő és ideiglenes alkalmazott, ebből betöltött: 218; valamint

| — | 125 betöltött szerződéses alkalmazotti állás. |
| --- | --- |

—

125 betöltött szerződéses alkalmazotti állás.

Termékek és szolgáltatások 2012-ben

Termékek és szolgáltatások 2012-ben

A 2012-ben végzett tevékenységekkel és a szolgáltatásokkal kapcsolatos részletes információkkal kapcsolatban lásd: az F4E honlapja (http://www.fusionforenergy.europa.eu/).

Forrás: Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás.

Forrás

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZAI

| 13. | Ami az ITER beszerzési megállapodásokat illeti, a folyamatban lévő munkák előrehaladását érték szempontjából a jóváírási rendszer (Credit Allocation Scheme – CAS) mérföldkövei adják meg, amelyeket az egyedi beszerzés teljesítéséhez vezető úton az F4E évente elér. Ez az, amit az előrehaladást illetően a nemzetközi ITER szervezet hivatalosan elismer. A CAS mérföldkövek értéke azonban a beszerzés végéhez közeledve tetőzik, emiatt a jóváírásokon keresztüli elismerés nem arányos. A kifizetési előirányzatok előrehaladását ezért közvetlenül nyomon követik a CAS mérföldkövek révén, de közvetetten is, a kapcsolódó szerződések mérföldköveinek elérésén keresztül. |
| --- | --- |

13.

Ami az ITER beszerzési megállapodásokat illeti, a folyamatban lévő munkák előrehaladását érték szempontjából a jóváírási rendszer (Credit Allocation Scheme – CAS) mérföldkövei adják meg, amelyeket az egyedi beszerzés teljesítéséhez vezető úton az F4E évente elér. Ez az, amit az előrehaladást illetően a nemzetközi ITER szervezet hivatalosan elismer. A CAS mérföldkövek értéke azonban a beszerzés végéhez közeledve tetőzik, emiatt a jóváírásokon keresztüli elismerés nem arányos. A kifizetési előirányzatok előrehaladását ezért közvetlenül nyomon követik a CAS mérföldkövek révén, de közvetetten is, a kapcsolódó szerződések mérföldköveinek elérésén keresztül.

| 14. | Megjegyzendő, hogy az egyéni kötelezettségvállalások aránya 2012 óta 13 %-kal nőtt, és a 2013. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó terv azt jelzi, hogy az egyéni kötelezettségvállalások százalékarányának 2013 végén el kell érnie a 80 %-ot. Az F4E tehát fokozatosan behozza az egyedi éves költségvetéshez/munkaprogramhoz tartozó szerződések tényleges végrehajtásának késedelmeit. Ezen túlmenően a végrehajtásra vonatkozó előrejelzés megerősíti, hogy 2013-ban fel fogják használni a 2012-es globális kötelezettségvállalásokra rendelkezésre álló teljes összeget. |
| --- | --- |

14.

Megjegyzendő, hogy az egyéni kötelezettségvállalások aránya 2012 óta 13 %-kal nőtt, és a 2013. évi költségvetés végrehajtására vonatkozó terv azt jelzi, hogy az egyéni kötelezettségvállalások százalékarányának 2013 végén el kell érnie a 80 %-ot. Az F4E tehát fokozatosan behozza az egyedi éves költségvetéshez/munkaprogramhoz tartozó szerződések tényleges végrehajtásának késedelmeit. Ezen túlmenően a végrehajtásra vonatkozó előrejelzés megerősíti, hogy 2013-ban fel fogják használni a 2012-es globális kötelezettségvállalásokra rendelkezésre álló teljes összeget.

| 15. | Az F4E úgy véli, hogy az átfogó belsőkontroll-rendszer rendelkezésre áll, és a szervezeti szükségleteknek megfelelően fejlődik. A belsőkontroll-rendszer kialakítása és működésbe helyezése a szervezeti változásoknak megfelelően alakul, és ezt állandó folyamatnak kell tekinteni.
  Az F4E létrehozása óta egyik legfőbb prioritásának tekintette átfogó kontrollstratégiáinak fejlesztését. Sor került már különféle ellenőrzési rendszerek létrehozására, amelyek biztosítják a vezetőség számára a szükséges megbízhatóságot. Ezen túlmenően 2012-ben létrehoztak egy csapatot, amely közvetlenül az igazgatónak számol be, és amelynek a feladata az F4E átfogó kontrollstratégiájának fejlesztése és megvalósítása, a belső ellenőrzési környezet eredményességének nyomon követése, valamint valamennyi belső és külső ellenőrzésből származó ajánlás nyomon követése.
  Az általános következtetés mellett, anélkül hogy ez jelentős hatással lenne a validálásra, a független tanácsadó cég valóban több kivételt és/vagy javításra szoruló területet azonosított. Meg kell jegyezni, hogy e területek közül többet más ellenőrzések és/vagy értékelések során, korábban feltártak már, és ezekkel a szóban forgó cselekvési tervekben már foglalkoztak. A fő probléma, amellyel a független könyvvizsgáló cég foglalkozott, és amely azonnali intézkedést igényel, az operatív eszközökkel volt kapcsolatos. Erre az ajánlásra azonnal felhívták az F4E vezetőségének figyelmét, és egy cselekvési tervben javító intézkedéseket fogalmaztak meg.
  A Közös Vállalkozás létrehozása óta nagy energiát fordít egy integrált irányítási és ellenőrzési információs rendszer kifejlesztésére, amely lehetővé teszi a költségbecslések és eltérések szoros nyomon követését (lásd a 29. bekezdést).
  A belső és külső ellenőrzések nyomonkövetésével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Számvevőszék által tett észrevételek ellenére az ellenőrzési bizottság 2013. június 14-i ülésén elismerte a javításokat, és kinyilvánította, hogy nagyra értékeli a cselekvési tervek végrehajtása terén elért előrehaladást.
  Sor került a kockázatkezelés létrehozására, és azt projektszinten módszeresen beépítik. A kockázati nyilvántartás és a benne szereplő kockázatmérséklő intézkedések nyomon követésére egy kockázati vezetőt neveztek ki. A kockázati naplót minden igazgatótanácsi ülésre naprakésszé teszik. |
| --- | --- |

15.

Az F4E úgy véli, hogy az átfogó belsőkontroll-rendszer rendelkezésre áll, és a szervezeti szükségleteknek megfelelően fejlődik. A belsőkontroll-rendszer kialakítása és működésbe helyezése a szervezeti változásoknak megfelelően alakul, és ezt állandó folyamatnak kell tekinteni.

Az F4E létrehozása óta egyik legfőbb prioritásának tekintette átfogó kontrollstratégiáinak fejlesztését. Sor került már különféle ellenőrzési rendszerek létrehozására, amelyek biztosítják a vezetőség számára a szükséges megbízhatóságot. Ezen túlmenően 2012-ben létrehoztak egy csapatot, amely közvetlenül az igazgatónak számol be, és amelynek a feladata az F4E átfogó kontrollstratégiájának fejlesztése és megvalósítása, a belső ellenőrzési környezet eredményességének nyomon követése, valamint valamennyi belső és külső ellenőrzésből származó ajánlás nyomon követése.

Az általános következtetés mellett, anélkül hogy ez jelentős hatással lenne a validálásra, a független tanácsadó cég valóban több kivételt és/vagy javításra szoruló területet azonosított. Meg kell jegyezni, hogy e területek közül többet más ellenőrzések és/vagy értékelések során, korábban feltártak már, és ezekkel a szóban forgó cselekvési tervekben már foglalkoztak. A fő probléma, amellyel a független könyvvizsgáló cég foglalkozott, és amely azonnali intézkedést igényel, az operatív eszközökkel volt kapcsolatos. Erre az ajánlásra azonnal felhívták az F4E vezetőségének figyelmét, és egy cselekvési tervben javító intézkedéseket fogalmaztak meg.

A Közös Vállalkozás létrehozása óta nagy energiát fordít egy integrált irányítási és ellenőrzési információs rendszer kifejlesztésére, amely lehetővé teszi a költségbecslések és eltérések szoros nyomon követését (lásd a 29. bekezdést).

A belső és külső ellenőrzések nyomonkövetésével kapcsolatban meg kell jegyezni, hogy a Számvevőszék által tett észrevételek ellenére az ellenőrzési bizottság 2013. június 14-i ülésén elismerte a javításokat, és kinyilvánította, hogy nagyra értékeli a cselekvési tervek végrehajtása terén elért előrehaladást.

Sor került a kockázatkezelés létrehozására, és azt projektszinten módszeresen beépítik. A kockázati nyilvántartás és a benne szereplő kockázatmérséklő intézkedések nyomon követésére egy kockázati vezetőt neveztek ki. A kockázati naplót minden igazgatótanácsi ülésre naprakésszé teszik.

| 16. | Alacsony átlagos értékük miatt a tárgyalásos eljárások teszik ki az éves operatív közbeszerzési eljárások 40 %-át, ugyanakkor a Közös Vállalkozás éves kötelezettségvállalásainak csak kevesebb mint 10 %-át: e tekintetben az alacsony értékű tárgyalásos eljárások alkalmazása lehetővé teszi a Közös Vállalkozás számára, hogy a korlátozott belső erőforrásokat a nagy értékű/nagy kockázatú beszerzésekre összpontosítsa, ami jótékony kockázatmérséklő hatással jár.
  Ami a támogatási felhívásokra beérkező ajánlatok nagyon alacsony számát illeti, a Közös Vállalkozás elismeri a problémát: ez idáig minden kísérlet sikertelen volt, amely az ajánlati felhívásokban való részvétel javítására és kiszélesítésére irányult. Ez vélhetően annak tudható be, hogy az F4E támogatásai rendkívül speciális jellegűek, és csak kis számú pályázó érdeklődésére tartanak számot Európában.
  Megjegyzendő, hogy az Ernst & Young az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága által megrendelt, „Az ITER projekten belüli átszervezés lehetősége a költséghatékonyság javítása érdekében” (Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness) című tanulmányában egyetértett azzal, hogy az F4E számára megszabott szabályok nem illeszkednek jól az F4E nagyon speciális célkitűzéseihez, és korlátozzák az F4E lehetőségét arra, hogy innovatív módon közelítse meg a költséghatékonyságot. |
| --- | --- |

16.

Alacsony átlagos értékük miatt a tárgyalásos eljárások teszik ki az éves operatív közbeszerzési eljárások 40 %-át, ugyanakkor a Közös Vállalkozás éves kötelezettségvállalásainak csak kevesebb mint 10 %-át: e tekintetben az alacsony értékű tárgyalásos eljárások alkalmazása lehetővé teszi a Közös Vállalkozás számára, hogy a korlátozott belső erőforrásokat a nagy értékű/nagy kockázatú beszerzésekre összpontosítsa, ami jótékony kockázatmérséklő hatással jár.

Ami a támogatási felhívásokra beérkező ajánlatok nagyon alacsony számát illeti, a Közös Vállalkozás elismeri a problémát: ez idáig minden kísérlet sikertelen volt, amely az ajánlati felhívásokban való részvétel javítására és kiszélesítésére irányult. Ez vélhetően annak tudható be, hogy az F4E támogatásai rendkívül speciális jellegűek, és csak kis számú pályázó érdeklődésére tartanak számot Európában.

Megjegyzendő, hogy az Ernst & Young az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága által megrendelt, „Az ITER projekten belüli átszervezés lehetősége a költséghatékonyság javítása érdekében” (Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness) című tanulmányában egyetértett azzal, hogy az F4E számára megszabott szabályok nem illeszkednek jól az F4E nagyon speciális célkitűzéseihez, és korlátozzák az F4E lehetőségét arra, hogy innovatív módon közelítse meg a költséghatékonyságot.

| 17. | Az első következtetést illetően az F4E egyetért azzal a kijelentéssel, miszerint a támogatási megállapodás-mintájában (MGA) nem határoztak meg bírságokat. Az F4E pénzügyi szabályzatának tervezete, amelyet az F4E igazgatótanácsa 2007-ben hagyott jóvá, meghatározta annak a lehetőségét, hogy az F4E ilyen bírságokat vessen ki. Ezt a lehetőséget az Európai Bizottság külön kérésére törölték a szövegből, amelyet az alapszabály 5. cikke alapján folytatott konzultációs eljárás során nyújtott be.
  Az F4E vélekedése szerinti azonban amiatt, hogy az MGA-ban nem szerepel ez a rendelkezés, az F4E nincs kitéve jelentős kockázatnak azzal kapcsolatban, hogy nem kap meg kellő időben alapvető leszállítandó anyagokat, vagy olyan leszállítandó anyagokat kap, amelyek nem felelnek meg a minőségi szabványoknak. Az MGA alapján az F4E nemteljesítés vagy hibás teljesítés, lényeges kötelezettségek megszegése és az MGA-ban meghatározott egyéb körülmények esetén bármikor felmondhatja a támogatási megállapodást, és követelheti az F4E által nyújtott pénzügyi hozzájárulás teljes vagy részleges visszafizetését.
  Ami a második következtetést illeti, rá kell mutatni arra, hogy a könyvvizsgálói igazolás korlátozó megjegyzését követően az F4E kérte a kedvezményezettet, hogy adjon pontosítást a közvetett költségekkel kapcsolatban, majd kérte a könyvvizsgáló céget, hogy nyújtsa be a könyvvizsgálói igazolás módosítását. A kifizetést a beérkezett további bizonyítékok alapján engedélyezték. |
| --- | --- |

17.

Az első következtetést illetően az F4E egyetért azzal a kijelentéssel, miszerint a támogatási megállapodás-mintájában (MGA) nem határoztak meg bírságokat. Az F4E pénzügyi szabályzatának tervezete, amelyet az F4E igazgatótanácsa 2007-ben hagyott jóvá, meghatározta annak a lehetőségét, hogy az F4E ilyen bírságokat vessen ki. Ezt a lehetőséget az Európai Bizottság külön kérésére törölték a szövegből, amelyet az alapszabály 5. cikke alapján folytatott konzultációs eljárás során nyújtott be.

Az F4E vélekedése szerinti azonban amiatt, hogy az MGA-ban nem szerepel ez a rendelkezés, az F4E nincs kitéve jelentős kockázatnak azzal kapcsolatban, hogy nem kap meg kellő időben alapvető leszállítandó anyagokat, vagy olyan leszállítandó anyagokat kap, amelyek nem felelnek meg a minőségi szabványoknak. Az MGA alapján az F4E nemteljesítés vagy hibás teljesítés, lényeges kötelezettségek megszegése és az MGA-ban meghatározott egyéb körülmények esetén bármikor felmondhatja a támogatási megállapodást, és követelheti az F4E által nyújtott pénzügyi hozzájárulás teljes vagy részleges visszafizetését.

Ami a második következtetést illeti, rá kell mutatni arra, hogy a könyvvizsgálói igazolás korlátozó megjegyzését követően az F4E kérte a kedvezményezettet, hogy adjon pontosítást a közvetett költségekkel kapcsolatban, majd kérte a könyvvizsgáló céget, hogy nyújtsa be a könyvvizsgálói igazolás módosítását. A kifizetést a beérkezett további bizonyítékok alapján engedélyezték.

| 18. | Az F4E szeretné megerősíteni, hogy pénzügyi folyamatainak 2013. júniusi átszervezése során figyelembe vette az ellenőrök előzetes megállapításait. E célból a műszaki átvételi jelentés szintjén további kontrollintézkedéseket vezettek be, amelyek révén kifizetési igénylés csak akkor teljesíthető, ha nincsenek rendezetlen nem-megfelelőségek. Ezen túlmenően mostantól a pénzügyi megbízottak is elvégzik a műszaki átvételi jelentés felülvizsgálatát, biztosítva, hogy a műszaki jelentés és a számla összhangban legyen a szerződéses feltételekkel. |
| --- | --- |

18.

Az F4E szeretné megerősíteni, hogy pénzügyi folyamatainak 2013. júniusi átszervezése során figyelembe vette az ellenőrök előzetes megállapításait. E célból a műszaki átvételi jelentés szintjén további kontrollintézkedéseket vezettek be, amelyek révén kifizetési igénylés csak akkor teljesíthető, ha nincsenek rendezetlen nem-megfelelőségek. Ezen túlmenően mostantól a pénzügyi megbízottak is elvégzik a műszaki átvételi jelentés felülvizsgálatát, biztosítva, hogy a műszaki jelentés és a számla összhangban legyen a szerződéses feltételekkel.

| 19. | Az F4E minden olyan közös közbeszerzés esetén, amikor a másik fél szabályait alkalmazzák, ellenőrzi a másik szerződő fél beszerzési szabályainak az F4E beszerzési szabályaival való egyenértékűségét, ahogy azt az F4E végrehajtási szabályainak 83. cikke előírja. Az F4E egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy célszerű lehet közös szabványokat megállapítani, amelyek alapján az F4E a jövőbeni közös közbeszerzések során egységes jelleggel ellenőrzi majd ennek az egyenértékűségnek a fennállását, jóllehet ezt a végrehajtási szabályok 83. cikke kifejezetten nem írja elő. |
| --- | --- |

19.

Az F4E minden olyan közös közbeszerzés esetén, amikor a másik fél szabályait alkalmazzák, ellenőrzi a másik szerződő fél beszerzési szabályainak az F4E beszerzési szabályaival való egyenértékűségét, ahogy azt az F4E végrehajtási szabályainak 83. cikke előírja. Az F4E egyetért a Számvevőszékkel abban, hogy célszerű lehet közös szabványokat megállapítani, amelyek alapján az F4E a jövőbeni közös közbeszerzések során egységes jelleggel ellenőrzi majd ennek az egyenértékűségnek a fennállását, jóllehet ezt a végrehajtási szabályok 83. cikke kifejezetten nem írja elő.

| 20. | Az előzetes tájékoztató hirdetmények alkalmazásával kapcsolatban a Közös Vállalkozásnak nem állt szándékában, hogy a pályázatok beérkezésére vonatkozó minimális határidő lerövidítése céljából előzetes tájékoztató hirdetményeket használjon, ezért a láthatóság és a verseny céljából hasznosabbnak tartotta, hogy a pályázati kiírás közzététele előtt tájékoztató napokat tartson az európai iparral, lehetőséget adva a gazdasági szereplőknek arra, hogy kérdéseket vessenek fel a felhívás általános műszaki és igazgatási szempontjaival kapcsolatban, valamint hogy kapcsolatot létesítsenek a lehetséges üzleti partnerekkel.
  A pénzügyi szabályzat 85. cikkének való megfelelés elmulasztásával kapcsolatban a Közös Vállalkozás egyetért a Számvevőszék megállapításaival; rá kell mutatni arra, hogy időközben a Közös Vállalkozás hozzáférést kapott a korai figyelmeztető rendszerhez, és azóta minden odaítélés tekintetében elvégzik az ellenőrzést.
  A szerződés 2012. decemberi aláírásának időpontjában az F4E egy olyan banktól származó garanciát kapott, amely nem felelt meg a szerződés minősítésre vonatkozó követelményeinek (miszerint legalább BBB hitelminősítéssel kell rendelkezni). Ezt a helyzetet a pénzügyi csoport fedezte fel, az előfinanszírozási kifizetés ellenőrzésekor, és a garanciát végül elutasították. A vállalkozót arra kérték, hogy biztosítson az előírt minősítéssel rendelkező bank által kiállított érvényes garanciát. Közelgett azonban a beszámoló lezárása, és a vállalkozó elégséges biztosítékkal szolgált egy másik bankkal folyó tárgyalásokkal kapcsolatban, így az engedélyezésre jogosult tisztviselő úgy döntött, hogy további lépést tesz, és engedélyezi az előfinanszírozási kifizetést. A döntés azon az értékelésen alapul, miszerint az F4E-t a kifizetési előirányzatok elvesztése miatt érő kár sokkal nagyobb lenne, mint annak a kockázata, hogy az F4E nem kapja meg az új garanciát, figyelembe véve, hogy az előfinanszírozási kifizetésre az eredeti biztosíték továbbra is garanciát nyújt. Végül február első hetében átadták az új bankgaranciát.
  Ami az említett eljárások egyikét illeti, a költségbecslés valóban nem volt helyes, mivel azt a terv változása során (a felhívás közzététele előtt) nem frissítették megfelelően.
  Ami viszont a második eljárást illeti, az eredeti becslés és a beérkezett első ajánlat közötti nagy eltérés az európai piacon akkoriban fennálló monopolhelyzet következményeként értelmezhető.
  A Közös Vállalkozás törölte az első felhívást, majd ismét közzétette azt azonos terjedelemmel, de a szélesebb körű verseny lehetővé tétele érdekében részekre bontva. Ez olyan teljes árat eredményezett, amely sokkal közelebb volt a Közös Vállalkozás eredeti becsléséhez, különösen azt tekintetbe véve, hogy a részekre bontás káros hatással volt a méretgazdaságosságra és az egyszeri költségek emelkedését is okozta. |
| --- | --- |

20.

Az előzetes tájékoztató hirdetmények alkalmazásával kapcsolatban a Közös Vállalkozásnak nem állt szándékában, hogy a pályázatok beérkezésére vonatkozó minimális határidő lerövidítése céljából előzetes tájékoztató hirdetményeket használjon, ezért a láthatóság és a verseny céljából hasznosabbnak tartotta, hogy a pályázati kiírás közzététele előtt tájékoztató napokat tartson az európai iparral, lehetőséget adva a gazdasági szereplőknek arra, hogy kérdéseket vessenek fel a felhívás általános műszaki és igazgatási szempontjaival kapcsolatban, valamint hogy kapcsolatot létesítsenek a lehetséges üzleti partnerekkel.

A pénzügyi szabályzat 85. cikkének való megfelelés elmulasztásával kapcsolatban a Közös Vállalkozás egyetért a Számvevőszék megállapításaival; rá kell mutatni arra, hogy időközben a Közös Vállalkozás hozzáférést kapott a korai figyelmeztető rendszerhez, és azóta minden odaítélés tekintetében elvégzik az ellenőrzést.

A szerződés 2012. decemberi aláírásának időpontjában az F4E egy olyan banktól származó garanciát kapott, amely nem felelt meg a szerződés minősítésre vonatkozó követelményeinek (miszerint legalább BBB hitelminősítéssel kell rendelkezni). Ezt a helyzetet a pénzügyi csoport fedezte fel, az előfinanszírozási kifizetés ellenőrzésekor, és a garanciát végül elutasították. A vállalkozót arra kérték, hogy biztosítson az előírt minősítéssel rendelkező bank által kiállított érvényes garanciát. Közelgett azonban a beszámoló lezárása, és a vállalkozó elégséges biztosítékkal szolgált egy másik bankkal folyó tárgyalásokkal kapcsolatban, így az engedélyezésre jogosult tisztviselő úgy döntött, hogy további lépést tesz, és engedélyezi az előfinanszírozási kifizetést. A döntés azon az értékelésen alapul, miszerint az F4E-t a kifizetési előirányzatok elvesztése miatt érő kár sokkal nagyobb lenne, mint annak a kockázata, hogy az F4E nem kapja meg az új garanciát, figyelembe véve, hogy az előfinanszírozási kifizetésre az eredeti biztosíték továbbra is garanciát nyújt. Végül február első hetében átadták az új bankgaranciát.

Ami az említett eljárások egyikét illeti, a költségbecslés valóban nem volt helyes, mivel azt a terv változása során (a felhívás közzététele előtt) nem frissítették megfelelően.

Ami viszont a második eljárást illeti, az eredeti becslés és a beérkezett első ajánlat közötti nagy eltérés az európai piacon akkoriban fennálló monopolhelyzet következményeként értelmezhető.

A Közös Vállalkozás törölte az első felhívást, majd ismét közzétette azt azonos terjedelemmel, de a szélesebb körű verseny lehetővé tétele érdekében részekre bontva. Ez olyan teljes árat eredményezett, amely sokkal közelebb volt a Közös Vállalkozás eredeti becsléséhez, különösen azt tekintetbe véve, hogy a részekre bontás káros hatással volt a méretgazdaságosságra és az egyszeri költségek emelkedését is okozta.

| 21. 22. 23. | 2013-ban a F4E folytatta átfogó kontroll- és monitoringstratégiájának, valamint a 2012 decemberében az igazgatótanács elé terjesztett utólagos validálási stratégiájának további végrehajtását.
  Ami az utólagos ellenőrzést illeti, egy kísérleti projektet indítottak el egy külső könyvvizsgáló céggel, hogy értékeljék a vállalkozók által a támogatási szerződések keretében igényelt költségek támogathatóságát. A kísérleti projekt eredménye lehetővé fogja tenni a F4E számára utólagos ellenőrzési folyamatainak finomhangolását és további harmonizálását.
  Időközben a minőségbiztosítási ellenőrzések éves tervezésének végrehajtása terv szerint folytatódik. A Számvevőszék által a korábbi éves jelentésekben tett észrevételek alapján jelenleg folyik a minőségbiztosítási ellenőrzés hatókörének felülvizsgálata egy kísérleti projekt révén, hogy azt az operatív szerződések tekintetében pénzügyi irányú ellenőrzésekkel – a beszerzési szerződések úgynevezett utólagos pénzügyi validálásával – bővítsék ki.
  Meg kell azonban említeni, hogy az F4E igazgatótanácsának ellenőrzési bizottsága a javasolt – a Számvevőszéknek a közbeszerzési szerződések utólagos pénzügyi ellenőrzésére vonatkozó, 2011-es éves jelentésében szereplő észrevételeire válaszoló –intézkedések ellen fogalmazott meg véleményt, mivel ezek ellentmondanak az ár alapján kötött szerződések elvének. Az ellenőrzési bizottság arra kérte a Számvevőszéket, hogy e tekintetben vizsgálja felül álláspontját. Ennek eredményeképpen a F4E átalakította az operatív szerződések Számvevőszék által említett pénzügyi ellenőrzését. |
| --- | --- |

21. 22. 23.

2013-ban a F4E folytatta átfogó kontroll- és monitoringstratégiájának, valamint a 2012 decemberében az igazgatótanács elé terjesztett utólagos validálási stratégiájának további végrehajtását.

Ami az utólagos ellenőrzést illeti, egy kísérleti projektet indítottak el egy külső könyvvizsgáló céggel, hogy értékeljék a vállalkozók által a támogatási szerződések keretében igényelt költségek támogathatóságát. A kísérleti projekt eredménye lehetővé fogja tenni a F4E számára utólagos ellenőrzési folyamatainak finomhangolását és további harmonizálását.

Időközben a minőségbiztosítási ellenőrzések éves tervezésének végrehajtása terv szerint folytatódik. A Számvevőszék által a korábbi éves jelentésekben tett észrevételek alapján jelenleg folyik a minőségbiztosítási ellenőrzés hatókörének felülvizsgálata egy kísérleti projekt révén, hogy azt az operatív szerződések tekintetében pénzügyi irányú ellenőrzésekkel – a beszerzési szerződések úgynevezett utólagos pénzügyi validálásával – bővítsék ki.

Meg kell azonban említeni, hogy az F4E igazgatótanácsának ellenőrzési bizottsága a javasolt – a Számvevőszéknek a közbeszerzési szerződések utólagos pénzügyi ellenőrzésére vonatkozó, 2011-es éves jelentésében szereplő észrevételeire válaszoló –intézkedések ellen fogalmazott meg véleményt, mivel ezek ellentmondanak az ár alapján kötött szerződések elvének. Az ellenőrzési bizottság arra kérte a Számvevőszéket, hogy e tekintetben vizsgálja felül álláspontját. Ennek eredményeképpen a F4E átalakította az operatív szerződések Számvevőszék által említett pénzügyi ellenőrzését.

| 24. | 2013. június 26-án és 27-én az igazgatótanács az Európai Bizottság egyetértésével elfogadta az „Iparpolitika végrehajtása” című dokumentumot. Ez a politika állapítja meg – a korábban elfogadottakkal együtt – a szellemi tulajdon kezelésének politikáját és keretét a Fúziósenergia-fejlesztési Közös Vállalkozáson belül.
  A szellemi tulajdon kezelésével kapcsolatos kötelezettségeink gyakorlati végrehajtása a következőképpen foglalható össze:






  — | A piacelemzési politika rendelkezéseket tartalmaz a szellemi tulajdonnak a beszerzési folyamatot megelőző kezelésére vonatkozóan, hogy garantálja a beszerzési stratégia összhangját a F4E iparpolitikájának a szellemi tulajdonra vonatkozó iránymutatásaival. |
| --- | --- | --- |

24.

2013. június 26-án és 27-én az igazgatótanács az Európai Bizottság egyetértésével elfogadta az „Iparpolitika végrehajtása” című dokumentumot. Ez a politika állapítja meg – a korábban elfogadottakkal együtt – a szellemi tulajdon kezelésének politikáját és keretét a Fúziósenergia-fejlesztési Közös Vállalkozáson belül.

A szellemi tulajdon kezelésével kapcsolatos kötelezettségeink gyakorlati végrehajtása a következőképpen foglalható össze:

—

A piacelemzési politika rendelkezéseket tartalmaz a szellemi tulajdonnak a beszerzési folyamatot megelőző kezelésére vonatkozóan, hogy garantálja a beszerzési stratégia összhangját a F4E iparpolitikájának a szellemi tulajdonra vonatkozó iránymutatásaival.

| — | A szerződés aláírásakor használt ellenőrző lista nyomon követi a háttérnyilatkozat meglétét. |
| --- | --- |

—

A szerződés aláírásakor használt ellenőrző lista nyomon követi a háttérnyilatkozat meglétét.

| — | A szellemi tulajdonra vonatkozó szabályok vállalkozók általi végső betartását a műszaki átvételi jelentésen keresztül követik nyomon, amelynek révén a műszaki projekttisztviselők megerősítik, hogy a leszállítandó anyagok tartalmaznak egy szellemi tulajdonra vonatkozó jelentést, és hogy ez a jelentés összhangban van a szerződés tárgyával és a műszaki jelentés eredményeivel. |
| --- | --- |

—

A szellemi tulajdonra vonatkozó szabályok vállalkozók általi végső betartását a műszaki átvételi jelentésen keresztül követik nyomon, amelynek révén a műszaki projekttisztviselők megerősítik, hogy a leszállítandó anyagok tartalmaznak egy szellemi tulajdonra vonatkozó jelentést, és hogy ez a jelentés összhangban van a szerződés tárgyával és a műszaki jelentés eredményeivel.

Végezetül, a szerződéseinkben kezelt, szellemi tulajdonnal kapcsolatos információk bizalmasságának garantálása érdekében egy információbiztonsági politikát is végrehajtunk. Ez a politika a szellemi tulajdonnal kapcsolatos információknak egy külön e célra szolgáló szerveren történő elektronikus tárolását fogja előirányozni. E politika elfogadása küszöbön áll, és a szellemi tulajdonnal kapcsolatos információk kezelése céljából történő végrehajtásának 2014 januárjára meg kell történnie.

| 25. | Noha a F4E egyetért a Számvevőszék tényszerű megállapításával, hangsúlyozni kell, hogy amióta az ellenőrök 2008-ban először megtették ezt az észrevételt, a F4E minden szükséges intézkedést megtett, hogy orvosolja ezt a helyzetet. Az igazgatótanács felelősséget vállalva foglalkozik a problémával, miközben módszeres emlékeztetőket küldenek a hozzájárulással későknek, és azokat a tagállamokat, amelyek nem fizetnek időben, a végrehajtási szabályok szerint késedelmi kamat fizetésére kérik. Sajnos, egyes tagállamok belső eljárásai miatt esetenként lehetetlen, hogy betartsák a F4E pénzügyi szabályzatában megállapított határidőket.
  Ami a költségvetési hatást illeti, fontos hangsúlyozni, hogy a Számvevőszék észrevételének tárgyát képező tagsági hozzájárulás az F4E költségvetésének 0,6 %-át teszi ki, és ebből adódóan a késedelmek e százalékaránynak is csak egy töredékét érintik.
  Végezetül, a 2012-es költségvetési év végére csak 1 085 euró rendezetlen hozzájárulás maradt.
  A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése tehát 2012-ben nem volt mérhető hatással a költségvetés végrehajtására és az F4E-re.
  Eközben az F4E továbbra is biztosítani fogja, hogy a tagsági hozzájárulásokat a lehető legkisebb késedelemmel fizessék be. |
| --- | --- |

25.

Noha a F4E egyetért a Számvevőszék tényszerű megállapításával, hangsúlyozni kell, hogy amióta az ellenőrök 2008-ban először megtették ezt az észrevételt, a F4E minden szükséges intézkedést megtett, hogy orvosolja ezt a helyzetet. Az igazgatótanács felelősséget vállalva foglalkozik a problémával, miközben módszeres emlékeztetőket küldenek a hozzájárulással későknek, és azokat a tagállamokat, amelyek nem fizetnek időben, a végrehajtási szabályok szerint késedelmi kamat fizetésére kérik. Sajnos, egyes tagállamok belső eljárásai miatt esetenként lehetetlen, hogy betartsák a F4E pénzügyi szabályzatában megállapított határidőket.

Ami a költségvetési hatást illeti, fontos hangsúlyozni, hogy a Számvevőszék észrevételének tárgyát képező tagsági hozzájárulás az F4E költségvetésének 0,6 %-át teszi ki, és ebből adódóan a késedelmek e százalékaránynak is csak egy töredékét érintik.

Végezetül, a 2012-es költségvetési év végére csak 1 085 euró rendezetlen hozzájárulás maradt.

A tagsági hozzájárulások késedelmes befizetése tehát 2012-ben nem volt mérhető hatással a költségvetés végrehajtására és az F4E-re.

Eközben az F4E továbbra is biztosítani fogja, hogy a tagsági hozzájárulásokat a lehető legkisebb késedelemmel fizessék be.

| 26. | Helytálló az a kijelentés, hogy az ellenőrzés időpontjában az említett végrehajtási szabályokat még hivatalosan nem fogadták el. Szeretnénk azonban hangsúlyozni, hogy a joghézag elkerülése érdekében a Fusion for Energy igazgatója határozatokat fogadott el, amelyek szerint az ügynökségekre alkalmazandó végrehajtásiszabály-minták vagy a bizottsági szabályok analóg módon alkalmazandók a Közös Vállalkozásra (kivéve, ha mást említenek). A Fusion for Energy e tekintetben megfelelő és átlátható referenciakeretet biztosított, amelyet a szervezet következetesen alkalmazott, amíg az igazgatótanács által elfogadott hivatalos szabályok nem álltak rendelkezésre.
  Ez utóbbi pontot illetően az ellenőrzés óta jelentős előrehaladás történt. Az igazgatótanács 2012 decemberében hivatalosan elfogadta a következőkre vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket: a felvételkori besorolási fokozat és fizetési fokozat megállapításának kritériumai, részmunkaidőben való munkavégzés, az igazgató értékelése, valamint a családi szabadságok, szülői szabadságok és nyugdíj-jogosultságok.
  Az ideiglenes alkalmazottak alkalmazására és igénybevételére, az értékelésre, a zaklatás megakadályozására, valamint a tanúsításra és hitelesítésre vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban a végrehajtási rendelkezéseket 2013 januárja és februárja között (a belső konzultációs folyamat lezárása után) jóváhagyásra elküldték a Bizottságnak, és az F4E a Bizottság jóváhagyására vár, hogy ezeket az igazgatótanács elfogadhassa. Ez várhatóan 2013 decemberében történik majd meg.
  A személyzeti bizottsággal jelenleg folyik a konzultáció a szabadságokkal és hiányzásokkal, a betegszabadságokkal, a középvezetéssel és a vezetői álláshelyek átmeneti betöltésével kapcsolatos végrehajtási szabályokról. Ezeket hamarosan benyújtják a Bizottsághoz jóváhagyásra.
  Az olyan végrehajtási szabályok esetében, mint például a szerződéses alkalmazottak igénybevételére vonatkozó szabályok, az F4E arra vár, hogy a Bizottság véglegesítse a mintákat, és ezért egyelőre nem tudja ezeket benyújtani a személyzeti szabályzat 110. cikke alapján.
  Végezetül szeretnénk megismételni, hogy a Fusion for Energy elkötelezett a 2013 folyamán és azt követően elfogadandó végrehajtási szabályok számának növelése iránt. Ezt szem előtt tartva egy becsült elfogadási naptárt hagytak jóvá, és belső intézkedéseket hoztak az elfogadási folyamat megkönnyítése céljából. Bízunk abban, hogy így további előrelépés érhető el. |
| --- | --- |

26.

Helytálló az a kijelentés, hogy az ellenőrzés időpontjában az említett végrehajtási szabályokat még hivatalosan nem fogadták el. Szeretnénk azonban hangsúlyozni, hogy a joghézag elkerülése érdekében a Fusion for Energy igazgatója határozatokat fogadott el, amelyek szerint az ügynökségekre alkalmazandó végrehajtásiszabály-minták vagy a bizottsági szabályok analóg módon alkalmazandók a Közös Vállalkozásra (kivéve, ha mást említenek). A Fusion for Energy e tekintetben megfelelő és átlátható referenciakeretet biztosított, amelyet a szervezet következetesen alkalmazott, amíg az igazgatótanács által elfogadott hivatalos szabályok nem álltak rendelkezésre.

Ez utóbbi pontot illetően az ellenőrzés óta jelentős előrehaladás történt. Az igazgatótanács 2012 decemberében hivatalosan elfogadta a következőkre vonatkozó végrehajtási rendelkezéseket: a felvételkori besorolási fokozat és fizetési fokozat megállapításának kritériumai, részmunkaidőben való munkavégzés, az igazgató értékelése, valamint a családi szabadságok, szülői szabadságok és nyugdíj-jogosultságok.

Az ideiglenes alkalmazottak alkalmazására és igénybevételére, az értékelésre, a zaklatás megakadályozására, valamint a tanúsításra és hitelesítésre vonatkozó rendelkezésekkel kapcsolatban a végrehajtási rendelkezéseket 2013 januárja és februárja között (a belső konzultációs folyamat lezárása után) jóváhagyásra elküldték a Bizottságnak, és az F4E a Bizottság jóváhagyására vár, hogy ezeket az igazgatótanács elfogadhassa. Ez várhatóan 2013 decemberében történik majd meg.

A személyzeti bizottsággal jelenleg folyik a konzultáció a szabadságokkal és hiányzásokkal, a betegszabadságokkal, a középvezetéssel és a vezetői álláshelyek átmeneti betöltésével kapcsolatos végrehajtási szabályokról. Ezeket hamarosan benyújtják a Bizottsághoz jóváhagyásra.

Az olyan végrehajtási szabályok esetében, mint például a szerződéses alkalmazottak igénybevételére vonatkozó szabályok, az F4E arra vár, hogy a Bizottság véglegesítse a mintákat, és ezért egyelőre nem tudja ezeket benyújtani a személyzeti szabályzat 110. cikke alapján.

Végezetül szeretnénk megismételni, hogy a Fusion for Energy elkötelezett a 2013 folyamán és azt követően elfogadandó végrehajtási szabályok számának növelése iránt. Ezt szem előtt tartva egy becsült elfogadási naptárt hagytak jóvá, és belső intézkedéseket hoztak az elfogadási folyamat megkönnyítése céljából. Bízunk abban, hogy így további előrelépés érhető el.

| 27–31. | 2008-ban az F4E-nél működő munkacsoport, amelyet az iparból és nyilvános kutatószervezetektől érkező szakértők támogattak, úgy becsülte, hogy az ITER építéséhez való akkori megállapodás szerinti európai hozzájárulás biztosításának várható költsége 5 940 millió EUR, amelyhez 663 millió EUR tartalékra is szükség van. A „tágabb megközelítés” keretében Japánnal folytatott együttműködés és az F4E igazgatásának költségét 2008-ban 650 millió EUR-ra becsülték, ami 2008-ban a fent említett tartalékkal együtt 7 253 millió EUR összegű költség-előirányzatot eredményezett.
  A Tanács a 2007–2020-as időszakban 2008-as euróértéken 6 600 millió EUR-t bocsátott az F4E rendelkezésére, hogy teljesítse az ITER-rel és a tágabb megközelítéssel kapcsolatos európai kötelezettségeket, és arra kérte az F4E-t, hogy a felülről korlátos költségvetés betartása érdekében használjon ki minden megtakarítási lehetőséget.
  2008 óta az ITER projekt a fukusimai baleset utáni fokozott biztonsági követelményekre, az új tudományos eredményekre és a terv kiforrására reagálva jelentősen változott. Míg egyes követelményeken lazítottak, a legtöbb változás emelte a követelményeket és növelte az Európa részéről az ITER-hez leszállítandó anyagok körét. Ezekről a változásokról az ITER szervezet és irányító szervei döntenek.
  Felismerve, hogy az ITER-hez biztosítandó európai leszállítandó anyagok köre lényegesen megváltozott, és a tervek a 2008-as költségbecslés óta jelentős érésen mentek keresztül, az F4E 2013 első hat hónapja alatt alaposan átdolgozta a teljes költségbecslést.
  A költségbecslés Tanácsnak szóló korábbi jelentésekben benyújtott, csak a legújabb változásokat figyelembe vevő frissítéseitől eltérően ebbe a frissített költségbecslésbe a későbbi jövőben várható változásokat is beépítették. Az ITER-hez biztosítandó európai leszállítandó anyagok, a tágabb megközelítés és az F4E működtetésének várható költségét jelenleg 6 890 millió EUR-ra becsülik. Ezt összevetve a 2020-ig tartó költségvetési időszakra szóló 6 600 EUR összegű felső korláttal rendelkező költségvetéssel 290 millió EUR negatív tartalék adódik.
  A tartalék -165 millió EUR-ról -290 millió EUR-ra való változása az F4E Tanácsnak szóló tavalyi jelentése óta nagyrészt az épületek várható és realizált költségének jelentős növekedésével magyarázható, ami a biztosítandó épületek körének növekedéséből és az épületek megépítésére az ütemtervből adódóan gyakorolt nyomásból ered.
  Amint azt „Az ITER projekten belüli átszervezés lehetősége a költséghatékonyság javítása érdekében” (Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness) című, 2012 júliusában az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága által elindított és 2013 februárjában lezárt Ernst and Young-tanulmány megjegyzi, az F4E-nek egyáltalán nincs vagy alig van befolyása ezekre a változásokra, minthogy ezek az ITER Tanács és az ahhoz tartozó alárendelt szervek hatáskörébe tartoznak.
  Mindazonáltal, a költségvetés felső határának betartása érdekében az F4E a költségek korlátok között tartására irányuló intézkedések széles körét dolgozta ki, és folytatja is ilyen intézkedések kidolgozását és végrehajtását; ezek közé tartozik a beszerzési stratégiák és a szerződéses feltételek optimalizálása a költségek csökkentése érdekében, valamint az ITER nemzetközi szervezetével együttműködésben a tervek optimalizálása a költségek korlátok között tartása érdekében. A múltbeli intézkedések állását és a jelenlegi intézkedések készletét az új költségbecsléssel együtt 2013. június 26-án nyújtották be az igazgatótanácsnak (F4E(13)-GB27-06. sz. dokumentum). Ezek az intézkedések valóban lehetőséget kínálnak 300 millió EUR feletti költségmegtakarításra, és így biztosítják a szükséges eszközöket, hogy be lehessen tartani a 2020-ig tartó időszak költségvetésére vonatkozó felső korlátot. |
| --- | --- |

27–31.

2008-ban az F4E-nél működő munkacsoport, amelyet az iparból és nyilvános kutatószervezetektől érkező szakértők támogattak, úgy becsülte, hogy az ITER építéséhez való akkori megállapodás szerinti európai hozzájárulás biztosításának várható költsége 5 940 millió EUR, amelyhez 663 millió EUR tartalékra is szükség van. A „tágabb megközelítés” keretében Japánnal folytatott együttműködés és az F4E igazgatásának költségét 2008-ban 650 millió EUR-ra becsülték, ami 2008-ban a fent említett tartalékkal együtt 7 253 millió EUR összegű költség-előirányzatot eredményezett.

A Tanács a 2007–2020-as időszakban 2008-as euróértéken 6 600 millió EUR-t bocsátott az F4E rendelkezésére, hogy teljesítse az ITER-rel és a tágabb megközelítéssel kapcsolatos európai kötelezettségeket, és arra kérte az F4E-t, hogy a felülről korlátos költségvetés betartása érdekében használjon ki minden megtakarítási lehetőséget.

2008 óta az ITER projekt a fukusimai baleset utáni fokozott biztonsági követelményekre, az új tudományos eredményekre és a terv kiforrására reagálva jelentősen változott. Míg egyes követelményeken lazítottak, a legtöbb változás emelte a követelményeket és növelte az Európa részéről az ITER-hez leszállítandó anyagok körét. Ezekről a változásokról az ITER szervezet és irányító szervei döntenek.

Felismerve, hogy az ITER-hez biztosítandó európai leszállítandó anyagok köre lényegesen megváltozott, és a tervek a 2008-as költségbecslés óta jelentős érésen mentek keresztül, az F4E 2013 első hat hónapja alatt alaposan átdolgozta a teljes költségbecslést.

A költségbecslés Tanácsnak szóló korábbi jelentésekben benyújtott, csak a legújabb változásokat figyelembe vevő frissítéseitől eltérően ebbe a frissített költségbecslésbe a későbbi jövőben várható változásokat is beépítették. Az ITER-hez biztosítandó európai leszállítandó anyagok, a tágabb megközelítés és az F4E működtetésének várható költségét jelenleg 6 890 millió EUR-ra becsülik. Ezt összevetve a 2020-ig tartó költségvetési időszakra szóló 6 600 EUR összegű felső korláttal rendelkező költségvetéssel 290 millió EUR negatív tartalék adódik.

A tartalék -165 millió EUR-ról -290 millió EUR-ra való változása az F4E Tanácsnak szóló tavalyi jelentése óta nagyrészt az épületek várható és realizált költségének jelentős növekedésével magyarázható, ami a biztosítandó épületek körének növekedéséből és az épületek megépítésére az ütemtervből adódóan gyakorolt nyomásból ered.

Amint azt „Az ITER projekten belüli átszervezés lehetősége a költséghatékonyság javítása érdekében” (Potential for reorganization within the ITER project to improve cost-effectiveness) című, 2012 júliusában az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága által elindított és 2013 februárjában lezárt Ernst and Young-tanulmány megjegyzi, az F4E-nek egyáltalán nincs vagy alig van befolyása ezekre a változásokra, minthogy ezek az ITER Tanács és az ahhoz tartozó alárendelt szervek hatáskörébe tartoznak.

Mindazonáltal, a költségvetés felső határának betartása érdekében az F4E a költségek korlátok között tartására irányuló intézkedések széles körét dolgozta ki, és folytatja is ilyen intézkedések kidolgozását és végrehajtását; ezek közé tartozik a beszerzési stratégiák és a szerződéses feltételek optimalizálása a költségek csökkentése érdekében, valamint az ITER nemzetközi szervezetével együttműködésben a tervek optimalizálása a költségek korlátok között tartása érdekében. A múltbeli intézkedések állását és a jelenlegi intézkedések készletét az új költségbecsléssel együtt 2013. június 26-án nyújtották be az igazgatótanácsnak (F4E(13)-GB27-06. sz. dokumentum). Ezek az intézkedések valóban lehetőséget kínálnak 300 millió EUR feletti költségmegtakarításra, és így biztosítják a szükséges eszközöket, hogy be lehessen tartani a 2020-ig tartó időszak költségvetésére vonatkozó felső korlátot.

| 32. | A Közös Vállalkozás egyetért ezzel az észrevétellel, és rámutat arra, hogy a 30. bekezdésben említett költségkockázatokra vonatkozó információkat a 2012-es éves jelentés által felölelt időszakban még nem határozták még, és ezek még nem álltak rendelkezésre abban az időpontban, amikor annak készítése folyt, és így ezeket nem lehetett belefoglalni az igazgatótanács által 2013 júniusában jóváhagyott 2012-es éves jelentésbe. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az F4E legalább évente egyszer beszámol ezekről az információkról az Európai Tanácsnak és a Parlamentnek az F4E előrehaladási jelentésében, amely beszámol a) a költségek korlátozására és megtakarítására vonatkozó terv végrehajtása során elért előrehaladásról, b) az ügynökség és az ITER projekt teljesítményéről és irányításáról, valamint c) az éves költségvetésén belül tervbe vett tevékenységek teljesítéséről. A 2013-as jelentés az összes kapcsolódó információt tartalmazza. |
| --- | --- |

32.

A Közös Vállalkozás egyetért ezzel az észrevétellel, és rámutat arra, hogy a 30. bekezdésben említett költségkockázatokra vonatkozó információkat a 2012-es éves jelentés által felölelt időszakban még nem határozták még, és ezek még nem álltak rendelkezésre abban az időpontban, amikor annak készítése folyt, és így ezeket nem lehetett belefoglalni az igazgatótanács által 2013 júniusában jóváhagyott 2012-es éves jelentésbe. Meg kell jegyezni továbbá, hogy az F4E legalább évente egyszer beszámol ezekről az információkról az Európai Tanácsnak és a Parlamentnek az F4E előrehaladási jelentésében, amely beszámol a) a költségek korlátozására és megtakarítására vonatkozó terv végrehajtása során elért előrehaladásról, b) az ügynökség és az ITER projekt teljesítményéről és irányításáról, valamint c) az éves költségvetésén belül tervbe vett tevékenységek teljesítéséről. A 2013-as jelentés az összes kapcsolódó információt tartalmazza.

| 33. | A Fusion for Energy és a Spanyol Királyság között 2007-ben aláírt befogadási megállapodás valóban előirányozza, hogy Spanyolország a megállapodás aláírása után legkésőbb 3 évvel állandó irodahelyiségekkel látja el az F4E-t. A megállapodás azt is meghatározza, hogy a köztes időben, amíg rendelkezésre nem bocsátják a végleges irodahelyiségeket, Spanyolország átmeneti irodahelyiségeket biztosít.
  Mivel Spanyolország eddig még nem biztosított állandó székhelyet, a közös vállalkozás ingyenesen használja az átmeneti helyiségeket, hiszen Spanyolország fizeti a helyiségek teljes költségét (a befogadási megállapodásnak megfelelően a bérleti díjat és a karbantartást, míg az F4E fizeti az átmeneti helyiségekkel kapcsolatos költségek haszonélvezői részét).
  A végleges irodahelyiségek biztosítása érdekében Spanyolország informális eljárást indított a megfelelő telek és az építési projekt kiválasztása céljából. A telek és a projekt kiválasztása előreláthatóan 2013 vége előtt megtörténik. |
| --- | --- |

33.

A Fusion for Energy és a Spanyol Királyság között 2007-ben aláírt befogadási megállapodás valóban előirányozza, hogy Spanyolország a megállapodás aláírása után legkésőbb 3 évvel állandó irodahelyiségekkel látja el az F4E-t. A megállapodás azt is meghatározza, hogy a köztes időben, amíg rendelkezésre nem bocsátják a végleges irodahelyiségeket, Spanyolország átmeneti irodahelyiségeket biztosít.

Mivel Spanyolország eddig még nem biztosított állandó székhelyet, a közös vállalkozás ingyenesen használja az átmeneti helyiségeket, hiszen Spanyolország fizeti a helyiségek teljes költségét (a befogadási megállapodásnak megfelelően a bérleti díjat és a karbantartást, míg az F4E fizeti az átmeneti helyiségekkel kapcsolatos költségek haszonélvezői részét).

A végleges irodahelyiségek biztosítása érdekében Spanyolország informális eljárást indított a megfelelő telek és az építési projekt kiválasztása céljából. A telek és a projekt kiválasztása előreláthatóan 2013 vége előtt megtörténik.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 369/49 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 369/49

---

JELENTÉS

a SESAR Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszával együtt

2013/C 369/06

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés ... | 1-5 | 50 |
| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ... | 6 | 50 |
| Megbízhatósági nyilatkozat ... | 7-14 | 50 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ... | 12 | 51 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ... | 13 | 51 |
| Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ... | 15-18 | 51 |
| A költségvetés végrehajtása ... | 15-16 | 51 |
| Multilaterális keretmegállapodás (programvégrehajtás és az erőforrások felhasználása) ... | 17-18 | 51 |
| Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól ... | 19-21 | 51 |
| A számviteli rendszerek validálása ... | 19 | 51 |
| A természetbeni hozzájárulások értékelése ... | 20 | 52 |
| Belső kontrollal kapcsolatos témák ... | 21 | 52 |
| További megjegyzések ... | 22-26 | 52 |
| A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ... | 22 | 52 |
| A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ... | 23-26 | 52 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés ...

1-5

50

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ...

6

50

Megbízhatósági nyilatkozat ...

7-14

50

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ...

12

51

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ...

13

51

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ...

15-18

51

A költségvetés végrehajtása ...

15-16

51

Multilaterális keretmegállapodás (programvégrehajtás és az erőforrások felhasználása) ...

17-18

51

Megjegyzések a Közös Vállalkozás felügyeleti és kontrollrendszereinek fő kontrollmechanizmusairól ...

19-21

51

A számviteli rendszerek validálása ...

19

51

A természetbeni hozzájárulások értékelése ...

20

52

Belső kontrollal kapcsolatos témák ...

21

52

További megjegyzések ...

22-26

52

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ...

22

52

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ...

23-26

52

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű SESAR Közös Vállalkozás 2007 februárjában jött létre (1) azért, hogy a SESAR (Egységes európai égbolt – légiforgalom-irányítási kutatóprogram) projekt tevékenységeit irányítsa. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű SESAR Közös Vállalkozás 2007 februárjában jött létre (1) azért, hogy a SESAR (Egységes európai égbolt – légiforgalom-irányítási kutatóprogram) projekt tevékenységeit irányítsa.

| 2. | Az európai légiforgalom-irányítás (Air Traffic Management, ATM) modernizálását célzó SESAR-projekt három szakaszból épül fel:






  a) | A 2004‒2007-es „meghatározási szakasz” az Eurocontrol (Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért) irányítása alatt állt, és a transzeurópai hálózatok közlekedési programján keresztül az Európai Unió költségvetéséből társfinanszírozásban részesült. Ennek eredményeképpen megalkották az európai ATM-főtervet, amely meghatározza, hogy az ATM-rendszerek következő generációja miből épül fel, és tartalmazza az annak fejlesztésére és kiépítésére irányuló terveket is. |
| --- | --- | --- |

2.

Az európai légiforgalom-irányítás (Air Traffic Management, ATM) modernizálását célzó SESAR-projekt három szakaszból épül fel:

a)

A 2004‒2007-es „meghatározási szakasz” az Eurocontrol (Európai Szervezet a Légi Közlekedés Biztonságáért) irányítása alatt állt, és a transzeurópai hálózatok közlekedési programján keresztül az Európai Unió költségvetéséből társfinanszírozásban részesült. Ennek eredményeképpen megalkották az európai ATM-főtervet, amely meghatározza, hogy az ATM-rendszerek következő generációja miből épül fel, és tartalmazza az annak fejlesztésére és kiépítésére irányuló terveket is.

| b) | A „fejlesztési szakasz” (2008‒2016, finanszírozása a 2008‒2013-as programozási időszakból, áttekintésért lásd: Melléklet), amelyet a SESAR Közös Vállalkozás irányít, az európai ATM-főtervben meghatározottaknak megfelelően új technológiai rendszerek, összetevők és operatív eljárások kialakítását fogja eredményezni. |
| --- | --- |

b)

A „fejlesztési szakasz” (2008‒2016, finanszírozása a 2008‒2013-as programozási időszakból, áttekintésért lásd: Melléklet), amelyet a SESAR Közös Vállalkozás irányít, az európai ATM-főtervben meghatározottaknak megfelelően új technológiai rendszerek, összetevők és operatív eljárások kialakítását fogja eredményezni.

| c) | A „kiépítési szakaszban” (2014–2020) kerül sor az új légiforgalom-irányítási infrastruktúra nagyszabású kiépítésére és alkalmazására, és ezt a szakaszt a tervek szerint a gazdasági szereplők és más érintettek fogják irányítani. |
| --- | --- |

c)

A „kiépítési szakaszban” (2014–2020) kerül sor az új légiforgalom-irányítási infrastruktúra nagyszabású kiépítésére és alkalmazására, és ezt a szakaszt a tervek szerint a gazdasági szereplők és más érintettek fogják irányítani.

| 3. | A Közös Vállalkozás a közszféra és a magánszektor közötti partnerség formájában valósul meg. Alapító tagjai az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint az Ügynöksége által képviselt Eurocontrol. A részvételi szándék kifejezésére vonatkozó felhívás eredményeképpen a Közös Vállalkozásnak jelenleg tizenöt tagja van a léginavigációs ágazat magán- és állami vállalatai közül. Ezek között léginavigációs szolgáltatók, földi és repülési felszereléseket gyártó vállalatok, repülőgépgyártók, repülőtéri hatóságok, valamint fedélzeti berendezéseket gyártó cégek találhatók. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás a közszféra és a magánszektor közötti partnerség formájában valósul meg. Alapító tagjai az Európai Bizottság által képviselt Európai Unió, valamint az Ügynöksége által képviselt Eurocontrol. A részvételi szándék kifejezésére vonatkozó felhívás eredményeképpen a Közös Vállalkozásnak jelenleg tizenöt tagja van a léginavigációs ágazat magán- és állami vállalatai közül. Ezek között léginavigációs szolgáltatók, földi és repülési felszereléseket gyártó vállalatok, repülőgépgyártók, repülőtéri hatóságok, valamint fedélzeti berendezéseket gyártó cégek találhatók.

| 4. | A SESAR-program fejlesztési szakaszának költségvetése 2,1 milliárd euró, amelyet egyenlő részben biztosít az Európai Unió, az Eurocontrol, valamint a résztvevő magán- és állami partnerek. Az uniós hozzájárulás finanszírozása a hetedik kutatási keretprogramból, valamint a transzeurópai hálózatok közlekedési programjából történik. Az Eurocontrol és a többi érintett fél az általuk biztosított források közel 90 %-át természetbeni hozzájárulásként bocsátják rendelkezésre. |
| --- | --- |

4.

A SESAR-program fejlesztési szakaszának költségvetése 2,1 milliárd euró, amelyet egyenlő részben biztosít az Európai Unió, az Eurocontrol, valamint a résztvevő magán- és állami partnerek. Az uniós hozzájárulás finanszírozása a hetedik kutatási keretprogramból, valamint a transzeurópai hálózatok közlekedési programjából történik. Az Eurocontrol és a többi érintett fél az általuk biztosított források közel 90 %-át természetbeni hozzájárulásként bocsátják rendelkezésre.

| 5. | A SESAR Közös Vállalkozás 2007. augusztus 10-én kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A SESAR Közös Vállalkozás 2007. augusztus 10-én kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | a SESAR Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (2) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (3) áll; |
| --- | --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

a SESAR Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (2) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (3) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 8. | A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (4) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

8.

A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (4) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (5) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 9. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács (6) számára az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács (6) számára az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

10.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 11. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak az alább ismertetett véleményekhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 13. | A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék véleménye szerint a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 14. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

14.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 15. | Az igazgatási tanács által elfogadott végleges 2012-es költségvetés 156,6 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 124,2 millió euró összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 95,0 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 86,3 % volt. |
| --- | --- |

15.

Az igazgatási tanács által elfogadott végleges 2012-es költségvetés 156,6 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 124,2 millió euró összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 95,0 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 86,3 % volt.

| 16. | Az előzetes 2012-es költségvetési eredménykimutatás szerint az összes költségvetési eredmény nettó 12,4 millió euró volt; a tagoktól és egyéb bevételi forrásokból 107,4, illetve 0,1 millió euró bevétellel, plusz az előző év 15,6 millió eurós költségvetési többletével. Ez a főösszeg 107,3 millió euró kifizetéssel szemben lesz nettósítva. Az év végi készpénz- és készpénzegyenérték-állomány 15,7 millió eurót tesz ki. |
| --- | --- |

16.

Az előzetes 2012-es költségvetési eredménykimutatás szerint az összes költségvetési eredmény nettó 12,4 millió euró volt; a tagoktól és egyéb bevételi forrásokból 107,4, illetve 0,1 millió euró bevétellel, plusz az előző év 15,6 millió eurós költségvetési többletével. Ez a főösszeg 107,3 millió euró kifizetéssel szemben lesz nettósítva. Az év végi készpénz- és készpénzegyenérték-állomány 15,7 millió eurót tesz ki.

Multilaterális keretmegállapodás

| 17. | 2012. december 31-én a SESAR Közös Vállalkozás fejlesztési szakaszának keretében 16 tag dolgozott programtevékenységeken, több mint 100 magán- és köztulajdonban lévő szervezetet és alvállalkozót bevonva. A 336 kiválasztott projekt közül 312 (92,8 %) került végrehajtásra. |
| --- | --- |

17.

2012. december 31-én a SESAR Közös Vállalkozás fejlesztési szakaszának keretében 16 tag dolgozott programtevékenységeken, több mint 100 magán- és köztulajdonban lévő szervezetet és alvállalkozót bevonva. A 336 kiválasztott projekt közül 312 (92,8 %) került végrehajtásra.

| 18. | A tagoknak az Európai Unió és az Eurocontrol által fizetendő társfinanszírozási hozzájárulások (595 millió euró) közül 2012. december 31-ig 437,5 millió euróra nézve történt kötelezettségvállalás, illetve eddig a dátumig 233,8 millió eurót fizettek ki. A fennmaradó 158 millió euróra nézve várhatóan 2013. december 31-ig történik kötelezettségvállalás, 361,2 millió euró kifizetésére pedig 2016. december 31-ig fog sor kerülni. |
| --- | --- |

18.

A tagoknak az Európai Unió és az Eurocontrol által fizetendő társfinanszírozási hozzájárulások (595 millió euró) közül 2012. december 31-ig 437,5 millió euróra nézve történt kötelezettségvállalás, illetve eddig a dátumig 233,8 millió eurót fizettek ki. A fennmaradó 158 millió euróra nézve várhatóan 2013. december 31-ig történik kötelezettségvállalás, 361,2 millió euró kifizetésére pedig 2016. december 31-ig fog sor kerülni.

MEGJEGYZÉSEK A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS FELÜGYELETI ÉS KONTROLLRENDSZEREINEK FŐ KONTROLLMECHANIZMUSAIRÓL

A számviteli rendszerek validálása

| 19. | A számvitelért felelős tisztviselő 2013 áprilisában megerősítette a mögöttes üzleti folyamatok validálását, ami azt tükrözi, hogy a 2012-es pénzügyi év során a belső kontrollrendszerben nem történt jelentős változás. |
| --- | --- |

19.

A számvitelért felelős tisztviselő 2013 áprilisában megerősítette a mögöttes üzleti folyamatok validálását, ami azt tükrözi, hogy a 2012-es pénzügyi év során a belső kontrollrendszerben nem történt jelentős változás.

A természetbeni hozzájárulások értékelése

| 20. | A programtevékenységeknek a multilaterális keretmegállapodásban és annak későbbi módosításaiban hivatalosított odaítélése alapján a nettó természetbeni hozzájárulásoknak a SESAR egész élettartamának idejére vonatkozó összegét 2012. december 31-én1 300 millió euróra becsülték. Az ügyvezető igazgató 2012-ben összesen 139,2 millió euró értékben hagyott jóvá nettó természetbeni hozzájárulást. |
| --- | --- |

20.

A programtevékenységeknek a multilaterális keretmegállapodásban és annak későbbi módosításaiban hivatalosított odaítélése alapján a nettó természetbeni hozzájárulásoknak a SESAR egész élettartamának idejére vonatkozó összegét 2012. december 31-én1 300 millió euróra becsülték. Az ügyvezető igazgató 2012-ben összesen 139,2 millió euró értékben hagyott jóvá nettó természetbeni hozzájárulást.

Belső kontrollal kapcsolatos témák

| 21. | A Számvevőszék megjegyzi, hogy javításra van szükség az előzetes ellenőrzés következő területein:






  — | tovább lehetne fejleszteni a projektek megvalósításától várt eredmények, a projektteljesítmény-elemzés, az alvállalkozói monitoring és a költségelszámolási igazolások monitoringjára vonatkozó kontrollok dokumentálását, |
| --- | --- | --- |

21.

A Számvevőszék megjegyzi, hogy javításra van szükség az előzetes ellenőrzés következő területein:

—

tovább lehetne fejleszteni a projektek megvalósításától várt eredmények, a projektteljesítmény-elemzés, az alvállalkozói monitoring és a költségelszámolási igazolások monitoringjára vonatkozó kontrollok dokumentálását,

| — | egy műszaki felülvizsgálati jelentés – amelyet a SESAR Közös Vállalkozás és a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás számára végzett projektekkel kapcsolatban az azokat végző fedélzetiberendezés-gyártó külső szakértői készítettek – arra a következtetésre jutott, hogy javítani lehetne a két közös vállalkozás közötti adatcserét és az eredmények cseréjét, a vezetői és szakértői szintű koordinációt, valamint a projektek egymás közötti elosztásának szempontjait. A felülvizsgálat következtetéseit és ajánlásait fokozatosan ültetik át a gyakorlatba, és a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozással együttműködve nyomon követik. |
| --- | --- |

—

egy műszaki felülvizsgálati jelentés – amelyet a SESAR Közös Vállalkozás és a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozás számára végzett projektekkel kapcsolatban az azokat végző fedélzetiberendezés-gyártó külső szakértői készítettek – arra a következtetésre jutott, hogy javítani lehetne a két közös vállalkozás közötti adatcserét és az eredmények cseréjét, a vezetői és szakértői szintű koordinációt, valamint a projektek egymás közötti elosztásának szempontjait. A felülvizsgálat következtetéseit és ajánlásait fokozatosan ültetik át a gyakorlatba, és a Tiszta Égbolt Közös Vállalkozással együttműködve nyomon követik.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 22. | A Belső Ellenőrzési Szolgálatnak és a belső ellenőrzési részlegnek a SESAR Közös Vállalkozásra vonatkozó 2012–2014-es összehangolt stratégiai ellenőrzési tervével összhangban a Belső Ellenőrzési Szolgálat egy program-/projektellenőrzést és egy informatikai kockázatelemzést végzett. A SESAR belső ellenőrzése három pályázati felhívást vizsgált, és négy belső kontrollstandard betartását ellenőrizte. Vizsgálta a 2010-es és 2011-es jelentései nyomán hozott intézkedéseket is, valamint egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokat nyújtott. |
| --- | --- |

22.

A Belső Ellenőrzési Szolgálatnak és a belső ellenőrzési részlegnek a SESAR Közös Vállalkozásra vonatkozó 2012–2014-es összehangolt stratégiai ellenőrzési tervével összhangban a Belső Ellenőrzési Szolgálat egy program-/projektellenőrzést és egy informatikai kockázatelemzést végzett. A SESAR belső ellenőrzése három pályázati felhívást vizsgált, és négy belső kontrollstandard betartását ellenőrizte. Vizsgálta a 2010-es és 2011-es jelentései nyomán hozott intézkedéseket is, valamint egyéb bizonyosságot nyújtó szolgáltatásokat nyújtott.

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése

| 23. | A SESAR Közös Vállalkozásnak a kutatási tevékenységek eredményeinek és a szellemi tulajdonjogoknak a védelmére, terjesztésére és átadására vonatkozó politikáját és gyakorlatát, valamint a kapcsolódó monitoring- és irányítási rendszereket a 219/2007/EK rendelet szabályozza (7). |
| --- | --- |

23.

A SESAR Közös Vállalkozásnak a kutatási tevékenységek eredményeinek és a szellemi tulajdonjogoknak a védelmére, terjesztésére és átadására vonatkozó politikáját és gyakorlatát, valamint a kapcsolódó monitoring- és irányítási rendszereket a 219/2007/EK rendelet szabályozza (7).

| 24. | A kérdéskört részletesen a SESAR Közös Vállalkozás és a tagjai közötti tagsági megállapodások és a többoldalú keretmegállapodás szabályozza. A többoldalú keretmegállapodás 15. cikke kimondja, hogy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos szabályok végrehajtásának mikéntjét az igazgatási tanácsigazgatási tanácsnak kell közelebbről meghatároznia. |
| --- | --- |

24.

A kérdéskört részletesen a SESAR Közös Vállalkozás és a tagjai közötti tagsági megállapodások és a többoldalú keretmegállapodás szabályozza. A többoldalú keretmegállapodás 15. cikke kimondja, hogy a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos szabályok végrehajtásának mikéntjét az igazgatási tanácsigazgatási tanácsnak kell közelebbről meghatároznia.

| 25. | A három dokumentum szellemi tulajdonjogra vonatkozó rendelkezései javarészt a 7. keretprogramban és a TEN-T-ben meghatározott szabályokon alapulnak, figyelembe véve a SESAR Közös Vállalkozás mint köz-és magánszféra közötti partnerség sajátos jellemzőit. |
| --- | --- |

25.

A három dokumentum szellemi tulajdonjogra vonatkozó rendelkezései javarészt a 7. keretprogramban és a TEN-T-ben meghatározott szabályokon alapulnak, figyelembe véve a SESAR Közös Vállalkozás mint köz-és magánszféra közötti partnerség sajátos jellemzőit.

| 26. | Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban nyomon követi, és jelentéseket tesz róla az igazgatási tanácsnak. A szellemi tulajdonjogok monitoringja terén a Közös Vállalkozás 2013 júniusában az igazgatási tanácsnak olyan jelentést nyújtott be, amely kizárólag a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendelkezések SESAR általi eddigi monitoringjáról szól. |
| --- | --- |

26.

Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállalkozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban nyomon követi, és jelentéseket tesz róla az igazgatási tanácsnak. A szellemi tulajdonjogok monitoringja terén a Közös Vállalkozás 2013 júniusában az igazgatási tanácsnak olyan jelentést nyújtott be, amely kizárólag a szellemi tulajdonjogokkal kapcsolatos rendelkezések SESAR általi eddigi monitoringjáról szól.

Ezt a jelentést dr. Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2013. október 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az 1361/2008/EK rendelettel (HL L 352., 2008.12.31., 12. o.) módosított 2007. február 27-i 219/2007/EK tanácsi rendelet az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítása érdekében közös vállalkozás alapításáról (HL L 64., 2007.3.2., 1. o.).

1

(2)  Ezek a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és kiegészítő mellékleteket tartalmazó összegzés.

2

(3)  Ezek a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből, és a számviteli politika alapelveit és további magyarázatokat tartalmazó összegzésből állnak.

3

(4)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

4

(5)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

5

(6)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

6

(7)  A SESAR Közös Vállalkozás alapításáról szóló tanácsi rendelet 10. cikkének (3) bekezdése és 18 cikke.

7

---

MELLÉKLET

SESAR Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből eredő uniós hatáskör


  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke) | A hetedik keretprogramról szóló 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely a Szerződés 187. cikke értelmében közös vállalkozások révén valósítható meg.
  A legutóbb az 1361/2008/EK rendelettel módosított 219/2007/EK tanácsi rendelet a SESAR Közös Vállalkozás alapításáról (HL L 352., 2008.12.31). |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  (a legutóbb az 1361/2008/EK rendelettel módosított 219/2007/EK tanácsi rendelet) | Célok

  A Közös Vállalkozás célja, hogy valamennyi vonatkozó uniós kutatási és fejlesztési tevékenység koordinálása és összpontosítása révén biztosítsa az európai légiforgalom-irányítás rendszerének korszerűsítését. A Közös Vállalkozás felel az ATM-főterv végrehajtásáért és különösen az alábbi feladatok elvégzéséért:






  — | a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységek szervezése és koordinálása, az Eurocontrol által irányított projektmeghatározási szakasz eredményeképpen létrejött ATM-főtervvel összhangban, a köz- és magánszférából származó pénzeszközök egységes struktúrában történő egyesítése és kezelése révén, |

A Szerződésből eredő uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke)

A hetedik keretprogramról szóló 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely a Szerződés 187. cikke értelmében közös vállalkozások révén valósítható meg.

A legutóbb az 1361/2008/EK rendelettel módosított 219/2007/EK tanácsi rendelet a SESAR Közös Vállalkozás alapításáról (HL L 352., 2008.12.31).

A Közös Vállalkozás hatásköre

(a legutóbb az 1361/2008/EK rendelettel módosított 219/2007/EK tanácsi rendelet)

Célok

A Közös Vállalkozás célja, hogy valamennyi vonatkozó uniós kutatási és fejlesztési tevékenység koordinálása és összpontosítása révén biztosítsa az európai légiforgalom-irányítás rendszerének korszerűsítését. A Közös Vállalkozás felel az ATM-főterv végrehajtásáért és különösen az alábbi feladatok elvégzéséért:

—

a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységek szervezése és koordinálása, az Eurocontrol által irányított projektmeghatározási szakasz eredményeképpen létrejött ATM-főtervvel összhangban, a köz- és magánszférából származó pénzeszközök egységes struktúrában történő egyesítése és kezelése révén,

| — | az ATM-főtervvel összhangban a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységekhez szükséges finanszírozás biztosítása, |
| --- | --- |

—

az ATM-főtervvel összhangban a SESAR-projekt fejlesztési szakaszába tartozó tevékenységekhez szükséges finanszírozás biztosítása,

| — | az európai légiforgalom irányításában érintett felek bevonásának biztosítása, különösen: a léginavigációs szolgáltatók, a légtérhasználók, a szakszemélyzeti egyesületek, a repülőterek, a gyártók, valamint az érintett tudományos intézetek vagy az érintett tudományos közösség vonatkozásában, |
| --- | --- |

—

az európai légiforgalom irányításában érintett felek bevonásának biztosítása, különösen: a léginavigációs szolgáltatók, a légtérhasználók, a szakszemélyzeti egyesületek, a repülőterek, a gyártók, valamint az érintett tudományos intézetek vagy az érintett tudományos közösség vonatkozásában,

| — | a felügyelete alá tartozó kutatási és fejlesztési, validálási és tanulmánykészítési szakmai munka szervezése, az ilyen tevékenységek szétaprózódásának elkerülésével, |
| --- | --- |

—

a felügyelete alá tartozó kutatási és fejlesztési, validálási és tanulmánykészítési szakmai munka szervezése, az ilyen tevékenységek szétaprózódásának elkerülésével,

| — | az ATM-főtervben pontosan meghatározott közös termékek kifejlesztésére irányuló tevékenységek felügyeletének biztosítása, és szükség esetén egyedi pályázatok szervezése. |
| --- | --- |

—

az ATM-főtervben pontosan meghatározott közös termékek kifejlesztésére irányuló tevékenységek felügyeletének biztosítása, és szükség esetén egyedi pályázatok szervezése.

Irányítás

(a legutóbb az 1361/2008/EK rendelettel módosított 219/2007/EK tanácsi rendelet)

Igazgatási tanács

Az igazgatási tanács feladatai:

| a) | a SESAR-rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint a Tanács által jóváhagyott ATM-főterv elfogadása és az annak módosítására vonatkozó javaslatok jóváhagyása; |
| --- | --- |

a)

a SESAR-rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említettek szerint a Tanács által jóváhagyott ATM-főterv elfogadása és az annak módosítására vonatkozó javaslatok jóváhagyása;

| b) | a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtására vonatkozó iránymutatások kibocsátása és döntéshozatal, valamint általános végrehajtási felügyelet gyakorlása; |
| --- | --- |

b)

a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtására vonatkozó iránymutatások kibocsátása és döntéshozatal, valamint általános végrehajtási felügyelet gyakorlása;

| c) | a Közös Vállalkozás munkatervének és éves munkatervének (a 16. cikk (1) bekezdése), valamint éves költségvetésének – beleértve a létszámtervet – jóváhagyása; |
| --- | --- |

c)

a Közös Vállalkozás munkatervének és éves munkatervének (a 16. cikk (1) bekezdése), valamint éves költségvetésének – beleértve a létszámtervet – jóváhagyása;

| d) | tárgyalások engedélyezése, valamint döntéshozatal új tagok felvételéről és az ehhez kapcsolódó, az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokról; |
| --- | --- |

d)

tárgyalások engedélyezése, valamint döntéshozatal új tagok felvételéről és az ehhez kapcsolódó, az 1. cikk (3) bekezdésében említett megállapodásokról;

| e) | a tagok és a Közös Vállalkozás közötti megállapodások végrehajtásának felügyelete; |
| --- | --- |

e)

a tagok és a Közös Vállalkozás közötti megállapodások végrehajtásának felügyelete;

| f) | az ügyvezető igazgató kijelölése, illetve felmentése, a szervezeti felépítés jóváhagyása, és az ügyvezető igazgató munkájának felügyelete; |
| --- | --- |

f)

az ügyvezető igazgató kijelölése, illetve felmentése, a szervezeti felépítés jóváhagyása, és az ügyvezető igazgató munkájának felügyelete;

| g) | döntéshozatal a tagok pénzügyi hozzájárulásának összegéről és a befizetési eljárásról, valamint a természetbeni hozzájárulások értékeléséről; |
| --- | --- |

g)

döntéshozatal a tagok pénzügyi hozzájárulásának összegéről és a befizetési eljárásról, valamint a természetbeni hozzájárulások értékeléséről;

| h) | a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának elfogadása; |
| --- | --- |

h)

a Közös Vállalkozás pénzügyi szabályzatának elfogadása;

| i) | az éves beszámoló és a mérleg elfogadása; |
| --- | --- |

i)

az éves beszámoló és a mérleg elfogadása;

| j) | a 16. cikk (2) bekezdésében említett, a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának előrehaladásáról, illetve pénzügyi helyzetéről szóló éves jelentés elfogadása; |
| --- | --- |

j)

a 16. cikk (2) bekezdésében említett, a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának előrehaladásáról, illetve pénzügyi helyzetéről szóló éves jelentés elfogadása;

| k) | döntéshozatal a Közös Vállalkozás kibővítésére, illetve felszámolására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról; |
| --- | --- |

k)

döntéshozatal a Közös Vállalkozás kibővítésére, illetve felszámolására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról;

| l) | eljárás kidolgozása a Közös Vállalkozás tulajdonában lévő tárgyi eszközökhöz és immateriális javakhoz való hozzáférés jogának megadására, illetve az ilyen eszközök átruházására vonatkozóan; |
| --- | --- |

l)

eljárás kidolgozása a Közös Vállalkozás tulajdonában lévő tárgyi eszközökhöz és immateriális javakhoz való hozzáférés jogának megadására, illetve az ilyen eszközök átruházására vonatkozóan;

| m) | az ATM-főterv végrehajtásához szükséges szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok és eljárások kidolgozása, beleértve az összeférhetetlenségre vonatkozó egyedi eljárásokat; |
| --- | --- |

m)

az ATM-főterv végrehajtásához szükséges szerződések odaítélésére vonatkozó szabályok és eljárások kidolgozása, beleértve az összeférhetetlenségre vonatkozó egyedi eljárásokat;

| n) | döntéshozatal a 24. cikk szerint az alapszabály módosítására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról; |
| --- | --- |

n)

döntéshozatal a 24. cikk szerint az alapszabály módosítására vonatkozóan a Bizottságnak tett javaslatokról;

| o) | olyan további hatáskörök gyakorlása és más feladatok elvégzése, amelyek szükségesek lehetnek a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtásához, ideértve például alárendelt szervek létrehozását; |
| --- | --- |

o)

olyan további hatáskörök gyakorlása és más feladatok elvégzése, amelyek szükségesek lehetnek a SESAR-projekt fejlesztési szakaszának végrehajtásához, ideértve például alárendelt szervek létrehozását;

| p) | a 8. cikk végrehajtására vonatkozó intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

p)

a 8. cikk végrehajtására vonatkozó intézkedések elfogadása.

Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgató a ráruházott hatáskörön belül teljes önállósággal végzi feladatát.

Belső ellenőrzés

Az Európai Bizottság belső ellenőre.

Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

A zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság

Az Európai Parlament, az Európai Tanács és a Közös Vállalkozás igazgatási tanácsa.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

SESAR Közös Vállalkozás 2012-es végleges beszámoló

Költségvetés

156 564 786 euró kötelezettségvállalásokra

124 198 884 euró kifizetésekre

Létszám 2012. december 31-én

A 2012-es operatív költségvetés szerinti létszámtervben 39 ideiglenes alkalmazotti, illetve 3 kirendelt tagállami szakértői álláshely szerepel, az álláshelyek száma tehát összesen 42, ebből a 2012-es év végén 41 álláshely (2011-ben 35) volt betöltve:

| — | 29 ideiglenes, kívülről felvett alkalmazott, |
| --- | --- |

—

29 ideiglenes, kívülről felvett alkalmazott,

| — | a Közös Vállalkozás tagjai által a 219/2007/EK rendelet 8. cikke szerint kirendelt 7 alkalmazott, |
| --- | --- |

—

a Közös Vállalkozás tagjai által a 219/2007/EK rendelet 8. cikke szerint kirendelt 7 alkalmazott,

| — | 3 szerződéses alkalmazott, |
| --- | --- |

—

3 szerződéses alkalmazott,

| — | 2 kirendelt nemzeti szakértő. |
| --- | --- |

—

2 kirendelt nemzeti szakértő.

Foglalkoztatási terület szerinti bontásban:

Operatív feladatok: 25

Adminisztratív és támogató feladatok: 15

Vegyes feladatok: 1

Tevékenységek és szolgáltatások 2012-ben

Lásd: a Közös Vállalkozás 2012-es éves tevékenységi jelentése (http://www.sesarju.eu)

Forrás: a SESAR Közös Vállalkozástól származó adatok.

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

| 21. | A SESAR Közös Vállalkozás arra törekszik, hogy a kockázatkezelési, ellenőrzési és irányítási folyamatai javítására rendelkezésre álló forrásokat elosztó rendszerét és eljárásait fejlessze a programjában lefektetett célkitűzéseinek elérése érdekében. |
| --- | --- |

21.

A SESAR Közös Vállalkozás arra törekszik, hogy a kockázatkezelési, ellenőrzési és irányítási folyamatai javítására rendelkezésre álló forrásokat elosztó rendszerét és eljárásait fejlessze a programjában lefektetett célkitűzéseinek elérése érdekében.

---

| 17.12.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 369/57 |
| --- | --- | --- | --- |

17.12.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 369/57

---

JELENTÉS

az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás 2012-es pénzügyi évre vonatkozó éves beszámolójáról a Közös Vállalkozás válaszával együtt

2013/C 369/07

TARTALOMJEGYZÉK

| | Bekezdés | Oldal |
| --- | --- | --- |
| Bevezetés ... | 1-5 | 58 |
| A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ... | 6 | 58 |
| Megbízhatósági nyilatkozat ... | 7-14 | 58 |
| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ... | 12 | 59 |
| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ... | 13 | 59 |
| Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ... | 15-18 | 59 |
| A költségvetés végrehajtása ... | 15-16 | 59 |
| Pályázati felhívások ... | 17-18 | 59 |
| További megjegyzések ... | 19-23 | 60 |
| A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ... | 19 | 60 |
| A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ... | 20-22 | 60 |
| A korábbi észrevételek hasznosulása ... | 23 | 60 |

Bekezdés

Oldal

Bevezetés ...

1-5

58

A megbízhatósági nyilatkozatot alátámasztó információk ...

6

58

Megbízhatósági nyilatkozat ...

7-14

58

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról ...

12

59

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről ...

13

59

Megjegyzések a költségvetési és pénzgazdálkodásról ...

15-18

59

A költségvetés végrehajtása ...

15-16

59

Pályázati felhívások ...

17-18

59

További megjegyzések ...

19-23

60

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata ...

19

60

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése ...

20-22

60

A korábbi észrevételek hasznosulása ...

23

60

BEVEZETÉS

| 1. | A brüsszeli székhelyű Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH Közös Vállalkozás) 2008 májusában jött létre (1) a 2017. december 31-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

1.

A brüsszeli székhelyű Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (FCH Közös Vállalkozás) 2008 májusában jött létre (1) a 2017. december 31-ig terjedő időszakra.

| 2. | Az FCH Közös Vállalkozás célja, hogy az iparral és a kutatószervezetekkel együttműködésben és azokkal összehangolva támogassa a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult államokban (2), a piacképes felhasználások fejlesztése és ezáltal az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítések elősegítése céljából (3). |
| --- | --- |

2.

Az FCH Közös Vállalkozás célja, hogy az iparral és a kutatószervezetekkel együttműködésben és azokkal összehangolva támogassa a kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult államokban (2), a piacképes felhasználások fejlesztése és ezáltal az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítések elősegítése céljából (3).

| 3. | A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, és az Európai Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiával Foglalkozó Közös Technológiai Kezdeményezés Ipari Csoport. Az N.ERGHY Kutatási Csoport 2008 júliusában vált taggá. |
| --- | --- |

3.

A Közös Vállalkozás alapító tagjai az Európai Unió, amelyet a Bizottság képvisel, és az Európai Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiával Foglalkozó Közös Technológiai Kezdeményezés Ipari Csoport. Az N.ERGHY Kutatási Csoport 2008 júliusában vált taggá.

| 4. | Az Európai Unió az FCH Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 470 millió euróval járul hozzá Unió; ebből a működési költségekre elkülönített rész nem haladhatja meg a 20 millió eurót. Az Ipari Csoport a tervek szerint a működési költségek 50 %-ához járul hozzá és hozzá kell járulnia az operatív tevékenységek támogatásához olyan természetbeni hozzájárulások (4) révén, amelyek értéke nem lehet kevesebb az uniós pénzügyi hozzájárulás összegénél. |
| --- | --- |

4.

Az Európai Unió az FCH Közös Vállalkozás működési költségeihez és kutatási tevékenységeihez – a hetedik kutatási keretprogram költségvetéséből – legfeljebb 470 millió euróval járul hozzá Unió; ebből a működési költségekre elkülönített rész nem haladhatja meg a 20 millió eurót. Az Ipari Csoport a tervek szerint a működési költségek 50 %-ához járul hozzá és hozzá kell járulnia az operatív tevékenységek támogatásához olyan természetbeni hozzájárulások (4) révén, amelyek értéke nem lehet kevesebb az uniós pénzügyi hozzájárulás összegénél.

| 5. | A Közös Vállalkozás 2010. november 15-én kezdte meg önálló működését. |
| --- | --- |

5.

A Közös Vállalkozás 2010. november 15-én kezdte meg önálló működését.

A MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATOT ALÁTÁMASZTÓ INFORMÁCIÓK

| 6. | A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével. |
| --- | --- |

6.

A Számvevőszék ellenőrzési koncepciója analitikus ellenőrzési eljárásokat, a Közös Vállalkozás szintjén végrehajtott tranzakciók tesztelését, valamint a felügyeleti és kontrollrendszerekben alkalmazott fő kontrollmechanizmusok értékelését foglalja magában. Mindez kiegészül (adott esetben) még más ellenőrök munkájából származó bizonyítékokkal, valamint a vezetői teljességi nyilatkozatok elemzésével.

MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZAT

| 7. | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:






  a) | az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll, és |
| --- | --- | --- |

7.

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke alapján a Számvevőszék ellenőrizte a következőket:

a)

az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás éves beszámolója, amely a 2012. december 31-én véget ért pénzügyi évre vonatkozó pénzügyi kimutatásokból (5) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (6) áll, és

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége.

A vezetés felelőssége

| 8. | A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (7) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:






  a) | A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (8) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről. |
| --- | --- | --- |

8.

A 2343/2002/EK, Euratom bizottsági rendelet (7) 33. és 43. cikke szerint a vezetés felelőssége a Közös Vállalkozás éves beszámolójának elkészítése és valós bemutatása, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége:

a)

A Közös Vállalkozás éves beszámolója tekintetében a vezetés felelősségi körébe tartozik: az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és valós bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítása, megvalósítása és fenntartása; a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok (8) alapján megfelelő számviteli politika megválasztása és alkalmazása; és a körülményeknek megfelelően ésszerű számviteli becslések készítése. Az igazgató hagyja jóvá a Közös Vállalkozás éves beszámolóját azután, hogy a számvitelért felelős tisztviselő az összes rendelkezésre álló információ alapján egy olyan kísérő nyilatkozattal egyetemben elkészítette azt, amelyben a tisztviselő többek között kijelenti, hogy ésszerű bizonyossággal rendelkezik afelől, hogy a beszámoló minden lényeges szempontból valós és hű képet ad a Közös Vállalkozás pénzügyi helyzetéről.

| b) | A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket. |
| --- | --- |

b)

A vezetés felelőssége a mögöttes tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, illetve a gondos pénzgazdálkodás elveinek követése tekintetében abban áll, hogy ki kell alakítania, meg kell valósítania és fenn kell tartania egy olyan eredményes és hatékony belső kontrollrendszert, amely megfelelő felügyelettel és alkalmas intézkedésekkel képes megakadályozni a szabálytalanságokat és csalásokat, illetve szükség esetén jogi eljárásokkal képes visszaszerezni a tévesen kifizetett vagy felhasznált pénzösszegeket.

Az ellenőr felelőssége

| 9. | A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (9) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

9.

A Számvevőszék feladata, hogy ellenőrzései alapján megbízhatósági nyilatkozatot készítsen az Európai Parlament és a Tanács számára (9) az éves beszámoló megbízhatóságára és a mögöttes tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. A Számvevőszék az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrzési intézmények nemzetközi standardjai (INTOSAI) szerint végzi ellenőrzését. Ezek a standardok megkövetelik, hogy a Számvevőszék az ellenőrzést úgy tervezze meg és végezze el, hogy kellő bizonyosságot szerezhessen arra nézve, hogy a Közös Vállalkozás éves beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat és az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek.

| 10. | Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekkel szembeni lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése. |
| --- | --- |

10.

Az ellenőrzés olyan eljárásokat foglal magában, amelyek révén ellenőrzési bizonyíték szerezhető a beszámolóban szereplő összegekről és információkról, valamint a mögöttes tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről. Az eljárások kiválasztása az ellenőrnek egy arra irányuló kockázatelemzés alapján kialakított szakmai megítélésétől függ, hogy milyen valószínűséggel fordulhat elő – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba a beszámolóban, illetve az Európai Unió jogi keretei által meghatározott követelményekkel szembeni lényeges szabályszerűtlenség az annak alapjául szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatértékeléskor az ellenőr mérlegeli a szervezetnek a beszámoló elkészítése és valós bemutatása szempontjából releváns belső kontrollmechanizmusait, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségének és szabályszerűségének biztosítása céljából alkalmazott felügyeleti és kontrollrendszereit, és a körülményeknek megfelelő ellenőrzési eljárásokat alakít ki. Az ellenőrzés része továbbá az alkalmazott számviteli politika megfelelőségének, a számviteli becslések ésszerűségének és a beszámoló általános bemutatásának értékelése.

| 11. | A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez. |
| --- | --- |

11.

A Számvevőszék megítélése szerint a rendelkezésére álló ellenőrzési bizonyítékok elégséges és megfelelő alapot nyújtanak a megbízhatósági nyilatkozat elkészítéséhez.

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

| 12. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét. |
| --- | --- |

12.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás éves beszámolója minden lényeges szempontból híven és pénzügyi szabályzata előírásainak, valamint a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályoknak megfelelően tükrözi a 2012. december 31-i pénzügyi helyzetet, illetve a tárgyévben lezajlott gazdasági és pénzforgalmi események eredményét.

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéről és szabályszerűségéről

| 13. | A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

13.

A Számvevőszék véleménye szerint a Közös Vállalkozás a 2012. december 31-én véget ért évre vonatkozó éves beszámolója alapjául szolgáló tranzakciók minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek.

| 14. | Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét. |
| --- | --- |

14.

Az alábbi megjegyzések nem kérdőjelezik meg a Számvevőszék véleményeinek érvényét.

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉSI ÉS PÉNZGAZDÁLKODÁSRÓL

A költségvetés végrehajtása

| 15. | Az irányítótestület által elfogadott végleges 2012-es költségvetés 83,3 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 56,9 millió euró összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,4 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 83,1 % volt. |
| --- | --- |

15.

Az irányítótestület által elfogadott végleges 2012-es költségvetés 83,3 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzatot és 56,9 millió euró összegű kifizetési előirányzatot tartalmazott. A kötelezettségvállalási előirányzatok felhasználási aránya 99,4 %, a kifizetési előirányzatoké pedig 83,1 % volt.

| 16. | Az előzetes 2012-es költségvetési eredménykimutatás szerint a teljes költségvetési eredmény nettó 8,2 millió euró volt; a tagoktól és egyéb bevételi forrásokból 56,3, illetve 2,0 millió euró bevétellel és az előző év 7,5 millió költségvetési eredményével szemben 55,2 millió euró kifizetés és 2,4 millió euró áthozatal áll. Az év végi készpénz- és készpénzegyenérték-állomány 12,3 millió eurót tesz ki. |
| --- | --- |

16.

Az előzetes 2012-es költségvetési eredménykimutatás szerint a teljes költségvetési eredmény nettó 8,2 millió euró volt; a tagoktól és egyéb bevételi forrásokból 56,3, illetve 2,0 millió euró bevétellel és az előző év 7,5 millió költségvetési eredményével szemben 55,2 millió euró kifizetés és 2,4 millió euró áthozatal áll. Az év végi készpénz- és készpénzegyenérték-állomány 12,3 millió eurót tesz ki.

Pályázati felhívások

| 17. | 2012. december 31-én az FCH Közös Vállalkozási program négy éves pályázati felhívás (2008‒2011) nyomán 103 támogatási megállapodást tartalmazott, és a közelmúltban befejeződött 2012-es pályázati felhívás nyomán további 28 támogatási megállapodás várható. |
| --- | --- |

17.

2012. december 31-én az FCH Közös Vállalkozási program négy éves pályázati felhívás (2008‒2011) nyomán 103 támogatási megállapodást tartalmazott, és a közelmúltban befejeződött 2012-es pályázati felhívás nyomán további 28 támogatási megállapodás várható.

| 18. | A 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es pályázati felhívások összesen 295 millió euró értékű támogatási megállapodásokat eredményeztek, és 2012-ben 78 millió euró értékben kiírták az ötödik pályázati felhívást is. Ezen összegek a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeihez való maximális uniós hozzájárulás 67 %-át illetve 18 %-át teszik ki. 2013 januárjában a fennmaradó összeg értékében (68,5 millió euró) kiírták a hatodik felhívást is. |
| --- | --- |

18.

A 2008-as, 2009-es, 2010-es és 2011-es pályázati felhívások összesen 295 millió euró értékű támogatási megállapodásokat eredményeztek, és 2012-ben 78 millió euró értékben kiírták az ötödik pályázati felhívást is. Ezen összegek a Közös Vállalkozás kutatási tevékenységeihez való maximális uniós hozzájárulás 67 %-át illetve 18 %-át teszik ki. 2013 januárjában a fennmaradó összeg értékében (68,5 millió euró) kiírták a hatodik felhívást is.

TOVÁBBI MEGJEGYZÉSEK

A belső ellenőrzési részleg és a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata

| 19. | A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) és a belső ellenőrzési részlege (IAC) által koordinált, az FCH Közös Vállalkozásra vonatkozó 2011‒2013-as előzetes ellenőrzési terv szerint az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlege ellenőrizte a bejelentett költségek és az azokhoz kapcsolódó kifizetések előzetes ellenőrzéseit (10) és számos tanácsadási szolgáltatást is végzett, többek között az FCH Közös Vállalkozás kommunikációs kampányaival kapcsolatos pénzügyi kontrollok és ellenőrzések előkészítését és az azokban való részvételt. |
| --- | --- |

19.

A Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS) és a belső ellenőrzési részlege (IAC) által koordinált, az FCH Közös Vállalkozásra vonatkozó 2011‒2013-as előzetes ellenőrzési terv szerint az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési részlege ellenőrizte a bejelentett költségek és az azokhoz kapcsolódó kifizetések előzetes ellenőrzéseit (10) és számos tanácsadási szolgáltatást is végzett, többek között az FCH Közös Vállalkozás kommunikációs kampányaival kapcsolatos pénzügyi kontrollok és ellenőrzések előkészítését és az azokban való részvételt.

A kutatási eredmények monitoringja és jelentése

| 20. | A hetedik keretprogram (FP7) a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring és jelentéstevő rendszert hozott létre. |
| --- | --- |

20.

A hetedik keretprogram (FP7) a kutatási eredmények védelmére, felhasználására és terjesztésére vonatkozó monitoring és jelentéstevő rendszert hozott létre.

| 21. | A tagokkal és egyéb kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás a szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek terjesztéséről szóló egyes rendelkezéseket is belefoglalt. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállakozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban követi nyomon. |
| --- | --- |

21.

A tagokkal és egyéb kedvezményezettekkel aláírt támogatási megállapodásokba a Közös Vállalkozás a szellemi tulajdonvédelmi jogokról és a kutatási tevékenységek terjesztéséről szóló egyes rendelkezéseket is belefoglalt. Ezen rendelkezések végrehajtását a Közös Vállakozás a finanszírozott projektek különböző fázisaiban követi nyomon.

| 22. | Most, hogy az első projekteket teljesítették, az FCH Közös Vállalkozás javíthatna az új információkkal és jogokkal kapcsolatos terjesztésről és azok használatáról készült terv végrehajtásának monitoringján, vagy a Bizottság által az 1906/2006/EK európai parlamenti és bizottsági rendelet 27. cikke (11) alapján felállított információs rendszeren keresztül, amely lehetővé teszi a teljes hetedik keretprogram hatékony és koherens módon történő felügyeletét, vagy egy ahhoz hasonló eszköz révén. |
| --- | --- |

22.

Most, hogy az első projekteket teljesítették, az FCH Közös Vállalkozás javíthatna az új információkkal és jogokkal kapcsolatos terjesztésről és azok használatáról készült terv végrehajtásának monitoringján, vagy a Bizottság által az 1906/2006/EK európai parlamenti és bizottsági rendelet 27. cikke (11) alapján felállított információs rendszeren keresztül, amely lehetővé teszi a teljes hetedik keretprogram hatékony és koherens módon történő felügyeletét, vagy egy ahhoz hasonló eszköz révén.

A korábbi észrevételek hasznosulása

| 23. | 2012-ben véglegesítették az üzletmenet-folytonossági tervet és a katasztrófa-elhárítási tervet. |
| --- | --- |

23.

2012-ben véglegesítették az üzletmenet-folytonossági tervet és a katasztrófa-elhárítási tervet.

Ezt a jelentést dr. Louis GALEA számvevőszéki tag elnökletével a IV. kamara a 2013. október 22-i ülésén, Luxembourgban fogadta el.

a Számvevőszék nevében

Vítor Manuel da SILVA CALDEIRA

elnök

---

(1)  Az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról szóló, a 2011. november 14-i 1183/2011 tanácsi rendelettel módosított 2008. május 30-i 521/2008/EK tanácsi rendelet (HL L 153., 2008.6.12., 1. o.).

1

(2)  Az 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozattal (HL L 412., 2006.12.30., 1. o.) elfogadott hetedik keretprogram egyetlen programba fogja össze valamennyi kutatással kapcsolatos uniós kezdeményezést és alapvető szerepet játszik a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás terén kitűzött célok elérésében. A keretprogram az Európai Kutatási Térségnek is egyik alappillére.

2

(3)  A Közös Vállalkozás hatáskörét, tevékenységeit és a rendelkezésére álló erőforrásokat a tájékoztató jellegű melléklet foglalja össze.

3

melléklet

(4)  Az 521/2008/EK rendelet melléklete 12. cikkének (3) bekezdése szerint az „FCH Közös Vállalkozás működési költségei részben a Közösség pénzügyi hozzájárulása, részben a tevékenységeiben részt vevő jogi személyek természetbeni hozzájárulásai révén kerülnek finanszírozásra.”

4

(5)  Ezek a következőkből állnak: a mérleg, az eredménykimutatás, a cash-flow kimutatás, a nettó eszközök változását feltüntető kimutatás, és a számviteli politika meghatározó alapelveit és további kiegészítő mellékleteket tartalmazó összegzés.

5

(6)  Ezek a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből, és a számviteli politika alapelveit és további kiegészítő mellékleteket tartalmazó összegzésből állnak.

6

(7)  HL L 357., 2002.12.31., 72. o.

7

(8)  A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott számviteli szabályok a Könyvvizsgálók Nemzetközi Szövetsége (IFAC) által kibocsátott Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokra (IPSAS), illetve adott esetben a Nemzetközi Számviteli Standard Testület (IASB) által kibocsátott Nemzetközi Számviteli Standardokra (IAS)/Nemzetközi Pénzügyi Beszámolási Standardokra (IFRS) támaszkodnak.

8

(9)  Az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet 185. cikkének (2) bekezdése (HL L 248., 2002.9.16., 1. o.).

9

(10)  A 2012. június 28-i végleges jelentés többek között a további javítási lehetőségekre hívta fel a figyelmet: mindenekelőtt világosabbá kell tenni az előzetes ellenőrzési stratégia célkitűzéseinek és hatókörének egyes szempontjait, javítani kell a pénzügyi kimutatásokkal kapcsolatos igazolások kialakításának minőségén, továbbá egyszerűsíteni kell a kontrollhoz kapcsolódó ellenőrzőlistákat.

10

(11)  A hetedik keretprogram cselekvéseiben a vállalkozások, a kutatóközpontok és az egyetemek részvételére kutatási eredmények terjesztésére vonatkozó szabályok megállapításáról szóló, 2006. december 18-i 1906/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 391., 2006.12.30., 1. o.) 27. cikke előírja a Bizottságnak, hogy végezze el a közvetett tevékenységek végrehajtásának monitoringját a leadott rendszeres előrehaladási jelentések alapján. A Bizottságnak főleg az új információk és jogok terjesztéséről és használatáról készült terv végrehajtását kell felügyelnie. Fel kell állítania és fenn kell tartania továbbá egy olyan információs rendszert, amely lehetővé teszi, hogy ez a monitoring a hetedik keretprogramon keresztül hatékony és koherens módon valósuljon meg.

11

---

MELLÉKLET

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás (Brüsszel)

Hatáskör és tevékenységek

| A Szerződésből adódó uniós hatáskör

  (az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke) | A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.
  A Tanács 2008. május 30-i 521/2008/EK rendelete az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 302., 2011.11.19., 3. o.). |
| --- | --- |
| A Közös Vállalkozás hatásköre


  az 1183/2011/EU rendelettel módosított 521/2008/EK tanácsi rendelet szerint | Célok

  Az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram végrehajtásához, és különösen az „Együttműködés” egyedi program „energia”, „nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” és „közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)” témaköreinek megvalósításához.
  Különösen:






  a) | célul tűzi ki, hogy Európa vezető szerepet töltsön be az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén, elősegítve a piaci áttörést az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén és ezáltal lehetőséget adva a kereskedelmi, piaci alapon működő erőknek, hogy jelentős közhasznot hajtsanak; |

A Szerződésből adódó uniós hatáskör

(az Európai Unió működéséről szóló szerződés 187. és 188. cikke)

A hetedik keretprogramról szóló, 2006. december 18-i 1982/2006/EK európai parlamenti és tanácsi határozat arról rendelkezik, hogy az Unió a köz- és magánszféra közötti hosszú távú partnerségek kialakításához hozzájárulást nyújthat közös technológiai kezdeményezések formájában, amely – a Szerződés 187. cikke értelmében – közös vállalkozások révén valósítható meg.

A Tanács 2008. május 30-i 521/2008/EK rendelete az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás létrehozásáról (HL L 302., 2011.11.19., 3. o.).

A Közös Vállalkozás hatásköre

az 1183/2011/EU rendelettel módosított 521/2008/EK tanácsi rendelet szerint

Célok

Az Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás hozzájárul a hetedik keretprogram végrehajtásához, és különösen az „Együttműködés” egyedi program „energia”, „nanotudományok, nanotechnológiák, anyagtudomány és új gyártástechnológiák”, „környezetvédelem (beleértve az éghajlatváltozást is)” és „közlekedés (beleértve a repüléstechnikát is)” témaköreinek megvalósításához.

Különösen:

a)

célul tűzi ki, hogy Európa vezető szerepet töltsön be az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén, elősegítve a piaci áttörést az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiák terén és ezáltal lehetőséget adva a kereskedelmi, piaci alapon működő erőknek, hogy jelentős közhasznot hajtsanak;

| b) | koordináltan támogatja a kutatást, technológiafejlesztést és demonstrációt (a továbbiakban: KTD) a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban (a továbbiakban: társult országok) a piaci hiányosságok áthidalása érdekében, összpontosít a piacképes felhasználások fejlesztésére, és ezáltal segíti az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

b)

koordináltan támogatja a kutatást, technológiafejlesztést és demonstrációt (a továbbiakban: KTD) a tagállamokban és a hetedik keretprogramhoz társult országokban (a továbbiakban: társult országok) a piaci hiányosságok áthidalása érdekében, összpontosít a piacképes felhasználások fejlesztésére, és ezáltal segíti az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológia mielőbbi bevezetésére tett további ipari erőfeszítéseket;

| c) | támogatja az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiára irányuló közös technológiai kezdeményezéssel kapcsolatos KTD-prioritások megvalósítását, mégpedig támogatások odaítélésével, pályázati versenyfelhívásokat követően; |
| --- | --- |

c)

támogatja az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiára irányuló közös technológiai kezdeményezéssel kapcsolatos KTD-prioritások megvalósítását, mégpedig támogatások odaítélésével, pályázati versenyfelhívásokat követően;

| d) | ösztönzi a köz- és magánszférabeli forrásokból finanszírozott, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiába történő nagyobb volumenű kutatási befektetéseket a tagállamokban és a társult országokban. |
| --- | --- |

d)

ösztönzi a köz- és magánszférabeli forrásokból finanszírozott, üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiába történő nagyobb volumenű kutatási befektetéseket a tagállamokban és a társult országokban.

Irányítás

az 1183/2011/EU rendelettel módosított 521/2008/EK tanácsi rendelet szerint

Az FCH Közös Vállalkozás szervei a következők:

1.   Irányítótestület

Az irányítótestület az FCH Közös Vállalkozás legfőbb döntéshozó szerve.

2.   Ügyvezető igazgató

Az ügyvezető igazgató a Közös Vállalkozás napi ügyintézésért felelős vezetője és jogi képviselője. Az ügyvezető igazgató az irányítótestületnek felel.

3.   Tudományos bizottság

9 tagból áll, tagjai kiegyensúlyozottan tükrözik a tudományos élet, az ipar és a szabályozási hatóságok kimagasló szakértelmét. Feladatai a következők:

| a) | tanácsot ad a tudományos prioritásokkal kapcsolatban az éves és többéves megvalósítási tervekről szóló javaslathoz; |
| --- | --- |

a)

tanácsot ad a tudományos prioritásokkal kapcsolatban az éves és többéves megvalósítási tervekről szóló javaslathoz;

| b) | tanácsot ad az éves tevékenységi jelentésben ismertetett tudományos eredményekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

tanácsot ad az éves tevékenységi jelentésben ismertetett tudományos eredményekkel kapcsolatban;

| c) | tanácsot ad a szakértői véleményező bizottságok összetételére vonatkozóan. |
| --- | --- |

c)

tanácsot ad a szakértői véleményező bizottságok összetételére vonatkozóan.

Az FCH Közös Vállalkozás külső tanácsadó testületei a következők:

4.   Az FCH tagállami képviselői csoport

A tagállamok egy-egy képviselőjéből és a társult országok egy-egy képviselőjéből áll. Legfontosabb feladatai: vélemény kibocsátása az FCH Közös Vállalkozás programjainak előrehaladásáról, a szabályszerűség és a célokkal való összhang felügyelete, valamint az átfedések elkerülése érdekében a nemzeti programokkal való összehangolt együttműködés.

5.   Az érdekeltek közgyűlése

Az érdekeltek közgyűlése fontos kommunikációs csatorna az FCH Közös Vállalkozás tevékenységeivel kapcsolatban, és valamennyi köz-, illetve magánszférához tartozó érdekelt fél, valamint a tagállamokban, a társult és a harmadik országokban működő nemzetközi érdekcsoport felé nyitott. Évente egyszer ül össze. Az érdekeltek közgyűlését tájékoztatják az FCH Közös Vállalkozás tevékenységeiről és felkérik, hogy azokhoz fűzzön észrevételeket.

Az FCH Közös Vállalkozás belső és külső ellenőrei, valamint a zárszámadás elfogadásáért felelős hatóság a következők:

6.   Belső ellenőrzés

| — | az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője (azaz a belső ellenőrzési részleg - IAC) |
| --- | --- |

—

az FCH Közös Vállalkozás belső ellenőrzési vezetője (azaz a belső ellenőrzési részleg - IAC)

| — | a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS). |
| --- | --- |

—

a Bizottság Belső Ellenőrzési Szolgálata (IAS).

7.   Külső ellenőrzés

Európai Számvevőszék.

8.   A zárszámadás lefogadásáért felelős hatóság

A Tanács javaslata alapján eljáró Európai Parlament.

A Közös Vállalkozás rendelkezésére bocsátott erőforrások 2012-ben

Az FCH Közös Vállalkozás 2012 és 2011-es végleges beszámolói

Költségvetés (kötelezettségvállalási előirányzatok)

94,9 millió euró

Létszám 2012. december 31-én

A 2012-es működési költségvetésnek megfelelően a létszámtervben 20 alkalmazotti álláshely szerepel, ezek mindegyike be volt töltve 2012 végén.

Ez 18 külsőleg felvett ideiglenes alkalmazottat és 2 szerződéses alkalmazottat is magában foglal, melyek közül 6-ot operatív, 7-et adminisztratív és támogatói, 7-et pedig vegyes feladatkörben foglalkoztatnak.

Termékek és szolgáltatások 2012-ben

Lásd: az FCH Közös Vállalkozás 2012-es éves tevékenységi jelentése (http://www.fch-ju.eu/page/documents)

Forrás: az FCH Közös Vállalkozás által közölt adatok.

---

A KÖZÖS VÁLLALKOZÁS VÁLASZA

| 22. | Az FCH Közös Vállalkozás az Európai Bizottsággal együtt feltárja a rendszer alkalmazásában rejlő lehetőségeket, hogy még tovább javíthassák az új információk és jogok terjesztéséről és használatáról készült terv végrehajtásának nyomon követését.
  A résztvevőknek az eredmények felhasználására és terjesztésére tett erőfeszítéseinek nyomon követése mellett, az FCH Közös Vállalkozás növeli saját, a projekteredmények felhasználására és elemzésére, különösen a programja előrehaladásának az értékelésére szánt kapacitását is. Ebből a megfontolásból vette alkalmazásba az FCH Közös Vállalkozás az új tudásmenedzsmenttel és szakpolitikával megbízott tisztviselőt, aki 2013. november 16-án kezdi el munkáját. A tisztviselő az újonnan kifejlesztett, a 2013 májusában lezárt TEMONAS (TEchnology MONitoring and ASsement) projekt eredményeként létrehozott informatikai eszközt fogja használni a lezárt projektek eredményeinek elemzésére és összegzésére. |
| --- | --- |

22.

Az FCH Közös Vállalkozás az Európai Bizottsággal együtt feltárja a rendszer alkalmazásában rejlő lehetőségeket, hogy még tovább javíthassák az új információk és jogok terjesztéséről és használatáról készült terv végrehajtásának nyomon követését.

A résztvevőknek az eredmények felhasználására és terjesztésére tett erőfeszítéseinek nyomon követése mellett, az FCH Közös Vállalkozás növeli saját, a projekteredmények felhasználására és elemzésére, különösen a programja előrehaladásának az értékelésére szánt kapacitását is. Ebből a megfontolásból vette alkalmazásba az FCH Közös Vállalkozás az új tudásmenedzsmenttel és szakpolitikával megbízott tisztviselőt, aki 2013. november 16-án kezdi el munkáját. A tisztviselő az újonnan kifejlesztett, a 2013 májusában lezárt TEMONAS (TEchnology MONitoring and ASsement) projekt eredményeként létrehozott informatikai eszközt fogja használni a lezárt projektek eredményeinek elemzésére és összegzésére.

---