# Az Európai Unió C 349E/2013

| | ISSN 1977-0979
  doi:10.3000/19770979.CE2013.349.hun |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 349E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 56. évfolyam2013. november 29. |

ISSN 1977-0979

doi:10.3000/19770979.CE2013.349.hun

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 349E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

56. évfolyam2013. november 29.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. július 3–5-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 316 E, 2012.10.19.ELFOGADOTT SZÖVEGEK |
| | 2012. július 3., kedd |
| 2013/C 349E/01 | Az EU makroregionális stratégiáinak fejlődése: A jelenlegi gyakorlat és a jövőbeni kilátások, különösen a Földközi-tenger térségébenAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben (2011/2179(INI)) | 1 |
| 2013/C 349E/02 | A vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásaAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról az európai vízgazdálkodással kapcsolatos kihívások szükséges átfogó megközelítésének kidolgozását megelőzően (2011/2297(INI)) | 9 |
| 2013/C 349E/03 | e-segélyhívás: új 112-es szolgáltatás a polgárok számáraAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az e-segélyhívó szolgáltatásról: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára (2012/2056(INI)) | 19 |
| 2013/C 349E/04 | Az Európában történő befektetés vonzerejeAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az európai beruházások vonzerejéről (2011/2288(INI)) | 27 |
| 2013/C 349E/05 | A keleti partnerség kereskedelmi szempontjaiAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása a keleti partnerség kereskedelmi vonatkozásairól (2011/2306(INI)) | 38 |
| | 2012. július 4., szerda |
| 2013/C 349E/06 | A 2013. évi költségvetés – A háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása a 2013. évi költségvetési tervezetről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2012/2016(BUD)) | 48 |
| 2013/C 349E/07 | Az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó stratégiaAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) (2012/2043(INI)) | 62 |
| 2013/C 349E/08 | A kedvtelésből tartott állatok és a kóbor állatok védelmét szolgáló uniós keret létrehozásaAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása uniós jogi keret létrehozásáról a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére (2012/2670(RSP)) | 71 |
| 2013/C 349E/09 | Az Európai Tanács 2012. június 28-i és 29-i ülésének következtetéseiAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az Európai Tanács 2012. júniusi üléséről (2011/2923(RSP)) | 72 |
| 2013/C 349E/10 | Az alapvető banki szolgáltatásokhoz történő hozzáférésAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférésről (2012/2055(INI)) | 74 |
| MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ | 77 |
| | 2012. július 5., csütörtök |
| 2013/C 349E/11 | Az Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikájaAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása az Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikájáról (2012/2694(RSP)) | 82 |
| 2013/C 349E/12 | A leszbikusokkal szembeni erőszak és a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek jogai AfrikábanAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása a leszbikus nőkkel szembeni erőszakról és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogairól Afrikában (2012/2701(RSP)) | 88 |
| 2013/C 349E/13 | A véleménynyilvánítás szabadsága Fehéroroszországban, különös tekintettel Andrzej Poczobut ügyéreAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása Belaruszról, különös tekintettel Andrzej Poczobut ügyére (2012/2702(RSP)) | 93 |
| 2013/C 349E/14 | A kényszerabortusszal kapcsolatban kipattant botrány KínábanAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása a kínai kényszerabortusszal kapcsolatos botrányról (2012/2712(RSP)) | 98 |
| 2013/C 349E/15 | A fejlesztéssel kapcsolatos oktatás és az aktív globális polgárságAz Európai Parlament 2012. július 5-i nyilatkozata a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásról és az aktív globális polgárságról | 99 |
| 2013/C 349E/16 | A kézműves fagylalt európai napjának megalapításaAz Európai Parlament 2012. július 5-i nyilatkozata a kézműves fagylalt európai napjának megalapításáról | 100 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai ParlamentÜLÉSSZAK: 2012–20132012. július 3–5-i ülésekEzen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 316 E, 2012.10.19.ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. július 3., kedd

2013/C 349E/01

Az EU makroregionális stratégiáinak fejlődése: A jelenlegi gyakorlat és a jövőbeni kilátások, különösen a Földközi-tenger térségébenAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben (2011/2179(INI))

1

2013/C 349E/02

A vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásaAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról az európai vízgazdálkodással kapcsolatos kihívások szükséges átfogó megközelítésének kidolgozását megelőzően (2011/2297(INI))

9

2013/C 349E/03

e-segélyhívás: új 112-es szolgáltatás a polgárok számáraAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az e-segélyhívó szolgáltatásról: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára (2012/2056(INI))

19

2013/C 349E/04

Az Európában történő befektetés vonzerejeAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az európai beruházások vonzerejéről (2011/2288(INI))

27

2013/C 349E/05

A keleti partnerség kereskedelmi szempontjaiAz Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása a keleti partnerség kereskedelmi vonatkozásairól (2011/2306(INI))

38

2012. július 4., szerda

2013/C 349E/06

A 2013. évi költségvetés – A háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása a 2013. évi költségvetési tervezetről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2012/2016(BUD))

48

2013/C 349E/07

Az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó stratégiaAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) (2012/2043(INI))

62

2013/C 349E/08

A kedvtelésből tartott állatok és a kóbor állatok védelmét szolgáló uniós keret létrehozásaAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása uniós jogi keret létrehozásáról a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére (2012/2670(RSP))

71

2013/C 349E/09

Az Európai Tanács 2012. június 28-i és 29-i ülésének következtetéseiAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az Európai Tanács 2012. júniusi üléséről (2011/2923(RSP))

72

2013/C 349E/10

Az alapvető banki szolgáltatásokhoz történő hozzáférésAz Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférésről (2012/2055(INI))

74

MELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

77

2012. július 5., csütörtök

2013/C 349E/11

Az Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikájaAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása az Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikájáról (2012/2694(RSP))

82

2013/C 349E/12

A leszbikusokkal szembeni erőszak és a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek jogai AfrikábanAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása a leszbikus nőkkel szembeni erőszakról és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogairól Afrikában (2012/2701(RSP))

88

2013/C 349E/13

A véleménynyilvánítás szabadsága Fehéroroszországban, különös tekintettel Andrzej Poczobut ügyéreAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása Belaruszról, különös tekintettel Andrzej Poczobut ügyére (2012/2702(RSP))

93

2013/C 349E/14

A kényszerabortusszal kapcsolatban kipattant botrány KínábanAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása a kínai kényszerabortusszal kapcsolatos botrányról (2012/2712(RSP))

98

2013/C 349E/15

A fejlesztéssel kapcsolatos oktatás és az aktív globális polgárságAz Európai Parlament 2012. július 5-i nyilatkozata a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásról és az aktív globális polgárságról

99

2013/C 349E/16

A kézműves fagylalt európai napjának megalapításaAz Európai Parlament 2012. július 5-i nyilatkozata a kézműves fagylalt európai napjának megalapításáról

100

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2012. július 3., kedd |
| 2013/C 349E/17 | A módosítások elektronikus aláírása (az eljárási szabályzat 156. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmezése)Az Európai Parlament 2012. július 3-i határozata a bizottságokban benyújtott módosítások elektronikus aláírásával foglalkozó kísérleti projektről (az eljárási szabályzat 156. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmezése) | 101 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. július 3., kedd

2013/C 349E/17

A módosítások elektronikus aláírása (az eljárási szabályzat 156. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmezése)Az Európai Parlament 2012. július 3-i határozata a bizottságokban benyújtott módosítások elektronikus aláírásával foglalkozó kísérleti projektről (az eljárási szabályzat 156. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmezése)

101

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2012. július 3., kedd |
| 2013/C 349E/18 | Biztosítás és viszontbiztosítás (Szolvencia II) ***IAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD)) | 102 |
| P7_TC1-COD(2012)0110Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 103 |
| 2013/C 349E/19 | Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulása *Az Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS)) | 103 |
| 2013/C 349E/20 | Az egységes európai vasúti térség ***IIAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjáról (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD)) | 104 |
| P7_TC2-COD(2010)0253Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás) | 105 |
| 2013/C 349E/21 | A közúti közlekedésben használt menetíró készülékek ***IAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet és az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD)) | 105 |
| P7_TC1-COD(2011)0196Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről
  tachográfokról szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet és az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 106 |
| 2013/C 349E/22 | A szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítése ***IAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD)) | 148 |
| P7_TC1-COD(2011)0137Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 148 |
| | 2012. július 4., szerda |
| 2013/C 349E/23 | A mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályai ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD)) | 180 |
| P7_TC1-COD(2010)0267Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 181 |
| 2013/C 349E/24 | Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatás ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (EMVA) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD)) | 215 |
| P7_TC1-COD(2010)0266Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 216 |
| 2013/C 349E/25 | A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozása, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésé a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) irányuló javaslatról (COM(2010)0799 – C7–0008/2011 – 2010/0385(COD)) | 231 |
| P7_TC1-COD(2010)0385Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 232 |
| I. MELLÉKLET | 425 |
| II. MELLÉKLET | 448 |
| III. MELLÉKLET | 449 |
| IV. MELLÉKLET | 455 |
| V. MELLÉKLET | 457 |
| VI. MELLÉKLET | 460 |
| VII. MELLÉKLET | 461 |
| VIII. MELLÉKLET | 463 |
| IX. MELLÉKLET | 464 |
| X. MELLÉKLET | 465 |
| XI. MELLÉKLET | 466 |
| XII. MELLÉKLET | 466 |
| A XII. melléklet függeléke (a II. részben említetteknek megfelelően) | 481 |
| XIII. MELLÉKLET | 484 |
| XIV. MELLÉKLET | 488 |
| XV. MELLÉKLET | 489 |
| XVI. MELLÉKLET | 490 |
| XVII. MELLÉKLET | 490 |
| XVIII. MELLÉKLET | 503 |
| XIX. MELLÉKLET | 504 |
| XX. MELLÉKLET | 504 |
| 2013/C 349E/26 | A közös agrárpolitika finanszírozása ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 165/94/EK tanácsi rendeletés a 78/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD)) | 519 |
| P7_TC1-COD(2010)0365Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 165/94/EK és a 78/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 520 |
| 2013/C 349E/27 | Az ökológiai termelés és az ökológiai termékek címkézése ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD)) | 533 |
| P7_TC1-COD(2010)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 533 |
| 2013/C 349E/28 | Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszere ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló 485/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD)) | 545 |
| P7_TC1-COD(2010)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló 485/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 546 |
| 2013/C 349E/29 | Az EU és Oroszország közötti megállapodás a szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatban vállalt kötelezettségek fenntartásáról ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az EU és Oroszország közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalások fenntartásával kapcsolatban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/30 | A gépjárműrészek és -alkatrészek kereskedelméről szóló, az EU és Oroszország közötti megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a gépjárműrészeknek és -alkatrészeknek az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE)) | 550 |
| 2013/C 349E/31 | A nyersanyagokra vonatkozó kiviteli vámok Oroszország általi bevezetéséről vagy növeléséről szóló, az EU és Oroszország közötti megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló megállapodás levélváltás formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE)) | 551 |
| 2013/C 349E/32 | Az EU és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, Korea, Marokkó, Mexikó, Svájc, Szingapúr és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, a Koreai Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Mexikói Egyesült Államok, a Svájci Államszövetség, a Szingapúri Köztársaság és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE)) | 552 |
| 2013/C 349E/33 | A mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések (2013) ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD)) | 553 |
| P7_TC1-COD(2011)0286Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 554 |
| | 2012. július 5., csütörtök |
| 2013/C 349E/34 | Az Európai Unió Bírósága alapokmányáról szóló jegyzőkönyv ***IAz Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Bírósága alapokmányáról szóló jegyzőkönyv és I. melléklete módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet tervezetéről (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD)) | 555 |
| P7_TC1-COD(2011)0901AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv és I. melléklete módosításáról szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 556 |
| 2013/C 349E/35 | Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének megbízott bírái ***IAz Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének helyettesítő bíráiról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet tervezetéről (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD)) | 556 |
| P7_TC1-COD(2011)0902Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének helyettesítő bíráiról szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 557 |
| 2013/C 349E/36 | A transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD)) | 557 |
| P7_TC1-COD(2011)0301Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 558 |
| 2013/C 349E/37 | 3/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet: a 2011. pénzügyi évből származó többletAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD)) | 558 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. július 3., kedd

2013/C 349E/18

Biztosítás és viszontbiztosítás (Szolvencia II) ***IAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

102

P7_TC1-COD(2012)0110Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

103

2013/C 349E/19

Az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulása *Az Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

103

2013/C 349E/20

Az egységes európai vasúti térség ***IIAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjáról (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

104

P7_TC2-COD(2010)0253Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

105

2013/C 349E/21

A közúti közlekedésben használt menetíró készülékek ***IAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet és az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

105

P7_TC1-COD(2011)0196Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről
  tachográfokról szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet és az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel (
  1
  )

menetíró készülékekről

tachográfokról

1

106

2013/C 349E/22

A szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítése ***IAz Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

148

P7_TC1-COD(2011)0137Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

148

2012. július 4., szerda

2013/C 349E/23

A mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályai ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

180

P7_TC1-COD(2010)0267Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

181

2013/C 349E/24

Az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatás ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (EMVA) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

215

P7_TC1-COD(2010)0266Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

216

2013/C 349E/25

A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozása, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezések ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésé a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) irányuló javaslatról (COM(2010)0799 – C7–0008/2011 – 2010/0385(COD))

231

P7_TC1-COD(2010)0385Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről (az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet) szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

232

I. MELLÉKLET

425

II. MELLÉKLET

448

III. MELLÉKLET

449

IV. MELLÉKLET

455

V. MELLÉKLET

457

VI. MELLÉKLET

460

VII. MELLÉKLET

461

VIII. MELLÉKLET

463

IX. MELLÉKLET

464

X. MELLÉKLET

465

XI. MELLÉKLET

466

XII. MELLÉKLET

466

A XII. melléklet függeléke (a II. részben említetteknek megfelelően)

481

XIII. MELLÉKLET

484

XIV. MELLÉKLET

488

XV. MELLÉKLET

489

XVI. MELLÉKLET

490

XVII. MELLÉKLET

490

XVIII. MELLÉKLET

503

XIX. MELLÉKLET

504

XX. MELLÉKLET

504

2013/C 349E/26

A közös agrárpolitika finanszírozása ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 165/94/EK tanácsi rendeletés a 78/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

519

P7_TC1-COD(2010)0365Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 165/94/EK és a 78/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

520

2013/C 349E/27

Az ökológiai termelés és az ökológiai termékek címkézése ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

533

P7_TC1-COD(2010)0364Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

533

2013/C 349E/28

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszere ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló 485/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

545

P7_TC1-COD(2010)0366Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló 485/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

546

2013/C 349E/29

Az EU és Oroszország közötti megállapodás a szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatban vállalt kötelezettségek fenntartásáról ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az EU és Oroszország közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalások fenntartásával kapcsolatban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

550

2013/C 349E/30

A gépjárműrészek és -alkatrészek kereskedelméről szóló, az EU és Oroszország közötti megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a gépjárműrészeknek és -alkatrészeknek az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

550

2013/C 349E/31

A nyersanyagokra vonatkozó kiviteli vámok Oroszország általi bevezetéséről vagy növeléséről szóló, az EU és Oroszország közötti megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló megállapodás levélváltás formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

551

2013/C 349E/32

Az EU és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, Korea, Marokkó, Mexikó, Svájc, Szingapúr és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás ***Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, a Koreai Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Mexikói Egyesült Államok, a Svájci Államszövetség, a Szingapúri Köztársaság és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

552

2013/C 349E/33

A mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések (2013) ***IAz Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

553

P7_TC1-COD(2011)0286Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

554

2012. július 5., csütörtök

2013/C 349E/34

Az Európai Unió Bírósága alapokmányáról szóló jegyzőkönyv ***IAz Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Bírósága alapokmányáról szóló jegyzőkönyv és I. melléklete módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet tervezetéről (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

555

P7_TC1-COD(2011)0901AAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv és I. melléklete módosításáról szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

556

2013/C 349E/35

Az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének megbízott bírái ***IAz Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének helyettesítő bíráiról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet tervezetéről (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

556

P7_TC1-COD(2011)0902Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének helyettesítő bíráiról szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

557

2013/C 349E/36

A transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás ***IAz Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

557

P7_TC1-COD(2011)0301Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

558

2013/C 349E/37

3/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet: a 2011. pénzügyi évből származó többletAz Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

558

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| **I | Együttműködési eljárás: első olvasat |
| **II | Együttműködési eljárás: második olvasat |
| *** | Hozzájárulási eljárás |
| ***I | Együttdöntési eljárás: első olvasat |
| ***II | Együttdöntési eljárás: második olvasat |
| ***III | Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

**I

Együttműködési eljárás: első olvasat

**II

Együttműködési eljárás: második olvasat

***

Hozzájárulási eljárás

***I

Együttdöntési eljárás: első olvasat

***II

Együttdöntési eljárás: második olvasat

***III

Együttdöntési eljárás: harmadik olvasat

(A Bizottság által javasolt jogalap határozza meg az eljárás típusát)

Politikai módosítások: az új vagy módosított szöveget félkövér és dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ▐ jel mutatja.

Technikai módosítások és a szolgálatok kiigazításai: az új vagy módosított szöveget dőlt betűtípus, a törléseket pedig a ║ jel mutatja.

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament ÜLÉSSZAK: 2012–2013 2012. július 3–5-i ülések Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 316 E, 2012.10.19. ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2012. július 3., kedd

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/1

---

2012. július 3., keddAz EU makroregionális stratégiáinak fejlődése: A jelenlegi gyakorlat és a jövőbeni kilátások, különösen a Földközi-tenger térségében

P7_TA(2012)0269

Az Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: jelenlegi gyakorlatok és jövőbeli kilátások, különösen a földközi-tengeri térségben (2011/2179(INI))

2013/C 349 E/01

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Bizottság által 2007 decemberében elfogadott MED 2007–2013 operatív programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság által 2007 decemberében elfogadott MED 2007–2013 operatív programra,

| — | tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz révén megvalósuló, az Európai Bizottság által 2008. augusztus 14-én elfogadott, „Földközi-tengeri medence 2007–2013” elnevezésű, határokon átnyúló együttműködési programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz révén megvalósuló, az Európai Bizottság által 2008. augusztus 14-én elfogadott, „Földközi-tengeri medence 2007–2013” elnevezésű, határokon átnyúló együttműködési programra,

| — | tekintettel az Arco Latino 2010–2015 közötti időszakra szóló, „A strukturált és innovatív földközi-tengeri térség” elnevezésű stratégiai tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Arco Latino 2010–2015 közötti időszakra szóló, „A strukturált és innovatív földközi-tengeri térség” elnevezésű stratégiai tervére,

| — | tekintettel az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió balti-tengeri stratégiájáról és a jövőbeli kohéziós politikában a makrorégiók szerepéről szóló 2010. július 6-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i, „a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló 5. jelentésben szereplő következtetések: a kohéziós politika jövője” című közleményére (COM(2010)0642), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2010. november 9-i, „a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló 5. jelentésben szereplő következtetések: a kohéziós politika jövője” című közleményére (COM(2010)0642),

| — | tekintettel a Bizottságnak „az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájáról” szóló, 2010. december 8-i közleményére (COM(2010)0715) és a közleményt kísérő, iránymutató jellegű cselekvési tervre (SEC(2009)0712), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „az Európai Unió Duna régióra vonatkozó stratégiájáról” szóló, 2010. december 8-i közleményére (COM(2010)0715) és a közleményt kísérő, iránymutató jellegű cselekvési tervre (SEC(2009)0712),

| — | tekintettel az Duna régióra vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Duna régióra vonatkozó európai uniós stratégia végrehajtásáról szóló, 2011. február 17-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az ARLEM-nek az Unió a Mediterrán Térségért területi dimenziójáról szóló – a jövőre vonatkozó ajánlásokat megfogalmazó –, 2011. január 29-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ARLEM-nek az Unió a Mediterrán Térségért területi dimenziójáról szóló – a jövőre vonatkozó ajánlásokat megfogalmazó –, 2011. január 29-i jelentésére,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika déli dimenziójának felülvizsgálatáról szóló, 2011. április 7-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az Európai Uniónak a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló stratégiájának bevezetéséről szóló, 2011. június 22-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0381), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, az Európai Uniónak a balti-tengeri régió fejlesztésére irányuló stratégiájának bevezetéséről szóló, 2011. június 22-i bizottsági jelentésre (COM(2011)0381),

| — | tekintettel a 3. célról szóló, 2011. június 23-i állásfoglalásra: a területi együttműködés előtt álló kihívás: a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje (5) |
| --- | --- |

—

tekintettel a 3. célról szóló, 2011. június 23-i állásfoglalásra: a területi együttműködés előtt álló kihívás: a határokon átnyúló, transznacionális és régiók közötti együttműködés jövőbeli menetrendje (5)

| — | tekintettel az Európai Tanács 2011. június 23-i és 24-i következtetéseire, amelyekben jóváhagyta a Duna régióra vonatkozó európai stratégiát és felkérte a tagállamokat, hogy az Európai Bizottsággal együttműködve folytassák a lehetséges jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos munkát, különösen az adriai- és jón-tengeri régió tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2011. június 23-i és 24-i következtetéseire, amelyekben jóváhagyta a Duna régióra vonatkozó európai stratégiát és felkérte a tagállamokat, hogy az Európai Bizottsággal együttműködve folytassák a lehetséges jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos munkát, különösen az adriai- és jón-tengeri régió tekintetében,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0611), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2011. október 6-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0611),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a 2011. október 11-i plenáris ülésén egyhangúlag jóváhagyott, területi együttműködés a földközi-tengeri térségben az adriai- és a jón-tengeri makrorégión keresztül című saját kezdeményezésű véleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a 2011. október 11-i plenáris ülésén egyhangúlag jóváhagyott, területi együttműködés a földközi-tengeri térségben az adriai- és a jón-tengeri makrorégión keresztül című saját kezdeményezésű véleményre,

| — | tekintettel a 2011. december 10-én Cataniában megrendezett intézményközi fórum záró nyilatkozatára „A folyamatosan fejlődő földközi-tengeri térség régi és új arcai: az emberek, a régiók, és a helyi testületek, a kormányok és a nemzetek feletti intézmények szerepe a valódi egység stratégiájában” címmel, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. december 10-én Cataniában megrendezett intézményközi fórum záró nyilatkozatára „A folyamatosan fejlődő földközi-tengeri térség régi és új arcai: az emberek, a régiók, és a helyi testületek, a kormányok és a nemzetek feletti intézmények szerepe a valódi egység stratégiájában” címmel,

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló, 2011. december 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikke értelmében a Szigetek Egyezményének hivatalos európai kezdeményezésként való létrehozásáról szóló (7), 2012. január 19-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikke értelmében a Szigetek Egyezményének hivatalos európai kezdeményezésként való létrehozásáról szóló (7), 2012. január 19-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2012. március 23-i bizottsági közleményre (COM(2012)0128), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, a balti-tengeri régióra vonatkozó európai uniós stratégiáról szóló, 2012. március 23-i bizottsági közleményre (COM(2012)0128),

| — | tekintettel az adriai- és jón-tengeri tanács 14. ülésén 2012. április 30-án jóváhagyott Belgrádi Nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az adriai- és jón-tengeri tanács 14. ülésén 2012. április 30-án jóváhagyott Belgrádi Nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozása” című közleményére (COM(2011)0782), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az Atlanti-óceán térségére vonatkozó tengerstratégia kidolgozása” című közleményére (COM(2011)0782),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire (A7-0219/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményeire (A7-0219/2012),

| A. | mivel a balti-tengeri régió makroregionális stratégiáját 2009-ben jóváhagyták, és mivel az Európai Bizottság (2011. június 22-i jelentés – COM(2011)0381) hangsúlyozta ezen új együttműködési forma fontosságát; |
| --- | --- |

A.

mivel a balti-tengeri régió makroregionális stratégiáját 2009-ben jóváhagyták, és mivel az Európai Bizottság (2011. június 22-i jelentés – COM(2011)0381) hangsúlyozta ezen új együttműködési forma fontosságát;

| B. | mivel a Duna régió makroregionális stratégiájával kapcsolatban 2011. április 13-i ülésén (8) a Tanács felkérte az Európai Bizottságot, hogy „vállaljon vezető szerepet a stratégia koordinációjában”; |
| --- | --- |

B.

mivel a Duna régió makroregionális stratégiájával kapcsolatban 2011. április 13-i ülésén (8) a Tanács felkérte az Európai Bizottságot, hogy „vállaljon vezető szerepet a stratégia koordinációjában”;

| C. | mivel a makroregionális stratégia feladata, hogy a területi alapú fejlesztés érdekében új teret nyisson az európai kohéziós politika előtt; |
| --- | --- |

C.

mivel a makroregionális stratégia feladata, hogy a területi alapú fejlesztés érdekében új teret nyisson az európai kohéziós politika előtt;

| D. | mivel a „műszaki segítségnyújtás az Európai Unió balti-tengeri stratégiájával kapcsolatban” költségvetési tétele – amelyet a Parlament kezdeményezésére hoztak létre az Európai Unió 2011-es költségvetésének elfogadásakor – jelzi egy ilyen költségvetési előirányzatnak a makroregionális stratégia sikeres alakítására gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

D.

mivel a „műszaki segítségnyújtás az Európai Unió balti-tengeri stratégiájával kapcsolatban” költségvetési tétele – amelyet a Parlament kezdeményezésére hoztak létre az Európai Unió 2011-es költségvetésének elfogadásakor – jelzi egy ilyen költségvetési előirányzatnak a makroregionális stratégia sikeres alakítására gyakorolt hatását;

| E. | mivel az Európai Bizottság az új makroregionális politikák támogatása érdekében a területi együttműködési politika transznacionális ágának megerősítését javasolja (COM(2010)0642); |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Bizottság az új makroregionális politikák támogatása érdekében a területi együttműködési politika transznacionális ágának megerősítését javasolja (COM(2010)0642);

| F. | mivel számos makrorégiót érintő projekt előrehaladott fázisban van, és mivel a Bizottság koordinátori szerepében segíti a fenntartható kormányzás bevezetését, és relevanciájuk értékelése érdekében közös feltételeket és mérhető mutatókat dolgoz ki; |
| --- | --- |

F.

mivel számos makrorégiót érintő projekt előrehaladott fázisban van, és mivel a Bizottság koordinátori szerepében segíti a fenntartható kormányzás bevezetését, és relevanciájuk értékelése érdekében közös feltételeket és mérhető mutatókat dolgoz ki;

| G. | mivel a földközi-tengeri térség Európában betöltött földrajzi szerepe történelmi múltra tekint vissza; |
| --- | --- |

G.

mivel a földközi-tengeri térség Európában betöltött földrajzi szerepe történelmi múltra tekint vissza;

| H. | mivel az „arab tavasz” eseményei kiemelték, hogy a Földközi-tenger két partja közötti földrajzi, politikai és gazdasági kapcsolatoknak stratégiai jelentőségük van; |
| --- | --- |

H.

mivel az „arab tavasz” eseményei kiemelték, hogy a Földközi-tenger két partja közötti földrajzi, politikai és gazdasági kapcsolatoknak stratégiai jelentőségük van;

| I. | megemlítve a barcelonai folyamat és az Unió a Mediterrán Térségért, valamint az európai uniós eszközök kapcsán tett két- és többoldalú együttműködésre irányuló kezdeményezések, továbbá az európai szomszédságpolitika vonatkozásában a MED és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében folytatott együttműködés sikerét; |
| --- | --- |

I.

megemlítve a barcelonai folyamat és az Unió a Mediterrán Térségért, valamint az európai uniós eszközök kapcsán tett két- és többoldalú együttműködésre irányuló kezdeményezések, továbbá az európai szomszédságpolitika vonatkozásában a MED és az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz keretében folytatott együttműködés sikerét;

| J. | figyelembe véve a földközi-tengeri térséghez kapcsolódó, aktuális uniós fejleményeket, mivel a régióbeli katalizátorszerepében potenciálja növekszik; |
| --- | --- |

J.

figyelembe véve a földközi-tengeri térséghez kapcsolódó, aktuális uniós fejleményeket, mivel a régióbeli katalizátorszerepében potenciálja növekszik;

| K. | mivel a makroregionális megközelítés lehetővé tenné, hogy az Unió jövője szempontjából létfontosságú térségben egy olyan átfogó projekt jöjjön létre, amelynek segítségével ki lehet lábalni a jelenlegi válságból és választ lehet adni az Unió szomszédságában, különösen a Földközi-tenger déli partján élő népek várakozásaira; |
| --- | --- |

K.

mivel a makroregionális megközelítés lehetővé tenné, hogy az Unió jövője szempontjából létfontosságú térségben egy olyan átfogó projekt jöjjön létre, amelynek segítségével ki lehet lábalni a jelenlegi válságból és választ lehet adni az Unió szomszédságában, különösen a Földközi-tenger déli partján élő népek várakozásaira;

| L. | mivel a földközi-tengeri térség egy koherens egészet képez és egyetlen kulturális és környezeti egységet alkot, továbbá a „mediterrán éghajlat” folytán számos közös jellemzővel és prioritással rendelkezik: hasonló mezőgazdasági termékek, bőségesen rendelkezésre álló megújuló energiák (különösen napenergia), a turizmus jelentősége, valamint hasonló kockázatok a természeti katasztrófákat (tűzvész, árvizek, földrengések, csekély vízkészletek), illetve az emberi tevékenységet – nevezetesen a tengerek szennyezését – illetően; |
| --- | --- |

L.

mivel a földközi-tengeri térség egy koherens egészet képez és egyetlen kulturális és környezeti egységet alkot, továbbá a „mediterrán éghajlat” folytán számos közös jellemzővel és prioritással rendelkezik: hasonló mezőgazdasági termékek, bőségesen rendelkezésre álló megújuló energiák (különösen napenergia), a turizmus jelentősége, valamint hasonló kockázatok a természeti katasztrófákat (tűzvész, árvizek, földrengések, csekély vízkészletek), illetve az emberi tevékenységet – nevezetesen a tengerek szennyezését – illetően;

| M. | mivel a földközi-tengeri térség egy hatalmas, kelet–nyugati irányban közel 4 000 kilométer hosszan elterülő és számos szigetet és Észak-Afrikához tengeri vagy szárazföldi határral kapcsolódó területeket magában foglaló övezet, és mivel célszerű lenne megteremteni e térségben a tengeri útvonalak kiterjedt hálózatát, amely a kereskedelem fejlődését és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését egyaránt lehetővé tenné; |
| --- | --- |

M.

mivel a földközi-tengeri térség egy hatalmas, kelet–nyugati irányban közel 4 000 kilométer hosszan elterülő és számos szigetet és Észak-Afrikához tengeri vagy szárazföldi határral kapcsolódó területeket magában foglaló övezet, és mivel célszerű lenne megteremteni e térségben a tengeri útvonalak kiterjedt hálózatát, amely a kereskedelem fejlődését és a szén-dioxid-kibocsátás csökkentését egyaránt lehetővé tenné;

| N. | mivel az EUMSZ 174. cikke ellenére az európai intézmények még nem fogadtak el olyan állandó stratégiát, amely figyelembe veszi a szigetek speciális szükségleteit, és mivel a földközi-tengeri szigeti régiók teljes elérhetőségét és az egységes európai piacba való bekapcsolását leginkább úgy lehet biztosítani, ha megfelelő forrásokat különítenek el és átfogó megközelítést hagynak jóvá a szigetekre vonatkozóan, elismerve a szigetek lakossága által leküzdendő strukturális hátrányokat a közlekedés és az energia területén; |
| --- | --- |

N.

mivel az EUMSZ 174. cikke ellenére az európai intézmények még nem fogadtak el olyan állandó stratégiát, amely figyelembe veszi a szigetek speciális szükségleteit, és mivel a földközi-tengeri szigeti régiók teljes elérhetőségét és az egységes európai piacba való bekapcsolását leginkább úgy lehet biztosítani, ha megfelelő forrásokat különítenek el és átfogó megközelítést hagynak jóvá a szigetekre vonatkozóan, elismerve a szigetek lakossága által leküzdendő strukturális hátrányokat a közlekedés és az energia területén;

| O. | mivel az adriai és jón-tengeri makroregionális stratégia tervezetére vonatkozó javaslatban előrelépés történt, mely stratégia az Adriai- és a Jón-tenger körüli összefüggő területeken elterjedt együttműködés és szolidaritás régi gyakorlatára épül, és amely az adriai- és jón-tengeri kezdeményezésben (AII) részt vevő 8 tagállam támogatását is élvezi, ahogy ezt a kezdeményezéshez csatlakozó nyolc külügyminiszter több alkalommal – Anconában (2010), Brüsszelben (2011) és Belgrádban (2012) – nyilatkozatokban is kifejezésre juttatta; |
| --- | --- |

O.

mivel az adriai és jón-tengeri makroregionális stratégia tervezetére vonatkozó javaslatban előrelépés történt, mely stratégia az Adriai- és a Jón-tenger körüli összefüggő területeken elterjedt együttműködés és szolidaritás régi gyakorlatára épül, és amely az adriai- és jón-tengeri kezdeményezésben (AII) részt vevő 8 tagállam támogatását is élvezi, ahogy ezt a kezdeményezéshez csatlakozó nyolc külügyminiszter több alkalommal – Anconában (2010), Brüsszelben (2011) és Belgrádban (2012) – nyilatkozatokban is kifejezésre juttatta;

| P. | mivel az e jelentés kidolgozása során számos érintett régióval, az Unió a Mediterrán Térségért szervezettel és az Európai Unió területi együttműködési politikája iránt elkötelezett különböző szervezetekkel folytak egyeztetések; |
| --- | --- |

P.

mivel az e jelentés kidolgozása során számos érintett régióval, az Unió a Mediterrán Térségért szervezettel és az Európai Unió területi együttműködési politikája iránt elkötelezett különböző szervezetekkel folytak egyeztetések;

A makroregionális stratégiákról általában

| 1. | egyetért az egyazon földrajzi egységhez – tengeri térséghez, hegyvidékhez, folyómedencéhez – tartozó területek közötti területi együttműködési politikák makroregionális megközelítésével; úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák a rendelkezésre álló erőforrások jobb felhasználásának köszönhetően új fejezetet nyitottak az európai területi együttműködésben az alulról felfelé építkező megközelítés bevezetésével és az együttműködés egyre több területre való kiterjesztésével; javasolja, hogy a makroregionális stratégiák – tekintettel a bennük rejlő nyilvánvaló európai többletértékre – 2013-tól kapjanak nagyobb figyelmet a megerősítendő európai területi együttműködés keretében; |
| --- | --- |

1.

egyetért az egyazon földrajzi egységhez – tengeri térséghez, hegyvidékhez, folyómedencéhez – tartozó területek közötti területi együttműködési politikák makroregionális megközelítésével; úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák a rendelkezésre álló erőforrások jobb felhasználásának köszönhetően új fejezetet nyitottak az európai területi együttműködésben az alulról felfelé építkező megközelítés bevezetésével és az együttműködés egyre több területre való kiterjesztésével; javasolja, hogy a makroregionális stratégiák – tekintettel a bennük rejlő nyilvánvaló európai többletértékre – 2013-tól kapjanak nagyobb figyelmet a megerősítendő európai területi együttműködés keretében;

| 2. | úgy véli, hogy az ilyen területi együttműködési gyakorlat különösen azokban a térségekben hasznos, ahol a határok a történelem folyamán szétszabdaltak, és ez ösztönzőleg hathat az új tagállamok és régióik integrálására; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy az ilyen területi együttműködési gyakorlat különösen azokban a térségekben hasznos, ahol a határok a történelem folyamán szétszabdaltak, és ez ösztönzőleg hathat az új tagállamok és régióik integrálására;

| 3. | úgy véli, hogy a makroregionális stratégiákra jellemző átfogó szemléletnek köszönhetően a területi együttműködési projektek és az európai területi együttműködési csoportosulás eszköze nagyobb többletértéket jelenthetnének, és hogy ily módon felerősödnének a nagy közösségi stratégiákkal – mint a transzeurópai közlekedési hálózat vagy az integrált tengerpolitika – fennálló szinergiák; úgy véli, hogy mindezek az európai politika egyéb eszközeinek, például az EBB által biztosított eszközöknek a bevonását is megkönnyítenék; úgy véli, hogy e lépések eredményeként transznacionális és régióközi szinten jobb lesz az európai politikák összehangolása; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a makroregionális stratégiákra jellemző átfogó szemléletnek köszönhetően a területi együttműködési projektek és az európai területi együttműködési csoportosulás eszköze nagyobb többletértéket jelenthetnének, és hogy ily módon felerősödnének a nagy közösségi stratégiákkal – mint a transzeurópai közlekedési hálózat vagy az integrált tengerpolitika – fennálló szinergiák; úgy véli, hogy mindezek az európai politika egyéb eszközeinek, például az EBB által biztosított eszközöknek a bevonását is megkönnyítenék; úgy véli, hogy e lépések eredményeként transznacionális és régióközi szinten jobb lesz az európai politikák összehangolása;

| 4. | azt ajánlja, hogy a makroregionális stratégiák a helyi és regionális szint részvételét biztosító többszintű irányításra támaszkodjanak, helyi és regionális szintű részvételük fokozása érdekében vonjanak be minél több partnert és érdekelt felet, valamint a civil társadalom, az egyetemek és a kutatóközpontok képviselőit a makroregionális stratégiák kidolgozásának és végrehajtásának folyamatába egyaránt; |
| --- | --- |

4.

azt ajánlja, hogy a makroregionális stratégiák a helyi és regionális szint részvételét biztosító többszintű irányításra támaszkodjanak, helyi és regionális szintű részvételük fokozása érdekében vonjanak be minél több partnert és érdekelt felet, valamint a civil társadalom, az egyetemek és a kutatóközpontok képviselőit a makroregionális stratégiák kidolgozásának és végrehajtásának folyamatába egyaránt;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a makrorégiók kedveznek a területi politikai és a nem kormányzati szereplők részvételének, mivel az alulról felfelé építkező megközelítési módokat ösztönző, hatékony koordinációs rendszereket teremtenek, amelyek révén biztosítani lehet a civil társadalom tényleges részvételét a
  politikai döntéshozatalban
  , valamint a források optimalizálása és a közreműködő felek egyesítése érdekében a meglévő kezdeményezések közötti szinergiák kialakítását; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a makrorégiók kedveznek a területi politikai és a nem kormányzati szereplők részvételének, mivel az alulról felfelé építkező megközelítési módokat ösztönző, hatékony koordinációs rendszereket teremtenek, amelyek révén biztosítani lehet a civil társadalom tényleges részvételét a
  politikai döntéshozatalban
  , valamint a források optimalizálása és a közreműködő felek egyesítése érdekében a meglévő kezdeményezések közötti szinergiák kialakítását;

| 6. | úgy véli, hogy a makroregionális stratégia növelheti az Unió szomszédsági és/vagy előcsatlakozási politikájának a hatékonyságát; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy a makroregionális stratégia növelheti az Unió szomszédsági és/vagy előcsatlakozási politikájának a hatékonyságát;

A folyamatban lévő makroregionális stratégiákról

| 7. | üdvözli annak bizonyítékát, hogy a balti-tengeri makroregionális stratégia Európa javát szolgálja; olyan akciótervet dolgozott ki egyértelműen azonosított prioritásokkal, amelyet a Tanács jóváhagyott, a Bizottság támogat, és az összes nemzeti, regionális és helyi érintett részt vesz benne; |
| --- | --- |

7.

üdvözli annak bizonyítékát, hogy a balti-tengeri makroregionális stratégia Európa javát szolgálja; olyan akciótervet dolgozott ki egyértelműen azonosított prioritásokkal, amelyet a Tanács jóváhagyott, a Bizottság támogat, és az összes nemzeti, regionális és helyi érintett részt vesz benne;

| 8. | kéri, hogy végezzék el e stratégia teljes körű értékelését, amely objektív kritériumok és mérhető mutatók alapján minden egyes kiemelt területre kiterjed; |
| --- | --- |

8.

kéri, hogy végezzék el e stratégia teljes körű értékelését, amely objektív kritériumok és mérhető mutatók alapján minden egyes kiemelt területre kiterjed;

| 9. | e gyakorlat teljes sikere érdekében szükségesnek tartja, hogy irányítási szerkezete hosszú távon fennmaradjon azáltal, hogy azt kiterjesztik a helyi és regionális hatóságokra, és hogy az a 2014–2020 közötti programozási időszakban is érvényesüljön; |
| --- | --- |

9.

e gyakorlat teljes sikere érdekében szükségesnek tartja, hogy irányítási szerkezete hosszú távon fennmaradjon azáltal, hogy azt kiterjesztik a helyi és regionális hatóságokra, és hogy az a 2014–2020 közötti programozási időszakban is érvényesüljön;

| 10. | kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák teljes támogatásukról a Duna régióval kapcsolatban megkezdett programot, amelyet szintén értékelni és rendszeresen ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

10.

kéri az Európai Bizottságot és a Tanácsot, hogy biztosítsák teljes támogatásukról a Duna régióval kapcsolatban megkezdett programot, amelyet szintén értékelni és rendszeresen ellenőrizni kell;

A jövőbeli makroregionális stratégiákról

| 11. | javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos együttgondolkodás és egyeztetés érdekében hangoljon össze egy folyamatot; úgy véli, hogy ennek célja a különböző tagállamokhoz, de azonos földrajzi egységhez tartozó európai területek közötti alacsony szintű együttműködésre vagy a meglévő együttműködések megerősítésének szükségességére vonatkozóan a kiemelt területek meghatározása; úgy véli, hogy az egyeztetésnek egy nem kötelező jellegű és a helyi viszonyok változásainak függvényében módosítható, illetve az érintett államokkal és régiókkal széles körben egyeztetett „európai makrorégiók előzetes térképe” kidolgozását kell eredményeznie; |
| --- | --- |

11.

javasolja az Európai Bizottságnak, hogy a jövőbeli makroregionális stratégiákkal kapcsolatos együttgondolkodás és egyeztetés érdekében hangoljon össze egy folyamatot; úgy véli, hogy ennek célja a különböző tagállamokhoz, de azonos földrajzi egységhez tartozó európai területek közötti alacsony szintű együttműködésre vagy a meglévő együttműködések megerősítésének szükségességére vonatkozóan a kiemelt területek meghatározása; úgy véli, hogy az egyeztetésnek egy nem kötelező jellegű és a helyi viszonyok változásainak függvényében módosítható, illetve az érintett államokkal és régiókkal széles körben egyeztetett „európai makrorégiók előzetes térképe” kidolgozását kell eredményeznie;

| 12. | úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák feltételezik a finanszírozás jobb összehangolását, a meglévő források hatékonyabb kiaknázását és koordinációját; úgy véli, hogy a makroregionális stratégiákhoz nincs szükség sem új pénzügyi, sem új intézményi eszközökre, sem pedig új jogszabályokra, azonban véleménye szerint e stratégiák technikai segítségnyújtási hitelek, valamint az előzetes értékelési és adatgyűjtési szakaszhoz, továbbá az esetleges induláshoz kapcsolódó hitelek formájában az európai alapok támogatását igénylik, úgy véli továbbá, hogy a makroregionális stratégiának a 2014-2020-as többéves pénzügyi keret figyelembevételével elő kell segítenie a strukturális projekteket; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy a makroregionális stratégiák feltételezik a finanszírozás jobb összehangolását, a meglévő források hatékonyabb kiaknázását és koordinációját; úgy véli, hogy a makroregionális stratégiákhoz nincs szükség sem új pénzügyi, sem új intézményi eszközökre, sem pedig új jogszabályokra, azonban véleménye szerint e stratégiák technikai segítségnyújtási hitelek, valamint az előzetes értékelési és adatgyűjtési szakaszhoz, továbbá az esetleges induláshoz kapcsolódó hitelek formájában az európai alapok támogatását igénylik, úgy véli továbbá, hogy a makroregionális stratégiának a 2014-2020-as többéves pénzügyi keret figyelembevételével elő kell segítenie a strukturális projekteket;

| 13. | felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, vegyék figyelembe az EU makroregionális stratégiáit, amikor olyan költségvetési keretösszegekről döntenek, mint a kohéziós és a strukturális alapok, a kutatás és fejlesztés és különösen a regionális együttműködés; |
| --- | --- |

13.

felszólítja a Bizottságot és a Tanácsot, vegyék figyelembe az EU makroregionális stratégiáit, amikor olyan költségvetési keretösszegekről döntenek, mint a kohéziós és a strukturális alapok, a kutatás és fejlesztés és különösen a regionális együttműködés;

| 14. | felszólít arra, hogy a célok és az eszközök lehető legjobb koordinációja érdekében tegyék kötelezővé a partnerségi szerződéseknek és az operatív programoknak a kapcsolódó makroregionális stratégiák prioritásaihoz való igazítását; |
| --- | --- |

14.

felszólít arra, hogy a célok és az eszközök lehető legjobb koordinációja érdekében tegyék kötelezővé a partnerségi szerződéseknek és az operatív programoknak a kapcsolódó makroregionális stratégiák prioritásaihoz való igazítását;

A földközi-tengeri térség kilátásai

| 15. | támogatja, hogy a földközi-tengeri országok és régiók közös kihívásainak és problémáinak kezelése és az Európa fejlődése és integrációja szempontjából igen jelentős térség struktúrálása érdekében a földközi-tengeri medencében lépjen életbe egy makroregionális stratégia, és kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy tegyenek sürgős lépéseket ezügyben; |
| --- | --- |

15.

támogatja, hogy a földközi-tengeri országok és régiók közös kihívásainak és problémáinak kezelése és az Európa fejlődése és integrációja szempontjából igen jelentős térség struktúrálása érdekében a földközi-tengeri medencében lépjen életbe egy makroregionális stratégia, és kéri a Tanácsot és az Európai Bizottságot, hogy tegyenek sürgős lépéseket ezügyben;

| 16. | úgy véli, hogy a földközi-tengeri makroregionális stratégia végrehajtási eljárása, amely stratégia összefogja az Uniót, a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, a regionális szervezeteket, a pénzügyi intézményeket és a földközi-tengeri medence európai részének nem kormányzati szervezeteit, az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezést, továbbá nyitott a szomszédos és az előcsatlakozási szakaszban lévő országok felé, alkalmas arra, hogy mind politikai, mind operatív szempontból jelentősen javítsa a térségben folyó területi együttműködést; hangsúlyozza a létező regionális szervezetek tapasztalatai, meglévő forrásai és eredményei hasznosításának fontosságát; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy a földközi-tengeri makroregionális stratégia végrehajtási eljárása, amely stratégia összefogja az Uniót, a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, a regionális szervezeteket, a pénzügyi intézményeket és a földközi-tengeri medence európai részének nem kormányzati szervezeteit, az Unió a Mediterrán Térségért kezdeményezést, továbbá nyitott a szomszédos és az előcsatlakozási szakaszban lévő országok felé, alkalmas arra, hogy mind politikai, mind operatív szempontból jelentősen javítsa a térségben folyó területi együttműködést; hangsúlyozza a létező regionális szervezetek tapasztalatai, meglévő forrásai és eredményei hasznosításának fontosságát;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió biztosíthatná, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó különböző uniós programok kiegészítsék egymást, valamint hogy a lehető leghatékonyabban használják fel a finanszírozást, továbbá valódi értéket adhatna hozzá az Unió a Mediterrán Térségért konkrét projektjeihez, és a stratégia kidolgozásakor bevonhatná a megfelelő harmadik országokat és régiókat, felhasználva erre a célra a szomszédsági és partnerségi eszközt, mindig szigorúan tiszteletben tartva a jogállamiságot és az emberi jogokat, az alapvető szabadságjogokat és a demokráciát, előmozdítva, ahol szükséges, a „többet többért” elvét; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió biztosíthatná, hogy a földközi-tengeri térségre vonatkozó különböző uniós programok kiegészítsék egymást, valamint hogy a lehető leghatékonyabban használják fel a finanszírozást, továbbá valódi értéket adhatna hozzá az Unió a Mediterrán Térségért konkrét projektjeihez, és a stratégia kidolgozásakor bevonhatná a megfelelő harmadik országokat és régiókat, felhasználva erre a célra a szomszédsági és partnerségi eszközt, mindig szigorúan tiszteletben tartva a jogállamiságot és az emberi jogokat, az alapvető szabadságjogokat és a demokráciát, előmozdítva, ahol szükséges, a „többet többért” elvét;

| 18. | kiemeli annak fontosságát, hogy a földközi-tengeri térség a földrajzi határokon túlnyúló decentralizált együttműködési térséggé alakuljon a transzregionális döntéshozatal megerősítése, és a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, az ökológia, a gazdasági fejlődés, az ökoturizmus, valamint a kulturális, a kutatási, az oktatási, az ifjúságüggyel és a sporttal kapcsolatos partnerség területén bevált gyakorlatok cseréje érdekében; kiemeli az oktatásnak, mint a demokratikus átalakulás katalizátorának különös fontosságát; |
| --- | --- |

18.

kiemeli annak fontosságát, hogy a földközi-tengeri térség a földrajzi határokon túlnyúló decentralizált együttműködési térséggé alakuljon a transzregionális döntéshozatal megerősítése, és a demokrácia, az emberi jogok, a jogállamiság, az ökológia, a gazdasági fejlődés, az ökoturizmus, valamint a kulturális, a kutatási, az oktatási, az ifjúságüggyel és a sporttal kapcsolatos partnerség területén bevált gyakorlatok cseréje érdekében; kiemeli az oktatásnak, mint a demokratikus átalakulás katalizátorának különös fontosságát;

| 19. | úgy véli, hogy a földközi-tengeri makrorégiónak a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok tiszteletben tartására vonatkozó nemzetközi jogszabályokkal, különösen az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával, valamint a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló Unesco-egyezménnyel összhangban kell fejlődnie; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a földközi-tengeri makrorégiónak a gazdasági, társadalmi és kulturális jogok tiszteletben tartására vonatkozó nemzetközi jogszabályokkal, különösen az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával, valamint a kulturális kifejezések sokszínűségének védelméről és előmozdításáról szóló Unesco-egyezménnyel összhangban kell fejlődnie;

| 20. | sürgeti, hogy a Tanács – a 2011. június 24-i határozattal összhangban, valamint tekintettel a nemzeti, regionális és helyi szinten érdekelt területek kifejezett szándékára, a történelmi kapcsolatokra, a hagyományokra és a megvalósított kezdeményezésekre – az elkövetkező hónapokban hagyja jóvá az adriai és jón-tengeri makroregionális stratégiát, és ezzel tegye meg az első lépést a földközi-tengeri régió makroregionális stratégiájának megteremtése felé; |
| --- | --- |

20.

sürgeti, hogy a Tanács – a 2011. június 24-i határozattal összhangban, valamint tekintettel a nemzeti, regionális és helyi szinten érdekelt területek kifejezett szándékára, a történelmi kapcsolatokra, a hagyományokra és a megvalósított kezdeményezésekre – az elkövetkező hónapokban hagyja jóvá az adriai és jón-tengeri makroregionális stratégiát, és ezzel tegye meg az első lépést a földközi-tengeri régió makroregionális stratégiájának megteremtése felé;

| 21. | hangsúlyozza, hogy az adriai-jón makroregionális stratégia jelentős tényező a nyugat-balkáni területek közötti megbékélés folyamatában, és segítheti ezeket az országokat az Unióhoz történő csatlakozás érdekében tett erőfeszítéseikben; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy az adriai-jón makroregionális stratégia jelentős tényező a nyugat-balkáni területek közötti megbékélés folyamatában, és segítheti ezeket az országokat az Unióhoz történő csatlakozás érdekében tett erőfeszítéseikben;

| 22. | reményét fejezi ki, hogy a földközi-tengeri régió nyugati és keleti területein is lépjenek életbe makroregionális stratégiák, amelyek jelentős fejezetet szánnak a tengeri övezeteknek és figyelembe veszik a Földközi-tenger számos szigeti területének sajátosságait és a fejlődésükhöz szükséges feltételeket; úgy véli, e stratégiáknak kiemelt figyelmet kellene fordítaniuk a környezetvédelemre, a biológiai sokféleségre és a fenntartható idegenforgalomra; |
| --- | --- |

22.

reményét fejezi ki, hogy a földközi-tengeri régió nyugati és keleti területein is lépjenek életbe makroregionális stratégiák, amelyek jelentős fejezetet szánnak a tengeri övezeteknek és figyelembe veszik a Földközi-tenger számos szigeti területének sajátosságait és a fejlődésükhöz szükséges feltételeket; úgy véli, e stratégiáknak kiemelt figyelmet kellene fordítaniuk a környezetvédelemre, a biológiai sokféleségre és a fenntartható idegenforgalomra;

| 23. | felkéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 174. cikkét eredeti módon, a stratégiai terv szerint alkalmazza, a szigetek srukturális hátrányainak leküzdését szem előtt tartva, és a gazdasági növekedés és a hatékony területi kohézió biztosítása mellett; kiemeli, hogy megfelelő támogatás nyújtása útján különös figyelmet kell szentelni e területeknek a kontinens felőli teljes mértékű megközelíthetősége és területi folytonosságának megfelelő biztosítása érdekében; továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a különböző fejlettségi szintű európai régiók között tátongó szakadék csökkentése és az egységes piacba történő hatékony integrációjuk biztosítása érdekében, melyek szerint meg kell emelni a szigeteknek nyújtott csekély összegű támogatás felső határát, különösen a mezőgazdasági, közlekedési és halászati ágazatban, amely hozzájárul ahhoz, hogy a szigetek versenyképessége megegyezzen a szárazföldi területekével; |
| --- | --- |

23.

felkéri a Bizottságot, hogy az EUMSZ 174. cikkét eredeti módon, a stratégiai terv szerint alkalmazza, a szigetek srukturális hátrányainak leküzdését szem előtt tartva, és a gazdasági növekedés és a hatékony területi kohézió biztosítása mellett; kiemeli, hogy megfelelő támogatás nyújtása útján különös figyelmet kell szentelni e területeknek a kontinens felőli teljes mértékű megközelíthetősége és területi folytonosságának megfelelő biztosítása érdekében; továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon intézkedéseket a különböző fejlettségi szintű európai régiók között tátongó szakadék csökkentése és az egységes piacba történő hatékony integrációjuk biztosítása érdekében, melyek szerint meg kell emelni a szigeteknek nyújtott csekély összegű támogatás felső határát, különösen a mezőgazdasági, közlekedési és halászati ágazatban, amely hozzájárul ahhoz, hogy a szigetek versenyképessége megegyezzen a szárazföldi területekével;

| 24. | reményét fejezi ki, hogy a Bizottság a földközi-tengeri makroregionális stratégia szigeti dimenziójával kapcsolatban pozitív hozzáállást tanúsít, különösen az állami támogatás tekintetében, amely az elszigeteltég hátrányira tekintettel jogos ellentételezést képvisel, és a kohéziós politikának és a kutatási és fejlesztési politikáknak a szigetek speciális szükségleteihez igazodó átdolgozása során annak érdekében, hogy növelje a kontinentális Európához történő integrációjukat; |
| --- | --- |

24.

reményét fejezi ki, hogy a Bizottság a földközi-tengeri makroregionális stratégia szigeti dimenziójával kapcsolatban pozitív hozzáállást tanúsít, különösen az állami támogatás tekintetében, amely az elszigeteltég hátrányira tekintettel jogos ellentételezést képvisel, és a kohéziós politikának és a kutatási és fejlesztési politikáknak a szigetek speciális szükségleteihez igazodó átdolgozása során annak érdekében, hogy növelje a kontinentális Európához történő integrációjukat;

| 25. | hangsúlyozza a kultúra és a kreatív ipar, a fejlődés és a munkahelyteremtés egyik alapvető pillérének jelentőségét a szigeti régiókban; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a kultúra és a kreatív ipar, a fejlődés és a munkahelyteremtés egyik alapvető pillérének jelentőségét a szigeti régiókban;

| 26. | sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg a földközi-tengeri régió nyugati és keleti területeit érintő új makroregionális stratégiák értékeléséhez és esetleges elindításához szükséges eszközöket, például a kísérleti projekteket; |
| --- | --- |

26.

sürgeti a Bizottságot, hogy határozza meg a földközi-tengeri régió nyugati és keleti területeit érintő új makroregionális stratégiák értékeléséhez és esetleges elindításához szükséges eszközöket, például a kísérleti projekteket;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió főbb területeit a megfelelő szubregionális szintek felé kell irányítani konkrét együttműködési projektek céljából, és be kell vonni az energiahálózatokat, a tudományos együttműködést és innovációt, a kulturális hálózatokat, az oktatást és képzést, az idegenforgalmat, a kereskedelmet, a környezetvédelmet, a fenntartható tengeri szállítást, a tengeri biztonságot és a tengeri környezet szennyezéssel, túlhalászással és illegális halászattal szembeni védelmét a tengerészeti tevékenységekre vonatkozó jelentési és felügyeleti rendszerek integrált hálózatának létrehozásával, a jó kormányzás és a hatékony közigazgatás erősítését a munkahelyteremtés elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió főbb területeit a megfelelő szubregionális szintek felé kell irányítani konkrét együttműködési projektek céljából, és be kell vonni az energiahálózatokat, a tudományos együttműködést és innovációt, a kulturális hálózatokat, az oktatást és képzést, az idegenforgalmat, a kereskedelmet, a környezetvédelmet, a fenntartható tengeri szállítást, a tengeri biztonságot és a tengeri környezet szennyezéssel, túlhalászással és illegális halászattal szembeni védelmét a tengerészeti tevékenységekre vonatkozó jelentési és felügyeleti rendszerek integrált hálózatának létrehozásával, a jó kormányzás és a hatékony közigazgatás erősítését a munkahelyteremtés elősegítése érdekében;

| 28. | úgy véli, hogy a három makroregionális stratégia – a nyugat-mediterrán, az adriai és jón-tengeri, illetve a kelet-mediterrán – összehangolása révén az egész földközi-tengeri medencére érvényes egységes politika folytatható, amely szinergiában áll a regionális és nemzetközi szervezetek által meghatározott prioritásokkal és különösen az Unió által a földközi-tengeri térségre vonatkozóan meghatározott prioritásokkal, valamint az intelligens és fenntartható gazdasági növekedés uniós stratégia céljainak eléréséhez hozzájáruló, bevált gyakorlatok végrehajtásával; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a három makroregionális stratégia – a nyugat-mediterrán, az adriai és jón-tengeri, illetve a kelet-mediterrán – összehangolása révén az egész földközi-tengeri medencére érvényes egységes politika folytatható, amely szinergiában áll a regionális és nemzetközi szervezetek által meghatározott prioritásokkal és különösen az Unió által a földközi-tengeri térségre vonatkozóan meghatározott prioritásokkal, valamint az intelligens és fenntartható gazdasági növekedés uniós stratégia céljainak eléréséhez hozzájáruló, bevált gyakorlatok végrehajtásával;

| 29. | különösen az arab tavasz eseményei után fontosnak tekinti, hogy az új makrorégió hozzájáruljon a bevándorlási áramlások megfelelő kezelését szolgáló és a fokozott mobilitás kölcsönös előnyeire megfelelő figyelmet fordító új stratégia harmadik országokkal történő meghatározásához, amely a szegénység leküzdésén, a munkahelyteremtésen és a méltányos kereskedelem támogatásán alapul, hozzájárulva ezáltal a makrorégió stabilitásához; |
| --- | --- |

29.

különösen az arab tavasz eseményei után fontosnak tekinti, hogy az új makrorégió hozzájáruljon a bevándorlási áramlások megfelelő kezelését szolgáló és a fokozott mobilitás kölcsönös előnyeire megfelelő figyelmet fordító új stratégia harmadik országokkal történő meghatározásához, amely a szegénység leküzdésén, a munkahelyteremtésen és a méltányos kereskedelem támogatásán alapul, hozzájárulva ezáltal a makrorégió stabilitásához;

| 30. | úgy véli, hogy mivel az EU földközi-tengeri területei a tengeren, illetve a szárazföldön Észak-Afrikával határosak, ez a makroregionális stratégia ösztönzőleg hatna az EU szomszédsági politikájának déli dimenziójára, konkrét területi dimenziót adva annak, ami garantálná a migrációs áramlások hatékonyabb ellenőrzését, és pozitívan hatna az érintett országok gazdasági teljesítményére; |
| --- | --- |

30.

úgy véli, hogy mivel az EU földközi-tengeri területei a tengeren, illetve a szárazföldön Észak-Afrikával határosak, ez a makroregionális stratégia ösztönzőleg hatna az EU szomszédsági politikájának déli dimenziójára, konkrét területi dimenziót adva annak, ami garantálná a migrációs áramlások hatékonyabb ellenőrzését, és pozitívan hatna az érintett országok gazdasági teljesítményére;

| 31. | úgy véli, hogy a meglévő uniós finanszírozásokat, különösen a szomszédsági politika, a kohéziós politika és a területi együttműködés forrásait egy földközi-tengeri makroregionális stratégiának kell összehangolnia, hogy olyan projektek valósuljanak meg, amelyek választ adnak közös kihívásokra, amilyen például az euromediterrán kulturális örökség védelme és megerősítése; emlékeztet a déli területekre vonatkozó koordinált és kiegyensúlyozott szomszédsági politika fontosságára, valamint a kulturális projektek jogosultságára az ERFA által biztosított finanszírozásra e kihívások kezelése érdekében; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy a meglévő uniós finanszírozásokat, különösen a szomszédsági politika, a kohéziós politika és a területi együttműködés forrásait egy földközi-tengeri makroregionális stratégiának kell összehangolnia, hogy olyan projektek valósuljanak meg, amelyek választ adnak közös kihívásokra, amilyen például az euromediterrán kulturális örökség védelme és megerősítése; emlékeztet a déli területekre vonatkozó koordinált és kiegyensúlyozott szomszédsági politika fontosságára, valamint a kulturális projektek jogosultságára az ERFA által biztosított finanszírozásra e kihívások kezelése érdekében;

| 32. | hangsúlyozza a kreatív és kulturális iparágak fontosságát, és úgy véli, hogy e gazdasági ágazat egyre jelentősebb szerepet fog játszani a régió gazdasági növekedése és foglalkoztatása szempontjából; kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet a kulturális és felsőoktatási csereprogramok megvalósítására, valamint a kulturális természetű és megbízható idegenforgalmi kapcsolatok erősítésére; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza a kreatív és kulturális iparágak fontosságát, és úgy véli, hogy e gazdasági ágazat egyre jelentősebb szerepet fog játszani a régió gazdasági növekedése és foglalkoztatása szempontjából; kéri, hogy fordítsanak külön figyelmet a kulturális és felsőoktatási csereprogramok megvalósítására, valamint a kulturális természetű és megbízható idegenforgalmi kapcsolatok erősítésére;

| 33. | úgy véli, hogy a kulturális turizmus különleges hatást fejthet ki a földközi-tengeri térségben, mind gazdasági szempontból, mind pedig az egymásról szerzett tudás és a kultúrák közötti megértés egyik tényezőjeként; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy a kulturális turizmus különleges hatást fejthet ki a földközi-tengeri térségben, mind gazdasági szempontból, mind pedig az egymásról szerzett tudás és a kultúrák közötti megértés egyik tényezőjeként;

| 34. | hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió elősegítené a kultúrák közötti párbeszéd és ezáltal az Európai Unió közös kulturális öröksége gazdagításának előmozdítását, a civil társadalom mozgósítását, ezért ösztönzi a nem kormányzati szervezetek és a földközi-tengeri térség lakóinak részvételét az Unió kulturális és oktatási programjaiban; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió elősegítené a kultúrák közötti párbeszéd és ezáltal az Európai Unió közös kulturális öröksége gazdagításának előmozdítását, a civil társadalom mozgósítását, ezért ösztönzi a nem kormányzati szervezetek és a földközi-tengeri térség lakóinak részvételét az Unió kulturális és oktatási programjaiban;

| 35. | emlékeztet az oktatásnak a demokrácia, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából betöltött alapvető szerepére, továbbá a szakképzés fontosságára, amellyel ellensúlyozható a fiatalok munkanélkülisége; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet az oktatásnak a demokrácia, valamint a gazdasági és társadalmi fejlődés szempontjából betöltött alapvető szerepére, továbbá a szakképzés fontosságára, amellyel ellensúlyozható a fiatalok munkanélkülisége;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió összefüggésében és a fiatalok, különösen a déli országokban élők motivációinak figyelembevételével fontos megerősíteni az ifjúság terén folytatott együttműködést az európai programok előmozdítása, valamint a Mediterrán Ifjúsági Hivatalban zajló munkával kialakított szinergiák révén; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri makrorégió összefüggésében és a fiatalok, különösen a déli országokban élők motivációinak figyelembevételével fontos megerősíteni az ifjúság terén folytatott együttműködést az európai programok előmozdítása, valamint a Mediterrán Ifjúsági Hivatalban zajló munkával kialakított szinergiák révén;

| 37. | hangsúlyozza különösen a fiatalok középpontba állításának fontosságát, mivel ők lesznek egy új nemzedék megalapozói, és ők gyakorolják majd a legnagyobb befolyást arra, hogy országuk miként viszonyuljon a jövőhöz; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza különösen a fiatalok középpontba állításának fontosságát, mivel ők lesznek egy új nemzedék megalapozói, és ők gyakorolják majd a legnagyobb befolyást arra, hogy országuk miként viszonyuljon a jövőhöz;

| 38. | javasolja, hogy a csereprogramok, a dinamikus kutatás, az innováció és az élethosszig tartó tanulás előmozdítása érdekében a jövőbeli földközi-tengeri makrorégióban hozzanak létre hálózatokat a felsőoktatás, a kutatóintézetek részvételével, támogassák a régió oktatási infrastruktúrájának fejlődését, valamint a diákok, a képzésben résztvevő személyek, a fiatal önkéntesek, az oktatók, a kutatók és az adminisztratív személyzet szabad mozgásának útjában álló akadályok megszüntetését; hangsúlyozza annak a szükségességét, hogy – a Tempus és az Erasmus Mundus programok megfelelő finanszírozása és támogatása által – javuljon a hálózatok oktatási és kutatási minősége, különös tekintettel az Erasmus Mundus programban a földközi-tengeri térségből érkező résztvevők alacsony számára; |
| --- | --- |

38.

javasolja, hogy a csereprogramok, a dinamikus kutatás, az innováció és az élethosszig tartó tanulás előmozdítása érdekében a jövőbeli földközi-tengeri makrorégióban hozzanak létre hálózatokat a felsőoktatás, a kutatóintézetek részvételével, támogassák a régió oktatási infrastruktúrájának fejlődését, valamint a diákok, a képzésben résztvevő személyek, a fiatal önkéntesek, az oktatók, a kutatók és az adminisztratív személyzet szabad mozgásának útjában álló akadályok megszüntetését; hangsúlyozza annak a szükségességét, hogy – a Tempus és az Erasmus Mundus programok megfelelő finanszírozása és támogatása által – javuljon a hálózatok oktatási és kutatási minősége, különös tekintettel az Erasmus Mundus programban a földközi-tengeri térségből érkező résztvevők alacsony számára;

| 39. | megállapítja, hogy a művészek és a műalkotások mobilitása számos akadályba ütközik a földközi-tengeri térségben, amelyek országonként és régiónként változnak, és amelyek nemcsak a vízumszerzési nehézségekkel, hanem a művészek jogállásának hiányával és a művészi alkotómunka feltételeivel is összefüggésben állnak, különösen a déli országokban; úgy véli, hogy egy földközi-tengeri makrorégió elősegítené a művészek jogállásának kölcsönös elismeréséért folytatott munkát, illetve fontolóra venné a mobilitási lehetőségek biztosítását, valamint a képzési programok, a hálózatépítés és a kulturális szereplők, művészek és műalkotások szabad mozgásának optimális kiaknázását; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy a művészek és a műalkotások mobilitása számos akadályba ütközik a földközi-tengeri térségben, amelyek országonként és régiónként változnak, és amelyek nemcsak a vízumszerzési nehézségekkel, hanem a művészek jogállásának hiányával és a művészi alkotómunka feltételeivel is összefüggésben állnak, különösen a déli országokban; úgy véli, hogy egy földközi-tengeri makrorégió elősegítené a művészek jogállásának kölcsönös elismeréséért folytatott munkát, illetve fontolóra venné a mobilitási lehetőségek biztosítását, valamint a képzési programok, a hálózatépítés és a kulturális szereplők, művészek és műalkotások szabad mozgásának optimális kiaknázását;

| 40. | felszólít arra, hogy a következő programozási időszakban valósítsanak meg egy „Euromediterrán Erasmus” mintaprogramot, amelynek célja, hogy elősegítse a tenger két partján élő hallgatók transznacionális mobilitását, valamint egy „Euromediterrán Leonardo da Vinci” mintaprogramot azon fiatalok számára, akik egy makroregionális stratégia keretében külföldön szeretnének szakmai képzésben részt venni; |
| --- | --- |

40.

felszólít arra, hogy a következő programozási időszakban valósítsanak meg egy „Euromediterrán Erasmus” mintaprogramot, amelynek célja, hogy elősegítse a tenger két partján élő hallgatók transznacionális mobilitását, valamint egy „Euromediterrán Leonardo da Vinci” mintaprogramot azon fiatalok számára, akik egy makroregionális stratégia keretében külföldön szeretnének szakmai képzésben részt venni;

| 41. | hangsúlyozza, hogy olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek megfékezik a térségre egyre jellemzőbb „agyelszívás” jelenségét; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy olyan intézkedéseket kell bevezetni, amelyek megfékezik a térségre egyre jellemzőbb „agyelszívás” jelenségét;

| 42. | kéri, hogy használják ki a földközi-tengeri térség történelmi, kulturális és nyelvi sokszínűségét, mivel az a kulturális és kreatív iparágak, valamint az idegenforgalmi ágazat innovációt és fejlődést elősegítő tényezője; kéri a múzeumok és kulturális létesítmények közötti együttműködés ösztönzését és támogatását; |
| --- | --- |

42.

kéri, hogy használják ki a földközi-tengeri térség történelmi, kulturális és nyelvi sokszínűségét, mivel az a kulturális és kreatív iparágak, valamint az idegenforgalmi ágazat innovációt és fejlődést elősegítő tényezője; kéri a múzeumok és kulturális létesítmények közötti együttműködés ösztönzését és támogatását;

| 43. | emlékeztet arra, hogy a Földközi-tenger környező országaiban különösen nagy érdeklődést tanúsítanak az európai film- és audiovizuális művészet iránt, ez pedig – az említett társadalmakban végbemenő demokratikus fejlődés aktuális szakaszának részeként – továbbra is jelentősen kihat a térség kultúrái között folyó párbeszédre; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy a Földközi-tenger környező országaiban különösen nagy érdeklődést tanúsítanak az európai film- és audiovizuális művészet iránt, ez pedig – az említett társadalmakban végbemenő demokratikus fejlődés aktuális szakaszának részeként – továbbra is jelentősen kihat a térség kultúrái között folyó párbeszédre;

| 44. | fokozott együttműködést és kereskedelmet javasol a harmadik országokkal annak érdekében, hogy javítsák az európai termelés helyzetét a világpiacon és különösen a földközi-tengeri térségben, hogy előmozdítsák a kulturális cserekapcsolatokat és új kezdeményezéseket indítsanak útjára, amelyek révén az egész térségben ösztönözhetik az euromediterrán párbeszédet és a demokratikus fejlődést, különösen az euromediterrán filmművészeti konferencia alkalmával tett kötelezettségvállalások fényében; |
| --- | --- |

44.

fokozott együttműködést és kereskedelmet javasol a harmadik országokkal annak érdekében, hogy javítsák az európai termelés helyzetét a világpiacon és különösen a földközi-tengeri térségben, hogy előmozdítsák a kulturális cserekapcsolatokat és új kezdeményezéseket indítsanak útjára, amelyek révén az egész térségben ösztönözhetik az euromediterrán párbeszédet és a demokratikus fejlődést, különösen az euromediterrán filmművészeti konferencia alkalmával tett kötelezettségvállalások fényében;

| 45. | kéri az érintett tagállamokat, hogy ösztönözzék az e jelentés kidolgozása során kibontakozott együttműködési szándékot, és felkéri a jövőbeli ciprusi uniós elnökséget, hogy támogassa e projektet annak érdekében, hogy a Bizottság és a Tanács sürgősen cselekvési tervet fogadhasson el a földközi tengeri makroregionális stratégiára vonatkozóan; ezenfelül hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri térség országai közötti kormányközi és régióközi együttműködés fontos a makroregionális stratégia kidolgozásához |
| --- | --- |

45.

kéri az érintett tagállamokat, hogy ösztönözzék az e jelentés kidolgozása során kibontakozott együttműködési szándékot, és felkéri a jövőbeli ciprusi uniós elnökséget, hogy támogassa e projektet annak érdekében, hogy a Bizottság és a Tanács sürgősen cselekvési tervet fogadhasson el a földközi tengeri makroregionális stratégiára vonatkozóan; ezenfelül hangsúlyozza, hogy a földközi-tengeri térség országai közötti kormányközi és régióközi együttműködés fontos a makroregionális stratégia kidolgozásához

*

* *

| 46. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

46.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 351. E, 2011.12.2., 1. o.

(2)  HL C 50. E, 2012.2.21., 55. o.

(3)  HL C 188. E, 2012.6.28., 30. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0154.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0285.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0576.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0016.

(8)  8743/1/2011 REV 1.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/9 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/9

---

2012. július 3., keddA vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtása

P7_TA(2012)0273

Az Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása a vízgazdálkodással kapcsolatos uniós jogszabályok végrehajtásáról az európai vízgazdálkodással kapcsolatos kihívások szükséges átfogó megközelítésének kidolgozását megelőzően (2011/2297(INI))

2013/C 349 E/02

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (WFD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2000. október 23-i 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (WFD),

| — | tekintettel a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (a felszín alatti vizekről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a felszín alatti vizek szennyezés és állapotromlás elleni védelméről szóló, 2006. december 12-i 2006/118/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (a felszín alatti vizekről szóló irányelv),

| — | tekintettel a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (EQSD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vízpolitika területén a környezetminőségi előírásokról, a 82/176/EGK, a 83/513/EGK, a 84/156/EGK, a 84/491/EGK és a 86/280/EGK tanácsi irányelv módosításáról és azt követő hatályon kívül helyezéséről, valamint a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2008. december 16-i 2008/105/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3) (EQSD),

| — | tekintettel a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelvre (4) (UWWTD), |
| --- | --- |

—

tekintettel a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK tanácsi irányelvre (4) (UWWTD),

| — | tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (5) (a nitrátszennyezésről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vizek mezőgazdasági eredetű nitrátszennyezéssel szembeni védelméről szóló, 1991. december 12-i 91/676/EGK tanácsi irányelvre (5) (a nitrátszennyezésről szóló irányelv),

| — | tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (az árvizekről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (6) (az árvizekről szóló irányelv),

| — | tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7); |
| --- | --- |

—

tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7);

| — | tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8) (a REACH-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vegyi anyagok regisztrálásáról, értékeléséről, engedélyezéséről és korlátozásáról (REACH), az Európai Vegyianyag-ügynökség létrehozásáról, az 1999/45/EK irányelv módosításáról, valamint a 793/93/EGK tanácsi rendelet, az 1488/94/EK bizottsági rendelet, a 76/769/EGK tanácsi irányelv, a 91/155/EGK, a 93/67/EGK, a 93/105/EK és a 2000/21/EK bizottsági irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. december 18-i 1907/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8) (a REACH-rendelet),

| — | tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a peszticidek fenntartható használatának elérését célzó közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló, 2009. október 21-i 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelvre (10) és a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK irányelvre (10) és a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (11),

| — | tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12); |
| --- | --- |

—

tekintettel a biocid termékek forgalomba hozataláról és felhasználásáról szóló, 2012. május 22-i 528/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (12);

| — | tekintettel a Bizottságnak az európai vízkincs megőrzéséről szóló, a közeljövőben előterjesztendő tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az európai vízkincs megőrzéséről szóló, a közeljövőben előterjesztendő tervére,

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Életbiztosításunk, természeti tőkénk: a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő uniós stratégia” című bizottsági közleményre (COM(2011)0244),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsághoz és a Régiók Bizottságához intézett, „Az erőforrás-hatékony Európa megvalósításának ütemterve” című bizottsági közleményre (COM(2011)0571),

| — | tekintettel a küszöbön álló vízügyi európai innovációs partnerségre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a küszöbön álló vízügyi európai innovációs partnerségre,

| — | tekintettel az „Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezelése” című, 2007. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0414), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezelése” című, 2007. július 18-i bizottsági közleményre (COM(2007)0414),

| — | tekintettel a 2012. március 12–17-én Marseille-ben megrendezett VI. Víz Világfórumról szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (13) és az ennek keretében elfogadott kötelezettségvállalási és megoldási platformra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. március 12–17-én Marseille-ben megrendezett VI. Víz Világfórumról szóló, 2012. március 15-i állásfoglalására (13) és az ennek keretében elfogadott kötelezettségvállalási és megoldási platformra,

| — | tekintettel az Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezeléséről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióban a vízhiány és az aszály jelentette kihívás kezeléséről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel a Bizottságnak „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című fehér könyvéről szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás: egy európai fellépési keret felé” című fehér könyvéről szóló, 2010. május 6-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, illetve a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0192/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, illetve a Petíciós Bizottság véleményére (A7-0192/2012),

| A. | mivel a vízügyi keretirányelv kialakította az EU-ban a tiszta víz védelméhez és helyreállításához, valamint hosszú távú, fenntartható felhasználásának biztosításához szükséges keretet, és célja a „jó ökológiai és kémiai állapot” 2015-ig történő elérése, azonban a tagállamok által az irányelvben előírtaknak megfelelően kidolgozott vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálata azt mutatja, hogy az uniós víztestek jelentős része a régóta fennálló, illetve újonnan megjelenő kihívások miatt 2015-re nem fogja elérni a „jó” állapotot; |
| --- | --- |

A.

mivel a vízügyi keretirányelv kialakította az EU-ban a tiszta víz védelméhez és helyreállításához, valamint hosszú távú, fenntartható felhasználásának biztosításához szükséges keretet, és célja a „jó ökológiai és kémiai állapot” 2015-ig történő elérése, azonban a tagállamok által az irányelvben előírtaknak megfelelően kidolgozott vízgyűjtő-gazdálkodási tervek felülvizsgálata azt mutatja, hogy az uniós víztestek jelentős része a régóta fennálló, illetve újonnan megjelenő kihívások miatt 2015-re nem fogja elérni a „jó” állapotot;

| B. | mivel az európai édesvizek biológiai sokfélesége válságba került, tekintettel arra, hogy az európai édesvízi halfajok 37 %-a és az édesvízi puhatestűek 40 %-a a Természetvédelmi Világszövetség vörös listájának kritériumai szerint veszélyeztetettnek minősül; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai édesvizek biológiai sokfélesége válságba került, tekintettel arra, hogy az európai édesvízi halfajok 37 %-a és az édesvízi puhatestűek 40 %-a a Természetvédelmi Világszövetség vörös listájának kritériumai szerint veszélyeztetettnek minősül;

| C. | mivel a víz különösen érzékeny az éghajlatváltozás hatásaira, melyek a rendelkezésre álló víz – különösen az ivóvíz – mennyiségének és minőségének csökkenését, valamint az áradások és aszályok gyakoriságának és intenzitásának emelkedését eredményezhetik; |
| --- | --- |

C.

mivel a víz különösen érzékeny az éghajlatváltozás hatásaira, melyek a rendelkezésre álló víz – különösen az ivóvíz – mennyiségének és minőségének csökkenését, valamint az áradások és aszályok gyakoriságának és intenzitásának emelkedését eredményezhetik;

| D. | mivel a víz az élethez elengedhetetlen, elidegeníthetetlen közkincs, a helyes vízgazdálkodás pedig létfontosságú szerepet játszik a világ természeti tőkéje és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzésében, valamint az erőforrások felhasználása és a gazdasági termelés minden vonatkozásában, és mivel az európai ipar jövője attól függ, hogy lesznek-e hatékony válaszok a vízzel kapcsolatos jelenlegi kihívásokra, és hogy felelősségteljesen és hatékonyan gazdálkodnak-e a meglévő vízkészletekkel, amelyek közvetlenül kihatnak az emberi egészségre, az energiatermelésre, a mezőgazdaságra és az élelmezésbiztonságra; |
| --- | --- |

D.

mivel a víz az élethez elengedhetetlen, elidegeníthetetlen közkincs, a helyes vízgazdálkodás pedig létfontosságú szerepet játszik a világ természeti tőkéje és az ökoszisztéma-szolgáltatások megőrzésében, valamint az erőforrások felhasználása és a gazdasági termelés minden vonatkozásában, és mivel az európai ipar jövője attól függ, hogy lesznek-e hatékony válaszok a vízzel kapcsolatos jelenlegi kihívásokra, és hogy felelősségteljesen és hatékonyan gazdálkodnak-e a meglévő vízkészletekkel, amelyek közvetlenül kihatnak az emberi egészségre, az energiatermelésre, a mezőgazdaságra és az élelmezésbiztonságra;

| E. | mivel Európa jelenleg a rendelkezésre álló vízmennyiség mintegy 13 %-át termeli ki, ami már önmagában bizonyos vízhiányra utal, é mivel Európa számos területén a vízkivétel meghaladja a fenntartható szintet, ami veszélyezteti a vadvilágot, a társadalom biztonságos ellátását és a gazdasági felhasználás különböző formáit, és mivel Európa egyes déli területein a vízkihasználás mértéke a súlyos vízhiány miatt 40 %-kal nőtt; |
| --- | --- |

E.

mivel Európa jelenleg a rendelkezésre álló vízmennyiség mintegy 13 %-át termeli ki, ami már önmagában bizonyos vízhiányra utal, é mivel Európa számos területén a vízkivétel meghaladja a fenntartható szintet, ami veszélyezteti a vadvilágot, a társadalom biztonságos ellátását és a gazdasági felhasználás különböző formáit, és mivel Európa egyes déli területein a vízkihasználás mértéke a súlyos vízhiány miatt 40 %-kal nőtt;

| F. | mivel Dél-Európa kiterjedt félsivatagi éghajlatú területeit ugyancsak a vízkészletek rendkívül egyenetlen eloszlása jellemzi az év folyamán és évről évre egyaránt, és az éghajlatváltozás miatt ez az egyenetlen elosztás tovább fokozódik; |
| --- | --- |

F.

mivel Dél-Európa kiterjedt félsivatagi éghajlatú területeit ugyancsak a vízkészletek rendkívül egyenetlen eloszlása jellemzi az év folyamán és évről évre egyaránt, és az éghajlatváltozás miatt ez az egyenetlen elosztás tovább fokozódik;

| G. | mivel az Európa 2020 stratégia előírja az erőforrások felhasználásának hatékonyabbá tételét, és a jelenlegi vízhasználati tendenciák gyakran nem fenntarthatók a rossz hatékonyságú, vízpazarlást eredményező gyakorlatok miatt, és mivel a vízügyi infrastrukturális rendszerek – a legfejlettebb és a legkevésbé fejlett régiókban egyaránt – gyakran elavultak, a tényleges teljesítményről és a veszteségekről pedig nincs információ; |
| --- | --- |

G.

mivel az Európa 2020 stratégia előírja az erőforrások felhasználásának hatékonyabbá tételét, és a jelenlegi vízhasználati tendenciák gyakran nem fenntarthatók a rossz hatékonyságú, vízpazarlást eredményező gyakorlatok miatt, és mivel a vízügyi infrastrukturális rendszerek – a legfejlettebb és a legkevésbé fejlett régiókban egyaránt – gyakran elavultak, a tényleges teljesítményről és a veszteségekről pedig nincs információ;

| H. | mivel a zöld gazdaságra való áttérés csak a vízügyi területen adódó kihívások figyelembevételével valósulhat meg; |
| --- | --- |

H.

mivel a zöld gazdaságra való áttérés csak a vízügyi területen adódó kihívások figyelembevételével valósulhat meg;

| I. | mivel a nem megfelelően tisztított szennyvíz továbbra is változatlan mértékben szennyezi az uniós tengerpartokat, és ezért elengedhetetlenül szükség van a tagállamokban a szennyvíztisztítási infrastruktúra gyors kiépítésére; |
| --- | --- |

I.

mivel a nem megfelelően tisztított szennyvíz továbbra is változatlan mértékben szennyezi az uniós tengerpartokat, és ezért elengedhetetlenül szükség van a tagállamokban a szennyvíztisztítási infrastruktúra gyors kiépítésére;

Az uniós vízügyi jogszabályok végrehajtása: sikerek és hiányosságok

| 1. | elismeri, hogy a vízügyi keretirányelv szilárd és nagyra törő jogalkotási alapot teremt a hosszú távú, integrált uniós vízgazdálkodáshoz; üdvözli az európai víz- és szennyvízkezelés minőségének az utóbbi években tapasztalható javulását; ugyanakkor rámutat arra, hogy a végrehajtás üteme lassú, a különböző tagállamokat és régiókat tekintve pedig egyenetlen, és a vízügyi keretirányelv végrehajtását is jelentősen javítani kell ahhoz, hogy az európai vizek állapota 2015-ig mindenhol elérje a „jó” minősítést; |
| --- | --- |

1.

elismeri, hogy a vízügyi keretirányelv szilárd és nagyra törő jogalkotási alapot teremt a hosszú távú, integrált uniós vízgazdálkodáshoz; üdvözli az európai víz- és szennyvízkezelés minőségének az utóbbi években tapasztalható javulását; ugyanakkor rámutat arra, hogy a végrehajtás üteme lassú, a különböző tagállamokat és régiókat tekintve pedig egyenetlen, és a vízügyi keretirányelv végrehajtását is jelentősen javítani kell ahhoz, hogy az európai vizek állapota 2015-ig mindenhol elérje a „jó” minősítést;

| 2. | elismeri, hogy a víz az emberiség közös erőforrása, a közjavak egyike, és az ahhoz való hozzáférésnek alapvető és egyetemes jognak kellene lennie; hangsúlyozza, hogy környezetvédelmi és egészségügyi szempontból is elengedhetetlen a fenntartható vízhasználat, amely alapvető szerepet játszik az éghajlat-szabályozási ciklusban; megismétli, hogy a belső piaci szabályokat hozzá kell igazítani a vízágazat egyedi jellemzőihez, és felkéri a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének szellemében a vízügyi keretirányelv 9. cikkével összhangban folytassák a vízgazdálkodást és a víziközművek kezelését; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a víz az emberiség közös erőforrása, a közjavak egyike, és az ahhoz való hozzáférésnek alapvető és egyetemes jognak kellene lennie; hangsúlyozza, hogy környezetvédelmi és egészségügyi szempontból is elengedhetetlen a fenntartható vízhasználat, amely alapvető szerepet játszik az éghajlat-szabályozási ciklusban; megismétli, hogy a belső piaci szabályokat hozzá kell igazítani a vízágazat egyedi jellemzőihez, és felkéri a tagállamokat, hogy a szubszidiaritás elvének szellemében a vízügyi keretirányelv 9. cikkével összhangban folytassák a vízgazdálkodást és a víziközművek kezelését;

| 3. | megjegyzi, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv végrehajtása terén történt előrelépések ellenére továbbra is hiányosságok mutatkoznak a gyűjtőrendszerekre és/vagy a kezelésre vonatkozó szabályoknak való megfelelés terén; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv végrehajtása terén történt előrelépések ellenére továbbra is hiányosságok mutatkoznak a gyűjtőrendszerekre és/vagy a kezelésre vonatkozó szabályoknak való megfelelés terén;

| 4. | nyomatékosítja, hogy bár a vízágazatban elsősorban a jelenlegi jogszabály végrehajtására kell helyezni a fő hangsúlyt, fennállnak bizonyos hiányosságok, amelyeket egyrészt a meglévő jogszabályoknak a vízzel kapcsolatos prioritásokhoz való hozzáigazításával, másrészt új jogszabályokkal kell orvosolni annak érdekében, hogy kezelni lehessen az egyes ágazatok vagy tevékenységek hatásait, és emellett figyelembe kell venni a fenntartható vízgazdálkodás terén a különböző gazdasági szereplők és az egyéb érintett felek között megvalósuló együttműködés jelentőségét; |
| --- | --- |

4.

nyomatékosítja, hogy bár a vízágazatban elsősorban a jelenlegi jogszabály végrehajtására kell helyezni a fő hangsúlyt, fennállnak bizonyos hiányosságok, amelyeket egyrészt a meglévő jogszabályoknak a vízzel kapcsolatos prioritásokhoz való hozzáigazításával, másrészt új jogszabályokkal kell orvosolni annak érdekében, hogy kezelni lehessen az egyes ágazatok vagy tevékenységek hatásait, és emellett figyelembe kell venni a fenntartható vízgazdálkodás terén a különböző gazdasági szereplők és az egyéb érintett felek között megvalósuló együttműködés jelentőségét;

| 5. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be az árvizekről szóló irányelvhez hasonló irányelvre irányuló javaslatot, amely támogatja egy közösségi szakpolitika bevezetését a vízhiány, az aszály és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson be az árvizekről szóló irányelvhez hasonló irányelvre irányuló javaslatot, amely támogatja egy közösségi szakpolitika bevezetését a vízhiány, az aszály és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás tekintetében;

| 6. | a jelenlegi és jövőbeni vízügyi kihívásokra adott uniós szakpolitikai válaszként tekint a Bizottságnak az európai vízkincs megőrzéséről szóló, bejelentés előtt álló tervére, amelynek célja, hogy 2050-re gondoskodjon a fenntartható és helyes vízhasználathoz szükséges jó minőségű víz megfelelő rendelkezésre állásáról anélkül, hogy ennek során megsértenék a vizek feletti szuverén nemzeti jogokat; |
| --- | --- |

6.

a jelenlegi és jövőbeni vízügyi kihívásokra adott uniós szakpolitikai válaszként tekint a Bizottságnak az európai vízkincs megőrzéséről szóló, bejelentés előtt álló tervére, amelynek célja, hogy 2050-re gondoskodjon a fenntartható és helyes vízhasználathoz szükséges jó minőségű víz megfelelő rendelkezésre állásáról anélkül, hogy ennek során megsértenék a vizek feletti szuverén nemzeti jogokat;

| 7. | emlékezteti a tagállamokat a vizek jó állapotának 2015-ig történő elérésére vonatkozó, vízügyi keretirányelvből származó kötelezettségükre; sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottan a tagállamok részéről a vízügy területén elkövetett uniós jogsértések beszüntetése érdekében; ugyanakkor további segítségnyújtásra szólít fel többek között átfogó iránymutatások és hatékony eszközök kidolgozása és rendelkezésre bocsátása révén annak érdekében, hogy elősegítsék a kapacitásépítést – különösen a regionális hatóságok és a vízgyűjtő-gazdálkodási hivatalok esetében –, azonos feltételeket biztosítsanak, és támogassák a tagállamok jobb megfelelését az uniós vízügyi politika végrehajtásának jövőbeni szakaszaiban, hogy teljesítsék a vízügyi politika keretében tett kötelezettségvállalásokat; rámutat arra, hogy sok esetben a petíciók az uniós vízügyi jogszabályok átültetéséhez és megfelelő végrehajtásához kapcsolódó problémákat tártak fel, ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálatai során mutasson nagyobb határozottságot, különösen ami a petíciók vizsgálatát illeti; |
| --- | --- |

7.

emlékezteti a tagállamokat a vizek jó állapotának 2015-ig történő elérésére vonatkozó, vízügyi keretirányelvből származó kötelezettségükre; sürgeti a Bizottságot, hogy lépjen fel határozottan a tagállamok részéről a vízügy területén elkövetett uniós jogsértések beszüntetése érdekében; ugyanakkor további segítségnyújtásra szólít fel többek között átfogó iránymutatások és hatékony eszközök kidolgozása és rendelkezésre bocsátása révén annak érdekében, hogy elősegítsék a kapacitásépítést – különösen a regionális hatóságok és a vízgyűjtő-gazdálkodási hivatalok esetében –, azonos feltételeket biztosítsanak, és támogassák a tagállamok jobb megfelelését az uniós vízügyi politika végrehajtásának jövőbeni szakaszaiban, hogy teljesítsék a vízügyi politika keretében tett kötelezettségvállalásokat; rámutat arra, hogy sok esetben a petíciók az uniós vízügyi jogszabályok átültetéséhez és megfelelő végrehajtásához kapcsolódó problémákat tártak fel, ezért felszólítja az Európai Bizottságot, hogy vizsgálatai során mutasson nagyobb határozottságot, különösen ami a petíciók vizsgálatát illeti;

Vízhatékonyság és erőforrás-gazdálkodás

| 8. | hangsúlyozza a hatékony vízfelhasználás fontosságát; hatékonyabb vízfelhasználást szorgalmaz különösen az olyan ágazatokban, mint az energia- és a mezőgazdasági ágazat, amelyek a legnagyobb vízfelhasználók; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza a hatékony vízfelhasználás fontosságát; hatékonyabb vízfelhasználást szorgalmaz különösen az olyan ágazatokban, mint az energia- és a mezőgazdasági ágazat, amelyek a legnagyobb vízfelhasználók;

| 9. | hangsúlyozza az energiatermelés, az energiahatékonyság és a vízbiztonság közötti összefüggést; rámutat arra, hogy európai szinten további stratégiákat és elképzeléseket – pl. a víz energiatárolásra való felhasználása – kell kidolgozni annak érdekében, hogy az energia iránti növekvő kereslet ne veszélyeztesse a vízellátás biztonságát, és hogy kiaknázzák az energiafelhasználás hatékony vízfelhasználás révén történő csökkentésében rejlő lehetőséget; hangsúlyozza, hogy a hagyományos, illetve az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiaforrások – köztük különösen a bioenergia és a vízenergia – fenntarthatóságának vizsgálatakor figyelembe kell venni a vízfelhasználást, és rámutat a nem szokványos földgázkitermelés kockázataira; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza az energiatermelés, az energiahatékonyság és a vízbiztonság közötti összefüggést; rámutat arra, hogy európai szinten további stratégiákat és elképzeléseket – pl. a víz energiatárolásra való felhasználása – kell kidolgozni annak érdekében, hogy az energia iránti növekvő kereslet ne veszélyeztesse a vízellátás biztonságát, és hogy kiaknázzák az energiafelhasználás hatékony vízfelhasználás révén történő csökkentésében rejlő lehetőséget; hangsúlyozza, hogy a hagyományos, illetve az alacsony szén-dioxid-kibocsátással járó energiaforrások – köztük különösen a bioenergia és a vízenergia – fenntarthatóságának vizsgálatakor figyelembe kell venni a vízfelhasználást, és rámutat a nem szokványos földgázkitermelés kockázataira;

| 10. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági ágazat vízfelhasználásának hatékonysága és fenntarthatósága innovatív technológiák és gyakorlatok bevezetésével, valamint a mezőgazdasági termelők és a végső fogyasztók jobb tájékoztatásával és figyelemfelkeltésével tovább javítható; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a földkezelők és az egyéb érdekelt felek közötti együttműködés kiválóan alkalmas arra, hogy a vízvédelem terén kedvező eredményeket érjünk el; hangsúlyozza továbbá, hogy az éghajlatváltozás és az élelmezésbiztonság által támasztott kihívásokra tekintettel elegendő vízkészleteket kell a mezőgazdaság számára mobilizálni, például a víztárolás fejlesztése révén; megállapítja, hogy a víz nagy részét a mezőgazdasági ágazat használja fel, és hangsúlyozza, hogy a KAP jelenlegi reformja során fontos szerepet kap a víz megőrzése és a fenntartható vízfelhasználás; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági ágazat vízfelhasználásának hatékonysága és fenntarthatósága innovatív technológiák és gyakorlatok bevezetésével, valamint a mezőgazdasági termelők és a végső fogyasztók jobb tájékoztatásával és figyelemfelkeltésével tovább javítható; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a földkezelők és az egyéb érdekelt felek közötti együttműködés kiválóan alkalmas arra, hogy a vízvédelem terén kedvező eredményeket érjünk el; hangsúlyozza továbbá, hogy az éghajlatváltozás és az élelmezésbiztonság által támasztott kihívásokra tekintettel elegendő vízkészleteket kell a mezőgazdaság számára mobilizálni, például a víztárolás fejlesztése révén; megállapítja, hogy a víz nagy részét a mezőgazdasági ágazat használja fel, és hangsúlyozza, hogy a KAP jelenlegi reformja során fontos szerepet kap a víz megőrzése és a fenntartható vízfelhasználás;

| 11. | úgy véli, hogy a víz iránti egyre növekvő kereslet miatt az öntözésbe történő sürgős beruházásokra van szükség, és felszólítja a Bizottságot, hogy a vízhiány leküzdése érdekében segítse elő az olyan megoldások alkalmazását, mint a víztartó rétegek mesterséges újrafeltöltése, a vízvisszanyerés és az alternatív öntözési technikák fejlesztése; kiemeli ugyanakkor a fenti technikákkal, a vízkészletek megőrzésével, a vízgyűjtéssel, a felszín alatti vizekkel folytatott gazdálkodással, a szennyvizek kezelésével kapcsolatos ismeretek és technológiák átadásának fontosságát; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a víz iránti egyre növekvő kereslet miatt az öntözésbe történő sürgős beruházásokra van szükség, és felszólítja a Bizottságot, hogy a vízhiány leküzdése érdekében segítse elő az olyan megoldások alkalmazását, mint a víztartó rétegek mesterséges újrafeltöltése, a vízvisszanyerés és az alternatív öntözési technikák fejlesztése; kiemeli ugyanakkor a fenti technikákkal, a vízkészletek megőrzésével, a vízgyűjtéssel, a felszín alatti vizekkel folytatott gazdálkodással, a szennyvizek kezelésével kapcsolatos ismeretek és technológiák átadásának fontosságát;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági és erdőterületek alatt nagyon nagy mennyiségben képződnek újra a felszín alatti vízkészletek, és ezért a mezőgazdasági termelők és az erdőgazdálkodók már most különös felelősséggel tartoznak a minőségi szempontból rendkívül értékes felszín alatti víz tisztán tartásáért; elismeri a mezőgazdasági termelők által a talajvízminőség javítására tett eddigi erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a mezőgazdasági és erdőterületek alatt nagyon nagy mennyiségben képződnek újra a felszín alatti vízkészletek, és ezért a mezőgazdasági termelők és az erdőgazdálkodók már most különös felelősséggel tartoznak a minőségi szempontból rendkívül értékes felszín alatti víz tisztán tartásáért; elismeri a mezőgazdasági termelők által a talajvízminőség javítására tett eddigi erőfeszítéseket;

| 13. | nyomatékosítja, hogy egy környezetbarát és gazdasági szempontból is megbízható szennyvízelvezetési és szennyvízkezelési politikának a forrásnál kell kezelnie a szennyezést, mielőtt az összes szennyező anyagot továbbirányítaná költséges folyamatvégi kezelésre, különös tekintettel a szennyezett talajon átfolyó vizekre; szorgalmazza a szennyvíz és a folyamatvégi kezelés során keletkező melléktermékek szigorú minőségi követelmények melletti, új erőforrásként való hasznosítását; megjegyzi, hogy a szennyvizek – a bennük lévő szerves anyagok hővisszanyeréssel vagy más módon történő energetikai hasznosítása révén – energiaforrásként használhatók, és ezt a lehetőséget ki kell használni; |
| --- | --- |

13.

nyomatékosítja, hogy egy környezetbarát és gazdasági szempontból is megbízható szennyvízelvezetési és szennyvízkezelési politikának a forrásnál kell kezelnie a szennyezést, mielőtt az összes szennyező anyagot továbbirányítaná költséges folyamatvégi kezelésre, különös tekintettel a szennyezett talajon átfolyó vizekre; szorgalmazza a szennyvíz és a folyamatvégi kezelés során keletkező melléktermékek szigorú minőségi követelmények melletti, új erőforrásként való hasznosítását; megjegyzi, hogy a szennyvizek – a bennük lévő szerves anyagok hővisszanyeréssel vagy más módon történő energetikai hasznosítása révén – energiaforrásként használhatók, és ezt a lehetőséget ki kell használni;

| 14. | adott esetben kéri az uniós vízügyi jogszabályok aktualizálását annak érdekében, hogy kellően figyelembe vegyék a technológiai előrelépéseket a víz újrahasznosítása és újrafeldolgozása terén, hogy lehetővé váljon a kezelt szennyvíz költség- és energiahatékony, öntözési vagy ipari célú újrafelhasználása és a szürke víz háztartási újrahasznosítása; intézkedéseket kér a visszanyert víz kémiai és biológiai minőségének megfelelő nyomon követésére; felkéri a Bizottságot, hogy a vízproblémák enyhítése érdekében vizsgálja meg a kezelt szennyvíz, a „szürke víz” és a csapadékvíz szélesebb körű felhasználását szorgalmazó ösztönzők bevezetésének lehetséges formáit; |
| --- | --- |

14.

adott esetben kéri az uniós vízügyi jogszabályok aktualizálását annak érdekében, hogy kellően figyelembe vegyék a technológiai előrelépéseket a víz újrahasznosítása és újrafeldolgozása terén, hogy lehetővé váljon a kezelt szennyvíz költség- és energiahatékony, öntözési vagy ipari célú újrafelhasználása és a szürke víz háztartási újrahasznosítása; intézkedéseket kér a visszanyert víz kémiai és biológiai minőségének megfelelő nyomon követésére; felkéri a Bizottságot, hogy a vízproblémák enyhítése érdekében vizsgálja meg a kezelt szennyvíz, a „szürke víz” és a csapadékvíz szélesebb körű felhasználását szorgalmazó ösztönzők bevezetésének lehetséges formáit;

| 15. | kiemeli, hogy a vízfogyasztás csökkentését prioritásnak kell tekinteni; hangsúlyozza az ökotervezés és a víztakarékossági eszközök fontosságát, valamint szorgalmazza, hogy az összes uniós országban, valamennyi ágazatban és valamennyi fogyasztó számára tegyék kötelezővé a vízfogyasztásmérést; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy szabályozza a mezőgazdaságban használt eszközök vízhatékonyságát; |
| --- | --- |

15.

kiemeli, hogy a vízfogyasztás csökkentését prioritásnak kell tekinteni; hangsúlyozza az ökotervezés és a víztakarékossági eszközök fontosságát, valamint szorgalmazza, hogy az összes uniós országban, valamennyi ágazatban és valamennyi fogyasztó számára tegyék kötelezővé a vízfogyasztásmérést; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy szabályozza a mezőgazdaságban használt eszközök vízhatékonyságát;

| 16. | emlékeztet arra, hogy az uniós vizek közel 20 %-a elvész a nem hatékony vízfelhasználás miatt, ezért a fenntartható vízgazdálkodás, és különösen a vízhiány és az aszály jelentette problémák kezelése érdekében kulcsfontosságú a vízkészletek felhasználásának hatékonyabbá tétele; hangsúlyozza, hogy sürgősen fel kell mérni az európai vízhálózat állapotát a minőség, az elavultság és az összekapcsolhatóság szempontjából, mivel fennáll a lehetőség, hogy az európai városoknak juttatott víz akár 70 %-a is elszivárogjon a hálózatból, továbbá hogy ösztönözni kell az infrastruktúra-beruházásokat; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy az uniós vizek közel 20 %-a elvész a nem hatékony vízfelhasználás miatt, ezért a fenntartható vízgazdálkodás, és különösen a vízhiány és az aszály jelentette problémák kezelése érdekében kulcsfontosságú a vízkészletek felhasználásának hatékonyabbá tétele; hangsúlyozza, hogy sürgősen fel kell mérni az európai vízhálózat állapotát a minőség, az elavultság és az összekapcsolhatóság szempontjából, mivel fennáll a lehetőség, hogy az európai városoknak juttatott víz akár 70 %-a is elszivárogjon a hálózatból, továbbá hogy ösztönözni kell az infrastruktúra-beruházásokat;

Víz és ökoszisztémák

| 17. | megjegyzi, hogy a víz a legtöbb ökoszisztéma-szolgáltatás szempontjából kulcsfontosságú, és hangsúlyozza a megfelelő vízgazdálkodás jelentőségét a biológiai sokféleségre vonatkozó célok elérésében; hangsúlyozza, hogy az újraerdősítésre és a vizes élőhelyek helyreállítására irányuló intézkedésekre van szükség a vízkészletekkel való gazdálkodás keretében; felszólít a vízügyi keretirányelv célkitűzéseinek jobb összehangolására a Natura 2000 hálózattal; hangsúlyozza, hogy a tudásbázisnak integrálnia kell a „környezeti áramlások” fogalmát, és figyelembe kell vennie a víz által támogatott ökoszisztéma-szolgáltatásokat; hangsúlyozza annak figyelembevételének szükségességét, hogy a vízkörforgásban bekövetkező változások a természetes élőhelyektől függnek, és ez hatással van a körforgásba visszakerülő víz arányára; a vízkörforgás nem egyforma mindenhol, így különbségek figyelhetők meg a trópusi, a mediterrán, a mérsékelt és a hideg övi vízkörforgásban; |
| --- | --- |

17.

megjegyzi, hogy a víz a legtöbb ökoszisztéma-szolgáltatás szempontjából kulcsfontosságú, és hangsúlyozza a megfelelő vízgazdálkodás jelentőségét a biológiai sokféleségre vonatkozó célok elérésében; hangsúlyozza, hogy az újraerdősítésre és a vizes élőhelyek helyreállítására irányuló intézkedésekre van szükség a vízkészletekkel való gazdálkodás keretében; felszólít a vízügyi keretirányelv célkitűzéseinek jobb összehangolására a Natura 2000 hálózattal; hangsúlyozza, hogy a tudásbázisnak integrálnia kell a „környezeti áramlások” fogalmát, és figyelembe kell vennie a víz által támogatott ökoszisztéma-szolgáltatásokat; hangsúlyozza annak figyelembevételének szükségességét, hogy a vízkörforgásban bekövetkező változások a természetes élőhelyektől függnek, és ez hatással van a körforgásba visszakerülő víz arányára; a vízkörforgás nem egyforma mindenhol, így különbségek figyelhetők meg a trópusi, a mediterrán, a mérsékelt és a hideg övi vízkörforgásban;

| 18. | hangsúlyozza, hogy a vízkészletek és a kapcsolódó ökoszisztémák különösen ki vannak téve az éghajlatváltozás hatásainak, amelyek a rendelkezésre álló víz – különösen az ivóvíz – mennyiségének és minőségének csökkenéséhez, valamint az áradások és aszályok gyakoriságának és intenzitásának emelkedéséhez vezethetnek; felszólít arra, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló szakpolitikák kellően vegyék figyelembe a vízkészletekre gyakorolt hatást; kiemeli a kockázatmegelőzés és -enyhítés, valamint a válaszstratégiák fontosságát a vízhez kapcsolódó szélsőséges jelenségek megelőzése céljából; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza, hogy a vízkészletek és a kapcsolódó ökoszisztémák különösen ki vannak téve az éghajlatváltozás hatásainak, amelyek a rendelkezésre álló víz – különösen az ivóvíz – mennyiségének és minőségének csökkenéséhez, valamint az áradások és aszályok gyakoriságának és intenzitásának emelkedéséhez vezethetnek; felszólít arra, hogy az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra és az éghajlatváltozás mérséklésére irányuló szakpolitikák kellően vegyék figyelembe a vízkészletekre gyakorolt hatást; kiemeli a kockázatmegelőzés és -enyhítés, valamint a válaszstratégiák fontosságát a vízhez kapcsolódó szélsőséges jelenségek megelőzése céljából;

| 19. | hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatással lehet a vízi ökoszisztémákra, ami olyan szigorú és rendszeres intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek célja a természet és a biológiai sokféleség megőrzése, és amelyek körültekintő szabályok bevezetését írják elő az átalakított víztestekkel – különösen a víztározókkal és az átalakított vízrendszerekkel – való gazdálkodás tekintetében, tiszteletben tartva ugyanakkor az e téren érvényben lévő tagállami hatásköröket; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy az éghajlatváltozás hatással lehet a vízi ökoszisztémákra, ami olyan szigorú és rendszeres intézkedéseket tesz szükségessé, amelyek célja a természet és a biológiai sokféleség megőrzése, és amelyek körültekintő szabályok bevezetését írják elő az átalakított víztestekkel – különösen a víztározókkal és az átalakított vízrendszerekkel – való gazdálkodás tekintetében, tiszteletben tartva ugyanakkor az e téren érvényben lévő tagállami hatásköröket;

| 20. | megállapítja, hogy bizonyos országok nem vízhiánnyal küzdenek, hanem sokkal inkább a rendszeres vagy erős esőzésekből, áradásokból, a folyóerózióból, valamint a vízgyűjtőket és part menti területeket érintő szennyezésből eredő túlzott vízmennyiség kezelésének, továbbá e jelenségek helyi lakosságra gyakorolt hatásainak nehézségeivel szembesülnek, amint arról számos beérkezett petíció is beszámol; tekintettel a tagállamok területén az utóbbi időben észlelhető egyre gyakoribb árvízveszélyre, felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően elemezze, hogyan előzhetők meg az áradások következményei; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy bizonyos országok nem vízhiánnyal küzdenek, hanem sokkal inkább a rendszeres vagy erős esőzésekből, áradásokból, a folyóerózióból, valamint a vízgyűjtőket és part menti területeket érintő szennyezésből eredő túlzott vízmennyiség kezelésének, továbbá e jelenségek helyi lakosságra gyakorolt hatásainak nehézségeivel szembesülnek, amint arról számos beérkezett petíció is beszámol; tekintettel a tagállamok területén az utóbbi időben észlelhető egyre gyakoribb árvízveszélyre, felhívja a Bizottságot, hogy megfelelően elemezze, hogyan előzhetők meg az áradások következményei;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak fel kell szólítania a tagállamokat, hogy a hidrogeológiai zavarok leküzdése és a vízszabályozás elősegítése érdekében mozdítsák elő a hegyvidéki térségekben a környezetbarát mezőgazdasági tevékenységek újrafelvételét, és alkalmazzák ismét az árkok, vízelvezető csatornák és gátak építésének bevált gyakorlatait, amelyek – jelentős mennyiségű csapadék esetén – csökkenthetik a völgyeket érintő negatív hatásokat, valamint – szárazság esetén – biztosíthatják az erdőtüzek megfékezésére is használható elraktározott vízkészleteket; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak fel kell szólítania a tagállamokat, hogy a hidrogeológiai zavarok leküzdése és a vízszabályozás elősegítése érdekében mozdítsák elő a hegyvidéki térségekben a környezetbarát mezőgazdasági tevékenységek újrafelvételét, és alkalmazzák ismét az árkok, vízelvezető csatornák és gátak építésének bevált gyakorlatait, amelyek – jelentős mennyiségű csapadék esetén – csökkenthetik a völgyeket érintő negatív hatásokat, valamint – szárazság esetén – biztosíthatják az erdőtüzek megfékezésére is használható elraktározott vízkészleteket;

| 22. | elismeri, hogy a felszín alatti víztartó rétegek fontos szerepet játszanak a vízkörforgásban és számos fontos kérdésben, köztük a vízszennyezés, az árvízkár-mérséklési rendszerek, a sós víz beáramlása és a talajvíz huzamos kimerítése miatti talajsüllyedés kérdésében; felszólítja a Bizottságot, hogy fektessen különös hangsúlyt a felszín alatti víztartó rétegekkel való fenntartható gazdálkodás jelentőségére; |
| --- | --- |

22.

elismeri, hogy a felszín alatti víztartó rétegek fontos szerepet játszanak a vízkörforgásban és számos fontos kérdésben, köztük a vízszennyezés, az árvízkár-mérséklési rendszerek, a sós víz beáramlása és a talajvíz huzamos kimerítése miatti talajsüllyedés kérdésében; felszólítja a Bizottságot, hogy fektessen különös hangsúlyt a felszín alatti víztartó rétegekkel való fenntartható gazdálkodás jelentőségére;

| 23. | mivel a palagázfeltárás és -kitermelés jelentős mértékben veszélyezteti a felszíni és felszín alatti vizeket egyaránt, felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az ilyen tevékenységek a környezeti hatásvizsgálatokról szóló irányelv hatálya alá tartozzanak; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy mihamarabb bocsásson ki iránymutatást a vizek megfigyeléséből származó alapadatok gyűjtésére vonatkozóan, amelyek megszerzésére mind a feltárást, mint a kitermelést célzó repesztés megkezdése előtt szükség van, valamint a különböző földtani közegekben végzett repesztés – ezen belül is a lehetséges szivárgás – felszín alatti víztartalékokra gyakorolt hatásainak vizsgálatára alkalmazandó kritériumokra vonatkozó iránymutatást; |
| --- | --- |

23.

mivel a palagázfeltárás és -kitermelés jelentős mértékben veszélyezteti a felszíni és felszín alatti vizeket egyaránt, felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az ilyen tevékenységek a környezeti hatásvizsgálatokról szóló irányelv hatálya alá tartozzanak; felszólítja a Bizottságot arra is, hogy mihamarabb bocsásson ki iránymutatást a vizek megfigyeléséből származó alapadatok gyűjtésére vonatkozóan, amelyek megszerzésére mind a feltárást, mint a kitermelést célzó repesztés megkezdése előtt szükség van, valamint a különböző földtani közegekben végzett repesztés – ezen belül is a lehetséges szivárgás – felszín alatti víztartalékokra gyakorolt hatásainak vizsgálatára alkalmazandó kritériumokra vonatkozó iránymutatást;

| 24. | emlékeztet arra, hogy a talajvédelem a vízminőség megőrzésének egyik alapvető eleme; rámutat, hogy a talajromlásnak elsősorban helyi és regionális okai és hatásai vannak, következésképpen e téren a szubszidiaritás elvét kell alkalmazni; felszólítja valamennyi tagállamot, hogy tegyenek eleget a talaj minőségének biztosítására irányuló kötelezettségeiknek és gondoskodjanak a talaj jó állapotának megőrzéséről, továbbá nyomatékosan felszólítja a talajvédelmi rendelkezésekkel nem rendelkező tagállamokat is, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a talajvédelem a vízminőség megőrzésének egyik alapvető eleme; rámutat, hogy a talajromlásnak elsősorban helyi és regionális okai és hatásai vannak, következésképpen e téren a szubszidiaritás elvét kell alkalmazni; felszólítja valamennyi tagállamot, hogy tegyenek eleget a talaj minőségének biztosítására irányuló kötelezettségeiknek és gondoskodjanak a talaj jó állapotának megőrzéséről, továbbá nyomatékosan felszólítja a talajvédelmi rendelkezésekkel nem rendelkező tagállamokat is, hogy tegyenek eleget kötelezettségeiknek;

| 25. | rámutat arra, hogy a vízgyűjtők szintjén megvalósuló integrált vízkészlet-gazdálkodásnak és területrendezésnek figyelembe kell vennie a vízfüggő gazdasági tevékenységeket és az összes felhasználó vízigényét, valamint a vízhiány holisztikus megközelítésének szükségességét, és biztosítania kell a vízen végzett emberi tevékenységek fenntarthatóságát; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy a vízgyűjtők szintjén megvalósuló integrált vízkészlet-gazdálkodásnak és területrendezésnek figyelembe kell vennie a vízfüggő gazdasági tevékenységeket és az összes felhasználó vízigényét, valamint a vízhiány holisztikus megközelítésének szükségességét, és biztosítania kell a vízen végzett emberi tevékenységek fenntarthatóságát;

| 26. | véleménye szerint a települési szennyvíz képezi a vízi környezet – a folyók és a partvidék – egyik legjelentősebb szennyezési forrását, és a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv sikeres végrehajtása valamennyi tagállamban jelentős hatást gyakorol majd a víz minőségére, ezáltal a vízügyi keretirányelv sikeres végrehajtására; |
| --- | --- |

26.

véleménye szerint a települési szennyvíz képezi a vízi környezet – a folyók és a partvidék – egyik legjelentősebb szennyezési forrását, és a települési szennyvíz kezeléséről szóló irányelv sikeres végrehajtása valamennyi tagállamban jelentős hatást gyakorol majd a víz minőségére, ezáltal a vízügyi keretirányelv sikeres végrehajtására;

| 27. | felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen szennyezés súlyos hatást gyakorolhat az emberi egészségre, amint azt az Írországból (Galway), Franciaországból (Bretagne) és más tagállamokból érkezett petíciók is tanúsítják; emlékeztet a hulladékgazdálkodási irányelvnek és a kapcsolódó irányelveknek az Európai Unió tagállamaiban történő végrehajtásával kapcsolatos petíciókban felvetett problémákról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására, amely felhívta a figyelmet a nem megfelelően igazgatott vagy illegális hulladéklerakók és kőbányák miatt kialakult veszélyes vízszennyezettségi szintekre, melyek a felszín alatti vizeket és talajvíztáblákat (nappes phréatiques) érintő szivárgásokhoz és szennyezéshez vezettek; |
| --- | --- |

27.

felhívja a figyelmet arra, hogy az ilyen szennyezés súlyos hatást gyakorolhat az emberi egészségre, amint azt az Írországból (Galway), Franciaországból (Bretagne) és más tagállamokból érkezett petíciók is tanúsítják; emlékeztet a hulladékgazdálkodási irányelvnek és a kapcsolódó irányelveknek az Európai Unió tagállamaiban történő végrehajtásával kapcsolatos petíciókban felvetett problémákról szóló, 2012. február 2-i állásfoglalására, amely felhívta a figyelmet a nem megfelelően igazgatott vagy illegális hulladéklerakók és kőbányák miatt kialakult veszélyes vízszennyezettségi szintekre, melyek a felszín alatti vizeket és talajvíztáblákat (nappes phréatiques) érintő szivárgásokhoz és szennyezéshez vezettek;

| 28. | felhívja a figyelmet a petíció benyújtói által kifogásolt, a környezetre és az emberi egészségre jelentős hatást gyakorló és a víz rossz minőségéért felelős olyan káros elemekre, mint a hulladéklerakók, az illetékes hatóságok által elmulasztott vízminőségi ellenőrzések, valamint a szabálytalan vagy jogszerűtlen mezőgazdasági és ipari gyakorlatok, városfejlesztés és energetikai fejlesztések, valamint a mezőgazdasági és ipari tevékenység; felszólít ezért arra, hogy vezessenek be célzottabb ösztönzőket a hatékony vízgazdálkodás és a vízhez való általános, megfizethető hozzáférés érdekében – különös tekintettel a szegény és a vidéken élő népességre –, valamint a vízhiánnyal sújtott térségek vízellátása érdekében, különös tekintettel azon területekre, amelyek a vízügyi infrastruktúrával rendelkező nagyvárosi agglomerációktól távol helyezkednek el; |
| --- | --- |

28.

felhívja a figyelmet a petíció benyújtói által kifogásolt, a környezetre és az emberi egészségre jelentős hatást gyakorló és a víz rossz minőségéért felelős olyan káros elemekre, mint a hulladéklerakók, az illetékes hatóságok által elmulasztott vízminőségi ellenőrzések, valamint a szabálytalan vagy jogszerűtlen mezőgazdasági és ipari gyakorlatok, városfejlesztés és energetikai fejlesztések, valamint a mezőgazdasági és ipari tevékenység; felszólít ezért arra, hogy vezessenek be célzottabb ösztönzőket a hatékony vízgazdálkodás és a vízhez való általános, megfizethető hozzáférés érdekében – különös tekintettel a szegény és a vidéken élő népességre –, valamint a vízhiánnyal sújtott térségek vízellátása érdekében, különös tekintettel azon területekre, amelyek a vízügyi infrastruktúrával rendelkező nagyvárosi agglomerációktól távol helyezkednek el;

| 29. | véleménye szerint a tápanyag-felhalmozódás egyike a felszíni vizek szennyeződését okozó számos tényezőnek, és befolyásolja a biológiai sokféleséget és csökkenti az értékes ökoszisztéma-szolgáltatásokat; megállapítja, hogy esetleg 50 %-ot meghaladó mértékben a vizsgált tápkörülmények tehetők majd felelőssé a felszíni vizek „megfelelő állapotának” 2015-ig való elérésére irányuló erőfeszítések várható kudarcáért; |
| --- | --- |

29.

véleménye szerint a tápanyag-felhalmozódás egyike a felszíni vizek szennyeződését okozó számos tényezőnek, és befolyásolja a biológiai sokféleséget és csökkenti az értékes ökoszisztéma-szolgáltatásokat; megállapítja, hogy esetleg 50 %-ot meghaladó mértékben a vizsgált tápkörülmények tehetők majd felelőssé a felszíni vizek „megfelelő állapotának” 2015-ig való elérésére irányuló erőfeszítések várható kudarcáért;

| 30. | sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a küzdelmet az egyes szennyező anyagok – így például az antibiotikum-, gyógyszer- és a fogamzásgátló tablettákból származó hormonmaradványok – vízbe történő növekvő kibocsátása ellen, mivel e maradványok kedvezőtlen hatást gyakorolnak az emberi egészségre és a környezetre; |
| --- | --- |

30.

sürgeti a Bizottságot, hogy fokozza a küzdelmet az egyes szennyező anyagok – így például az antibiotikum-, gyógyszer- és a fogamzásgátló tablettákból származó hormonmaradványok – vízbe történő növekvő kibocsátása ellen, mivel e maradványok kedvezőtlen hatást gyakorolnak az emberi egészségre és a környezetre;

Tudás és innováció

| 31. | elismeri, hogy az uniós szakpolitikai keret lehetővé tette kevésbé széttagolt vízügyi adatok gyűjtését és a hatékonyabb nyomon követést; ugyanakkor megjegyzi, hogy nem állnak rendelkezésre megbízható adatok a vízmennyiségről, például a kinyerést és a szivárgást illetően; felhívja a figyelmet a statisztikai információk javításán, az adatgyűjtő állomások és az európai vízügyi információs rendszer használatán és a vízkészletek állapotának a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés keretében történő ellenőrzésén alapuló jobb adatkezelésben rejlő lehetőségre, valamint a gazdasági tevékenységből adódóan e rendszerekre nehezedő nyomásra; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel együttműködésben dolgozzon ki új, megbízható mutatókat a vízelszámoláshoz; hangsúlyozza, hogy a tudásbázisnak integrálnia kell a „környezeti áramlások” fogalmát, és figyelembe kell vennie a víz által támogatott ökoszisztéma-szolgáltatásokat, továbbá az éghajlat, a területek és a felszín alatti vízforrások között a vízkörforgás révén kialakult kapcsolatokat; |
| --- | --- |

31.

elismeri, hogy az uniós szakpolitikai keret lehetővé tette kevésbé széttagolt vízügyi adatok gyűjtését és a hatékonyabb nyomon követést; ugyanakkor megjegyzi, hogy nem állnak rendelkezésre megbízható adatok a vízmennyiségről, például a kinyerést és a szivárgást illetően; felhívja a figyelmet a statisztikai információk javításán, az adatgyűjtő állomások és az európai vízügyi információs rendszer használatán és a vízkészletek állapotának a globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés keretében történő ellenőrzésén alapuló jobb adatkezelésben rejlő lehetőségre, valamint a gazdasági tevékenységből adódóan e rendszerekre nehezedő nyomásra; felhívja a Bizottságot, hogy az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel együttműködésben dolgozzon ki új, megbízható mutatókat a vízelszámoláshoz; hangsúlyozza, hogy a tudásbázisnak integrálnia kell a „környezeti áramlások” fogalmát, és figyelembe kell vennie a víz által támogatott ökoszisztéma-szolgáltatásokat, továbbá az éghajlat, a területek és a felszín alatti vízforrások között a vízkörforgás révén kialakult kapcsolatokat;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az Unióban és a szomszédos országokban a Horizont 2020 programnak a vízkészletekkel és vízi környezettel való jobb, fenntartható gazdálkodásra vonatkozó különleges célkitűzéseire és tevékenységeire kell összpontosítani; véleménye szerint az Unió kutatási politikájának választ kell adnia a mezőgazdasági, az épületekkel kapcsolatos, az ipari és a háztartási vízgazdálkodással és a hatékony vízfelhasználásra irányuló törekvésekkel kapcsolatos, egyre erősödő kihívásokra; e tekintetben más térségek számára példaként említi a Balti-tengerre irányuló BONUS programot; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az Unióban és a szomszédos országokban a Horizont 2020 programnak a vízkészletekkel és vízi környezettel való jobb, fenntartható gazdálkodásra vonatkozó különleges célkitűzéseire és tevékenységeire kell összpontosítani; véleménye szerint az Unió kutatási politikájának választ kell adnia a mezőgazdasági, az épületekkel kapcsolatos, az ipari és a háztartási vízgazdálkodással és a hatékony vízfelhasználásra irányuló törekvésekkel kapcsolatos, egyre erősödő kihívásokra; e tekintetben más térségek számára példaként említi a Balti-tengerre irányuló BONUS programot;

| 33. | úgy véli, hogy fontos elősegíteni a vízzel kapcsolatos kutatást és innovációt, valamint hogy ezen a területen ösztönözni kell az európai klaszterek fejlődését; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és más lényeges érdekelt feleket, hogy támogassák a vízügyi európai innovációs partnerséget a világszinten élen járó kutatási és innovációs törekvések összefogásának hatékony eszközeként, és szüntessék meg a tudás, az elérhető legjobb technikák és a technológiai áttörések gyors piacra jutásának és elterjedésének útjában álló akadályokat, valamint hogy segítsék elő a vízügyi technológiák belső piacának létrejöttét; hangsúlyozza, hogy az ökoinnováció jelentős szerepet tölt be a vízkészletek, valamint a biológiai sokféleség és a kiegyensúlyozott ökoszisztémák megőrzésében; rámutat továbbá a zöld munkahelyek létesítésének, az innováció- és tudásalapú vízügyi politika kialakításának, valamint a jobb vízgazdálkodás és vízhatékonyság elérésének lehetőségére; felszólítja a Bizottságot, hogy mérje fel és számszerűsítse a vízzel kapcsolatos K+F ösztönzésére irányuló tevékenységeinek a foglakoztatásra gyakorolt hatását; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy fontos elősegíteni a vízzel kapcsolatos kutatást és innovációt, valamint hogy ezen a területen ösztönözni kell az európai klaszterek fejlődését; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és más lényeges érdekelt feleket, hogy támogassák a vízügyi európai innovációs partnerséget a világszinten élen járó kutatási és innovációs törekvések összefogásának hatékony eszközeként, és szüntessék meg a tudás, az elérhető legjobb technikák és a technológiai áttörések gyors piacra jutásának és elterjedésének útjában álló akadályokat, valamint hogy segítsék elő a vízügyi technológiák belső piacának létrejöttét; hangsúlyozza, hogy az ökoinnováció jelentős szerepet tölt be a vízkészletek, valamint a biológiai sokféleség és a kiegyensúlyozott ökoszisztémák megőrzésében; rámutat továbbá a zöld munkahelyek létesítésének, az innováció- és tudásalapú vízügyi politika kialakításának, valamint a jobb vízgazdálkodás és vízhatékonyság elérésének lehetőségére; felszólítja a Bizottságot, hogy mérje fel és számszerűsítse a vízzel kapcsolatos K+F ösztönzésére irányuló tevékenységeinek a foglakoztatásra gyakorolt hatását;

A vízügyi szempontok általános érvényesítése

| 34. | hangsúlyozza, hogy a vízügyi vonatkozású célkitűzéseket és a kulcsfontosságú vízhatékonysági célkitűzéseket tartalmazó erőforrás-hatékonysági menetrendet következetesebben és jobban be kell építeni az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű jogalkotásba; kéri, hogy az Európa 2020 stratégiához hasonló átfogó gazdaságirányítási politikák, valamint a közös agrárpolitikához és a kohéziós politikához hasonló közös uniós politikák kereteinek kialakítása során vegyék figyelembe a vízkészletekre gyakorolt hatások teljes körű értékelését annak elérése érdekében, hogy a rendelkezésre álló finanszírozást témák szerint a vízügyi kérdésekre összpontosítsák, a víz kérdésének pedig minden szakpolitikai területen általános érvényt szerezzenek a vízminőség valamennyi európai régióban való javítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy a vízügyi vonatkozású célkitűzéseket és a kulcsfontosságú vízhatékonysági célkitűzéseket tartalmazó erőforrás-hatékonysági menetrendet következetesebben és jobban be kell építeni az uniós, nemzeti, regionális és helyi szintű jogalkotásba; kéri, hogy az Európa 2020 stratégiához hasonló átfogó gazdaságirányítási politikák, valamint a közös agrárpolitikához és a kohéziós politikához hasonló közös uniós politikák kereteinek kialakítása során vegyék figyelembe a vízkészletekre gyakorolt hatások teljes körű értékelését annak elérése érdekében, hogy a rendelkezésre álló finanszírozást témák szerint a vízügyi kérdésekre összpontosítsák, a víz kérdésének pedig minden szakpolitikai területen általános érvényt szerezzenek a vízminőség valamennyi európai régióban való javítása érdekében;

| 35. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós alapokkal kapcsolatos új uniós pénzügyi stratégiának az eddigieknél jobban figyelembe kell vennie a hidrotechnikai infrastrukturális beruházásokat; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós alapokkal kapcsolatos új uniós pénzügyi stratégiának az eddigieknél jobban figyelembe kell vennie a hidrotechnikai infrastrukturális beruházásokat;

| 36. | megjegyzi, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó normák már szigorúak és betartásukat is szigorúan ellenőrzik; kéri, hogy a meglévő kötelezettségek alapján a KAP-ban erősítsék meg az ökológiai feltételességet; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy a mezőgazdasági termelőkre vonatkozó normák már szigorúak és betartásukat is szigorúan ellenőrzik; kéri, hogy a meglévő kötelezettségek alapján a KAP-ban erősítsék meg az ökológiai feltételességet;

A víz és a gazdaság

| 37. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elv teljes körű alkalmazásáról olyan átlátható és hatékony, a vizet használó valamennyi ágazatban alkalmazott árképzési rendszerek révén, amelyek célja a vízügyi szolgáltatások költségeinek – többek között a környezetvédelmi és az erőforrásokkal kapcsolatos költségek – megtérülése, a vízügyi keretirányelvben foglaltak szerint; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a vízdíjak megállapításakor figyelembe kell venni a szociális szempontokat, valamint a tiszta vízet emberi felhasználás céljára megfizethető áron kell rendelkezésre bocsátani; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék és vizsgálják felül azokat a támogatásokat, amelyek károsan hatnak a vizekre, valamint dolgozzanak ki és vezessenek be további gazdasági eszközöket a környezetre káros tevékenységek csökkentése és a vízkészletek fenntarthatóbb felhasználásának ösztönzése érdekében; hangsúlyozza, hogy a víz árképzésének tükröznie kell a szennyvízkezelés környezeti hatását; megállapítja, hogy a válság és a közkiadások megnyirbálása a meglévő politikai szándék ellenére megnehezíti a helyi és regionális hatóságok számára a szürke víz kezelésére irányuló projektek finanszírozását, ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a szennyvíztisztító telepek megfelelő finanszírozásáról; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiát a vízfogyasztás, a vízszennyezés és a szennyvízkezelés során keletkező külső költségek internalizálására vonatkozóan; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a „szennyező fizet” és a „felhasználó fizet” elv teljes körű alkalmazásáról olyan átlátható és hatékony, a vizet használó valamennyi ágazatban alkalmazott árképzési rendszerek révén, amelyek célja a vízügyi szolgáltatások költségeinek – többek között a környezetvédelmi és az erőforrásokkal kapcsolatos költségek – megtérülése, a vízügyi keretirányelvben foglaltak szerint; ugyanakkor hangsúlyozza, hogy a vízdíjak megállapításakor figyelembe kell venni a szociális szempontokat, valamint a tiszta vízet emberi felhasználás céljára megfizethető áron kell rendelkezésre bocsátani; felszólítja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy értékeljék és vizsgálják felül azokat a támogatásokat, amelyek károsan hatnak a vizekre, valamint dolgozzanak ki és vezessenek be további gazdasági eszközöket a környezetre káros tevékenységek csökkentése és a vízkészletek fenntarthatóbb felhasználásának ösztönzése érdekében; hangsúlyozza, hogy a víz árképzésének tükröznie kell a szennyvízkezelés környezeti hatását; megállapítja, hogy a válság és a közkiadások megnyirbálása a meglévő politikai szándék ellenére megnehezíti a helyi és regionális hatóságok számára a szürke víz kezelésére irányuló projektek finanszírozását, ezért felhívja a Bizottságot, hogy gondoskodjon a szennyvíztisztító telepek megfelelő finanszírozásáról; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki stratégiát a vízfogyasztás, a vízszennyezés és a szennyvízkezelés során keletkező külső költségek internalizálására vonatkozóan;

| 38. | úgy véli, hogy a másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlanok számára ugyanúgy rendelkezésre állnak a vízkészletek, mint az elsődleges lakóhelyül szolgáló ingatlanok esetében, ezért az előbbieknek minimum azonos mértékben hozzá kell járulniuk a rendszer finanszírozásához; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy a másodlagos lakóhelyül szolgáló ingatlanok számára ugyanúgy rendelkezésre állnak a vízkészletek, mint az elsődleges lakóhelyül szolgáló ingatlanok esetében, ezért az előbbieknek minimum azonos mértékben hozzá kell járulniuk a rendszer finanszírozásához;

| 39. | felkéri a tagállamokat, hogy éljenek a strukturális alapok, a Kohéziós Alap és a Vidékfejlesztési Alap nyújtotta lehetőségekkel, és a vízkészletek hatékonyabb felhasználása céljából fektessenek be a meglévő infrastruktúrák és technológiák fejlesztésébe vagy felújításába; |
| --- | --- |

39.

felkéri a tagállamokat, hogy éljenek a strukturális alapok, a Kohéziós Alap és a Vidékfejlesztési Alap nyújtotta lehetőségekkel, és a vízkészletek hatékonyabb felhasználása céljából fektessenek be a meglévő infrastruktúrák és technológiák fejlesztésébe vagy felújításába;

| 40. | úgy véli, hogy a vízigény-gazdálkodás a vízhiány kezelésének kulcseleme, valamint kéri a vízigény-gazdálkodási tervek és a kínálati oldali intézkedések fontos kritériumokként való figyelembe vételét az EU strukturális és kohéziós alapjából a vízügyi ágazat, illetve az egyéb vízigényes tevékenységek számára nyújtott támogatások folyósításakor, továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy a vízigényes gazdasági tevékenységek, például a tömegturizmus vagy bizonyos mezőgazdasági formák engedélyezésének feltételeként vízhasználatra vonatkozó fenntarthatósági vizsgálatokat írjanak elő; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a vízigény-gazdálkodás a vízhiány kezelésének kulcseleme, valamint kéri a vízigény-gazdálkodási tervek és a kínálati oldali intézkedések fontos kritériumokként való figyelembe vételét az EU strukturális és kohéziós alapjából a vízügyi ágazat, illetve az egyéb vízigényes tevékenységek számára nyújtott támogatások folyósításakor, továbbá felszólítja a tagállamokat, hogy a vízigényes gazdasági tevékenységek, például a tömegturizmus vagy bizonyos mezőgazdasági formák engedélyezésének feltételeként vízhasználatra vonatkozó fenntarthatósági vizsgálatokat írjanak elő;

| 41. | felszólítja a Bizottságot, hogy a leginkább vízhiányos térségekben a kutatás-fejlesztés támogatása és a strukturális alapokból nyújtott támogatások révén ösztönözze a vállalkozásokat kisebb vízigényű felszerelések használatára; |
| --- | --- |

41.

felszólítja a Bizottságot, hogy a leginkább vízhiányos térségekben a kutatás-fejlesztés támogatása és a strukturális alapokból nyújtott támogatások révén ösztönözze a vállalkozásokat kisebb vízigényű felszerelések használatára;

| 42. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be a vidéki lakosság szennyvízhálózatokhoz való hozzáférésének megkönnyítésére szolgáló adminisztratív eszközöket és pénzügyi forrásokat; |
| --- | --- |

42.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be a vidéki lakosság szennyvízhálózatokhoz való hozzáférésének megkönnyítésére szolgáló adminisztratív eszközöket és pénzügyi forrásokat;

| 43. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadjanak el konkrét terveket a környezetre káros anyagok 2020-ig történő fokozatos kivonására vonatkozóan és a nemzeti reformprogramok keretében készítsenek jelentést az elért előrehaladásról; |
| --- | --- |

43.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul fogadjanak el konkrét terveket a környezetre káros anyagok 2020-ig történő fokozatos kivonására vonatkozóan és a nemzeti reformprogramok keretében készítsenek jelentést az elért előrehaladásról;

A víz és a társadalom

| 44. | arra sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy ösztönözzék az ágazatközi párbeszédet, valamint a különböző gazdasági szereplők és a polgárok közötti párbeszédet a vízzel kapcsolatos kérdésekben, valamint a hatóságok és a Petíciós Bizottság közötti párbeszédet, amikor ez utóbbi az európai polgárok vízügyi kérdésekben felmerülő aggályaival foglalkozik, továbbá segítsék elő a helyi közösségek és az érdekelt felek teljes körű és átlátható részvételét a vízpolitika kialakításának valamennyi szintjén; kiemeli a vízügy terén a hatékony többszintű kormányzás fontosságát, amely figyelembe veszi, hogy a természetes vízgyűjtő területeken integrált vízgazdálkodásra van szükség, továbbá szorgalmazza a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

44.

arra sürgeti a Bizottságot, a tagállamokat és a regionális hatóságokat, hogy ösztönözzék az ágazatközi párbeszédet, valamint a különböző gazdasági szereplők és a polgárok közötti párbeszédet a vízzel kapcsolatos kérdésekben, valamint a hatóságok és a Petíciós Bizottság közötti párbeszédet, amikor ez utóbbi az európai polgárok vízügyi kérdésekben felmerülő aggályaival foglalkozik, továbbá segítsék elő a helyi közösségek és az érdekelt felek teljes körű és átlátható részvételét a vízpolitika kialakításának valamennyi szintjén; kiemeli a vízügy terén a hatékony többszintű kormányzás fontosságát, amely figyelembe veszi, hogy a természetes vízgyűjtő területeken integrált vízgazdálkodásra van szükség, továbbá szorgalmazza a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a vízgazdálkodási politika akkor hatékony, ha az erőforráshoz közel hajtják végre; kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező térségeket, például a hegyvidéki területeket, a szigeteket vagy a legkülső területeket; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a vízgazdálkodási politika akkor hatékony, ha az erőforráshoz közel hajtják végre; kéri a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a hátrányos természeti adottságokkal rendelkező térségeket, például a hegyvidéki területeket, a szigeteket vagy a legkülső területeket;

| 46. | felszólít a vízügyi kérdésekben való tájékozottság növelésére a lakosság körében, valamint a kérdés oktatásban való hangsúlyosabb szerepeltetésére, annak érdekében, hogy a fogyasztók, az egészségügyi ágazat szereplői, a szakpolitikák megalkotói és a döntéshozók jobban megérthessék a víz, az ökoszisztémák, a szennyvízelvezetés, a higiénia, az egészség, az élelmiszerbiztonság és a katasztrófák megelőzése közötti összefüggéseket; hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi hatóságokra, valamint a civil társadalmi szervezetekre elsődleges szerep hárul a figyelemfelkeltő kampányokban és az oktatási tevékenységekben; hangsúlyozza, hogy e tudatosságnövelő programoknak valamennyi korosztályba tartozó polgárt meg kell szólítaniuk a létfontosságú közjavak részét képező víz jobb és hatékonyabb felhasználása érdekében; |
| --- | --- |

46.

felszólít a vízügyi kérdésekben való tájékozottság növelésére a lakosság körében, valamint a kérdés oktatásban való hangsúlyosabb szerepeltetésére, annak érdekében, hogy a fogyasztók, az egészségügyi ágazat szereplői, a szakpolitikák megalkotói és a döntéshozók jobban megérthessék a víz, az ökoszisztémák, a szennyvízelvezetés, a higiénia, az egészség, az élelmiszerbiztonság és a katasztrófák megelőzése közötti összefüggéseket; hangsúlyozza, hogy a regionális és helyi hatóságokra, valamint a civil társadalmi szervezetekre elsődleges szerep hárul a figyelemfelkeltő kampányokban és az oktatási tevékenységekben; hangsúlyozza, hogy e tudatosságnövelő programoknak valamennyi korosztályba tartozó polgárt meg kell szólítaniuk a létfontosságú közjavak részét képező víz jobb és hatékonyabb felhasználása érdekében;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a víz és a vízi ökoszisztémák gyakran átlépik a közigazgatási határokat, és ezért minden olyan intézkedést, amelynek célja ezek védelme és értékeinek megőrzése, következetesen és összehangoltan, lehetőleg az egész vízgyűjtő terület felett hatáskörrel és joghatósággal rendelkező illetékes hatóságoknak kell meghozniuk; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a víz és a vízi ökoszisztémák gyakran átlépik a közigazgatási határokat, és ezért minden olyan intézkedést, amelynek célja ezek védelme és értékeinek megőrzése, következetesen és összehangoltan, lehetőleg az egész vízgyűjtő terület felett hatáskörrel és joghatósággal rendelkező illetékes hatóságoknak kell meghozniuk;

| 48. | megismétli, hogy a vízügyi keretirányelv előírja a közös vízgyűjtő területtel rendelkező tagállamok közötti koordinációt, amennyiben a vízfelhasználás határokon átnyúló hatásokkal járhat, és arra sürgeti az ilyen helyzetben lévő tagállamokat, hogy folytassanak rendszeres, határokon átnyúló párbeszédet és együttműködést annak érdekében, hogy az elsőbbségi anyagokkal, az elsőbbségi veszélyes anyagokkal és a tápanyagokkal való szennyeződés vonatkozásában támogassák a vízügyi keretirányelv végrehajtását; |
| --- | --- |

48.

megismétli, hogy a vízügyi keretirányelv előírja a közös vízgyűjtő területtel rendelkező tagállamok közötti koordinációt, amennyiben a vízfelhasználás határokon átnyúló hatásokkal járhat, és arra sürgeti az ilyen helyzetben lévő tagállamokat, hogy folytassanak rendszeres, határokon átnyúló párbeszédet és együttműködést annak érdekében, hogy az elsőbbségi anyagokkal, az elsőbbségi veszélyes anyagokkal és a tápanyagokkal való szennyeződés vonatkozásában támogassák a vízügyi keretirányelv végrehajtását;

| 49. | megállapítja, hogy a fürdővízminőség kihat az idegenforgalomra; kéri, hogy a „kékzászló” rendszert az összes európai fürdőhelyre – a folyókra, a természetes és mesterséges tavakra is – terjesszék ki; |
| --- | --- |

49.

megállapítja, hogy a fürdővízminőség kihat az idegenforgalomra; kéri, hogy a „kékzászló” rendszert az összes európai fürdőhelyre – a folyókra, a természetes és mesterséges tavakra is – terjesszék ki;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható idegenforgalom fogalmába a vízkészletek megóvása is beletartozik; kéri, hogy az idegenforgalmi szakemberek körében tartsanak a víztakarékossággal és a fenntartható vízhasználattal kapcsolatos képzéseket, különösen a part menti és a termálvízzel rendelkező térségekben; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható idegenforgalom fogalmába a vízkészletek megóvása is beletartozik; kéri, hogy az idegenforgalmi szakemberek körében tartsanak a víztakarékossággal és a fenntartható vízhasználattal kapcsolatos képzéseket, különösen a part menti és a termálvízzel rendelkező térségekben;

| 51. | hangsúlyozza az épületekben és a közterületeken a jó ivóvízrendszerek bevezetésének fontosságát, ami elősegíti a palackozott víz iránti igény csökkenését; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza az épületekben és a közterületeken a jó ivóvízrendszerek bevezetésének fontosságát, ami elősegíti a palackozott víz iránti igény csökkenését;

| 52. | megjegyzi továbbá, hogy a Petíciós Bizottsághoz 1988 óta benyújtott környezetvédelmi tárgyú panaszokkal kapcsolatos petíciók közül 601 (166 Spanyolországból, 129 az Egyesült Királyságból, 97 Németországból, 60 Olaszországból, 55 Franciaországból, 34 Görögországból, 16 Hollandiából, 16 Portugáliából, 12 Írországból, 4 Lengyelországból, 4 Romániából, 3 Finnországból, 2 Bulgáriából, 2 Magyarországról és 1 Szlovéniából) petíció (ezek olykor több aláírást is tartalmaztak, lásd a 0784/2007. számú petíciót, amelyet 2036-an írtak alá) vonatkozott a tagállamokban a víz minőségére és mennyiségére; elismeri, hogy ezek a petíciók is azt igazolják, hogy a víz kérdése meglehetősen súlyos problémát jelent az európai uniós polgárok számára; |
| --- | --- |

52.

megjegyzi továbbá, hogy a Petíciós Bizottsághoz 1988 óta benyújtott környezetvédelmi tárgyú panaszokkal kapcsolatos petíciók közül 601 (166 Spanyolországból, 129 az Egyesült Királyságból, 97 Németországból, 60 Olaszországból, 55 Franciaországból, 34 Görögországból, 16 Hollandiából, 16 Portugáliából, 12 Írországból, 4 Lengyelországból, 4 Romániából, 3 Finnországból, 2 Bulgáriából, 2 Magyarországról és 1 Szlovéniából) petíció (ezek olykor több aláírást is tartalmaztak, lásd a 0784/2007. számú petíciót, amelyet 2036-an írtak alá) vonatkozott a tagállamokban a víz minőségére és mennyiségére; elismeri, hogy ezek a petíciók is azt igazolják, hogy a víz kérdése meglehetősen súlyos problémát jelent az európai uniós polgárok számára;

| 53. | megjegyzi, hogy egy 2012. márciusi Eurobarométer-felmérés szerint az európaiak 68 %-a úgy véli, hogy a víz mennyiségéhez és minőségéhez fűződő problémák súlyosak, 80 %-uk úgy vélekedik, hogy a vegyi szennyezés veszélyt jelent a vízi környezetre nézve, 62 %-uk érzi úgy, hogy nem kellően tájékozottak országukban a felszín alatti vizeket, a tavakat, a folyókat és a part menti vizeket érintő problémákkal kapcsolatban, 67 %-uk úgy gondolja, hogy a vízügyi problémák kezelésének leghatékonyabb módja a problémákkal kapcsolatos figyelemfelkeltés lenne, 73 %-uk pedig azon a véleményen van, hogy az EU-nak további intézkedéseket kell javasolnia az európai vízügyi problémák kezelésére; |
| --- | --- |

53.

megjegyzi, hogy egy 2012. márciusi Eurobarométer-felmérés szerint az európaiak 68 %-a úgy véli, hogy a víz mennyiségéhez és minőségéhez fűződő problémák súlyosak, 80 %-uk úgy vélekedik, hogy a vegyi szennyezés veszélyt jelent a vízi környezetre nézve, 62 %-uk érzi úgy, hogy nem kellően tájékozottak országukban a felszín alatti vizeket, a tavakat, a folyókat és a part menti vizeket érintő problémákkal kapcsolatban, 67 %-uk úgy gondolja, hogy a vízügyi problémák kezelésének leghatékonyabb módja a problémákkal kapcsolatos figyelemfelkeltés lenne, 73 %-uk pedig azon a véleményen van, hogy az EU-nak további intézkedéseket kell javasolnia az európai vízügyi problémák kezelésére;

A víz és a világ

| 54. | üdvözli az Egyesült Nemzetek biztonságos ivóvízhez való fenntartható hozzáférésre vonatkozó millenniumi fejlesztési céljának korai elérését; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és valamennyi szinten a megfelelő hatóságokat, hogy erősítsék meg az alapvető higiéniai feltételekre vonatkozó millenniumi fejlesztési cél elérésében való aktív szerepvállalásra irányuló kötelezettségvállalásukat, és vegyék figyelembe a fenntartható fejlődésről szóló Rio+20 konferencia vonatkozó megállapításait, hogy ily módon biztosítani lehessen az ivóvízhez és az alapvető higiéniai feltételekhez való hozzáférést mint alapvető emberi jogot, amely nélkülözhetetlen a megfelelő életszínvonalhoz, az ENSZ-közgyűlés 2010-ben elfogadott határozatában foglaltak szerint; |
| --- | --- |

54.

üdvözli az Egyesült Nemzetek biztonságos ivóvízhez való fenntartható hozzáférésre vonatkozó millenniumi fejlesztési céljának korai elérését; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és valamennyi szinten a megfelelő hatóságokat, hogy erősítsék meg az alapvető higiéniai feltételekre vonatkozó millenniumi fejlesztési cél elérésében való aktív szerepvállalásra irányuló kötelezettségvállalásukat, és vegyék figyelembe a fenntartható fejlődésről szóló Rio+20 konferencia vonatkozó megállapításait, hogy ily módon biztosítani lehessen az ivóvízhez és az alapvető higiéniai feltételekhez való hozzáférést mint alapvető emberi jogot, amely nélkülözhetetlen a megfelelő életszínvonalhoz, az ENSZ-közgyűlés 2010-ben elfogadott határozatában foglaltak szerint;

| 55. | üdvözli az Európai Uniónak a Marseille-ben, 2012. március 12. és 17. között megrendezett VI. Víz Világfórumon való aktív részvételét; felhívja az Európai Uniót, hogy továbbra is maradjon elkötelezett a vízhez való hozzáférés világszintű javítása iránt, különös tekintettel a 2015-ben Dél-Koreában megrendezendő VII. Víz Világfórumra; |
| --- | --- |

55.

üdvözli az Európai Uniónak a Marseille-ben, 2012. március 12. és 17. között megrendezett VI. Víz Világfórumon való aktív részvételét; felhívja az Európai Uniót, hogy továbbra is maradjon elkötelezett a vízhez való hozzáférés világszintű javítása iránt, különös tekintettel a 2015-ben Dél-Koreában megrendezendő VII. Víz Világfórumra;

| 56. | rámutat, hogy az EU rendkívül nagy vízügyi tapasztalattal rendelkezik, amelyet a gyakorlatban is hasznosítani kellene az alapvető higiéniai feltételekre vonatkozó millenniumi fejlesztési cél és az egyéb, vízzel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet a harmadik országokban az összegyűjtött esővíz hasznosítása és a szennyvíz többszörös újrahasznosítása terén alkalmazott bevált gyakorlatokra, melyek a – különösen szárazságok idején fellépő – vízhiány leküzdését segítik; szorgalmazza a vízkészletek felhasználása terén technológiailag élenjáró harmadik országokkal e területeken folytatott együttműködés elmélyítését; |
| --- | --- |

56.

rámutat, hogy az EU rendkívül nagy vízügyi tapasztalattal rendelkezik, amelyet a gyakorlatban is hasznosítani kellene az alapvető higiéniai feltételekre vonatkozó millenniumi fejlesztési cél és az egyéb, vízzel kapcsolatos fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy hívja fel a figyelmet a harmadik országokban az összegyűjtött esővíz hasznosítása és a szennyvíz többszörös újrahasznosítása terén alkalmazott bevált gyakorlatokra, melyek a – különösen szárazságok idején fellépő – vízhiány leküzdését segítik; szorgalmazza a vízkészletek felhasználása terén technológiailag élenjáró harmadik országokkal e területeken folytatott együttműködés elmélyítését;

| 57. | úgy véli, hogy a nemzetközi törekvések fokozására van szükség ahhoz, hogy az integrált vízkészlet-gazdálkodás és az erőforrás-hatékonyság javítása révén elérhetővé váljon a fenntartható vízhasználat; |
| --- | --- |

57.

úgy véli, hogy a nemzetközi törekvések fokozására van szükség ahhoz, hogy az integrált vízkészlet-gazdálkodás és az erőforrás-hatékonyság javítása révén elérhetővé váljon a fenntartható vízhasználat;

| 58. | ösztönzi a helyihatóságokat és más illetékes szerveket, hogy a felhasználóktól a vízellátási és szennyvízelvezetési szolgáltatásokért beszedett díjak egy részét fordítsák decentralizált együttműködési intézkedésekre; felhívja továbbá a figyelmet a néhány tagállamban bevezetett „1 % szolidaritás a vízért” elvre, követendő és végrehajtandó példaként; |
| --- | --- |

58.

ösztönzi a helyihatóságokat és más illetékes szerveket, hogy a felhasználóktól a vízellátási és szennyvízelvezetési szolgáltatásokért beszedett díjak egy részét fordítsák decentralizált együttműködési intézkedésekre; felhívja továbbá a figyelmet a néhány tagállamban bevezetett „1 % szolidaritás a vízért” elvre, követendő és végrehajtandó példaként;

| 59. | az Európai Unió nevében felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az Egyesült Nemzetek nemzetközi vízfolyásokról szóló 1997. évi egyezményéhez, továbbá segítsék elő a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló, ezen eszköz hatókörének az ENSZ-EGB országain túlra való kiterjesztését lehetővé tevő 1992. évi Helsinki Egyezmény módosításainak hatálybalépését is, valamint ösztönözzék a vízről és az egészségről szóló 1992. évi helsinki jegyzőkönyv szélesebb körű megerősítését az országon belüli és határokon átnyúló vízgyűjtő területek összehangolt és helyes vízgazdálkodásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

59.

az Európai Unió nevében felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy csatlakozzanak az Egyesült Nemzetek nemzetközi vízfolyásokról szóló 1997. évi egyezményéhez, továbbá segítsék elő a határokat átlépő vízfolyások és nemzetközi tavak védelméről és használatáról szóló, ezen eszköz hatókörének az ENSZ-EGB országain túlra való kiterjesztését lehetővé tevő 1992. évi Helsinki Egyezmény módosításainak hatálybalépését is, valamint ösztönözzék a vízről és az egészségről szóló 1992. évi helsinki jegyzőkönyv szélesebb körű megerősítését az országon belüli és határokon átnyúló vízgyűjtő területek összehangolt és helyes vízgazdálkodásának elősegítése érdekében;

*

* *

| 60. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

60.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 327., 2000.12.22., 1. o.

(2)  HL L 372., 2006.12.27., 19. o.

(3)  HL L 348., 2008.12.24., 84. o.

(4)  HL L 135., 1991.5.30., 40. o.

(5)  HL L 375., 1991.12.31., 1. o.

(6)  HL L 288., 2007.11.6., 27. o.

(7)  HL L 309., 2009.11.24., 1. o.

(8)  HL L 396., 2006.12.30., 1. o.

(9)  HL L 309., 2009.11.24., 71. o.

(10)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

(11)  HL L 20., 2010.1.26., 7. o.

(12)  HL L 167., 2012.6.27., 1. o.

(13)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0091.

(14)  HL C 9. E, 2010.1.15., 33. o.

(15)  HL C 81. E, 2011.3.15., 115. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/19 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/19

---

2012. július 3., kedde-segélyhívás: új 112-es szolgáltatás a polgárok számára

P7_TA(2012)0274

Az Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az e-segélyhívó szolgáltatásról: egy új 112-es szolgáltatás a polgárok számára (2012/2056(INI))

2013/C 349 E/03

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívón alapuló, a járműből érkező vészhívások továbbítására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló uniós szintű e-segélyhívó szolgáltatás („e-segélyhívás”) támogatásáról szóló, 2011. szeptember 8-i bizottsági ajánlásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívón alapuló, a járműből érkező vészhívások továbbítására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló uniós szintű e-segélyhívó szolgáltatás („e-segélyhívás”) támogatásáról szóló, 2011. szeptember 8-i bizottsági ajánlásra (1),

| — | tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló, 2002. március 7-i 2002/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (Egyetemes szolgáltatási irányelv) (3),

| — | tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívón alapuló, a járműből érkező vészhívások továbbítására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló uniós szintű e-segélyhívó szolgáltatás („e-segélyhívások”) támogatásáról szóló bizottsági ajánlást kísérő, „Hatásvizsgálat” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1020), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívón alapuló, a járműből érkező vészhívások továbbítására szolgáló elektronikus hírközlő hálózatokon keresztül megvalósuló uniós szintű e-segélyhívó szolgáltatás („e-segélyhívások”) támogatásáról szóló bizottsági ajánlást kísérő, „Hatásvizsgálat” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1020),

| — | tekintettel a Bizottság „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című közleményére (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című közleményére (COM(2010)0389),

| — | tekintettel a Bizottság „A közlekedés fenntartható jövője: útba az integrált, csúcstechnológiát képviselő felhasználóbarát rendszer felé” című közleményére (COM(2009)0279), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A közlekedés fenntartható jövője: útba az integrált, csúcstechnológiát képviselő felhasználóbarát rendszer felé” című közleményére (COM(2009)0279),

| — | tekintettel „Az e-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése” című bizottsági közleményre (COM(2009)0434), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az e-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése” című bizottsági közleményre (COM(2009)0434),

| — | tekintettel a Bizottság „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első „Intelligens autó” jelentés” című közleményére (COM(2007)0541), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európa biztonságosabb, tisztább és hatékonyabb mobilitása felé: Az első „Intelligens autó” jelentés” című közleményére (COM(2007)0541),

| — | tekintettel „Az Intelligens autó kezdeményezés – A gépjárművek intelligenciájának, biztonságának és tisztaságának fokozása érdekében alkalmazott információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismeretterjesztés” című bizottsági közleményre (COM(2006)0059), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Intelligens autó kezdeményezés – A gépjárművek intelligenciájának, biztonságának és tisztaságának fokozása érdekében alkalmazott információs és kommunikációs technológiákkal kapcsolatos ismeretterjesztés” című bizottsági közleményre (COM(2006)0059),

| — | tekintettel a „Az eCall helyes pályára állítása – Cselekvési terv (3. e-biztonsági közlemény)” című bizottsági közleményre (COM(2006)0723), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Az eCall helyes pályára állítása – Cselekvési terv (3. e-biztonsági közlemény)” című bizottsági közleményre (COM(2006)0723),

| — | tekintettel „Az e-segélyhívó megismertetése a polgárokkal (Második e-biztonsági közlemény)” című bizottsági közleményre (COM(2005)0431), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az e-segélyhívó megismertetése a polgárokkal (Második e-biztonsági közlemény)” című bizottsági közleményre (COM(2005)0431),

| — | tekintettel az „Információs és kommunikációs technológiák biztonságos és intelligens járművek érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2003)0542), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Információs és kommunikációs technológiák biztonságos és intelligens járművek érdekében” című bizottsági közleményre (COM(2003)0542),

| — | tekintettel „Az európai közúti biztonság akcióprogram — a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-re: megosztott felelősség” című bizottsági közleményre (COM(2003)0311), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az európai közúti biztonság akcióprogram — a közúti balesetek halálos áldozatai számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-re: megosztott felelősség” című bizottsági közleményre (COM(2003)0311),

| — | tekintettel az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó munkadokumentumra (a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport – 1609/06/EN, WP 125), |
| --- | --- |

—

tekintettel az e-segélyhívó kezdeményezés adatvédelmi és a magánélet védelmével kapcsolatos vetületeivel foglalkozó munkadokumentumra (a 29. cikk alapján létrehozott munkacsoport – 1609/06/EN, WP 125),

| — | tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a 2011. november 17-i írásbeli nyilatkozatára a hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségességéről (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. november 17-i írásbeli nyilatkozatára a hozzáférhető 112-es segélyhívó szolgálatok szükségességéről (6),

| — | tekintettel a közlekedés fenntartható jövőjéről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közlekedés fenntartható jövőjéről szóló, 2010. július 6-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az egyetemes szolgáltatásról és a 112-es segélyhívó számról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyetemes szolgáltatásról és a 112-es segélyhívó számról szóló, 2011. július 5-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel az intelligens közlekedési rendszerekről szóló cselekvési tervről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens közlekedési rendszerekről szóló cselekvési tervről szóló, 2009. április 23-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az intelligens autókról készült első jelentésről szóló, 2008. június 19-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens autókról készült első jelentésről szóló, 2008. június 19-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a „3. Európai Cselekvési Program a Közúti Közlekedés Biztonságáért – félidős értékelés” című, 2007. január 18-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „3. Európai Cselekvési Program a Közúti Közlekedés Biztonságáért – félidős értékelés” című, 2007. január 18-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a „Közlekedésbiztonság: az e-segélyhívó megismertetése a polgárokkal” című, 2006. április 27-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Közlekedésbiztonság: az e-segélyhívó megismertetése a polgárokkal” című, 2006. április 27-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési program – a halálos kimenetelű közúti balesetek számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: megosztott felelősség” című, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai közlekedésbiztonsági cselekvési program – a halálos kimenetelű közúti balesetek számának felére csökkentése az Európai Unióban 2010-ig: megosztott felelősség” című, 2005. szeptember 29-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a Világbank és a WHO által közösen, 2004-ben publikált „World report on road traffic injury prevention” (Világjelentés a közúti közlekedés során elszenvedett sérülések megelőzéséről) című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank és a WHO által közösen, 2004-ben publikált „World report on road traffic injury prevention” (Világjelentés a közúti közlekedés során elszenvedett sérülések megelőzéséről) című jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 48. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság által az eljárási szabályzat 51. cikke alapján folytatott közös tanácskozásokra,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0205/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0205/2012),

| A. | mivel a Világbank és a WHO előrejelzése szerint a világ minden térségében várhatóan nőni fog a közlekedési balesetek áldozatainak száma (2020-ra a kilencedikről a harmadik halálozási okká lép elő), és a halálozási okok sorrendjének az 5–14 éves korosztályt érintő ezirányú változása szintén jelentős csapást jelent mind a szülők, mind a társadalom számára; |
| --- | --- |

A.

mivel a Világbank és a WHO előrejelzése szerint a világ minden térségében várhatóan nőni fog a közlekedési balesetek áldozatainak száma (2020-ra a kilencedikről a harmadik halálozási okká lép elő), és a halálozási okok sorrendjének az 5–14 éves korosztályt érintő ezirányú változása szintén jelentős csapást jelent mind a szülők, mind a társadalom számára;

| B. | mivel az Európai Unióban 2004-es adatok alapján több mint 40 000 ember hal meg évente balesetekben és 150 000 ember szenved maradandó fogyatékosságot okozó sérüléseket; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unióban 2004-es adatok alapján több mint 40 000 ember hal meg évente balesetekben és 150 000 ember szenved maradandó fogyatékosságot okozó sérüléseket;

| C. | mivel a járműben lévő e-segélyhívó rendszer célja a segélyhívó szolgálat azzal a céllal történő automatikus értesítése súlyos baleset esetén, hogy a szakképzett és jól felszerelt segítség korábbi érkezésével csökkenjen a halálos közúti balesetek száma és mérsékelhető legyen a közúti balesetek súlyossága (az „arany óra” elve); |
| --- | --- |

C.

mivel a járműben lévő e-segélyhívó rendszer célja a segélyhívó szolgálat azzal a céllal történő automatikus értesítése súlyos baleset esetén, hogy a szakképzett és jól felszerelt segítség korábbi érkezésével csökkenjen a halálos közúti balesetek száma és mérsékelhető legyen a közúti balesetek súlyossága (az „arany óra” elve);

| D. | mivel az e-segélyhívó szolgáltatás automatikusan indítható a járműbe épített érzékelők segítségével, amelyek aktiválásukat követően közvetlen hang- és adatkapcsolatot létesítenek a legközelebbi közbiztonsági válaszponttal (KBVP); |
| --- | --- |

D.

mivel az e-segélyhívó szolgáltatás automatikusan indítható a járműbe épített érzékelők segítségével, amelyek aktiválásukat követően közvetlen hang- és adatkapcsolatot létesítenek a legközelebbi közbiztonsági válaszponttal (KBVP);

| E. | mivel az e-segélyhívóval kapcsolatos hivatalos statisztikai adatokon alapuló becslések szerint az uniós tagállamokban a rendszer gépkocsikba történő teljes körű beépítésével akár 2 500 emberélet is megmenthető évente, és emellett 10–15 %-kal csökkenthető a sérülések súlyossága; |
| --- | --- |

E.

mivel az e-segélyhívóval kapcsolatos hivatalos statisztikai adatokon alapuló becslések szerint az uniós tagállamokban a rendszer gépkocsikba történő teljes körű beépítésével akár 2 500 emberélet is megmenthető évente, és emellett 10–15 %-kal csökkenthető a sérülések súlyossága;

| F. | mivel az e-segélyhívás baleset esetén előnyt jelent a belföldön vagy külföldön utazó közúthasználók számára, akik nem feltétlenül ismerik az utakat és pontos tartózkodási helyüket; |
| --- | --- |

F.

mivel az e-segélyhívás baleset esetén előnyt jelent a belföldön vagy külföldön utazó közúthasználók számára, akik nem feltétlenül ismerik az utakat és pontos tartózkodási helyüket;

| G. | mivel az e-segélyhívó szolgáltatás a minimális mennyiségű adatok (MSD) üzenetformátumában tárolt digitális adatok révén lehetővé teszi a segélyhívások nyelvi nehézségek nélküli lebonyolítását, ami valószínűleg csökkenti a félreértés és a stressz kialakulásának valószínűségét, és hozzájárul a jármű utasai és a KBVP diszpécser közötti nyelvi akadályok elhárításához, ami fontos az európai soknyelvű környezetben; |
| --- | --- |

G.

mivel az e-segélyhívó szolgáltatás a minimális mennyiségű adatok (MSD) üzenetformátumában tárolt digitális adatok révén lehetővé teszi a segélyhívások nyelvi nehézségek nélküli lebonyolítását, ami valószínűleg csökkenti a félreértés és a stressz kialakulásának valószínűségét, és hozzájárul a jármű utasai és a KBVP diszpécser közötti nyelvi akadályok elhárításához, ami fontos az európai soknyelvű környezetben;

| H. | mivel a valamennyi járműben és valamennyi országban elérhető, az egész EU-ra kiterjedő e-segélyhívó szolgáltatás kiemelt fontossággal bír az Unió számára a közlekedésbiztonság tekintetében 2002 óta, a 2011–2020-as közlekedésbiztonsági cselekvési programban pedig a közlekedésbiztonság javításának, valamit az Európában előforduló halálos és sérüléssel járó közúti balesetek számának csökkentésére irányuló célkitűzés elérésének eszközeként szerepel; |
| --- | --- |

H.

mivel a valamennyi járműben és valamennyi országban elérhető, az egész EU-ra kiterjedő e-segélyhívó szolgáltatás kiemelt fontossággal bír az Unió számára a közlekedésbiztonság tekintetében 2002 óta, a 2011–2020-as közlekedésbiztonsági cselekvési programban pedig a közlekedésbiztonság javításának, valamit az Európában előforduló halálos és sérüléssel járó közúti balesetek számának csökkentésére irányuló célkitűzés elérésének eszközeként szerepel;

| I. | mivel a 2010/40/EU irányelv kiemelt intézkedésként tartalmazza „az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatások harmonizált biztosítását”, és kötelezi a Bizottságot, hogy 2012 végéig fogadja el a KBVP-k korszerűsítéséhez szükséges közös előírásokat; |
| --- | --- |

I.

mivel a 2010/40/EU irányelv kiemelt intézkedésként tartalmazza „az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatások harmonizált biztosítását”, és kötelezi a Bizottságot, hogy 2012 végéig fogadja el a KBVP-k korszerűsítéséhez szükséges közös előírásokat;

| J. | mivel továbbra is a tagállamok felelősségi körébe tartozik annak meghatározása, hogy milyen típusú szervezetek – állami vagy állami feladatot ellátó magánszervezetek – legyenek az e-segélyhívásokat fogadó KBVP-k; |
| --- | --- |

J.

mivel továbbra is a tagállamok felelősségi körébe tartozik annak meghatározása, hogy milyen típusú szervezetek – állami vagy állami feladatot ellátó magánszervezetek – legyenek az e-segélyhívásokat fogadó KBVP-k;

| K. | mivel az interoperábilis fedélzeti e-segélyhívó európai megvalósításáról szóló egyetértési nyilatkozatot (MoU) eddig 22 tagállam, 5 társult állam, valamint több mint 100 szervezet írta alá; mivel további két tagállam nyilvánította ki, hogy támogatja az e-segélyhívás kötelező bevezetését; |
| --- | --- |

K.

mivel az interoperábilis fedélzeti e-segélyhívó európai megvalósításáról szóló egyetértési nyilatkozatot (MoU) eddig 22 tagállam, 5 társult állam, valamint több mint 100 szervezet írta alá; mivel további két tagállam nyilvánította ki, hogy támogatja az e-segélyhívás kötelező bevezetését;

| L. | mivel a Parlament számos alkalommal foglalt állást az e-segélyhívó szolgáltatás bevezetése mellett, többek közt a szolgáltatás kötelező bevezetésének támogatásával, amely kezdeményezés növelni fogja a polgárok biztonságérzetét utazásaik alatt; |
| --- | --- |

L.

mivel a Parlament számos alkalommal foglalt állást az e-segélyhívó szolgáltatás bevezetése mellett, többek közt a szolgáltatás kötelező bevezetésének támogatásával, amely kezdeményezés növelni fogja a polgárok biztonságérzetét utazásaik alatt;

| M. | mivel az uniós bevezetés önkéntességen alapuló megközelítése 2003 óta bizottsági szakpolitika, de a mai napig nem sikerült számottevő előrehaladást elérnie; |
| --- | --- |

M.

mivel az uniós bevezetés önkéntességen alapuló megközelítése 2003 óta bizottsági szakpolitika, de a mai napig nem sikerült számottevő előrehaladást elérnie;

| N. | mivel az „e-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése” című 2009. évi közleményében a Bizottság azt jelezte, hogy amennyiben 2009 végéig sem az e-segélyhívó járműbe való beépítése, sem pedig a közbiztonsági válaszpont (KBVP) infrastruktúra szükséges fejlesztése terén nem történik számottevő előrelépés, szabályozási intézkedéseket fog javasolni; |
| --- | --- |

N.

mivel az „e-segélyhívó: nem várhat tovább a rendszer kiépítése” című 2009. évi közleményében a Bizottság azt jelezte, hogy amennyiben 2009 végéig sem az e-segélyhívó járműbe való beépítése, sem pedig a közbiztonsági válaszpont (KBVP) infrastruktúra szükséges fejlesztése terén nem történik számottevő előrelépés, szabályozási intézkedéseket fog javasolni;

| O. | mivel a Bizottság által az e-segélyhívó szolgáltatás megvalósítását illetően 2010-ben lefolytatott nyilvános konzultáció eredményei szerint a válaszadók több mint 80 %-a találta hasznosnak az e-segélyhívó rendszert, és szeretné, ha járműve fel lenne vele szerelve; |
| --- | --- |

O.

mivel a Bizottság által az e-segélyhívó szolgáltatás megvalósítását illetően 2010-ben lefolytatott nyilvános konzultáció eredményei szerint a válaszadók több mint 80 %-a találta hasznosnak az e-segélyhívó rendszert, és szeretné, ha járműve fel lenne vele szerelve;

| P. | mivel az úthasználók közül a motorkerékpárosoknak jelentheti a legnagyobb nehézséget, hogy közúti balesetben való érintettség esetén értesítsék a segélyszolgálatot; |
| --- | --- |

P.

mivel az úthasználók közül a motorkerékpárosoknak jelentheti a legnagyobb nehézséget, hogy közúti balesetben való érintettség esetén értesítsék a segélyszolgálatot;

| Q. | mivel a mezőgazdasági és ipari járművek, különösen a mezőgazdasági traktorok rendszerint félreeső és elszigetelt területeken működnek, és ezért baleset esetén gyakran nem tudják értesíteni a segélyszolgálatot; |
| --- | --- |

Q.

mivel a mezőgazdasági és ipari járművek, különösen a mezőgazdasági traktorok rendszerint félreeső és elszigetelt területeken működnek, és ezért baleset esetén gyakran nem tudják értesíteni a segélyszolgálatot;

| R. | mivel ma működnek magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó rendszerek, és ezek egyre inkább elterjedtek Európában, de egyikük sem kínál az EU teljes területére kiterjedő szolgáltatást, a piaci elterjedésük pedig alig éri el a járműpark 0,4 %-át, ugyanakkor a bevezetett szolgáltatások némelyikét a piaci kudarc miatt üzemen kívül helyezték, minek következtében a felhasználó fedélzeti segélyhívó szolgáltatás nélkül marad a jármű teljes élettartamára; |
| --- | --- |

R.

mivel ma működnek magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó rendszerek, és ezek egyre inkább elterjedtek Európában, de egyikük sem kínál az EU teljes területére kiterjedő szolgáltatást, a piaci elterjedésük pedig alig éri el a járműpark 0,4 %-át, ugyanakkor a bevezetett szolgáltatások némelyikét a piaci kudarc miatt üzemen kívül helyezték, minek következtében a felhasználó fedélzeti segélyhívó szolgáltatás nélkül marad a jármű teljes élettartamára;

| S. | mivel a technológia már rendelkezésre áll, és az ipari szereplők és a hatóságok kísérleti projektek keretében közös, az EU egész területére kiterjedő, egyeztetett normákat alakítottak ki, finomítanak és tesztelnek; |
| --- | --- |

S.

mivel a technológia már rendelkezésre áll, és az ipari szereplők és a hatóságok kísérleti projektek keretében közös, az EU egész területére kiterjedő, egyeztetett normákat alakítottak ki, finomítanak és tesztelnek;

| T. | mivel a Bizottság 2011-ben nyilvánosan bejelentette, hogy 2012 első negyedévében új rendeletet terjeszt elő, amely az e-segélyhívást további követelményként foglalná bele a gépjárművek típusjóváhagyásának szabályozási keretrendszerébe; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság 2011-ben nyilvánosan bejelentette, hogy 2012 első negyedévében új rendeletet terjeszt elő, amely az e-segélyhívást további követelményként foglalná bele a gépjárművek típusjóváhagyásának szabályozási keretrendszerébe;

| 1. | üdvözli a Bizottság 2011. szeptember 8-i ajánlását, és arra ösztönzi a tagállamokat és a mobilhálózat-üzemeltetőket, hogy legkésőbb 2014 végéig hajtsák végre az abban előírt intézkedéseket és fejlesztéseket; sajnálja ugyanakkor, hogy csupán 18 tagállam adott idejében választ; felhívja a többi tagállamot a mielőbbi válaszadásra; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság 2011. szeptember 8-i ajánlását, és arra ösztönzi a tagállamokat és a mobilhálózat-üzemeltetőket, hogy legkésőbb 2014 végéig hajtsák végre az abban előírt intézkedéseket és fejlesztéseket; sajnálja ugyanakkor, hogy csupán 18 tagállam adott idejében választ; felhívja a többi tagállamot a mielőbbi válaszadásra;

| 2. | sajnálatát fejezi ki az e-segélyhívás önkéntes bevezetése területén tapasztalható késedelem és az előrehaladás hiánya, valamint amiatt, hogy 3 tagállam még nem írta alá az e-segélyhívó szolgáltatás bevezetésére vonatkozó egyetértési nyilatkozatot, illetve nem fejezte ki az e-segélyhívás bevezetése iránti támogatását; ezért felhívja ezeket a tagállamokat, hogy írják alá az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás európai kiépítéséről szóló egyetértési nyilatkozatot, és sürgeti az érintett feleket, hogy egyidejűleg lépjenek fel e szolgáltatás létrejötte érdekében; |
| --- | --- |

2.

sajnálatát fejezi ki az e-segélyhívás önkéntes bevezetése területén tapasztalható késedelem és az előrehaladás hiánya, valamint amiatt, hogy 3 tagállam még nem írta alá az e-segélyhívó szolgáltatás bevezetésére vonatkozó egyetértési nyilatkozatot, illetve nem fejezte ki az e-segélyhívás bevezetése iránti támogatását; ezért felhívja ezeket a tagállamokat, hogy írják alá az EU egészére kiterjedő, kölcsönösen átjárható e-segélyhívó szolgáltatás európai kiépítéséről szóló egyetértési nyilatkozatot, és sürgeti az érintett feleket, hogy egyidejűleg lépjenek fel e szolgáltatás létrejötte érdekében;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívás alapját képező 112-es európai segélyhívó szám működésében jelentős hiányosságok vannak; felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen orvosolják e hiányosságokat, valamint a Bizottságot, hogy fokozza az ezzel kapcsolatos ellenőrző tevékenységét; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívás alapját képező 112-es európai segélyhívó szám működésében jelentős hiányosságok vannak; felhívja a tagállamokat, hogy sürgősen orvosolják e hiányosságokat, valamint a Bizottságot, hogy fokozza az ezzel kapcsolatos ellenőrző tevékenységét;

| 4. | úgy véli, hogy az e-segélyhívó szolgáltatásnak a járműbe beépített és a 112-es segélyhívószámon és a közös páneurópai szabványokon alapuló, közszolgáltatású, egységes európai segélyhívó rendszernek kell lennie egy olyan, megbízható, minőségi, megfizethető és felhasználóbarát szolgáltatás biztosítása érdekében, amely zökkenőmentesen és interoperábilis módon képes Európa-szerte működni valamennyi autóban – függetlenül a jármű gyártmányától, országától vagy tényleges tartózkodási helyétől –, így maximalizálva az e-segélyhívó előnyeit valamennyi járművezető számára, beleértve a különleges igényekkel rendelkező fogyatékos személyeket is; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy az e-segélyhívó szolgáltatásnak a járműbe beépített és a 112-es segélyhívószámon és a közös páneurópai szabványokon alapuló, közszolgáltatású, egységes európai segélyhívó rendszernek kell lennie egy olyan, megbízható, minőségi, megfizethető és felhasználóbarát szolgáltatás biztosítása érdekében, amely zökkenőmentesen és interoperábilis módon képes Európa-szerte működni valamennyi autóban – függetlenül a jármű gyártmányától, országától vagy tényleges tartózkodási helyétől –, így maximalizálva az e-segélyhívó előnyeit valamennyi járművezető számára, beleértve a különleges igényekkel rendelkező fogyatékos személyeket is;

| 5. | hangsúlyozza az e-segélyhívó szolgáltatás kedvező hatásait, nemcsak az incidenskezelés hatékonyságának javítása, a balesetek által okozott torlódás mérséklése és a másodlagos balesetek elkerülése tekintetében, hanem legfőképp a mentőszolgálatok kiérkezésének meggyorsítása és ezáltal a közúti balesetekből eredő halálesetek száma és a sérülések súlyosságának csökkentése vonatkozásában is, ezáltal fokozva az európaiak biztonságérzetét más tagállamokban tett utazásaik során; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza az e-segélyhívó szolgáltatás kedvező hatásait, nemcsak az incidenskezelés hatékonyságának javítása, a balesetek által okozott torlódás mérséklése és a másodlagos balesetek elkerülése tekintetében, hanem legfőképp a mentőszolgálatok kiérkezésének meggyorsítása és ezáltal a közúti balesetekből eredő halálesetek száma és a sérülések súlyosságának csökkentése vonatkozásában is, ezáltal fokozva az európaiak biztonságérzetét más tagállamokban tett utazásaik során;

| 6. | úgy véli, hogy ha az e-segélyhívás bevezetését a piaci erőkre bízzák, akkor annak előnyeiből csak azok részesülnek majd, akik megengedhetik maguknak a felső kategóriába tartozó járműveket, míg a valamennyi járműbe beépített rendszer kötelező bevezetése alacsonyabb költségekkel és a rendszer egész Európában való általános bevezetésével járna; |
| --- | --- |

6.

úgy véli, hogy ha az e-segélyhívás bevezetését a piaci erőkre bízzák, akkor annak előnyeiből csak azok részesülnek majd, akik megengedhetik maguknak a felső kategóriába tartozó járműveket, míg a valamennyi járműbe beépített rendszer kötelező bevezetése alacsonyabb költségekkel és a rendszer egész Európában való általános bevezetésével járna;

| 7. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság hatásvizsgálata szerint jelenleg kizárólag az e-segélyhívás kötelező bevezetésére irányuló szabályozási intézkedések elfogadásával lehet minden tekintetben kedvező hatást elérni; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság hatásvizsgálata szerint jelenleg kizárólag az e-segélyhívás kötelező bevezetésére irányuló szabályozási intézkedések elfogadásával lehet minden tekintetben kedvező hatást elérni;

| 8. | sürgeti a Bizottságot, hogy a 2007/46/EK irányelv keretében terjesszen elő javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy 2015-ig valamennyi újonnan típusjóváhagyással ellátott autóban és valamennyi tagállamban kötelezően bevezessék a közszolgáltatásként működő, a 112-n alapuló e-segélyhívó rendszert; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot, hogy a 2007/46/EK irányelv keretében terjesszen elő javaslatot annak biztosítása érdekében, hogy 2015-ig valamennyi újonnan típusjóváhagyással ellátott autóban és valamennyi tagállamban kötelezően bevezessék a közszolgáltatásként működő, a 112-n alapuló e-segélyhívó rendszert;

| 9. | úgy véli, hogy az e-segélyhívó közszolgáltatásnak ingyenesnek és kötelezőnek kell lennie, és azt minden, új, az e javaslat hatálya alá eső járműbe be kell építeni; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy az e-segélyhívó közszolgáltatásnak ingyenesnek és kötelezőnek kell lennie, és azt minden, új, az e javaslat hatálya alá eső járműbe be kell építeni;

| 10. | véleménye szerint az e-segélyhívó közszolgáltatásnak Unió-szerte egyszerűnek, működőképesnek, mindenki számára megfizethetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie a járműtől és annak tartózkodási helyétől függetlenül; |
| --- | --- |

10.

véleménye szerint az e-segélyhívó közszolgáltatásnak Unió-szerte egyszerűnek, működőképesnek, mindenki számára megfizethetőnek és hozzáférhetőnek kell lennie a járműtől és annak tartózkodási helyétől függetlenül;

| 11. | elveti azt az elképzelést, hogy az e-segélyhívó szolgáltatás fedélzeti aspektusainak megvalósítását hosszabb időszakon keresztül kellene szakaszosan bevezetni; |
| --- | --- |

11.

elveti azt az elképzelést, hogy az e-segélyhívó szolgáltatás fedélzeti aspektusainak megvalósítását hosszabb időszakon keresztül kellene szakaszosan bevezetni;

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a további késlekedés elkerüléséhez szükséges bármely újabb szabályozási intézkedésre, mivel időközben halálos balesetek történhetnek, amelyek megelőzhetőek lennének; |
| --- | --- |

12.

felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a további késlekedés elkerüléséhez szükséges bármely újabb szabályozási intézkedésre, mivel időközben halálos balesetek történhetnek, amelyek megelőzhetőek lennének;

| 13. | úgy véli, hogy bár a költség-haszon elemzés módszere jelentős szerepet játszhat olyan adatok létrehozásában, amelyek a beruházásokkal és a technológiai fejlesztésekkel kapcsolatos összetett döntések alapjául szolgálhatnak, ugyanakkor megkérdőjelezhető, amennyiben az elemzés egyik fontos része az emberi élet értékének felbecsülése; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy bár a költség-haszon elemzés módszere jelentős szerepet játszhat olyan adatok létrehozásában, amelyek a beruházásokkal és a technológiai fejlesztésekkel kapcsolatos összetett döntések alapjául szolgálhatnak, ugyanakkor megkérdőjelezhető, amennyiben az elemzés egyik fontos része az emberi élet értékének felbecsülése;

| 14. | felhívja a Bizottságot, hogy az e-segélyhívás EU-n belüli bevezetése hatásainak értékelése során a beruházási és működési költségek mellett vegye figyelembe az e-segélyhívás bevezetéséből származó társadalmi hasznot is; |
| --- | --- |

14.

felhívja a Bizottságot, hogy az e-segélyhívás EU-n belüli bevezetése hatásainak értékelése során a beruházási és működési költségek mellett vegye figyelembe az e-segélyhívás bevezetéséből származó társadalmi hasznot is;

| 15. | felhívja a Bizottságot, hogy alkosson egyértelmű szabályokat az e-segélyhívó rendszerben érdekelt felek felelősségére vonatkozóan; |
| --- | --- |

15.

felhívja a Bizottságot, hogy alkosson egyértelmű szabályokat az e-segélyhívó rendszerben érdekelt felek felelősségére vonatkozóan;

| 16. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az e-segélyhívó rendszerek által generált téves riasztások lehetőségét, ezeknek a téves riasztásoknak a segélyhívó szolgálatok napi munkájára gyakorolt hatását, a súlyos és a kevésbé súlyos balesetek közötti különbségtétel szükségességét, valamint a vészjelzések és olyan, egyéb információk megkülönböztetését, amelyeket el kell juttatni a segélyhívó szolgálatokhoz azok hatékony működésének biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy amennyiben szükséges, tegyen konkrét javaslatokat e problémák megoldására; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az e-segélyhívó rendszerek által generált téves riasztások lehetőségét, ezeknek a téves riasztásoknak a segélyhívó szolgálatok napi munkájára gyakorolt hatását, a súlyos és a kevésbé súlyos balesetek közötti különbségtétel szükségességét, valamint a vészjelzések és olyan, egyéb információk megkülönböztetését, amelyeket el kell juttatni a segélyhívó szolgálatokhoz azok hatékony működésének biztosítása érdekében; felhívja a Bizottságot, hogy amennyiben szükséges, tegyen konkrét javaslatokat e problémák megoldására;

| 17. | üdvözli az E-segélyhívó Európai Megvalósítási Platform létrehozását, és kéri az érdekelt feleket és a tagállamok képviselőit, hogy az e-segélyhívás összehangolt bevezetésének biztosítása érdekében vegyenek részt ebben; |
| --- | --- |

17.

üdvözli az E-segélyhívó Európai Megvalósítási Platform létrehozását, és kéri az érdekelt feleket és a tagállamok képviselőit, hogy az e-segélyhívás összehangolt bevezetésének biztosítása érdekében vegyenek részt ebben;

| 18. | felhívja a Bizottságot annak megfontolására, hogy az e-segélyhívó rendszert nem kellene-e a közeljövőben más járművekre – pl. nehéz tehergépjárművekre, helyi és távolsági autóbuszokra, kétkerekű gépjárművekre, illetve mezőgazdasági traktorokra és ipari járművekre – is kiterjeszteni; |
| --- | --- |

18.

felhívja a Bizottságot annak megfontolására, hogy az e-segélyhívó rendszert nem kellene-e a közeljövőben más járművekre – pl. nehéz tehergépjárművekre, helyi és távolsági autóbuszokra, kétkerekű gépjárművekre, illetve mezőgazdasági traktorokra és ipari járművekre – is kiterjeszteni;

| 19. | úgy véli, hogy a meglévő járművekben engedélyezni kell az utángyártott e-segélyhívó készülékek használatát; |
| --- | --- |

19.

úgy véli, hogy a meglévő járművekben engedélyezni kell az utángyártott e-segélyhívó készülékek használatát;

Közbiztonsági válaszpontok (KBVP-k)
  :
  a vészhelyzeti reagálásra vonatkozó szempontok

| 20. | megjegyzi, hogy amennyiben Unió-szerte egységes szinten kívánják biztosítani a polgárok védelmét, alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam valamennyi KBVP-je magas színvonalú felszereléssel rendelkezzen, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan jogszabályokat, amelyek a tagállamok számára előírják készenléti segélyszolgálataik infrastruktúrájának modernizálását és a diszpécserek megfelelő kiképzését, hogy 2015-re alkalmasak legyenek az e-segélyhívásoknak a nemzeti struktúrájuknak leginkább megfelelő, illetve oly módon történő kezelésére, amely e segélyhívások használatát mindenki számára hozzáférhetővé teszi; |
| --- | --- |

20.

megjegyzi, hogy amennyiben Unió-szerte egységes szinten kívánják biztosítani a polgárok védelmét, alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy valamennyi tagállam valamennyi KBVP-je magas színvonalú felszereléssel rendelkezzen, és ezért felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon olyan jogszabályokat, amelyek a tagállamok számára előírják készenléti segélyszolgálataik infrastruktúrájának modernizálását és a diszpécserek megfelelő kiképzését, hogy 2015-re alkalmasak legyenek az e-segélyhívásoknak a nemzeti struktúrájuknak leginkább megfelelő, illetve oly módon történő kezelésére, amely e segélyhívások használatát mindenki számára hozzáférhetővé teszi;

| 21. | sürgeti a Bizottságot, hogy az intelligens közlekedési rendszerekről szóló irányelv (az ITS-irányelv) keretében 2012 végéig fogadja el a KBVP-kre vonatkozó egységes előírásokat, és tegyen javaslatot egy az e-segélyhívó szolgáltatás megvalósításáról szóló irányelvre; |
| --- | --- |

21.

sürgeti a Bizottságot, hogy az intelligens közlekedési rendszerekről szóló irányelv (az ITS-irányelv) keretében 2012 végéig fogadja el a KBVP-kre vonatkozó egységes előírásokat, és tegyen javaslatot egy az e-segélyhívó szolgáltatás megvalósításáról szóló irányelvre;

| 22. | értékeli, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők készek az e-segélyhívásokat bármely más 112-es hívással megegyező módon kezelni, és javasolja, hogy mind ők, mind a tagállamok évente jelentésben számoljanak be a Bizottságnak az elért előrelépésekről és a felmerülő nehézségekről, különösen az e-segélyhívó-azonosítójellel kapcsolatban; |
| --- | --- |

22.

értékeli, hogy a mobilhálózat-üzemeltetők készek az e-segélyhívásokat bármely más 112-es hívással megegyező módon kezelni, és javasolja, hogy mind ők, mind a tagállamok évente jelentésben számoljanak be a Bizottságnak az elért előrelépésekről és a felmerülő nehézségekről, különösen az e-segélyhívó-azonosítójellel kapcsolatban;

| 23. | üdvözli, hogy a jármű utasai és a segélyhívást kezelő KBVP-diszpécser között létrejövő, kölcsönös kommunikációt lehetővé tevő hangátviteli kapcsolat csökkenti mind a nem megfelelő reakció, mind a segélyszolgálatok szükségtelen kiszállásának kockázatát, pl. nem súlyos baleset esetén; |
| --- | --- |

23.

üdvözli, hogy a jármű utasai és a segélyhívást kezelő KBVP-diszpécser között létrejövő, kölcsönös kommunikációt lehetővé tevő hangátviteli kapcsolat csökkenti mind a nem megfelelő reakció, mind a segélyszolgálatok szükségtelen kiszállásának kockázatát, pl. nem súlyos baleset esetén;

| 24. | hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb az igény egy közös adatátviteli protokoll iránt ezeknek az információknak a közbiztonsági válaszpontok és készenléti segélyszolgálatok felé történő továbbítása tekintetében, hogy ily módon elkerülhető legyen a zavar vagy a továbbított adatok félreértésének veszélye; hangsúlyozza, hogy az információknak a mobilhálózat-üzemeltetők által a közbiztonsági válaszpontok számára történő továbbítását átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell kialakítani; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy egyre nagyobb az igény egy közös adatátviteli protokoll iránt ezeknek az információknak a közbiztonsági válaszpontok és készenléti segélyszolgálatok felé történő továbbítása tekintetében, hogy ily módon elkerülhető legyen a zavar vagy a továbbított adatok félreértésének veszélye; hangsúlyozza, hogy az információknak a mobilhálózat-üzemeltetők által a közbiztonsági válaszpontok számára történő továbbítását átlátható és megkülönböztetésmentes módon kell kialakítani;

| 25. | emlékeztet arra, hogy a KBVP-kben meglévő elektronikus adatok további előnyöket jelenthetnek, például részletes iránymutatást nyújthatnak a mentési szolgálatok tagjainak, hogy megfelelően tájékozottak legyenek az olyan új veszélyforrásokról, amelyekkel az elektromos autók vagy más új hajtóműrendszerek fejlesztése miatt szembesülhetnek; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet arra, hogy a KBVP-kben meglévő elektronikus adatok további előnyöket jelenthetnek, például részletes iránymutatást nyújthatnak a mentési szolgálatok tagjainak, hogy megfelelően tájékozottak legyenek az olyan új veszélyforrásokról, amelyekkel az elektromos autók vagy más új hajtóműrendszerek fejlesztése miatt szembesülhetnek;

| 26. | úgy véli, hogy az E-segélyhívó Európai Megvalósítási Platform (EeIP) ajánlásaival összhangban elő kell mozdítani a KBVP-k és a közútkezelők közötti, az incidenskezelés hatékonyságának javítására irányuló kapcsolatokat; |
| --- | --- |

26.

úgy véli, hogy az E-segélyhívó Európai Megvalósítási Platform (EeIP) ajánlásaival összhangban elő kell mozdítani a KBVP-k és a közútkezelők közötti, az incidenskezelés hatékonyságának javítására irányuló kapcsolatokat;

| 27. | támogatja az e-segélyhívás harmonizált európai kísérleti projektjén (HeERO) belül végzett intenzív munkát az e-segélyhívás határokon átívelő kísérleti hitelesítésével kapcsolatban; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a teljes készenléti segélyszolgálati lánc hatékonyságának javítása érdekében fokozzák az együttműködést a nemzeti KBVP-k és a készenléti segélyszolgálatok között, különösen az Európán belüli határátlépési pontokon, valamint hogy ösztönözzék a közös képzések kialakítását és a legjobb gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

27.

támogatja az e-segélyhívás harmonizált európai kísérleti projektjén (HeERO) belül végzett intenzív munkát az e-segélyhívás határokon átívelő kísérleti hitelesítésével kapcsolatban; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a teljes készenléti segélyszolgálati lánc hatékonyságának javítása érdekében fokozzák az együttműködést a nemzeti KBVP-k és a készenléti segélyszolgálatok között, különösen az Európán belüli határátlépési pontokon, valamint hogy ösztönözzék a közös képzések kialakítását és a legjobb gyakorlatok cseréjét;

| 28. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az e-segélyhívó rendszer és a KBVP-kel létesített kapcsolatok az infrastruktúrával interakcióban lévő rendszerekkel és az intelligens fedélzeti rendszerekkel is kompatibilisek legyenek (például intelligens biztonsági korlátok, amelyek figyelmeztetnek a balesetek lehetőségére, intelligens fedélzeti sebességszabályozó rendszerek stb.); |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az e-segélyhívó rendszer és a KBVP-kel létesített kapcsolatok az infrastruktúrával interakcióban lévő rendszerekkel és az intelligens fedélzeti rendszerekkel is kompatibilisek legyenek (például intelligens biztonsági korlátok, amelyek figyelmeztetnek a balesetek lehetőségére, intelligens fedélzeti sebességszabályozó rendszerek stb.);

Magánszolgáltatású segélyhívó rendszerek

| 29. | úgy véli, hogy az egységes európai e-segélyhívó közszolgáltatás párhuzamosan létezhet a magán mentőszolgálatokkal, azzal a feltétellel, hogy úgy a közszolgáltatás, mint a magánszolgáltatás eleget tesz minden teljesítményszabványnak, valamint, – függetlenül attól, hogy a járművásárló a magánmegoldást választja-e – minden járművet ellátnak az e-segélyhívó közszolgáltatás igénybevételéhez szükséges eszközökkel annak érdekében, hogy a jármű teljes élettartama alatt minden tagállamban biztosítva legyen a szolgáltatás folyamatossága; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy az egységes európai e-segélyhívó közszolgáltatás párhuzamosan létezhet a magán mentőszolgálatokkal, azzal a feltétellel, hogy úgy a közszolgáltatás, mint a magánszolgáltatás eleget tesz minden teljesítményszabványnak, valamint, – függetlenül attól, hogy a járművásárló a magánmegoldást választja-e – minden járművet ellátnak az e-segélyhívó közszolgáltatás igénybevételéhez szükséges eszközökkel annak érdekében, hogy a jármű teljes élettartama alatt minden tagállamban biztosítva legyen a szolgáltatás folyamatossága;

| 30. | hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívó szolgáltatásnak felhasználóbarátnak kell lennie, továbbá hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak reális áttekintést kell nyújtani a rendszerről, valamint átfogó és megbízható tájékoztatást kell adni a kínálatban szereplő, magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó vagy vészhelyzeti alkalmazásokhoz kapcsolódó bármely további funkcióról vagy szolgáltatásról, illetve a szolgáltatás az ilyen alkalmazások beszerzése esetén várható szintjéről és a vonatkozó költségekről; |
| --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívó szolgáltatásnak felhasználóbarátnak kell lennie, továbbá hangsúlyozza, hogy a fogyasztóknak reális áttekintést kell nyújtani a rendszerről, valamint átfogó és megbízható tájékoztatást kell adni a kínálatban szereplő, magánszolgáltatású fedélzeti segélyhívó vagy vészhelyzeti alkalmazásokhoz kapcsolódó bármely további funkcióról vagy szolgáltatásról, illetve a szolgáltatás az ilyen alkalmazások beszerzése esetén várható szintjéről és a vonatkozó költségekről;

| 31. | kéri, hogy amennyiben egy a magánszolgáltatású segélyhívó szolgáltatásra előfizető fogyasztó úgy dönt, hogy a szóban forgó szolgáltatást nem használja, vagy olyan országba utazik, ahol nem biztosított ez a szolgáltatás, a 112-es e-segélyhívó közszolgáltatás automatikusan rendelkezésre álljon; |
| --- | --- |

31.

kéri, hogy amennyiben egy a magánszolgáltatású segélyhívó szolgáltatásra előfizető fogyasztó úgy dönt, hogy a szóban forgó szolgáltatást nem használja, vagy olyan országba utazik, ahol nem biztosított ez a szolgáltatás, a 112-es e-segélyhívó közszolgáltatás automatikusan rendelkezésre álljon;

| 32. | úgy véli, hogy a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszerek üzemeltetőinek is bármikor lehetőségük van áttérni az Európa-szerte működő e-segélyhívó szolgáltatásra, miközben továbbra is nyújthatnak más típusú távközlési szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszerek üzemeltetőinek is bármikor lehetőségük van áttérni az Európa-szerte működő e-segélyhívó szolgáltatásra, miközben továbbra is nyújthatnak más típusú távközlési szolgáltatásokat;

| 33. | felkéri az európai vállalatokat, hogy az innováció EU-szerte történő ösztönzése érdekében kapcsolódjanak be a szükséges e-segélyhívó rendszer alkalmazások, szolgáltatások és infrastruktúrák fejlesztésébe; |
| --- | --- |

33.

felkéri az európai vállalatokat, hogy az innováció EU-szerte történő ösztönzése érdekében kapcsolódjanak be a szükséges e-segélyhívó rendszer alkalmazások, szolgáltatások és infrastruktúrák fejlesztésébe;

Adatvédelem

| 34. | hangsúlyozza, hogy az állami e-segélyhívó rendszernek semmilyen körülmények közt nem szabad lehetővé tennie a jármű nyomon követését, ami azt jelenti, hogy a segélyhívás kiváltásáig inaktív rendszernek kell lennie, összhangban a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport ajánlásaival; emlékeztet arra, hogy az e-segélyhívó szolgáltatás elsődleges célja az incidenskezelés hatékonyságának javítása, valamint az, hogy az e-segélyhívó szolgáltatás által szolgáltatott adatok semmilyen módon nem használhatók fel egy személy mozgásának nyomon követésére és vizsgálatára, vagy tartózkodási helyének meghatározására abban az esetben, ha nem történt vele baleset; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy az állami e-segélyhívó rendszernek semmilyen körülmények közt nem szabad lehetővé tennie a jármű nyomon követését, ami azt jelenti, hogy a segélyhívás kiváltásáig inaktív rendszernek kell lennie, összhangban a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport ajánlásaival; emlékeztet arra, hogy az e-segélyhívó szolgáltatás elsődleges célja az incidenskezelés hatékonyságának javítása, valamint az, hogy az e-segélyhívó szolgáltatás által szolgáltatott adatok semmilyen módon nem használhatók fel egy személy mozgásának nyomon követésére és vizsgálatára, vagy tartózkodási helyének meghatározására abban az esetben, ha nem történt vele baleset;

| 35. | hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívásokkal kapcsolatos személyes adatok nem csak a mobilhálózatok üzemeltetői, hanem valamennyi érintett szereplő, így a járműgyártók, a közbiztonsági válaszpontok és a készenléti szolgálatok általi feldolgozására vonatkozóan az átláthatóságot tiszteletben tartó, megfelelő szabályokat kell elfogadni a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó elveknek a 95/46/EK és a 2002/58/EK európai irányelvekkel és a nemzeti jogi szabályozással összhangban történő tiszteletben tartása biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy bármilyen jogszabály szülessen is a későbbiekben, annak egyértelműen meg kell határoznia a 95/46/EK irányelv értelmében az e-segélyhívó szolgáltatásban részt vevő gazdasági szereplők feladatait, valamint az érintettek tájékoztatásának és jogérvényesítésük elősegítésének módozatait; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívásokkal kapcsolatos személyes adatok nem csak a mobilhálózatok üzemeltetői, hanem valamennyi érintett szereplő, így a járműgyártók, a közbiztonsági válaszpontok és a készenléti szolgálatok általi feldolgozására vonatkozóan az átláthatóságot tiszteletben tartó, megfelelő szabályokat kell elfogadni a magánélet és a személyes adatok védelmére vonatkozó elveknek a 95/46/EK és a 2002/58/EK európai irányelvekkel és a nemzeti jogi szabályozással összhangban történő tiszteletben tartása biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy bármilyen jogszabály szülessen is a későbbiekben, annak egyértelműen meg kell határoznia a 95/46/EK irányelv értelmében az e-segélyhívó szolgáltatásban részt vevő gazdasági szereplők feladatait, valamint az érintettek tájékoztatásának és jogérvényesítésük elősegítésének módozatait;

| 36. | hangsúlyozza, hogy a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszereknek tiszteletben kell tartaniuk a magánélet és az adatok védelmének elveit, különösen az előzetes tájékoztatás után történő hozzájárulás és a kívülmaradás lehetőségének megteremtésével, összhangban a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport ajánlásaival; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók tájékoztatás után történő hozzájárulásának a gyűjtött adatok mennyiségére és az adatgyűjtés céljára vonatkozó teljes körű információra kell alapulnia, valamint biztosítani kell, hogy a fogyasztók bármikor visszavonhassák hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

36.

hangsúlyozza, hogy a magánszolgáltatású e-segélyhívó rendszereknek tiszteletben kell tartaniuk a magánélet és az adatok védelmének elveit, különösen az előzetes tájékoztatás után történő hozzájárulás és a kívülmaradás lehetőségének megteremtésével, összhangban a 29. cikk alapján létrehozott adatvédelmi munkacsoport ajánlásaival; hangsúlyozza, hogy a fogyasztók tájékoztatás után történő hozzájárulásának a gyűjtött adatok mennyiségére és az adatgyűjtés céljára vonatkozó teljes körű információra kell alapulnia, valamint biztosítani kell, hogy a fogyasztók bármikor visszavonhassák hozzájárulásukat;

| 37. | hangsúlyozza, hogy a jármű tulajdonosának vagy lízingbevevőjének kell eldöntenie, tájékozott fogyasztóként, hogy ki férhessen hozzá a járműre regisztrált magán e-segélyhívó szolgáltatásokkal kapcsolatos adatokhoz; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy a jármű tulajdonosának vagy lízingbevevőjének kell eldöntenie, tájékozott fogyasztóként, hogy ki férhessen hozzá a járműre regisztrált magán e-segélyhívó szolgáltatásokkal kapcsolatos adatokhoz;

Egyéb kapcsolódó területek

| 38. | hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívó rendszer olyan műszaki megoldásokat alkalmaz (műholdas helymeghatározást, feldolgozást és adatátviteli képességeket) amelyek számos egyéb járműfedélzeti alkalmazás és szolgáltatás alapjául is szolgálnak; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza, hogy az e-segélyhívó rendszer olyan műszaki megoldásokat alkalmaz (műholdas helymeghatározást, feldolgozást és adatátviteli képességeket) amelyek számos egyéb járműfedélzeti alkalmazás és szolgáltatás alapjául is szolgálnak;

| 39. | úgy véli, hogy a fogyasztók szabad választásának biztosítása érdekében a fedélzeti e-segélyhívó rendszernek ingyenesen elérhetőnek kell lennie, az érdekelt felek – így az utángyártott autótermék ellátók és szolgáltatók, alkatrész forgalmazók, szerelőműhelyek és független szolgáltatók, országúti segélyszolgálatok és kapcsolódó szolgáltatások – hátrányos megkülönböztetése nélkül; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az e-segélyhívó rendszer alapjául az innováció ösztönzése és az európai információs technológiai ágazat globális versenyképességének növelése érdekében egy interoperábilis és nyílt hozzáférésű, lehetséges jövőbeli fedélzeti alkalmazások és szolgáltatások nyújtására alkalmas platform szolgáljon; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó alkalmazások és szolgáltatások továbbra sem tehetők kötelezővé; |
| --- | --- |

39.

úgy véli, hogy a fogyasztók szabad választásának biztosítása érdekében a fedélzeti e-segélyhívó rendszernek ingyenesen elérhetőnek kell lennie, az érdekelt felek – így az utángyártott autótermék ellátók és szolgáltatók, alkatrész forgalmazók, szerelőműhelyek és független szolgáltatók, országúti segélyszolgálatok és kapcsolódó szolgáltatások – hátrányos megkülönböztetése nélkül; felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az e-segélyhívó rendszer alapjául az innováció ösztönzése és az európai információs technológiai ágazat globális versenyképességének növelése érdekében egy interoperábilis és nyílt hozzáférésű, lehetséges jövőbeli fedélzeti alkalmazások és szolgáltatások nyújtására alkalmas platform szolgáljon; hangsúlyozza, hogy a szóban forgó alkalmazások és szolgáltatások továbbra sem tehetők kötelezővé;

| 40. | úgy véli, hogy fogyasztók szabad választásának lehetőségét és a szolgáltatóknak biztosított szabad hozzáférést a fedélzeti platformmal kapcsolatos, az eredeti alkatrészgyártókra (OEM) vonatkozó kritériumok részévé kell tenni, és hogy a fedélzeti kapcsolódó interfészeket a tisztességes verseny lehetővé tétele, valamint az európai telematikai piaci innováció ösztönzése érdekében szabványosítani kell; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy fogyasztók szabad választásának lehetőségét és a szolgáltatóknak biztosított szabad hozzáférést a fedélzeti platformmal kapcsolatos, az eredeti alkatrészgyártókra (OEM) vonatkozó kritériumok részévé kell tenni, és hogy a fedélzeti kapcsolódó interfészeket a tisztességes verseny lehetővé tétele, valamint az európai telematikai piaci innováció ösztönzése érdekében szabványosítani kell;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a járművekben – különösen menet közben – igénybe venni kívánt minden további szolgáltatásnak egyértelmű biztonsági, védelmi és adatvédelmi szabványoknak kell megfelelnie, és hogy az e szabványoknak való megfelelőséget mérni és ellenőrizni kell; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a járművekben – különösen menet közben – igénybe venni kívánt minden további szolgáltatásnak egyértelmű biztonsági, védelmi és adatvédelmi szabványoknak kell megfelelnie, és hogy az e szabványoknak való megfelelőséget mérni és ellenőrizni kell;

| 42. | emlékeztet arra, hogy az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) és a Galielo jelentősen hozzájárulhat a közúti forgalomirányításhoz és a sürgősségi beavatkozásokhoz, és egy tájékoztatási kampányra lenne szükség az e-segélyhívó alkalmazás tekintetében az e rendszer által kínált lehetőségek elterjedtebb használatának előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

42.

emlékeztet arra, hogy az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) és a Galielo jelentősen hozzájárulhat a közúti forgalomirányításhoz és a sürgősségi beavatkozásokhoz, és egy tájékoztatási kampányra lenne szükség az e-segélyhívó alkalmazás tekintetében az e rendszer által kínált lehetőségek elterjedtebb használatának előmozdítása érdekében;

| 43. | úgy véli, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a sürgős hívások gyors azonosítására alkalmas e-segélyhívás-szűrő rendszereket hozzanak létre a közbiztonsági válaszpontok számára, ezáltal megelőzve a telefonos ügyfélszolgálatok túlterhelését és növelve a segélyhívó szolgálatok hatékonyságát; úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatnia kell az ilyen irányú erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

43.

úgy véli, hogy a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy a sürgős hívások gyors azonosítására alkalmas e-segélyhívás-szűrő rendszereket hozzanak létre a közbiztonsági válaszpontok számára, ezáltal megelőzve a telefonos ügyfélszolgálatok túlterhelését és növelve a segélyhívó szolgálatok hatékonyságát; úgy véli, hogy a Bizottságnak támogatnia kell az ilyen irányú erőfeszítéseket;

| 44. | felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködésben hozzanak létre és működtessenek kísérleti nemzeti programokat az automatikus fedélzeti segélyhívó rendszer (e-segélyhívó) megvalósítása céljából a lehetséges problémák azonosítása érdekében, valamint a szóban forgó rendszer 2015-ig valamennyi tagállamban történő kötelező bevezetésének előkészítése céljából; |
| --- | --- |

44.

felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottsággal együttműködésben hozzanak létre és működtessenek kísérleti nemzeti programokat az automatikus fedélzeti segélyhívó rendszer (e-segélyhívó) megvalósítása céljából a lehetséges problémák azonosítása érdekében, valamint a szóban forgó rendszer 2015-ig valamennyi tagállamban történő kötelező bevezetésének előkészítése céljából;

| 45. | kéri, hogy a félreértések és a rendszer esetleges helytelen használatának elkerülése érdekében minden járműbe a fogyatékkal élők számára is könnyen felismerhető, szabványosított e-segélyhívási interfészt, úgynevezett „e-segélyhívó gombot” szereljenek be; felhívja a Bizottságot és az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tegyenek javaslatot egy ilyen kézi vezérlésű mechanizmus harmonizált szabványára; |
| --- | --- |

45.

kéri, hogy a félreértések és a rendszer esetleges helytelen használatának elkerülése érdekében minden járműbe a fogyatékkal élők számára is könnyen felismerhető, szabványosított e-segélyhívási interfészt, úgynevezett „e-segélyhívó gombot” szereljenek be; felhívja a Bizottságot és az európai szabványügyi szervezeteket, hogy tegyenek javaslatot egy ilyen kézi vezérlésű mechanizmus harmonizált szabványára;

| 46. | felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az e-segélyhívásnak a közegészségügyi rendszerek kiadásaira gyakorolt lehetséges hatását; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy egyezzenek meg a súlyos sérülések fogalmának harmonizált meghatározásában; |
| --- | --- |

46.

felhívja a Bizottságot, hogy értékelje az e-segélyhívásnak a közegészségügyi rendszerek kiadásaira gyakorolt lehetséges hatását; e tekintetben felhívja a tagállamokat, hogy egyezzenek meg a súlyos sérülések fogalmának harmonizált meghatározásában;

| 47. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a széleskörű gyakorlati információk célzott és messzire ható kommunikációs stratégia kifejlesztése révén való biztosítására, valamint összehangolt, az e-segélyhívó rendszert és annak előnyeit, használatát és funkcióit – az uniós polgárok biztonságának vonatkozásában is – középpontba helyező figyelemfelkeltő kampányok végrehajtására irányuló tevékenységeiket, azzal a céllal, hogy a lakosság jobban megértse és nagyobb mértékben igénybe vegye a szóban forgó segélyhívó szolgáltatásokat, valamint hogy minimálisra csökkenjen ezen szolgáltatások félreértésének vagy az azokkal való visszaélések kockázata; |
| --- | --- |

47.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a széleskörű gyakorlati információk célzott és messzire ható kommunikációs stratégia kifejlesztése révén való biztosítására, valamint összehangolt, az e-segélyhívó rendszert és annak előnyeit, használatát és funkcióit – az uniós polgárok biztonságának vonatkozásában is – középpontba helyező figyelemfelkeltő kampányok végrehajtására irányuló tevékenységeiket, azzal a céllal, hogy a lakosság jobban megértse és nagyobb mértékben igénybe vegye a szóban forgó segélyhívó szolgáltatásokat, valamint hogy minimálisra csökkenjen ezen szolgáltatások félreértésének vagy az azokkal való visszaélések kockázata;

| 48. | ajánlja, hogy a Bizottság gondoskodjon az e-segélyhívás és a szomszédos régiókban támogatott hasonló fedélzeti készenléti szolgálatok – pl. az ERA-GLONASS szolgáltatás – közötti kölcsönös átjárhatóságról; |
| --- | --- |

48.

ajánlja, hogy a Bizottság gondoskodjon az e-segélyhívás és a szomszédos régiókban támogatott hasonló fedélzeti készenléti szolgálatok – pl. az ERA-GLONASS szolgáltatás – közötti kölcsönös átjárhatóságról;

*

* *

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 303., 2011.11.22., 46. o.

(2)  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.

(3)  HL L 108., 2002.4.24., 51. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0453.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0408.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0519.

(7)  HL C 351. E, 2011.12.2., 13. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0306.

(9)  HL C 184. E, 2010.7.8., 50. o.

(10)  HL C 286. E, 2009.11.27., 45. o.

(11)  HL C 244. E, 2007.10.18., 220. o.

(12)  HL C 296. E, 2006.12.6., 268. o.

(13)  HL C 227. E, 2006.9.21., 609. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/27 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/27

---

2012. július 3., keddAz Európában történő befektetés vonzereje

P7_TA(2012)0275

Az Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása az európai beruházások vonzerejéről (2011/2288(INI))

2013/C 349 E/04

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 3., 4., 49., 50., 119., 219. és 282. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 3., 4., 49., 50., 119., 219. és 282. cikkére,

| — | tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatra (COM(2011)0121), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról szóló tanácsi irányelvre vonatkozó javaslatra (COM(2011)0121),

| — | tekintettel az OECD nemzetközi befektetésről és multinacionális vállalatokról szóló nyilatkozatára, valamint a multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásaira (2011. május 25-i aktualizált változat), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD nemzetközi befektetésről és multinacionális vállalatokról szóló nyilatkozatára, valamint a multinacionális vállalatoknak szóló iránymutatásaira (2011. május 25-i aktualizált változat),

| — | tekintettel Mario Monti „Az egységes új piac stratégiája” című, 2010. május 9-én közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Mario Monti „Az egységes új piac stratégiája” című, 2010. május 9-én közzétett jelentésére,

| — | tekintettel az UNCTAD 2011. évi, nemzetközi beruházásokról szóló jelentésére (World Investment Report 2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az UNCTAD 2011. évi, nemzetközi beruházásokról szóló jelentésére (World Investment Report 2011),

| — | tekintettel az „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0343), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egy átfogó európai nemzetközi beruházási politika felé” című bizottsági közleményre (COM(2010)0343),

| — | tekintettel a Bizottság 2012. évi munkaprogramjára (COM(2011)0777), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2012. évi munkaprogramjára (COM(2011)0777),

| — | tekintettel a Tanács egységes piaci fórumról szóló 3133. ülésének következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács egységes piaci fórumról szóló 3133. ülésének következtetéseire,

| — | tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési felügyelet euróövezetbeli eredményes érvényesítéséről szóló 1173/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (1)

| — | tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (2) |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott makrogazdasági egyensúlytalanságoknak az euróövezeten belüli kiigazítására vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 1174/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (2)

| — | tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (3) |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetési egyenleg felügyeletének megerősítéséről és a gazdaságpolitikák felügyeletéről és összehangolásáról szóló 1175/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (3)

| — | tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (4) |
| --- | --- |

—

tekintettel a makrogazdasági egyensúlyhiányok megelőzéséréről és kiigazításáról szóló 1176/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (4)

| — | tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1177/2011/EU tanácsi rendeletre, (5) |
| --- | --- |

—

tekintettel a túlzott hiány esetén követendő eljárás végrehajtásának felgyorsításáról és pontosításáról szóló 1177/2011/EU tanácsi rendeletre, (5)

| — | tekintettel az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok esetében a pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló 1311/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (6) |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1083/2006/EK tanácsi rendeletnek a pénzügyi stabilitásuk vonatkozásában komoly nehézségekkel küzdő vagy ilyen nehézségek által fenyegetett egyes tagállamok esetében a pénzügyi irányítással kapcsolatos rendelkezések tekintetében történő módosításáról szóló 1311/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, (6)

| — | tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló 2011/85/EU tanácsi irányelvre, (7) |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről szóló 2011/85/EU tanácsi irányelvre, (7)

| — | tekintettel az európai kockázatitőke-alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0860), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai kockázatitőke-alapokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0860),

| — | tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáráról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2011)0453), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, valamint a pénzügyi konglomerátumhoz tartozó hitelintézetek, biztosítóintézetek és befektetési vállalkozások kiegészítő felügyeletéről szóló 2002/87/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáráról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2011)0453),

| — | tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0815), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2012. évi éves növekedési jelentésről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0815),

| — | tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez – Együtt egy újfajta növekedésért” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról szóló bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására irányuló cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0870), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javítására irányuló cselekvési tervről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0870),

| — | tekintettel a kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásáról szóló, az Európai Tanácsnak címzett 2011. évi bizottsági jelentésre (COM(2011)0114), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem útjában álló akadályok felszámolásáról szóló, az Európai Tanácsnak címzett 2011. évi bizottsági jelentésre (COM(2011)0114),

| — | tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására, (8) |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelem és a befektetések útjában álló akadályokról szóló, 2011. december 13-i állásfoglalására, (8)

| — | tekintettel a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről és a 2008/7/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (CΟΜ(2011)0594), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi tranzakciós adó közös rendszeréről és a 2008/7/EK irányelv módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (CΟΜ(2011)0594),

| — | tekintettel a Bizottság stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló zöld könyvére (COM(2011)0818), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság stabilitási kötvények bevezetésének megvalósíthatóságáról szóló zöld könyvére (COM(2011)0818),

| — | tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0500, I. és II. rész), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlamenthez, a Tanácshoz, a Gazdasági és Szociális Bizottsághoz, valamint a Régiók Bizottságához intézett, az Európa 2020 stratégia költségvetéséről szóló bizottsági közleményre (COM(2011)0500, I. és II. rész),

| — | tekintettel a pénzügyi és gazdasági válság összefüggésében elfogadott ideiglenes állami támogatási szabályok hatásairól szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1126), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi és gazdasági válság összefüggésében elfogadott ideiglenes állami támogatási szabályok hatásairól szóló bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1126),

| — | tekintettel a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságának „Az európai munkaerőpiac alakulása 2011-ben” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóságának „Az európai munkaerőpiac alakulása 2011-ben” című jelentésére,

| — | tekintettel az OECD-nek, a WTO-nak és az UNCTAD-nak a G20 kereskedelmi és beruházási intézkedéseiről szóló jelentéseire (2010. október közepétől 2011. áprilisig), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD-nek, a WTO-nak és az UNCTAD-nak a G20 kereskedelmi és beruházási intézkedéseiről szóló jelentéseire (2010. október közepétől 2011. áprilisig),

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2012. januári, az euróövezeti banki hitelezésről szóló felmérésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2012. januári, az euróövezeti banki hitelezésről szóló felmérésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank euróövezetre vonatkozó makrogazdasági prognózisára (2011. december), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank euróövezetre vonatkozó makrogazdasági prognózisára (2011. december),

| — | tekintettel az Európai Központi Bank európai pénzügyi integrációról szóló jelentésére (2011. május), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank európai pénzügyi integrációról szóló jelentésére (2011. május),

| — | tekintettel az OECD beruházási politikai keretére (PFI), |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD beruházási politikai keretére (PFI),

| — | tekintettel a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0834), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (2014–2020) létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatra (COM(2011)0834),

| — | tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2012. április 19-i álláspontjára (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról szóló, 2012. április 19-i álláspontjára (9),

| — | tekintettel a Bizottság „Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankrupcy” (Vállalkozások dinamikája: induló vállalkozások, vállalkozások átruházása és csőd) című jelentésére (2011. január), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Business Dynamics: Start-ups, Business Transfers and Bankrupcy” (Vállalkozások dinamikája: induló vállalkozások, vállalkozások átruházása és csőd) című jelentésére (2011. január),

| — | tekintettel a Világbank „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World” (Vállalkozás 2012-ben: vállalkozás egy átláthatóbb világban) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank „Doing Business 2012: Doing Business in a More Transparent World” (Vállalkozás 2012-ben: vállalkozás egy átláthatóbb világban) című jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának címzett, az „Erasmus mindenkinek: az EU oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja” (COM(2011)0787) című közleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamentnek, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak, valamint a Régiók Bizottságának címzett, az „Erasmus mindenkinek: az EU oktatási, képzési, ifjúsági és sportprogramja” (COM(2011)0787) című közleményére,

| — | tekintettel a Bizottság „Interim evaluation of the Erasmus for Young Entrepreneurs Pilot project / Preparatory action (2011)” („Erasmus – Ifjú vállalkozók” kísérleti projekt időközi értékelése/előkészítő intézkedés – 2011) című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Interim evaluation of the Erasmus for Young Entrepreneurs Pilot project / Preparatory action (2011)” („Erasmus – Ifjú vállalkozók” kísérleti projekt időközi értékelése/előkészítő intézkedés – 2011) című jelentésére,

| — | tekintettel a közbeszerzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2011)0896), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatra (COM(2011)0896),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0190/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére, valamint az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0190/2012),

| A. | mivel az Unióban tapasztalható gazdasági, pénzügyi és költségvetési válság jelentős mértékben növelte a tagállamok és régiók közötti gazdasági és szociális különbségeket, ami a befelé és kifelé irányuló beruházások egyenetlen eloszlását eredményezte Unió-szerte; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unióban tapasztalható gazdasági, pénzügyi és költségvetési válság jelentős mértékben növelte a tagállamok és régiók közötti gazdasági és szociális különbségeket, ami a befelé és kifelé irányuló beruházások egyenetlen eloszlását eredményezte Unió-szerte;

| B. | mivel a monetáris és költségvetési, valamint kereskedelempolitikán belül következetes stabilitási keretét kell létrehozni annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban elő lehessen segíteni a közvetlen befektetés áramlását, ezzel hozzájárulva az uniós makrogazdasági egyensúlytalanságok korrekciójához; |
| --- | --- |

B.

mivel a monetáris és költségvetési, valamint kereskedelempolitikán belül következetes stabilitási keretét kell létrehozni annak érdekében, hogy valamennyi tagállamban elő lehessen segíteni a közvetlen befektetés áramlását, ezzel hozzájárulva az uniós makrogazdasági egyensúlytalanságok korrekciójához;

| C. | mivel az Európai Tanács tagjainak 2012. május 23-i informális ülésén rávilágítottak, hogy mobilizálni kell az uniós politikákat a növekedés teljes mértékben való támogatása, a gazdaság befektetések révén való finanszírozására irányuló törekvések és a munkahelyteremtés fokozása érdekében; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Tanács tagjainak 2012. május 23-i informális ülésén rávilágítottak, hogy mobilizálni kell az uniós politikákat a növekedés teljes mértékben való támogatása, a gazdaság befektetések révén való finanszírozására irányuló törekvések és a munkahelyteremtés fokozása érdekében;

| D. | mivel a Bizottság legújabb időközi előrejelzése szerint az Unióban csak igen kismértékű növekedés tapasztalható, és Unió-szerte jelentős eltéréseket fog mutatni a várható növekedési ütem, amelyre kedvezőtlen hatást gyakorol a folyamatos bizonytalanság, valamint a fogyasztói és a piaci bizalom hiánya; |
| --- | --- |

D.

mivel a Bizottság legújabb időközi előrejelzése szerint az Unióban csak igen kismértékű növekedés tapasztalható, és Unió-szerte jelentős eltéréseket fog mutatni a várható növekedési ütem, amelyre kedvezőtlen hatást gyakorol a folyamatos bizonytalanság, valamint a fogyasztói és a piaci bizalom hiánya;

| E. | mivel az Uniónak – a költségvetési válság kezelése, továbbá a növekedés és a foglalkoztatás fokozása érdekében – még jobban ki kell használnia erősségeit, például a magas szintű fogyasztást, oktatást, életminőséget, kutatási és innovációs kapacitását, a magas munkahatékonyságot és termelékenységet, valamint a barátságos és ösztönző vállalkozási környezetet; |
| --- | --- |

E.

mivel az Uniónak – a költségvetési válság kezelése, továbbá a növekedés és a foglalkoztatás fokozása érdekében – még jobban ki kell használnia erősségeit, például a magas szintű fogyasztást, oktatást, életminőséget, kutatási és innovációs kapacitását, a magas munkahatékonyságot és termelékenységet, valamint a barátságos és ösztönző vállalkozási környezetet;

| F. | mivel a beruházásra, növekedésre és foglalkoztatásra szánt forrásokat a tagállamok államadósságának finanszírozása emészti fel, mindeközben a tőke egyes tagállamokból egyes más tagállamokba, valamint egyes harmadik országokba való kimenekítése tovább ronthatja az Európai Unió fizetési mérlegének helyzetét; |
| --- | --- |

F.

mivel a beruházásra, növekedésre és foglalkoztatásra szánt forrásokat a tagállamok államadósságának finanszírozása emészti fel, mindeközben a tőke egyes tagállamokból egyes más tagállamokba, valamint egyes harmadik országokba való kimenekítése tovább ronthatja az Európai Unió fizetési mérlegének helyzetét;

| G. | mivel a banki hitelezésre mint az euróövezet legfontosabb finanszírozási forrására – amely az összesen rendelkezésre álló tőke- és kötvényállománynál sokkal nagyobb mértékű finanszírozást nyújt, szemben az USA-val és a világ más régióival, ahol a banki hitelezés a teljes államháztartás kisebb részarányát teszi ki – erőteljes káros hatással voltak az utóbbi időszak fejleményei; |
| --- | --- |

G.

mivel a banki hitelezésre mint az euróövezet legfontosabb finanszírozási forrására – amely az összesen rendelkezésre álló tőke- és kötvényállománynál sokkal nagyobb mértékű finanszírozást nyújt, szemben az USA-val és a világ más régióival, ahol a banki hitelezés a teljes államháztartás kisebb részarányát teszi ki – erőteljes káros hatással voltak az utóbbi időszak fejleményei;

| H. | mivel a környezetbarát technológiákhoz, egészségügyhöz és gondozáshoz, oktatáshoz és szociális gazdasághoz hasonló ágazatok által biztosított növekedési potenciál a kölcsönös kereslet fokozásán – ekként pedig a befektetés fellendítésén – keresztül beindíthatja a befektetést és hajtóereje lehet annak; |
| --- | --- |

H.

mivel a környezetbarát technológiákhoz, egészségügyhöz és gondozáshoz, oktatáshoz és szociális gazdasághoz hasonló ágazatok által biztosított növekedési potenciál a kölcsönös kereslet fokozásán – ekként pedig a befektetés fellendítésén – keresztül beindíthatja a befektetést és hajtóereje lehet annak;

| I. | mivel nyomon kell követni és felül kell vizsgálni az uniós pénzügyi rendeletek hatását és végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az ne keltsen felesleges adminisztratív terheket és ne fojtsa el az EU-ban a közvetlen külföldi befektetéseket; |
| --- | --- |

I.

mivel nyomon kell követni és felül kell vizsgálni az uniós pénzügyi rendeletek hatását és végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az ne keltsen felesleges adminisztratív terheket és ne fojtsa el az EU-ban a közvetlen külföldi befektetéseket;

| J. | mivel az UNCTAD legújabb jelentésében megállapítják, hogy az Unió még mindig igen vonzó a közvetlen külföldi befektetések számára; |
| --- | --- |

J.

mivel az UNCTAD legújabb jelentésében megállapítják, hogy az Unió még mindig igen vonzó a közvetlen külföldi befektetések számára;

| K. | mivel az Unión belüli belső befektetés – a vállalkozásra, oktatásra, kutatásra és fejlesztésre szolgáló, fenntartható infrastruktúrák javítása révén – jelentősen bővítheti a közvetlen külföldi befektetések piacát; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unión belüli belső befektetés – a vállalkozásra, oktatásra, kutatásra és fejlesztésre szolgáló, fenntartható infrastruktúrák javítása révén – jelentősen bővítheti a közvetlen külföldi befektetések piacát;

| L. | mivel a befektetésnek két ága van: az állami és a magánbefektetés, és mivel az utóbbi hazai és külföldi befektetésből áll; |
| --- | --- |

L.

mivel a befektetésnek két ága van: az állami és a magánbefektetés, és mivel az utóbbi hazai és külföldi befektetésből áll;

| M. | mivel az olaj-, földgáz, és más nem megújuló források behozatalától való túlzott mértékű függés elleni küzdelemhez a megújuló energiába, energia- és erőforrás-hatékonyságba való nagymértékű befektetésekre van szükség; |
| --- | --- |

M.

mivel az olaj-, földgáz, és más nem megújuló források behozatalától való túlzott mértékű függés elleni küzdelemhez a megújuló energiába, energia- és erőforrás-hatékonyságba való nagymértékű befektetésekre van szükség;

| N. | mivel az európai államadóssággal kapcsolatos és refinanszírozási kockázatok, valamint a kereskedelem és a belső piac kialakításának hiányosságai és korlátai, többek között a nem tarifális akadályok és az adatkorlátozás korlátozhatják az Unió vonzerejét az európai és nemzetközi befektetők körében; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai államadóssággal kapcsolatos és refinanszírozási kockázatok, valamint a kereskedelem és a belső piac kialakításának hiányosságai és korlátai, többek között a nem tarifális akadályok és az adatkorlátozás korlátozhatják az Unió vonzerejét az európai és nemzetközi befektetők körében;

| O. | a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésével kapcsolatos nehézségek, a gyenge vállalkozó kedv (az európai polgárok csupán 45 %-a szeretne önfoglalkoztató lenni szemben például az Egyesült Államokbeli 55 %-kal), a vállalkozások megkezdését és növekedését nem eredményező, a tartós szabályozási töredezettséggel és bürokráciával jellemzett vállalkozási környezet, a kkv-k energia- és forráshatékony gazdasághoz való korlátozott alkalmazkodó képessége, valamint a hazai piacokon kívül korlátozott terjeszkedési képessége, az egységes piacon belül és azon kívül egyaránt; |
| --- | --- |

O.

a kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférésével kapcsolatos nehézségek, a gyenge vállalkozó kedv (az európai polgárok csupán 45 %-a szeretne önfoglalkoztató lenni szemben például az Egyesült Államokbeli 55 %-kal), a vállalkozások megkezdését és növekedését nem eredményező, a tartós szabályozási töredezettséggel és bürokráciával jellemzett vállalkozási környezet, a kkv-k energia- és forráshatékony gazdasághoz való korlátozott alkalmazkodó képessége, valamint a hazai piacokon kívül korlátozott terjeszkedési képessége, az egységes piacon belül és azon kívül egyaránt;

| P. | mivel – a Világbank legutóbbi „vállalkozás” indexe szerint – a vállalkozás szempontjából globális szinten első 35 ország között az uniós tagállamoknak csupán 40 %-a (az euróövezetbeli tagok pedig mindössze 26 %-a) van jelen; |
| --- | --- |

P.

mivel – a Világbank legutóbbi „vállalkozás” indexe szerint – a vállalkozás szempontjából globális szinten első 35 ország között az uniós tagállamoknak csupán 40 %-a (az euróövezetbeli tagok pedig mindössze 26 %-a) van jelen;

| Q. | mivel – ahogy az a Bizottság riasztási mechanizmus keretében készült jelentéséből (COM(2012)0068) kiderül – a nemzeti költségvetési megszorítások és a magas munkanélküliségi ráták, különösen tekintettel a folyó fizetési mérlegek egyenlegére, az exportpiaci részesedésre, valamint a magánszektor adósságállományára és az államadósságra, ráirányítják a figyelmet arra, hogy hatékony strukturális reformok bevezetésére van szükség, amelyek célja az üzleti környezet javítása, a bürokrácia felszámolása és a strukturális alapok és többek között az európai szomszédsági politika előnyeit élvező országokban az Európai Beruházási Bank tevékenységei által képviselt hozzáadott érték optimalizálása mellett; |
| --- | --- |

Q.

mivel – ahogy az a Bizottság riasztási mechanizmus keretében készült jelentéséből (COM(2012)0068) kiderül – a nemzeti költségvetési megszorítások és a magas munkanélküliségi ráták, különösen tekintettel a folyó fizetési mérlegek egyenlegére, az exportpiaci részesedésre, valamint a magánszektor adósságállományára és az államadósságra, ráirányítják a figyelmet arra, hogy hatékony strukturális reformok bevezetésére van szükség, amelyek célja az üzleti környezet javítása, a bürokrácia felszámolása és a strukturális alapok és többek között az európai szomszédsági politika előnyeit élvező országokban az Európai Beruházási Bank tevékenységei által képviselt hozzáadott érték optimalizálása mellett;

| R. | mivel a megfelelően irányzott szociális befektetések kulcsfontosságúak a hosszú távú, magas foglalkoztatási szint biztosításában, a gazdaság stabilizálásában, a humántőke erősítésében és az EU versenyképességének növelésében; |
| --- | --- |

R.

mivel a megfelelően irányzott szociális befektetések kulcsfontosságúak a hosszú távú, magas foglalkoztatási szint biztosításában, a gazdaság stabilizálásában, a humántőke erősítésében és az EU versenyképességének növelésében;

| S. | mivel a Bizottság a közvetlen külföldi befektetés tendenciáit a kulcsfontosságú mutatók egyikeként használja a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletének eredménytáblájában; |
| --- | --- |

S.

mivel a Bizottság a közvetlen külföldi befektetés tendenciáit a kulcsfontosságú mutatók egyikeként használja a makrogazdasági egyensúlyhiány felügyeletének eredménytáblájában;

| T. | mivel az UNEP és ILO által végzett vizsgálatok arra mutatnak rá, hogy a humántőke-képzésbe való befektetés kulcsfontosságú a zöld gazdasági ágazatokba a befektetések bevonzásához és annak magas növekedési potenciálja kiaknázásához; |
| --- | --- |

T.

mivel az UNEP és ILO által végzett vizsgálatok arra mutatnak rá, hogy a humántőke-képzésbe való befektetés kulcsfontosságú a zöld gazdasági ágazatokba a befektetések bevonzásához és annak magas növekedési potenciálja kiaknázásához;

| U. | mivel a közvetlen külföldi befektetések áramlása – különösen ha a tagállamok közötti egyenlőtlenségek csökkentését célozzák – Unió-szerte kedvező hatással van a reálgazdaságra és a fizetési mérlegre, a versenyképességre, a foglalkoztatásra és a társadalmi kohézióra, emellett konstruktív ösztönzője a technológiai fejlődésnek, az innovációnak, a készségek és a munkaerő mobilitásának; |
| --- | --- |

U.

mivel a közvetlen külföldi befektetések áramlása – különösen ha a tagállamok közötti egyenlőtlenségek csökkentését célozzák – Unió-szerte kedvező hatással van a reálgazdaságra és a fizetési mérlegre, a versenyképességre, a foglalkoztatásra és a társadalmi kohézióra, emellett konstruktív ösztönzője a technológiai fejlődésnek, az innovációnak, a készségek és a munkaerő mobilitásának;

| V. | mivel a nemzetközi befektetők számára vonzó és versenyképes környezetet biztosító területeket szabályozó éves nemzeti részcélok OECD-paraméterekkel összhangban történő meghatározása segít rávilágítani a nemzeti hiányosságokra és erősségekre, valamint a célzott beavatkozások lehetőségeire; |
| --- | --- |

V.

mivel a nemzetközi befektetők számára vonzó és versenyképes környezetet biztosító területeket szabályozó éves nemzeti részcélok OECD-paraméterekkel összhangban történő meghatározása segít rávilágítani a nemzeti hiányosságokra és erősségekre, valamint a célzott beavatkozások lehetőségeire;

| W. | mivel az euróövezet és az EKB azon célkitűzése, hogy az inflációs ráta valamivel 2 % alatt maradjon az euróövezetben, hozzájárul egy olyan stabilitási keret megteremtéséhez, amely vonzóvá tenné a beruházásokat; |
| --- | --- |

W.

mivel az euróövezet és az EKB azon célkitűzése, hogy az inflációs ráta valamivel 2 % alatt maradjon az euróövezetben, hozzájárul egy olyan stabilitási keret megteremtéséhez, amely vonzóvá tenné a beruházásokat;

| X. | mivel az európai kötvénypiacok fejlődése nagymértékben függ a befektetői bázis bővülésétől; |
| --- | --- |

X.

mivel az európai kötvénypiacok fejlődése nagymértékben függ a befektetői bázis bővülésétől;

| Y. | mivel a Bizottság a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló javaslatában nem terjesztette ki a harmonizációt a társaságiadó-kulcsokra, amelyek a tervek szerint továbbra is a tagállamok hatáskörében maradnak, és mivel további lépésekre van szükség ahhoz, hogy az Unióban az adórendszer átláthatóbb és kevésbé összetett legyen a külföldi befektetők számára, ugyanakkor Európa-szerte össze kell hangolni az adórendszereket; |
| --- | --- |

Y.

mivel a Bizottság a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló javaslatában nem terjesztette ki a harmonizációt a társaságiadó-kulcsokra, amelyek a tervek szerint továbbra is a tagállamok hatáskörében maradnak, és mivel további lépésekre van szükség ahhoz, hogy az Unióban az adórendszer átláthatóbb és kevésbé összetett legyen a külföldi befektetők számára, ugyanakkor Európa-szerte össze kell hangolni az adórendszereket;

| Z. | mivel a kereskedelmi protekcionizmus világszerte egyre inkább tért hódít, ezért a befelé irányuló befektetések terén piacvezető Uniónak folytatnia kell a szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat, előmozdítva a nyílt és igazságos kereskedelmet, valamint a nemzetközi szabványokat a szociális biztonság és környezetvédelem területén kereskedelmi versenyelőnyei védelme mellett; |
| --- | --- |

Z.

mivel a kereskedelmi protekcionizmus világszerte egyre inkább tért hódít, ezért a befelé irányuló befektetések terén piacvezető Uniónak folytatnia kell a szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalásokat, előmozdítva a nyílt és igazságos kereskedelmet, valamint a nemzetközi szabványokat a szociális biztonság és környezetvédelem területén kereskedelmi versenyelőnyei védelme mellett;

| AA. | mivel az Európai Unióban a határon átnyúló szolgáltatásnyújtásban még jelentős akadályok állnak fenn, melyek zavarják a szabad piac működését; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Európai Unióban a határon átnyúló szolgáltatásnyújtásban még jelentős akadályok állnak fenn, melyek zavarják a szabad piac működését;

| AB. | mivel az uniós Szerződésekkel összhangban a közös kereskedelempolitika – beleértve a közvetlen külföldi befektetéseket is – az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik, és mivel ezen a területen az Európai Parlament és a Tanács egyenlő jogkörrel működik, mivel a rendes jogalkotási eljárás érvényesül; |
| --- | --- |

AB.

mivel az uniós Szerződésekkel összhangban a közös kereskedelempolitika – beleértve a közvetlen külföldi befektetéseket is – az EU kizárólagos hatáskörébe tartozik, és mivel ezen a területen az Európai Parlament és a Tanács egyenlő jogkörrel működik, mivel a rendes jogalkotási eljárás érvényesül;

| 1. | hangsúlyozza, hogy az Unió világszinten változatlanul a közvetlen külföldi befektetések első számú célpontja, ilyenként pedig továbbra is meg kell felelnie a befektető és kedvezményezett államok elvárásainak, ugyanakkor pedig be kell tartania a tágabb uniós gazdasági, szociális és környezetvédelmi politikai célkitűzéseket, ekként védve ezt a vezető szerepet európai és nemzeti szinten; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy az Unió világszinten változatlanul a közvetlen külföldi befektetések első számú célpontja, ilyenként pedig továbbra is meg kell felelnie a befektető és kedvezményezett államok elvárásainak, ugyanakkor pedig be kell tartania a tágabb uniós gazdasági, szociális és környezetvédelmi politikai célkitűzéseket, ekként védve ezt a vezető szerepet európai és nemzeti szinten;

| 2. | úgy véli, hogy a kohéziós politika kiemelt fontosságú az uniós szintű makrogazdasági és regionális egyensúlyhiány kezelésében, és annak kulcsfontosságú belső piaci politikaként kell működnie a versenyképesség, a termelékenység, a növekedés, valamint a munkahelyteremtés fokozása érdekében, ami pedig növelheti az uniós beruházások vonzerejét; rávilágít, hogy az infrastruktúrába és a munkaerő-piaci készségekbe való, kohéziós politikai befektetésen keresztül a vonzerő jelentősen növelhető a potenciális befektetők számára; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a kohéziós politika kiemelt fontosságú az uniós szintű makrogazdasági és regionális egyensúlyhiány kezelésében, és annak kulcsfontosságú belső piaci politikaként kell működnie a versenyképesség, a termelékenység, a növekedés, valamint a munkahelyteremtés fokozása érdekében, ami pedig növelheti az uniós beruházások vonzerejét; rávilágít, hogy az infrastruktúrába és a munkaerő-piaci készségekbe való, kohéziós politikai befektetésen keresztül a vonzerő jelentősen növelhető a potenciális befektetők számára;

| 3. | sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a nemzetközi szabályozási együttműködést – többek között a többoldalú fórumokon –, és a nemzetközi normák alapján a szabályozási követelmények konvergenciáját, valamint – amennyiben lehetséges –, kezdjen szabályozási párbeszédet a kereskedelem előtt álló vagy a jövőben esetlegesen felmerülő akadályok kezelésére, a jogviták és az azokhoz kapcsolódó kereskedelmi költségek visszaszorítása céljából; |
| --- | --- |

3.

sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a nemzetközi szabályozási együttműködést – többek között a többoldalú fórumokon –, és a nemzetközi normák alapján a szabályozási követelmények konvergenciáját, valamint – amennyiben lehetséges –, kezdjen szabályozási párbeszédet a kereskedelem előtt álló vagy a jövőben esetlegesen felmerülő akadályok kezelésére, a jogviták és az azokhoz kapcsolódó kereskedelmi költségek visszaszorítása céljából;

| 4. | úgy véli, hogy a költségvetési konszolidációt és stabilizációt, valamint a belső piac kialakítását olyan módon kell végrehajtani, hogy biztosítsák az ezek által nyújtható hozzáadott érték felmérését; úgy véli, hogy a gazdasági szervek közötti erős együttműködésnek és az uniós gazdaságok közötti több komplementaritásnak segítenie kell a közvetlen külföldi befektetésekben tapasztalható regionális egyenlőtlenségek csökkentésében az európai ipari bázis megerősítése és a fenntartható hosszú távú gazdasági fejlesztés előmozdítása érdekében, mivel ez utóbbi elengedhetetlen előfeltétele a sikeres és hatékony költségvetési konszolidációnak; |
| --- | --- |

4.

úgy véli, hogy a költségvetési konszolidációt és stabilizációt, valamint a belső piac kialakítását olyan módon kell végrehajtani, hogy biztosítsák az ezek által nyújtható hozzáadott érték felmérését; úgy véli, hogy a gazdasági szervek közötti erős együttműködésnek és az uniós gazdaságok közötti több komplementaritásnak segítenie kell a közvetlen külföldi befektetésekben tapasztalható regionális egyenlőtlenségek csökkentésében az európai ipari bázis megerősítése és a fenntartható hosszú távú gazdasági fejlesztés előmozdítása érdekében, mivel ez utóbbi elengedhetetlen előfeltétele a sikeres és hatékony költségvetési konszolidációnak;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a tágabb hatókörű globális pénzügyi és gazdasági válsággal összefüggésben, figyelembe véve az adósságválság és a gyors reagálás hiánya miatti negatív hangulatot és bizonytalanságot, aminek nyomán csökken a befektetők jelenlegi beruházási kedve a régióban, nagyon lényeges fenntartani a stratégiai fontosságú európai befektetők érdeklődését az iránt, hogy az Európai Unióban tevékenységeket folytassanak; hangsúlyozza, hogy a koordinált, hosszú távú hazai befektetés hiánya jelentős károkat okoz az ilyen befektetők számára az EU-ba való befektetés jövőbeli vonzerejében; elismeri, hogy – a helyi közösség megfelelő szinteken történő bevonása mellett – a kormányzás többszintű felfogása létfontosságú annak biztosításához, hogy a befektetés az egyes régiók és egyes tagállamok sajátos szükségleteinek kezelésére irányuljon; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a tágabb hatókörű globális pénzügyi és gazdasági válsággal összefüggésben, figyelembe véve az adósságválság és a gyors reagálás hiánya miatti negatív hangulatot és bizonytalanságot, aminek nyomán csökken a befektetők jelenlegi beruházási kedve a régióban, nagyon lényeges fenntartani a stratégiai fontosságú európai befektetők érdeklődését az iránt, hogy az Európai Unióban tevékenységeket folytassanak; hangsúlyozza, hogy a koordinált, hosszú távú hazai befektetés hiánya jelentős károkat okoz az ilyen befektetők számára az EU-ba való befektetés jövőbeli vonzerejében; elismeri, hogy – a helyi közösség megfelelő szinteken történő bevonása mellett – a kormányzás többszintű felfogása létfontosságú annak biztosításához, hogy a befektetés az egyes régiók és egyes tagállamok sajátos szükségleteinek kezelésére irányuljon;

| 6. | felkéri a Bizottságot egy olyan, az európai beruházások a legfőbb partnerekével és versenytársakéval szembeni vonzerejéről szóló közlemény kidolgozására, amely meghatározza az Unió mint beruházási környezet legfontosabb előnyeit és hátrányait, valamint olyan integrált stratégia – köztük célzott politikák és ajánlások, illetve adott esetben jogalkotási javaslatok – előterjesztésére, amelyek javítják a beruházási környezetet az Unióban; |
| --- | --- |

6.

felkéri a Bizottságot egy olyan, az európai beruházások a legfőbb partnerekével és versenytársakéval szembeni vonzerejéről szóló közlemény kidolgozására, amely meghatározza az Unió mint beruházási környezet legfontosabb előnyeit és hátrányait, valamint olyan integrált stratégia – köztük célzott politikák és ajánlások, illetve adott esetben jogalkotási javaslatok – előterjesztésére, amelyek javítják a beruházási környezetet az Unióban;

| 7. | úgy véli, hogy az Uniónak mint a világ legnagyobb egységes közös piacának (ideértve magas életszínvonalát, a munkaerő magas termelékenységét, a jogbiztonságot, valamint a kutatási és innovációs kapacitást), külföldi befektetőjének és kereskedőjének a pénzügyi válsággal való megbirkózás során teljes mértékben élnie kellene a pozíciója adta lehetőségekkel, emellett rámutat arra, hogy hatékonyabb eszközökre és módszerekre, valamint új finanszírozási mechanizmusok megteremtésére és új befektetési formák, például uniós projektkötvények kibocsátására van szükség, amelyek révén ki lehetne használni Európa versenyelőnyét és a tagállamai közötti, egymást kiegészítő hatásokat, valamint meg lehetne valósítani az Európa 2020 növekedési stratégia célkitűzéseit a recesszió és a lassú növekedés okozta kihívások elleni küzdelem érdekében; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy az Uniónak mint a világ legnagyobb egységes közös piacának (ideértve magas életszínvonalát, a munkaerő magas termelékenységét, a jogbiztonságot, valamint a kutatási és innovációs kapacitást), külföldi befektetőjének és kereskedőjének a pénzügyi válsággal való megbirkózás során teljes mértékben élnie kellene a pozíciója adta lehetőségekkel, emellett rámutat arra, hogy hatékonyabb eszközökre és módszerekre, valamint új finanszírozási mechanizmusok megteremtésére és új befektetési formák, például uniós projektkötvények kibocsátására van szükség, amelyek révén ki lehetne használni Európa versenyelőnyét és a tagállamai közötti, egymást kiegészítő hatásokat, valamint meg lehetne valósítani az Európa 2020 növekedési stratégia célkitűzéseit a recesszió és a lassú növekedés okozta kihívások elleni küzdelem érdekében;

| 8. | sürgeti az Uniót, hogy tegye a beruházásokat az Európa 2020 stratégia összes kiemelt kezdeményezésének egyik fő elemévé annak érdekében, hogy kielégítse a növekedés és a foglalkoztatás iránti kritikus igényt, és kihasználja a költségvetési válság kezeléséhez való jelentős hozzájárulásukat; különösen felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy ambiciózus, ökológiai szempontból hatékony és fenntartható uniós ipari stratégiát a gyártókapacitás EU-szerte történő fellendítésére, valamint az EU-n belül a jó minőségű munkahelyek teremtése érdekében; |
| --- | --- |

8.

sürgeti az Uniót, hogy tegye a beruházásokat az Európa 2020 stratégia összes kiemelt kezdeményezésének egyik fő elemévé annak érdekében, hogy kielégítse a növekedés és a foglalkoztatás iránti kritikus igényt, és kihasználja a költségvetési válság kezeléséhez való jelentős hozzájárulásukat; különösen felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki egy ambiciózus, ökológiai szempontból hatékony és fenntartható uniós ipari stratégiát a gyártókapacitás EU-szerte történő fellendítésére, valamint az EU-n belül a jó minőségű munkahelyek teremtése érdekében;

| 9. | hangsúlyozza különösen a közvetlen külföldi befektetés bevonzásával kapcsolatos azon hatalmas potenciált, amelyet az üvegházhatású gázkibocsátások csökkentésének, a megújuló energiaforrások fejlesztésének és az energiahatékonyság növelésének területein az oktatás, kutatás és fejlesztés, valamint a munkahely-teremtés előmozdításával lehet elérni a 2020-ra kitűzött célok teljesítése, valamint a környezetbarát technológiák terén az EU világelső szerepének megteremtése érdekében; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza különösen a közvetlen külföldi befektetés bevonzásával kapcsolatos azon hatalmas potenciált, amelyet az üvegházhatású gázkibocsátások csökkentésének, a megújuló energiaforrások fejlesztésének és az energiahatékonyság növelésének területein az oktatás, kutatás és fejlesztés, valamint a munkahely-teremtés előmozdításával lehet elérni a 2020-ra kitűzött célok teljesítése, valamint a környezetbarát technológiák terén az EU világelső szerepének megteremtése érdekében;

| 10. | emlékeztet arra, hogy kedvezőtlen hatással lehet a versenyképességre és a beruházások vonzerejére, ha a költségvetési válság miatt nem növelik fenntartható finanszírozás révén, vagy éppen csökkentik az olyan kiemelt ágazatokba való közberuházást, mint az egészségügy, az oktatás, a kutatás és az infrastruktúrák, különösen, ha ez hosszú távú tendenciává alakul; ezért szükség van a közberuházás fenntartható módon való növelésére; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy kedvezőtlen hatással lehet a versenyképességre és a beruházások vonzerejére, ha a költségvetési válság miatt nem növelik fenntartható finanszírozás révén, vagy éppen csökkentik az olyan kiemelt ágazatokba való közberuházást, mint az egészségügy, az oktatás, a kutatás és az infrastruktúrák, különösen, ha ez hosszú távú tendenciává alakul; ezért szükség van a közberuházás fenntartható módon való növelésére;

| 11. | támogatja az újonnan javasolt „Erasmust mindenkinek” programot, amely jelentősen növelheti a mobilitásra és az ismeretek fejlesztésére, a képzésekre és készségekre biztosított pénzeszközöket, annak érdekében, hogy fellendítsék a fiatalok személyes fejlődését és karrierkilátásait, ekként pedig hozzájáruljanak a humánpotenciál fokozásához, és az Európában a fiatalok körében tapasztalható magas fokú munkanélküliség problémájának kezeléséhez; támogatja az „Erasmus a vállalkozásoknak”, és különösen az „Erasmus a fiatal vállalkozóknak” csereprogramot, amelyek ösztönözni fogják a vállalkozások beindítását, a határokon átnyúló tudástranszfert, a kisebb cégek közötti együttműködést, az innovációt és a munkahely-teremtést; |
| --- | --- |

11.

támogatja az újonnan javasolt „Erasmust mindenkinek” programot, amely jelentősen növelheti a mobilitásra és az ismeretek fejlesztésére, a képzésekre és készségekre biztosított pénzeszközöket, annak érdekében, hogy fellendítsék a fiatalok személyes fejlődését és karrierkilátásait, ekként pedig hozzájáruljanak a humánpotenciál fokozásához, és az Európában a fiatalok körében tapasztalható magas fokú munkanélküliség problémájának kezeléséhez; támogatja az „Erasmus a vállalkozásoknak”, és különösen az „Erasmus a fiatal vállalkozóknak” csereprogramot, amelyek ösztönözni fogják a vállalkozások beindítását, a határokon átnyúló tudástranszfert, a kisebb cégek közötti együttműködést, az innovációt és a munkahely-teremtést;

| 12. | javasolja a közvetlen befektetések statisztikai adatbázisának tökéletesítését és bővítését OECD és a Világbank nemzetközi normái szerint, valamint kiegészítő beruházási célok és mutatók használatát nemzeti szinten (városi környezet, szociális jellegű infrastruktúrák) egy vonzó befektetési környezet felé haladás felmutatása érdekében, ezzel párhuzamosan értékelve a befektetői politikákat és a reálgazdaságra és foglalkoztatásra a különböző országokban és területeken gyakorolt pozitív hatásaikat; |
| --- | --- |

12.

javasolja a közvetlen befektetések statisztikai adatbázisának tökéletesítését és bővítését OECD és a Világbank nemzetközi normái szerint, valamint kiegészítő beruházási célok és mutatók használatát nemzeti szinten (városi környezet, szociális jellegű infrastruktúrák) egy vonzó befektetési környezet felé haladás felmutatása érdekében, ezzel párhuzamosan értékelve a befektetői politikákat és a reálgazdaságra és foglalkoztatásra a különböző országokban és területeken gyakorolt pozitív hatásaikat;

| 13. | úgy véli, hogy minden olyan stratégiának, amelynek célja a külföldi és helyi beruházások régióba vonzása, kapcsolódnia kell a belső piac megvalósításához, a határokon átnyúló beruházásokhoz és tőkeáramláshoz, a nyitott piacokhoz, valamint a szabadfoglalkozásokhoz való jobb piaci hozzáféréshez, az új lehetőségek számának és sokféleségének tükrében; emellett ezzel összefüggésben úgy ítéli meg, hogy az Uniónak a gazdaságai közötti együttműködés és komplementaritások megerősítése érdekében elő kell mozdítania a transzeurópai hálózatokat, valamint a munkavállalói, hallgatói és kutatói mobilitást; |
| --- | --- |

13.

úgy véli, hogy minden olyan stratégiának, amelynek célja a külföldi és helyi beruházások régióba vonzása, kapcsolódnia kell a belső piac megvalósításához, a határokon átnyúló beruházásokhoz és tőkeáramláshoz, a nyitott piacokhoz, valamint a szabadfoglalkozásokhoz való jobb piaci hozzáféréshez, az új lehetőségek számának és sokféleségének tükrében; emellett ezzel összefüggésben úgy ítéli meg, hogy az Uniónak a gazdaságai közötti együttműködés és komplementaritások megerősítése érdekében elő kell mozdítania a transzeurópai hálózatokat, valamint a munkavállalói, hallgatói és kutatói mobilitást;

| 14. | hangsúlyozza, hogy a polgárok mobilitásának elősegítése, valamint a határokon átnyúló befektetések előmozdítása érdekében sürgősen csökkenteni kell az ingázó munkavállalók és a munkáltatók adóterheit; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy a polgárok mobilitásának elősegítése, valamint a határokon átnyúló befektetések előmozdítása érdekében sürgősen csökkenteni kell az ingázó munkavállalók és a munkáltatók adóterheit;

| 15. | felkéri az Uniót, hogy saját versenyképességének megőrzése, valamint az Unió szociális és környezetvédelmi célkitűzései tiszteletben tartásának biztosítása érdekében mind globális szinten, mind a WTO-val, a G20 és a G8 fórummal együttműködve tárgyaljon a pénzügyi szabályozással és az adózással kapcsolatban olyan közös szabályok létrehozásának vizsgálatáról, amelyek a nemzetközi makrogazdasági egyensúlyhiányok dacára tisztességes versenyt és egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak; felszólítja az Uniót, hogy a nagyobb partnerekkel az átfogó szabadkereskedelmi megállapodások megtárgyalása és megkötése tekintetében legyen határozott, mivel ez a kulcsa az áruk és szolgáltatások új piacai megnyitásának, a befektetési lehetőségek fokozásának, a nyílt és tisztességes kereskedelem elősegítésének, valamint a még inkább kiszámítható politikai környezet előmozdításának; fontosnak tartja a pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó globális szintű tárgyalások előrehaladását; |
| --- | --- |

15.

felkéri az Uniót, hogy saját versenyképességének megőrzése, valamint az Unió szociális és környezetvédelmi célkitűzései tiszteletben tartásának biztosítása érdekében mind globális szinten, mind a WTO-val, a G20 és a G8 fórummal együttműködve tárgyaljon a pénzügyi szabályozással és az adózással kapcsolatban olyan közös szabályok létrehozásának vizsgálatáról, amelyek a nemzetközi makrogazdasági egyensúlyhiányok dacára tisztességes versenyt és egyenlő versenyfeltételeket biztosítanak; felszólítja az Uniót, hogy a nagyobb partnerekkel az átfogó szabadkereskedelmi megállapodások megtárgyalása és megkötése tekintetében legyen határozott, mivel ez a kulcsa az áruk és szolgáltatások új piacai megnyitásának, a befektetési lehetőségek fokozásának, a nyílt és tisztességes kereskedelem elősegítésének, valamint a még inkább kiszámítható politikai környezet előmozdításának; fontosnak tartja a pénzügyi tranzakciós adóra vonatkozó globális szintű tárgyalások előrehaladását;

| 16. | úgy véli, hogy az Európai Bizottságon belül a közvetlen külföldi befektetésekkel foglalkozó ad hoc európai megfigyelőközpont létrehozása hozzájárulhatna az e területre vonatkozó tagállami szakpolitikák összehangolásának megerősítéséhez, ugyanakkor pedig megfelelőbb nyomon követést biztosítana az alkalmazott szakpolitikák – köztük azok makrogazdasági hatásai – tekintetében, Európa mint befektetési célállomás népszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

16.

úgy véli, hogy az Európai Bizottságon belül a közvetlen külföldi befektetésekkel foglalkozó ad hoc európai megfigyelőközpont létrehozása hozzájárulhatna az e területre vonatkozó tagállami szakpolitikák összehangolásának megerősítéséhez, ugyanakkor pedig megfelelőbb nyomon követést biztosítana az alkalmazott szakpolitikák – köztük azok makrogazdasági hatásai – tekintetében, Európa mint befektetési célállomás népszerűsítése érdekében;

| 17. | felkéri a Bizottságot, hogy a külföldi befektetések régióba vonzása céljából gyorsítsa fel a tagállamok gazdasági, adó- és szociálpolitikáinak a koordinációját, az euróövezeti tagállamok és az uniós tagállamok közötti gazdasági és társadalmi különbségek figyelembevétele mellett; |
| --- | --- |

17.

felkéri a Bizottságot, hogy a külföldi befektetések régióba vonzása céljából gyorsítsa fel a tagállamok gazdasági, adó- és szociálpolitikáinak a koordinációját, az euróövezeti tagállamok és az uniós tagállamok közötti gazdasági és társadalmi különbségek figyelembevétele mellett;

| 18. | úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak a köz- és magánszféra közötti partnerségeken alapuló kezdeményezések – mint például az uniós projektkötvények – ösztönzése mellett lépéseket kell tenniük különösen annak érdekében, hogy növeljék a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználását, mivel ez utóbbi révén további pénzügyi források nyílhatnak meg az EBB, az EBRD és más nemzetközi pénzügyi szervezetek, valamint a magánszektor részéről; megállapítja, hogy a kkv-k különösen nagy előnyre tehetnek szert a kapacitásbővítő, valamint az infrastruktúra- és humántőke-növelő beruházások révén; elismeri az innovatív pénzügyi eszközök hatókörének olyan irányú kiterjesztésében rejlő potenciált, hogy azokat nagyobb mértékben alkalmazzák a hagyományos finanszírozási módszerek kiegészítése céljából történő finanszírozáshoz való hozzáférésként; kiemeli, hogy a pénzügyi eszközök rulírozó jellege, valamint az ilyen eszközök regionális szinten való integrálását célzó rugalmas megközelítés megvalósíthatná az uniós költségvetés multiplikátorhatását, elősegítené az állami–magán partnerségeket, alternatív finanszírozási forrásokat nyithatna meg, és fontos új finanszírozási forrást biztosíthatna a stratégiai beruházásokhoz, hosszú távú, fenntartható beruházásokat támogatva ezzel a költségvetési megszorítások idején; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az Uniónak és a tagállamoknak a köz- és magánszféra közötti partnerségeken alapuló kezdeményezések – mint például az uniós projektkötvények – ösztönzése mellett lépéseket kell tenniük különösen annak érdekében, hogy növeljék a strukturális alapok és a Kohéziós Alap felhasználását, mivel ez utóbbi révén további pénzügyi források nyílhatnak meg az EBB, az EBRD és más nemzetközi pénzügyi szervezetek, valamint a magánszektor részéről; megállapítja, hogy a kkv-k különösen nagy előnyre tehetnek szert a kapacitásbővítő, valamint az infrastruktúra- és humántőke-növelő beruházások révén; elismeri az innovatív pénzügyi eszközök hatókörének olyan irányú kiterjesztésében rejlő potenciált, hogy azokat nagyobb mértékben alkalmazzák a hagyományos finanszírozási módszerek kiegészítése céljából történő finanszírozáshoz való hozzáférésként; kiemeli, hogy a pénzügyi eszközök rulírozó jellege, valamint az ilyen eszközök regionális szinten való integrálását célzó rugalmas megközelítés megvalósíthatná az uniós költségvetés multiplikátorhatását, elősegítené az állami–magán partnerségeket, alternatív finanszírozási forrásokat nyithatna meg, és fontos új finanszírozási forrást biztosíthatna a stratégiai beruházásokhoz, hosszú távú, fenntartható beruházásokat támogatva ezzel a költségvetési megszorítások idején;

| 19. | üdvözli az EKB hosszabb távú refinanszírozási műveleteit (LTRO); kéri az EKB-t, hogy a továbbiakban is lépjen fel határozottan az euróövezetet érintő jelenlegi adósságválság kezelése érdekében az árstabilitás fenntartása révén, egyidejűleg minimálisra csökkentve azokat a továbbgyűrűző hatásokat, amelyek a banki ágazat likviditási problémáiból fakadóan a reálgazdaságot, valamint a beruházásokat érinthetik; úgy véli, hogy a bankszektornak a hosszú távú likviditási kockázatok tekintetében meg kell tennie a szerkezeti gyengeségeinek kezeléséhez szükséges lépéseket a befektetői bizalom helyreállítása érdekében, valamint annak elkerülése érdekében, hogy az EKB-nak ilyen nagyságrendben kelljen beavatkoznia a jövőben; úgy véli, hogy a bankok működési keretét oly módon kell átalakítani, hogy a finanszírozás egy része fejlesztési célokra és a kis- és középvállalkozások támogatására álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

19.

üdvözli az EKB hosszabb távú refinanszírozási műveleteit (LTRO); kéri az EKB-t, hogy a továbbiakban is lépjen fel határozottan az euróövezetet érintő jelenlegi adósságválság kezelése érdekében az árstabilitás fenntartása révén, egyidejűleg minimálisra csökkentve azokat a továbbgyűrűző hatásokat, amelyek a banki ágazat likviditási problémáiból fakadóan a reálgazdaságot, valamint a beruházásokat érinthetik; úgy véli, hogy a bankszektornak a hosszú távú likviditási kockázatok tekintetében meg kell tennie a szerkezeti gyengeségeinek kezeléséhez szükséges lépéseket a befektetői bizalom helyreállítása érdekében, valamint annak elkerülése érdekében, hogy az EKB-nak ilyen nagyságrendben kelljen beavatkoznia a jövőben; úgy véli, hogy a bankok működési keretét oly módon kell átalakítani, hogy a finanszírozás egy része fejlesztési célokra és a kis- és középvállalkozások támogatására álljon rendelkezésre;

| 20. | úgy véli, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv közelgő reformja során biztosítani kell, hogy a bankszektor hosszú távú stabilitásának előmozdítására szánt tőketartalékok növelése ne akadályozza meg a bankokat abban, hogy a reálgazdaság likviditását élénkítsék, ami létfontosságú a beruházások szempontjából; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a tőkekövetelményekről szóló irányelv közelgő reformja során biztosítani kell, hogy a bankszektor hosszú távú stabilitásának előmozdítására szánt tőketartalékok növelése ne akadályozza meg a bankokat abban, hogy a reálgazdaság likviditását élénkítsék, ami létfontosságú a beruházások szempontjából;

| 21. | hangsúlyozza, hogy el kell mélyíteni az európai tőkepiacokat a nem banki forrásokból eredő finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy el kell mélyíteni az európai tőkepiacokat a nem banki forrásokból eredő finanszírozáshoz való hozzáférés biztosítása érdekében;

| 22. | tudomásul veszi a hitelminősítő intézetek piacáról szóló rendelet javítására irányuló új bizottsági javaslatokat, különösen a hitelminősítő intézetekről és az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1060/2009/EK rendelet, valamint az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosítását, és hangsúlyozza, hogy további lépések szükségesek az egészséges üzleti környezet és tisztességes verseny biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

22.

tudomásul veszi a hitelminősítő intézetek piacáról szóló rendelet javítására irányuló új bizottsági javaslatokat, különösen a hitelminősítő intézetekről és az átruházható értékpapírokkal foglalkozó kollektív befektetési vállalkozásokra (ÁÉKBV) vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló 1060/2009/EK rendelet, valamint az alternatívbefektetésialap-kezelőkről szóló 2011/61/EU irányelvnek a hitelminősítések túlzott figyelembevétele tekintetében történő módosítását, és hangsúlyozza, hogy további lépések szükségesek az egészséges üzleti környezet és tisztességes verseny biztosítása érdekében;

| 23. | felkéri a Bizottságot a számos megmaradt korlát kiértékelésére, amelyek egyes tagállamokban a határon átnyúló szolgáltatásnyújtást, illetve az azokhoz való hozzáférést gátolják; |
| --- | --- |

23.

felkéri a Bizottságot a számos megmaradt korlát kiértékelésére, amelyek egyes tagállamokban a határon átnyúló szolgáltatásnyújtást, illetve az azokhoz való hozzáférést gátolják;

| 24. | megemlíti az európai közbeszerzési piac korszerűsítésére irányuló bizottsági javaslatok jelentőségét; hangsúlyozza, hogy a dinamikus páneurópai közbeszerzési piac jelentős vállalkozási lehetőségekkel szolgálhat az európai társaságok számára, és jelentősen hozzájárulhat a versenyképes európai ipar ösztönzéséhez, valamint a befektetés bevonzásához és a gazdasági növekedés előmozdításához; |
| --- | --- |

24.

megemlíti az európai közbeszerzési piac korszerűsítésére irányuló bizottsági javaslatok jelentőségét; hangsúlyozza, hogy a dinamikus páneurópai közbeszerzési piac jelentős vállalkozási lehetőségekkel szolgálhat az európai társaságok számára, és jelentősen hozzájárulhat a versenyképes európai ipar ösztönzéséhez, valamint a befektetés bevonzásához és a gazdasági növekedés előmozdításához;

| 25. | aggályait fejezi ki azzal a tendenciával kapcsolatban, hogy az euróövezet intézményi befektetői kivonják a tőkét az euróövezetből, és máshol fektetik be, figyelembe véve i. az euróövezet pénzügyi szférájában betöltött egyre növekvő szerepüket, valamint hogy ii. az euróövezet rezidensei által kibocsátott részvények és egyéb tőkeinstrumentumok esetében a befektetési alapok teljes részesedése a 2009. évi 26 %-ról 2010 folyamán 23 %-ra csökkent; |
| --- | --- |

25.

aggályait fejezi ki azzal a tendenciával kapcsolatban, hogy az euróövezet intézményi befektetői kivonják a tőkét az euróövezetből, és máshol fektetik be, figyelembe véve i. az euróövezet pénzügyi szférájában betöltött egyre növekvő szerepüket, valamint hogy ii. az euróövezet rezidensei által kibocsátott részvények és egyéb tőkeinstrumentumok esetében a befektetési alapok teljes részesedése a 2009. évi 26 %-ról 2010 folyamán 23 %-ra csökkent;

| 26. | hangsúlyozza a harmadik országok állami befektetési alapjainak szerepét, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az uniós és állami befektetési alapok közötti szinergiák elősegítése érdekében megerősítsék az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvét; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a harmadik országok állami befektetési alapjainak szerepét, valamint hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az uniós és állami befektetési alapok közötti szinergiák elősegítése érdekében megerősítsék az átláthatóság és az elszámoltathatóság elvét;

| 27. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az intézményi befektetőket az európai kockázatitőke-alapokban és az európai szociális vállalkozási alapokban való szerepvállalásra, és hogy szüntessék meg a kis- és középvállalkozások kockázatitőke-finanszírozással való ellátására vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- |

27.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy ösztönözzék az intézményi befektetőket az európai kockázatitőke-alapokban és az európai szociális vállalkozási alapokban való szerepvállalásra, és hogy szüntessék meg a kis- és középvállalkozások kockázatitőke-finanszírozással való ellátására vonatkozó korlátozásokat;

| 28. | úgy véli, hogy a határokon átnyúló vállalkozás jelentős előnyöket kínál mind az uniós régiók számára, mivel hozzájárul gazdasági fejlődésükhöz, mind pedig az egyes vállalkozások számára, mivel lehetőséget kínál számukra az új és nagyobb piacokhoz, ellátási, valamint tőke-, munkaerő- és technológiai forrásokhoz való hozzáférésre; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a határokon átnyúló vállalkozás jelentős előnyöket kínál mind az uniós régiók számára, mivel hozzájárul gazdasági fejlődésükhöz, mind pedig az egyes vállalkozások számára, mivel lehetőséget kínál számukra az új és nagyobb piacokhoz, ellátási, valamint tőke-, munkaerő- és technológiai forrásokhoz való hozzáférésre;

| 29. | aggályát fejezi ki amiatt, hogy több tagállamban is igen magas a fiatal munkanélküliek aránya, valamint a kedvezőtlen foglalkoztatási kilátások miatt; aggodalommal veszi tudomásul, hogy miközben jelentős mértékű humántőke áramlik a harmadik világba, addig az Európai Unió korlátozott mértékben tud csak magas színvonalú humántőkét a területére vonzani; elismeri, hogy az Európai Unió óriási potenciállal rendelkezik a jó minőségű humántőke tekintetében, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák fellépésüket a fiatalkori munkanélküliségnek az európai és nemzeti szintű programok és konkrét fellépések révén történő megoldása érdekében; üdvözli e tekintetben az Európai Tanács azon nyilatkozatát, amelyben felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be az ifjúsági garanciához hasonló nemzeti rendszereket, és sürgeti a tagállamokat, hogy ennek a kérésnek gyors és konkrét nemzeti szintű intézkedésekkel tegyenek eleget annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok tisztességes munkával rendelkezzenek vagy oktatásban, illetve (át)képzésben vegyenek részt; úgy véli, hogy az EU-nak fokoznia kellene az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló EU 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzéseinek elérésére szolgáló erőfeszítéseit, többek között a munkával kapcsolatos adó csökkentésével annak érdekében, hogy további befektetéseket vonzzanak a gazdaság munkaigényes ágazataiba; |
| --- | --- |

29.

aggályát fejezi ki amiatt, hogy több tagállamban is igen magas a fiatal munkanélküliek aránya, valamint a kedvezőtlen foglalkoztatási kilátások miatt; aggodalommal veszi tudomásul, hogy miközben jelentős mértékű humántőke áramlik a harmadik világba, addig az Európai Unió korlátozott mértékben tud csak magas színvonalú humántőkét a területére vonzani; elismeri, hogy az Európai Unió óriási potenciállal rendelkezik a jó minőségű humántőke tekintetében, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák fellépésüket a fiatalkori munkanélküliségnek az európai és nemzeti szintű programok és konkrét fellépések révén történő megoldása érdekében; üdvözli e tekintetben az Európai Tanács azon nyilatkozatát, amelyben felszólítja a tagállamokat, hogy vezessenek be az ifjúsági garanciához hasonló nemzeti rendszereket, és sürgeti a tagállamokat, hogy ennek a kérésnek gyors és konkrét nemzeti szintű intézkedésekkel tegyenek eleget annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok tisztességes munkával rendelkezzenek vagy oktatásban, illetve (át)képzésben vegyenek részt; úgy véli, hogy az EU-nak fokoznia kellene az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre irányuló EU 2020 stratégia foglalkoztatási célkitűzéseinek elérésére szolgáló erőfeszítéseit, többek között a munkával kapcsolatos adó csökkentésével annak érdekében, hogy további befektetéseket vonzzanak a gazdaság munkaigényes ágazataiba;

| 30. | rámutat az Unió egésze és a tagállamok előtt az elöregedő népesség tekintetében fennálló kihívásra; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan következetes stratégiákat, amelyek foglalkoznak a demográfiai kihívással és ellensúlyozzák az esetlegesen káros hatásokat; |
| --- | --- |

30.

rámutat az Unió egésze és a tagállamok előtt az elöregedő népesség tekintetében fennálló kihívásra; sürgeti a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki olyan következetes stratégiákat, amelyek foglalkoznak a demográfiai kihívással és ellensúlyozzák az esetlegesen káros hatásokat;

| 31. | támogatja az Innovatív Unió célkitűzéseit; felhívja a tagállamokat, hogy a beruházásokat az oktatás, a kutatás és innováció területére koncentrálják, tekintettel arra, hogy ennek közép- és hosszú távon kedvező hatása lehet a növekedésre és a fejlődésre; támogatja az intelligens szakosodást mint az innovációs politika fontos szakpolitikai elvét és koncepcióját, valamint a kutatás és a vállalkozás közötti szorosabb kapcsolatokat az olyan területeken, mint a környezetbarát technológiák; |
| --- | --- |

31.

támogatja az Innovatív Unió célkitűzéseit; felhívja a tagállamokat, hogy a beruházásokat az oktatás, a kutatás és innováció területére koncentrálják, tekintettel arra, hogy ennek közép- és hosszú távon kedvező hatása lehet a növekedésre és a fejlődésre; támogatja az intelligens szakosodást mint az innovációs politika fontos szakpolitikai elvét és koncepcióját, valamint a kutatás és a vállalkozás közötti szorosabb kapcsolatokat az olyan területeken, mint a környezetbarát technológiák;

| 32. | hangsúlyozza, hogy az adócsalás elleni küzdelemnek az Európai Unió számára kiemelt prioritásnak kell lennie, főként a jelenlegi válsághelyzetben, amikor is az adócsalás óriási veszteséget jelent a nemzeti költségvetések számára, a többletbevételt pedig az állami beruházások növelésére lehetne fordítani; rámutat annak szükségességére, hogy biztosítsák a Bizottság és a tagállamok közötti gördülékeny együttműködést és koordinációt a kettős adóztatás, az adóztatás kettős elmaradása, az adócsalás, az adókijátszás és a dömping elleni harc tekintetében; általánosságban nagyobb költségvetési összehangolásra szólít fel mind a bevételi, mind a kiadási oldalt tekintve, ideértve a tagállamok adórendszerei közötti zökkenőmentes együttműködést és koordinációt is, valamint felszólít az európai vállalkozásokat sújtó, az európai uniós beruházásokat visszafogó nagymértékű adminisztratív terhek és a magas adómegfelelési költségek csökkentésére; üdvözli a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló, fenti jogalkotási állásfoglalását, ugyanakkor várakozással tekint az irányelv Tanács általi elfogadására; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az adócsalás elleni küzdelemnek az Európai Unió számára kiemelt prioritásnak kell lennie, főként a jelenlegi válsághelyzetben, amikor is az adócsalás óriási veszteséget jelent a nemzeti költségvetések számára, a többletbevételt pedig az állami beruházások növelésére lehetne fordítani; rámutat annak szükségességére, hogy biztosítsák a Bizottság és a tagállamok közötti gördülékeny együttműködést és koordinációt a kettős adóztatás, az adóztatás kettős elmaradása, az adócsalás, az adókijátszás és a dömping elleni harc tekintetében; általánosságban nagyobb költségvetési összehangolásra szólít fel mind a bevételi, mind a kiadási oldalt tekintve, ideértve a tagállamok adórendszerei közötti zökkenőmentes együttműködést és koordinációt is, valamint felszólít az európai vállalkozásokat sújtó, az európai uniós beruházásokat visszafogó nagymértékű adminisztratív terhek és a magas adómegfelelési költségek csökkentésére; üdvözli a közös konszolidált társaságiadó-alapról (KKTA) szóló, fenti jogalkotási állásfoglalását, ugyanakkor várakozással tekint az irányelv Tanács általi elfogadására;

| 33. | rámutat arra, hogy továbbra is a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézségei jelentik az egyik legfőbb aggodalmat a kkv-k számára; különös aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az egészséges vállalatok nem jutnak hozzá a betervezett finanszírozáshoz; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul hajtsanak végre a kkv-k finanszírozását elősegítő fellépéseket és szabályozási intézkedéseket, mint ahogyan azt a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló uniós cselekvési terv is javasolta; hangsúlyozza, hogy a helyi szintű növekedést gyakran a kkv-k és a szociális vállalkozások tartják fenn, a szilárd, többszintű kormányzati megközelítés révén nyújtott kohéziós politikai finanszírozás pedig biztosítani tudja, hogy a kkv-k és a szociális vállalkozások kihasználhassák potenciáljukat és továbbra is biztosítsák az EU versenyképességéhez való értékes hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

33.

rámutat arra, hogy továbbra is a finanszírozáshoz való hozzájutás nehézségei jelentik az egyik legfőbb aggodalmat a kkv-k számára; különös aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy az egészséges vállalatok nem jutnak hozzá a betervezett finanszírozáshoz; felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy haladéktalanul hajtsanak végre a kkv-k finanszírozását elősegítő fellépéseket és szabályozási intézkedéseket, mint ahogyan azt a kkv-k finanszírozáshoz való hozzájutásának javításáról szóló uniós cselekvési terv is javasolta; hangsúlyozza, hogy a helyi szintű növekedést gyakran a kkv-k és a szociális vállalkozások tartják fenn, a szilárd, többszintű kormányzati megközelítés révén nyújtott kohéziós politikai finanszírozás pedig biztosítani tudja, hogy a kkv-k és a szociális vállalkozások kihasználhassák potenciáljukat és továbbra is biztosítsák az EU versenyképességéhez való értékes hozzájárulásukat;

| 34. | hangsúlyozza, hogy el kell végezni az EU pénzügyi szabályozása gazdasági hatásának átfogó felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtás arányos legyen, és ne fojtsa el a befektetést; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy el kell végezni az EU pénzügyi szabályozása gazdasági hatásának átfogó felülvizsgálatát annak biztosítása érdekében, hogy a végrehajtás arányos legyen, és ne fojtsa el a befektetést;

| 35. | üdvözli a vállalkozási kultúra ösztönzésének és – főként a szociális médiaszolgáltatásokhoz, a környezetbarát gazdasághoz és idegenforgalomhoz hasonló új ágazatokban – a kkv-k elindítása előmozdításának eszközeként a Bizottság által a 2014–2020-as időszakra javasolt, a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programot (COSME); |
| --- | --- |

35.

üdvözli a vállalkozási kultúra ösztönzésének és – főként a szociális médiaszolgáltatásokhoz, a környezetbarát gazdasághoz és idegenforgalomhoz hasonló új ágazatokban – a kkv-k elindítása előmozdításának eszközeként a Bizottság által a 2014–2020-as időszakra javasolt, a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programot (COSME);

| 36. | új, hatékony csődjogszabályokra – köztük korai előrejelző eszközökre – szólít fel a vállalkozás elősegítését és a vállalkozások újraindítását szolgáló újrakezdési politika ösztönzése céljából, mivel a „második esélyt” nem ismerik el megfelelően a nemzeti jogszabályok; hangsúlyozza a vállalkozók és újrakezdők körében a fokozott hálózatépítés fontosságát a „második esély” előmozdítása érdekében, továbbá azt, hogy kezelni kell az újrakezdők finanszírozásával kapcsolatos nehézségeket; |
| --- | --- |

36.

új, hatékony csődjogszabályokra – köztük korai előrejelző eszközökre – szólít fel a vállalkozás elősegítését és a vállalkozások újraindítását szolgáló újrakezdési politika ösztönzése céljából, mivel a „második esélyt” nem ismerik el megfelelően a nemzeti jogszabályok; hangsúlyozza a vállalkozók és újrakezdők körében a fokozott hálózatépítés fontosságát a „második esély” előmozdítása érdekében, továbbá azt, hogy kezelni kell az újrakezdők finanszírozásával kapcsolatos nehézségeket;

| 37. | felszólítja az Uniót, hogy teljes mértékben használja ki az EU-ban és azon túl meglévő, az európai szomszédsági politikából és a makroregionális stratégiákból eredő befektetési lehetőségeket; |
| --- | --- |

37.

felszólítja az Uniót, hogy teljes mértékben használja ki az EU-ban és azon túl meglévő, az európai szomszédsági politikából és a makroregionális stratégiákból eredő befektetési lehetőségeket;

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy az eredménytáblára vegye fel a makrogazdasági egyensúlytalanságok mérésére szolgáló valamennyi lényeges mutatót és azok uniós régiókra gyakorolt hatásait; |
| --- | --- |

38.

felszólítja a Bizottságot, hogy az eredménytáblára vegye fel a makrogazdasági egyensúlytalanságok mérésére szolgáló valamennyi lényeges mutatót és azok uniós régiókra gyakorolt hatásait;

| 39. | emlékeztet arra, hogy fontos tovább fejleszteni a környezetvédelmi szektoroknak szóló partnerségeket, amelyek növekvő érdeklődést váltanak ki a befektetők részéről, figyelembe véve az uniós forrásokat és kapacitást; |
| --- | --- |

39.

emlékeztet arra, hogy fontos tovább fejleszteni a környezetvédelmi szektoroknak szóló partnerségeket, amelyek növekvő érdeklődést váltanak ki a befektetők részéről, figyelembe véve az uniós forrásokat és kapacitást;

| 40. | üdvözli, hogy 2011-ben 5 %-kal nőtt az Európai Unióban beruházásokat tervező cégek száma; sajnálja azonban, hogy továbbra is alacsony az egy befektetésre jutó új munkahelyek átlagos száma; |
| --- | --- |

40.

üdvözli, hogy 2011-ben 5 %-kal nőtt az Európai Unióban beruházásokat tervező cégek száma; sajnálja azonban, hogy továbbra is alacsony az egy befektetésre jutó új munkahelyek átlagos száma;

| 41. | arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzák az „európai elektronikus kormányzati cselekvési tervet”, amelynek révén a vállalkozásoknak is hatékonyabban és alacsonyabb költségek mellett tudnak e-kormányzati szolgáltatásokat nyújtani helyi és határokon átnyúló szinten egyaránt; |
| --- | --- |

41.

arra kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alkalmazzák az „európai elektronikus kormányzati cselekvési tervet”, amelynek révén a vállalkozásoknak is hatékonyabban és alacsonyabb költségek mellett tudnak e-kormányzati szolgáltatásokat nyújtani helyi és határokon átnyúló szinten egyaránt;

| 42. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió és az uniós tagállamok további befektetések idevonzása érdekében:






  a) | a növekvő és vonzó piacot jelentő kulturális iparágak, sport és idegenforgalom előmozdításával aknázza ki az Unió történelmi örökségében rejlő lehetőségeket, |
| --- | --- | --- |

42.

ragaszkodik ahhoz, hogy az Unió és az uniós tagállamok további befektetések idevonzása érdekében:

a)

a növekvő és vonzó piacot jelentő kulturális iparágak, sport és idegenforgalom előmozdításával aknázza ki az Unió történelmi örökségében rejlő lehetőségeket,

| b) | a szakképzett munkaerő két kontinens közötti mozgását jobban kihasználva és az innovációs gazdaság erősítésében rejlő lehetőségekre építve támogassa a transzatlanti gazdasági kapcsolatot mint a jelenlegi fő kereskedelmi és működőtőke-befektetési partnerünket, |
| --- | --- |

b)

a szakképzett munkaerő két kontinens közötti mozgását jobban kihasználva és az innovációs gazdaság erősítésében rejlő lehetőségekre építve támogassa a transzatlanti gazdasági kapcsolatot mint a jelenlegi fő kereskedelmi és működőtőke-befektetési partnerünket,

| 43. | üdvözli a Bizottságnak a vállalkozások és kkv-k versenyképességére összpontosító programra irányuló javaslatát; üdvözli, hogy az utóbbi időben számos uniós tagállamban nőtt a kockázati tőke és az informális befektetői tőke, ugyanakkor ismételten kijelenti, hogy az Uniónak egyszerűsítenie kellene a szabályozást, illetve a hatékony kockázati- és informális befektetői tőkerendszerek Unió-szerte történő előmozdítása és az állami és magántőke-befektetések hosszú távú vállalati növekedésben betöltött szerepének fokozása révén kellene megkönnyítenie a kkv-k és egyéb gazdasági szereplők finanszírozáshoz való hozzáférését; sürgeti a Bizottságot, hogy tevékenyebben működjön együtt a nemzetközi pénzintézetekkel a kkv-k finanszírozására vonatkozó innovatív mechanizmusok megteremtésében; |
| --- | --- |

43.

üdvözli a Bizottságnak a vállalkozások és kkv-k versenyképességére összpontosító programra irányuló javaslatát; üdvözli, hogy az utóbbi időben számos uniós tagállamban nőtt a kockázati tőke és az informális befektetői tőke, ugyanakkor ismételten kijelenti, hogy az Uniónak egyszerűsítenie kellene a szabályozást, illetve a hatékony kockázati- és informális befektetői tőkerendszerek Unió-szerte történő előmozdítása és az állami és magántőke-befektetések hosszú távú vállalati növekedésben betöltött szerepének fokozása révén kellene megkönnyítenie a kkv-k és egyéb gazdasági szereplők finanszírozáshoz való hozzáférését; sürgeti a Bizottságot, hogy tevékenyebben működjön együtt a nemzetközi pénzintézetekkel a kkv-k finanszírozására vonatkozó innovatív mechanizmusok megteremtésében;

| 44. | hangsúlyozza egyrészt olyan szabványok előmozdításának fontosságát, amelyek hozzájárulnak az új termékek és szolgáltatások terén megvalósuló innováció fejlesztéséhez, a belső piac megvalósításához és az uniós befektetések vonzerejének növeléséhez, másrészt fontosnak tartja az európai szabványok nemzetközi szabványokkal való összehangolását; |
| --- | --- |

44.

hangsúlyozza egyrészt olyan szabványok előmozdításának fontosságát, amelyek hozzájárulnak az új termékek és szolgáltatások terén megvalósuló innováció fejlesztéséhez, a belső piac megvalósításához és az uniós befektetések vonzerejének növeléséhez, másrészt fontosnak tartja az európai szabványok nemzetközi szabványokkal való összehangolását;

| 45. | ismételten javasolja, hogy a Bizottság az Európai Beruházási Bankkal (EBB) együttműködve – figyelembe véve az EBB emberi erőforrásainak minőségét és a nagy infrastruktúrák finanszírozásában szerzett tapasztalatait – stratégiailag gondolja át az infrastruktúrák finanszírozását, nem zárva ki egyetlen forgatókönyvet sem a következők közül: szubvenciók, az EBB tagállamok által jegyzett tőkéjének felszabadítása, az EBB tőkéjére vonatkozó európai uniós tőkejegyzés, hitelek, innovatív eszközök, a nem azonnal jövedelmező hosszú távú projektekre alkalmazott pénzügyi tervezés, a garanciarendszerek fejlesztése, beruházási szakasz létrehozása az EU költségvetésén belül, európai, nemzeti és helyi hatóságok közötti pénzügyi konzorciumok, valamint a magán- és közszféra közötti partnerségek; |
| --- | --- |

45.

ismételten javasolja, hogy a Bizottság az Európai Beruházási Bankkal (EBB) együttműködve – figyelembe véve az EBB emberi erőforrásainak minőségét és a nagy infrastruktúrák finanszírozásában szerzett tapasztalatait – stratégiailag gondolja át az infrastruktúrák finanszírozását, nem zárva ki egyetlen forgatókönyvet sem a következők közül: szubvenciók, az EBB tagállamok által jegyzett tőkéjének felszabadítása, az EBB tőkéjére vonatkozó európai uniós tőkejegyzés, hitelek, innovatív eszközök, a nem azonnal jövedelmező hosszú távú projektekre alkalmazott pénzügyi tervezés, a garanciarendszerek fejlesztése, beruházási szakasz létrehozása az EU költségvetésén belül, európai, nemzeti és helyi hatóságok közötti pénzügyi konzorciumok, valamint a magán- és közszféra közötti partnerségek;

| 46. | üdvözli az Európa 2020 stratégia olyan emblematikus kezdeményezéseit, mint az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában”, az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa”, és megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégia hozzá fog járulni az Európába irányuló befektetések vonzerejének növeléséhez, az EU területén belüli munkahelyteremtéshez és az Unió nemzetközi versenyképességének megőrzéséhez. |
| --- | --- |

46.

üdvözli az Európa 2020 stratégia olyan emblematikus kezdeményezéseit, mint az „Integrált iparpolitika a globalizáció korában”, az „Innovatív Unió” és az „Erőforrás-hatékony Európa”, és megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégia hozzá fog járulni az Európába irányuló befektetések vonzerejének növeléséhez, az EU területén belüli munkahelyteremtéshez és az Unió nemzetközi versenyképességének megőrzéséhez.

| 47. | rámutat, hogy a növekedés jelenlegi alacsony és a munkanélküliség mostani magas szintje mellett az EU kohéziós politikája jelentősen hozzájárul az európai gazdasághoz, az európai kutatáshoz és innovációhoz, és az Unió reálgazdaságba történő beruházása költségvetésének legnagyobb tételét teszi ki, a regionális egyenlőtlenségek csökkentésén keresztül erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, valamint intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiát valósítva meg, amely jelentős fellendítő hatást kínál az állami és magánberuházásoknak európai, nemzeti, regionális és helyi szinten; |
| --- | --- |

47.

rámutat, hogy a növekedés jelenlegi alacsony és a munkanélküliség mostani magas szintje mellett az EU kohéziós politikája jelentősen hozzájárul az európai gazdasághoz, az európai kutatáshoz és innovációhoz, és az Unió reálgazdaságba történő beruházása költségvetésének legnagyobb tételét teszi ki, a regionális egyenlőtlenségek csökkentésén keresztül erősítve a gazdasági, társadalmi és területi kohéziót, valamint intelligens, fenntartható és inkluzív növekedésre vonatkozó uniós stratégiát valósítva meg, amely jelentős fellendítő hatást kínál az állami és magánberuházásoknak európai, nemzeti, regionális és helyi szinten;

| 48. | hangsúlyozza, hogy a nagyvállalatokkal szembeni megkülönböztető jellegű megközelítés gátolhatja az innovációt és csökkentheti más uniós vállalatok – különösen a kkv-k – versenyképességét, mivel kizárja őket az együttműködésen alapuló innováció terén a létfontosságú globális partnerségekből, és csökkenti a fejlett technológiához való hozzáférésüket; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza, hogy a nagyvállalatokkal szembeni megkülönböztető jellegű megközelítés gátolhatja az innovációt és csökkentheti más uniós vállalatok – különösen a kkv-k – versenyképességét, mivel kizárja őket az együttműködésen alapuló innováció terén a létfontosságú globális partnerségekből, és csökkenti a fejlett technológiához való hozzáférésüket;

| 49. | egyetért a helyi/regionális, helyszíni alapú fejlesztési politika mellett szóló gazdasági érvekkel, amely politika abban az alapvető elgondolásban gyökerezik, hogy az Unió kevésbé fejlett régiói iránti érdeklődés várhatóan növekedni fog, amennyiben képesek lesznek viszonylagos versenyelőnyt (megfelelő infrastruktúrát, képzett emberi erőforrásokat stb.) és határozott ösztönzőket kínálni; ebben az összefüggésben kéri, hogy a Bizottság támogassa a tagállamokat és a régiókat saját beruházásösztönző politikájuk kialakításában, különösen a – nem utolsósorban a határokon átnyúló – hosszú távú beruházások tekintetében, kiemelve az infrastrukturális projekteket; sajnálattal állapítja meg, hogy az EU kevésbé fejlett régióinak vonzereje egyre inkább csökken a harmadik országok javára; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy dolgozzanak ki gyors intézkedéseket a jelenlegi beruházások szinten tartására és új beruházások vonzására; |
| --- | --- |

49.

egyetért a helyi/regionális, helyszíni alapú fejlesztési politika mellett szóló gazdasági érvekkel, amely politika abban az alapvető elgondolásban gyökerezik, hogy az Unió kevésbé fejlett régiói iránti érdeklődés várhatóan növekedni fog, amennyiben képesek lesznek viszonylagos versenyelőnyt (megfelelő infrastruktúrát, képzett emberi erőforrásokat stb.) és határozott ösztönzőket kínálni; ebben az összefüggésben kéri, hogy a Bizottság támogassa a tagállamokat és a régiókat saját beruházásösztönző politikájuk kialakításában, különösen a – nem utolsósorban a határokon átnyúló – hosszú távú beruházások tekintetében, kiemelve az infrastrukturális projekteket; sajnálattal állapítja meg, hogy az EU kevésbé fejlett régióinak vonzereje egyre inkább csökken a harmadik országok javára; felkéri az illetékes hatóságokat, hogy dolgozzanak ki gyors intézkedéseket a jelenlegi beruházások szinten tartására és új beruházások vonzására;

| 50. | hangsúlyozza, hogy hatalmas erő rejlik az Unió városaiban, és a nagyléptékű városi infrastrukturális projektek, illetve az innovatív üzleti parkok képviselik a legnagyobb vonzerőt a beruházások számára; sürgeti a tagállamokat, hogy vállaljanak nagyszabású beruházást az infrastruktúra, az új technológiák és a K+F területén – a kombinált (multimodális) szállítási rendszereket is ideértve – annak érdekében, hogy élhetőbbé és versenyképesebbé tegyék Európa városait azok hagyományos erősségeire építve, biztosítva eközben, hogy e beruházás ne váljon a valódi területi kohézió és a kiegyensúlyozott vidékfejlesztés kárára; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy hatalmas erő rejlik az Unió városaiban, és a nagyléptékű városi infrastrukturális projektek, illetve az innovatív üzleti parkok képviselik a legnagyobb vonzerőt a beruházások számára; sürgeti a tagállamokat, hogy vállaljanak nagyszabású beruházást az infrastruktúra, az új technológiák és a K+F területén – a kombinált (multimodális) szállítási rendszereket is ideértve – annak érdekében, hogy élhetőbbé és versenyképesebbé tegyék Európa városait azok hagyományos erősségeire építve, biztosítva eközben, hogy e beruházás ne váljon a valódi területi kohézió és a kiegyensúlyozott vidékfejlesztés kárára;

| 51. | hangsúlyozza hogy nemcsak a kutatás és oktatás helyi szintre való eljuttatása és megvalósítása szükséges, hanem a kutatáshoz és oktatáshoz kapcsolódó beruházás is. Ez azt jelenti, hogy a rendelkezésre álló emberi erőforrásokat – a helyi szintű kutatóintézeteket és felsőoktatási intézményeket – teljes körűen hasznosítani kell úgy a belföldi, mint a közvetlen külföldi befektetések odavonzása érdekében. Ebben az összefüggésben fontos figyelembe venni az emberi erőforrás – a tanárok, a kutatók és a diákok – mobilitását is; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza hogy nemcsak a kutatás és oktatás helyi szintre való eljuttatása és megvalósítása szükséges, hanem a kutatáshoz és oktatáshoz kapcsolódó beruházás is. Ez azt jelenti, hogy a rendelkezésre álló emberi erőforrásokat – a helyi szintű kutatóintézeteket és felsőoktatási intézményeket – teljes körűen hasznosítani kell úgy a belföldi, mint a közvetlen külföldi befektetések odavonzása érdekében. Ebben az összefüggésben fontos figyelembe venni az emberi erőforrás – a tanárok, a kutatók és a diákok – mobilitását is;

| 52. | úgy véli, hogy az elmaradott régióknak továbbra is jelentős uniós támogatásban kell részesülniük, hogy az olcsóbb munkaerőn túlmenően képesek legyenek egyéb helyi versenyelőnyöket biztosítani a befektetőknek; |
| --- | --- |

52.

úgy véli, hogy az elmaradott régióknak továbbra is jelentős uniós támogatásban kell részesülniük, hogy az olcsóbb munkaerőn túlmenően képesek legyenek egyéb helyi versenyelőnyöket biztosítani a befektetőknek;

| 53. | kiemeli az infrastruktúra fejlesztésének szükségességét a regionális kohézió és versenyképesség erősítése érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a transzeurópai hálózatok, valamint a kiegészítő finanszírozási eszközök – mint a projektkötvények és a köz- és magánszféra közötti partnerségek – felhasználásának jelentőségét; |
| --- | --- |

53.

kiemeli az infrastruktúra fejlesztésének szükségességét a regionális kohézió és versenyképesség erősítése érdekében; ezzel összefüggésben hangsúlyozza a transzeurópai hálózatok, valamint a kiegészítő finanszírozási eszközök – mint a projektkötvények és a köz- és magánszféra közötti partnerségek – felhasználásának jelentőségét;

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 306., 2011.11.23., 1. o.

(2)  HL L 306., 2011.11.23., 8. o.

(3)  HL L 306., 2011.11.23., 12. o.

(4)  HL L 306., 2011.11.23., 25. o.

(5)  HL L 306., 2011.11.23., 33. o.

(6)  HL L 337., 2011.12.20., 5. o.

(7)  HL L 306., 2011.11.23., 41. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0565.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0135.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/38 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/38

---

2012. július 3., keddA keleti partnerség kereskedelmi szempontjai

P7_TA(2012)0276

Az Európai Parlament 2012. július 3-i állásfoglalása a keleti partnerség kereskedelmi vonatkozásairól (2011/2306(INI))

2013/C 349 E/05

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az EU, illetve Ukrajna, Moldova, Grúzia, Örményország és Azerbajdzsán közötti, lényeges kereskedelmi elemeket is tartalmazó társulási megállapodásokra irányuló, folyamatban lévő tárgyalásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, illetve Ukrajna, Moldova, Grúzia, Örményország és Azerbajdzsán közötti, lényeges kereskedelmi elemeket is tartalmazó társulási megállapodásokra irányuló, folyamatban lévő tárgyalásokra,

| — | tekintettel a Tanács 2007. január 22-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Ukrajna társulási megállapodásra és ezen belül a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására irányuló tárgyalások irányelveit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2007. január 22-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Ukrajna társulási megállapodásra és ezen belül a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására irányuló tárgyalások irányelveit,

| — | tekintettel a Tanács 2010. május 10-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Örményország és az EU–Grúzia közötti társulási megállapodásokra, és ezeken belül egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására irányuló tárgyalások irányelveit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. május 10-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Örményország és az EU–Grúzia közötti társulási megállapodásokra, és ezeken belül egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására irányuló tárgyalások irányelveit,

| — | tekintettel a Tanács 2009. június 15-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Moldova társulási megállapodásra irányuló tárgyalások irányelveit, és tekintettel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására irányuló tárgyalások kiegészítő, részletes irányelveire, amelyeket a Tanács 2011. június 20-án fogadott el, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2009. június 15-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Moldova társulási megállapodásra irányuló tárgyalások irányelveit, és tekintettel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség létrehozására irányuló tárgyalások kiegészítő, részletes irányelveire, amelyeket a Tanács 2011. június 20-án fogadott el,

| — | tekintettel a Tanács 2010. május 10-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásra irányuló tárgyalások irányelveit, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács 2010. május 10-i következtetéseire, amelyekben a Tanács elfogadta az EU–Azerbajdzsán társulási megállapodásra irányuló tárgyalások irányelveit,

| — | tekintettel az Európai Közösség és az egykori Szovjetunió között 1989-ben megkötött kereskedelmi és együttműködési megállapodásra, amelyhez később Belarusz is csatlakozott, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és az egykori Szovjetunió között 1989-ben megkötött kereskedelmi és együttműködési megállapodásra, amelyhez később Belarusz is csatlakozott,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, 2011. május 25-i közös közleményére (COM(2011)0303),

| — | tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai szomszédságpolitika (ENP) 2004 óta tartó fejlődésére és különösen a Bizottságnak az ENP végrehajtásában elért eredményekről szóló jelentéseire,

| — | tekintettel a Moldovával, Grúziával, Örményországgal és Azerbajdzsánnal kötendő társulási megállapodásokról szóló tárgyalásokra irányuló ajánlásaira; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Moldovával, Grúziával, Örményországgal és Azerbajdzsánnal kötendő társulási megállapodásokról szóló tárgyalásokra irányuló ajánlásaira;

| — | tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, illetve az Ukrajnával való társulás menetrendjére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával és Moldovával közösen elfogadott cselekvési tervekre, illetve az Ukrajnával való társulás menetrendjére,

| — | tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón, valamint keleti partnerséggel foglalkozó, 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerséggel foglalkozó, 2009. május 7-i prágai csúcstalálkozón, valamint keleti partnerséggel foglalkozó, 2011. szeptember 29–30-i varsói csúcstalálkozón elfogadott együttes nyilatkozatokra,

| — | tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okirattal történő létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EURONEST Parlamenti Közgyűlés 2011. május 3-i alapító okirattal történő létrehozására,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 8. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0183/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére (A7-0183/2012),

| A. | mivel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek létrehozását magukban foglaló társulási megállapodások megkötése és végrehajtása a keleti partnerek vonatkozásában a felülvizsgált európai szomszédságpolitika kiemelt célja és törekvése; |
| --- | --- |

A.

mivel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségek létrehozását magukban foglaló társulási megállapodások megkötése és végrehajtása a keleti partnerek vonatkozásában a felülvizsgált európai szomszédságpolitika kiemelt célja és törekvése;

| B. | mivel a keleti partnerség hat országából négy már tagja a WTO-nak, Azerbajdzsán és Belarusz kormánya pedig csak megfigyelői státusszal rendelkezik; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség hat országából négy már tagja a WTO-nak, Azerbajdzsán és Belarusz kormánya pedig csak megfigyelői státusszal rendelkezik;

| C. | mivel az EU déli szomszédságában 2011-ben lezajlott, arab tavaszként ismert forradalmi megmozdulásokat követően az EU figyelme déli szomszédai felé fordult; mivel a keleti partnerség országai és az Unió közötti kereskedelmi kapcsolatok figyelmet érdemelnek az EU részéről; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU déli szomszédságában 2011-ben lezajlott, arab tavaszként ismert forradalmi megmozdulásokat követően az EU figyelme déli szomszédai felé fordult; mivel a keleti partnerség országai és az Unió közötti kereskedelmi kapcsolatok figyelmet érdemelnek az EU részéről;

| D. | mivel Kína gazdasági jelenléte a keleti partnerség országaiban egyre növekszik; |
| --- | --- |

D.

mivel Kína gazdasági jelenléte a keleti partnerség országaiban egyre növekszik;

| E. | mivel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló Ukrajnával folytatott tárgyalások 2011. októberében befejeződtek; mivel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás csak az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás megkötése után lép hatályba, amely utóbbi tárgyalása az ukrán belpolitikai fejleményekkel és az igazságszolgáltatási rendszer működésével kapcsolatos uniós fenntartások miatt jelenleg szünetel; |
| --- | --- |

E.

mivel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló Ukrajnával folytatott tárgyalások 2011. októberében befejeződtek; mivel a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás csak az EU és Ukrajna közötti társulási megállapodás megkötése után lép hatályba, amely utóbbi tárgyalása az ukrán belpolitikai fejleményekkel és az igazságszolgáltatási rendszer működésével kapcsolatos uniós fenntartások miatt jelenleg szünetel;

| F. | mivel a Tanács 2011 decemberében jóváhagyta a Grúziával és Moldovával folytatandó, a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdését, és az első tárgyalási fordulókra 2012 tavaszán kell sort keríteni; |
| --- | --- |

F.

mivel a Tanács 2011 decemberében jóváhagyta a Grúziával és Moldovával folytatandó, a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdését, és az első tárgyalási fordulókra 2012 tavaszán kell sort keríteni;

| G. | mivel Örményország 2011-ben jelentős lépéseket tett a legfontosabb ajánlások teljesítése felé, így a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló, az EU és Örményország közötti tárgyalások 2012 februárjában megindultak, illetve 2012. március 6-án el is kezdődtek; |
| --- | --- |

G.

mivel Örményország 2011-ben jelentős lépéseket tett a legfontosabb ajánlások teljesítése felé, így a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló, az EU és Örményország közötti tárgyalások 2012 februárjában megindultak, illetve 2012. március 6-án el is kezdődtek;

| H. | mivel Azerbajdzsán WTO-hoz történő csatlakozása 1997 óta napirenden van, azonban mérsékelt az előrehaladás, ami az egyik legfőbb akadálya az EU-val a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folytatandó tárgyalások megindításának; |
| --- | --- |

H.

mivel Azerbajdzsán WTO-hoz történő csatlakozása 1997 óta napirenden van, azonban mérsékelt az előrehaladás, ami az egyik legfőbb akadálya az EU-val a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folytatandó tárgyalások megindításának;

| I. | mivel Belarusz ezidáig csak korlátozott mértékben vett részt a keleti partnerség különböző platformjainak munkájában; mivel ez veszélyezteti a keleti partnerség végső céljának elérését, ami nem más, mint a demokrácia erősítése, a fejlődés, a stabilitás és a jólét előmozdítása az EU keleti szomszédságában; tudomásul veszi az Oroszország, Kazahsztán és Belarusz alkotta új gazdasági térség gazdasági dinamikáját, és arra bátorítja tagjait, hogy kereskedelmi tevékenységüket a nemzetközileg elfogadott, azaz a WTO által előírt kereskedelmi szabályok és normák betartásával folytassák; |
| --- | --- |

I.

mivel Belarusz ezidáig csak korlátozott mértékben vett részt a keleti partnerség különböző platformjainak munkájában; mivel ez veszélyezteti a keleti partnerség végső céljának elérését, ami nem más, mint a demokrácia erősítése, a fejlődés, a stabilitás és a jólét előmozdítása az EU keleti szomszédságában; tudomásul veszi az Oroszország, Kazahsztán és Belarusz alkotta új gazdasági térség gazdasági dinamikáját, és arra bátorítja tagjait, hogy kereskedelmi tevékenységüket a nemzetközileg elfogadott, azaz a WTO által előírt kereskedelmi szabályok és normák betartásával folytassák;

| J. | mivel az EU összes keleti partnerországa – a volt Szovjetunió tagállamai –azonos történelmi és intézményi háttérrel rendelkezik, és az elmúlt két évtizedben lezajlott politikai és társadalmi–gazdasági átmenet során hasonló kihívásokkal szembesült; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU összes keleti partnerországa – a volt Szovjetunió tagállamai –azonos történelmi és intézményi háttérrel rendelkezik, és az elmúlt két évtizedben lezajlott politikai és társadalmi–gazdasági átmenet során hasonló kihívásokkal szembesült;

Általános megfontolások

| 1. | hangsúlyozza, hogy a partnerországok számára az Unióval létrehozandó mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások képezik az egyik legfontosabb ösztönző erőt arra, hogy folytassák reformtörekvéseiket; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások létrehozása az Unió kétoldalú kereskedelmi politikájának egyik legjelentősebb eszköze az alapvető jogokat és a jogállamiságot tiszteletben tartó kiegyensúlyozott, átlátható és kiszámítható gazdasági környezet kialakítására, amely a kereskedelem előtt álló akadályok fokozatos lebontásával nemcsak a nagyobb gazdasági integrációt segíti elő, hanem hozzájárul a jogszabályok közelítéséhez az áruk és szolgáltatások kereskedelemére hatást gyakorló területeken, nevezetesen a beruházások védelmének, a vám- és határellenőrzési eljárások egységesítése, a kereskedelem technikai és egyéb nem vámjellegű akadályainak csökkentése, az egészségügyi és növény-egészségügyi szabályok megerősítése, az állatjólét javítása, a verseny és a közbeszerzés jogi kereteinek megerősítése, valamint a fenntartható fejlődés biztosítása révén; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások megkötése alapvetően fontos a világméretű protekcionizmus irányába mutató tendenciák elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a partnerországok számára az Unióval létrehozandó mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások képezik az egyik legfontosabb ösztönző erőt arra, hogy folytassák reformtörekvéseiket; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások létrehozása az Unió kétoldalú kereskedelmi politikájának egyik legjelentősebb eszköze az alapvető jogokat és a jogállamiságot tiszteletben tartó kiegyensúlyozott, átlátható és kiszámítható gazdasági környezet kialakítására, amely a kereskedelem előtt álló akadályok fokozatos lebontásával nemcsak a nagyobb gazdasági integrációt segíti elő, hanem hozzájárul a jogszabályok közelítéséhez az áruk és szolgáltatások kereskedelemére hatást gyakorló területeken, nevezetesen a beruházások védelmének, a vám- és határellenőrzési eljárások egységesítése, a kereskedelem technikai és egyéb nem vámjellegű akadályainak csökkentése, az egészségügyi és növény-egészségügyi szabályok megerősítése, az állatjólét javítása, a verseny és a közbeszerzés jogi kereteinek megerősítése, valamint a fenntartható fejlődés biztosítása révén; úgy véli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások megkötése alapvetően fontos a világméretű protekcionizmus irányába mutató tendenciák elleni küzdelemben;

| 2. | elismeri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások létfontosságú kereskedelmi eszközt jelentenek az EU számára a harmadik országokkal fenntartott hosszú távú gazdasági kapcsolatok kialakítása terén; elismeri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások olyan hatást gyakorolnak az Unió kereskedelmi partnerországainak teljes működésére, ami messze túlmutat a pusztán kereskedelmi kérdéseken, és a demokrácia helyzetét, a jogállamiságot, illetve egyéb közös normákat is befolyásol; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások létfontosságú kereskedelmi eszközt jelentenek az EU számára a harmadik országokkal fenntartott hosszú távú gazdasági kapcsolatok kialakítása terén; elismeri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások olyan hatást gyakorolnak az Unió kereskedelmi partnerországainak teljes működésére, ami messze túlmutat a pusztán kereskedelmi kérdéseken, és a demokrácia helyzetét, a jogállamiságot, illetve egyéb közös normákat is befolyásol;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a lehetséges uniós partnerek kereskedelmi tárgyalásokra való felkészültségének vizsgálatára irányuló döntéshozatali eljárásnak tartózkodnia kell a politikai előítéletektől, és sokkal inkább arra kell támaszkodnia, hogy a kereskedelmi partner ténylegesen képes-e a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó feltételek hatékony végrehajtására; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a lehetséges uniós partnerek kereskedelmi tárgyalásokra való felkészültségének vizsgálatára irányuló döntéshozatali eljárásnak tartózkodnia kell a politikai előítéletektől, és sokkal inkább arra kell támaszkodnia, hogy a kereskedelmi partner ténylegesen képes-e a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra vonatkozó feltételek hatékony végrehajtására;

| 4. | elismeri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások egy szélesebb körű politikai megállapodás (társulási megállapodás) alapvető elemei lehetnek; hangsúlyozza azonban, hogy olyan esetekben, amikor nem lehetséges vagy nem tanácsos társulási megállapodást kötni egy bizonyos országgal, az Unió az érintett országgal kapcsolatos gazdasági és kereskedelmi céljainak hatékony megvalósítása érdekében egyéb stratégiákat kell fontolóra venni; |
| --- | --- |

4.

elismeri, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások egy szélesebb körű politikai megállapodás (társulási megállapodás) alapvető elemei lehetnek; hangsúlyozza azonban, hogy olyan esetekben, amikor nem lehetséges vagy nem tanácsos társulási megállapodást kötni egy bizonyos országgal, az Unió az érintett országgal kapcsolatos gazdasági és kereskedelmi céljainak hatékony megvalósítása érdekében egyéb stratégiákat kell fontolóra venni;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az átfogó intézményfejlesztési program, a technikai segítségnyújtás és információcsere (TAIEX) és az ikerintézményi programok jelentős segítséget nyújtanak a keleti partnereknek az alapvető ajánlások teljesítéséhez, illetve végrehajtási kapacitásuk növeléséhez; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az átfogó intézményfejlesztési program, a technikai segítségnyújtás és információcsere (TAIEX) és az ikerintézményi programok jelentős segítséget nyújtanak a keleti partnereknek az alapvető ajánlások teljesítéséhez, illetve végrehajtási kapacitásuk növeléséhez;

| 6. | elismeri, hogy a gazdasági struktúrák alapvető változását megkövetelő fokozottabb kereskedelmi integráció rövid és középtávon jelentős erőfeszítéseket kíván meg keleti partnerországainktól, azonban meggyőződése, hogy hosszú távon az ilyen integrációval járó előnyök ellensúlyozni fogják a kifejtett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a helyi civil társadalom és a nemzetközi nem kormányzati szervek támogatása és a hosszú távú előnyök előmozdításában való részvételük kulcsfontosságú reformfolyamataik sikeréhez; |
| --- | --- |

6.

elismeri, hogy a gazdasági struktúrák alapvető változását megkövetelő fokozottabb kereskedelmi integráció rövid és középtávon jelentős erőfeszítéseket kíván meg keleti partnerországainktól, azonban meggyőződése, hogy hosszú távon az ilyen integrációval járó előnyök ellensúlyozni fogják a kifejtett erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy a helyi civil társadalom és a nemzetközi nem kormányzati szervek támogatása és a hosszú távú előnyök előmozdításában való részvételük kulcsfontosságú reformfolyamataik sikeréhez;

| 7. | támogatja az EU és keleti partnerországai közötti együttműködés megerősítését több ágazatban is, kiváltképpen az ipar, a kkv-k, a kutatás, a fejlesztés és az innováció, az IKT és az idegenforgalom terén; |
| --- | --- |

7.

támogatja az EU és keleti partnerországai közötti együttműködés megerősítését több ágazatban is, kiváltképpen az ipar, a kkv-k, a kutatás, a fejlesztés és az innováció, az IKT és az idegenforgalom terén;

| 8. | úgy véli, hogy – amint az „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, fent említett közös közleményben is szerepel– a „többet többért” elv alkalmazása párosulva a differenciálással szintén a jó irányba mozdítja el a keleti partnerországokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatokat, mivel elismeri a legnagyobb előrehaladást elérők törekvéseit, a többieket pedig erőfeszítéseik fokozására ösztönzi; úgy véli, hogy a kereskedelemnek elő kell segítenie a változást, és hangsúlyozza a feltételességi záradékok, illetve azok végrehajtásának fontosságát; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy – amint az „Az átalakuló szomszédság új megközelítése” című, fent említett közös közleményben is szerepel– a „többet többért” elv alkalmazása párosulva a differenciálással szintén a jó irányba mozdítja el a keleti partnerországokkal fenntartott kereskedelmi kapcsolatokat, mivel elismeri a legnagyobb előrehaladást elérők törekvéseit, a többieket pedig erőfeszítéseik fokozására ösztönzi; úgy véli, hogy a kereskedelemnek elő kell segítenie a változást, és hangsúlyozza a feltételességi záradékok, illetve azok végrehajtásának fontosságát;

| 9. | meggyőződése, hogy a keleti partnerországok és az EU közötti gazdasági integrációt politikai és társadalmi reformok, a civil társadalom döntéshozatali folyamatban való részvétele és a keleti partnerországok egymás közötti gazdasági integrációja nélkül nem lehet hatékonyan végrehajtani; hangsúlyozza, hogy az említett országok között olyan nyílt gazdasági integrációt kell megvalósítani, amelynek előnyeit ki lehet használni; sajnálattal állapítja meg ezzel kapcsolatban, hogy a befagyott regionális konfliktusok hosszú éveken keresztül ártottak a határokon átnyúló kereskedelem hatékonyságának és fejlődésének, valamint hatalmas gazdasági veszteségeket okoznak ma is egyes keleti partnerországoknak, illetve gazdasági elszigetelődésükhöz vezet; |
| --- | --- |

9.

meggyőződése, hogy a keleti partnerországok és az EU közötti gazdasági integrációt politikai és társadalmi reformok, a civil társadalom döntéshozatali folyamatban való részvétele és a keleti partnerországok egymás közötti gazdasági integrációja nélkül nem lehet hatékonyan végrehajtani; hangsúlyozza, hogy az említett országok között olyan nyílt gazdasági integrációt kell megvalósítani, amelynek előnyeit ki lehet használni; sajnálattal állapítja meg ezzel kapcsolatban, hogy a befagyott regionális konfliktusok hosszú éveken keresztül ártottak a határokon átnyúló kereskedelem hatékonyságának és fejlődésének, valamint hatalmas gazdasági veszteségeket okoznak ma is egyes keleti partnerországoknak, illetve gazdasági elszigetelődésükhöz vezet;

| 10. | fontosnak tartja, hogy az EU a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezet összes partnerének felkínálja azokat a rugalmas feltételeket, amelyekre a WTO-szabályok értelmében jogosultak; |
| --- | --- |

10.

fontosnak tartja, hogy az EU a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezet összes partnerének felkínálja azokat a rugalmas feltételeket, amelyekre a WTO-szabályok értelmében jogosultak;

| 11. | hangsúlyozza a gazdasági és társadalmi kohézió révén megvalósuló konfliktusmegelőzés fontosságát; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza a gazdasági és társadalmi kohézió révén megvalósuló konfliktusmegelőzés fontosságát;

| 12. | felszólítja a Bizottságot, hogy mindenekelőtt biztosítson olyan rugalmas feltételeket, amelyek előmozdítják a fiatal iparágak kiépítését a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezet partnerországaiban; |
| --- | --- |

12.

felszólítja a Bizottságot, hogy mindenekelőtt biztosítson olyan rugalmas feltételeket, amelyek előmozdítják a fiatal iparágak kiépítését a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi övezet partnerországaiban;

| 13. | üdvözli a Bizottság javaslatát, amely a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belül az európai szomszédságpolitika finanszírozásának 40 %-os emelését irányozza elő; hangsúlyozza álláspontját, miszerint a keleti partnerországok nem képesek egyedül viselni a jogszabályok közelítésének költségeivel és a szükséges intézményi és strukturális reformokkal járó terheket, valamint, hogy az EU pénzügyi támogatása – amely saját reformtörekvéseiket hivatott kiegészíteni – szintén hathatósan hozzájárulhat ezen országok sikeréhez; ezzel összefüggésben felkéri a Tanácsot, hogy tartsa fenn a Bizottság által javasolt pénzügyi támogatást; |
| --- | --- |

13.

üdvözli a Bizottság javaslatát, amely a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belül az európai szomszédságpolitika finanszírozásának 40 %-os emelését irányozza elő; hangsúlyozza álláspontját, miszerint a keleti partnerországok nem képesek egyedül viselni a jogszabályok közelítésének költségeivel és a szükséges intézményi és strukturális reformokkal járó terheket, valamint, hogy az EU pénzügyi támogatása – amely saját reformtörekvéseiket hivatott kiegészíteni – szintén hathatósan hozzájárulhat ezen országok sikeréhez; ezzel összefüggésben felkéri a Tanácsot, hogy tartsa fenn a Bizottság által javasolt pénzügyi támogatást;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az EU keleti partnerországainak nemzeti parlamentjei fontos szerepet játszanak abban, hogy a kereskedelmi jogszabályok összhangba kerüljenek az uniós vívmányokkal, ami előfeltétele a jövőbeni mélyreható és átfogó kereskedelmi megállapodások megkötésének és megfelelő végrehajtásának; ezzel összefüggésben felkéri az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak ezen országoknak nagyobb technikai segítséget, és felhívja különösen az újonnan csatlakozott uniós tagállamokat, hogy osszák meg velük szakértelmüket és a bevált gyakorlatokat, amelyekre saját nemzeti jogszabályaiknak a kereskedelmi vonatkozású közösségi vívmányokkal való összehangolása során tettek szert; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az EU keleti partnerországainak nemzeti parlamentjei fontos szerepet játszanak abban, hogy a kereskedelmi jogszabályok összhangba kerüljenek az uniós vívmányokkal, ami előfeltétele a jövőbeni mélyreható és átfogó kereskedelmi megállapodások megkötésének és megfelelő végrehajtásának; ezzel összefüggésben felkéri az EU-t és tagállamait, hogy nyújtsanak ezen országoknak nagyobb technikai segítséget, és felhívja különösen az újonnan csatlakozott uniós tagállamokat, hogy osszák meg velük szakértelmüket és a bevált gyakorlatokat, amelyekre saját nemzeti jogszabályaiknak a kereskedelmi vonatkozású közösségi vívmányokkal való összehangolása során tettek szert;

| 15. | üdvözli, hogy Ukrajna és Moldova csatlakozott az Energiaközösségről szóló szerződéshez, tekintettel arra, hogy az Energiaközösség alapvető szerepet tölthet be az EU energiabiztonsági célkitűzései elérésének biztosításában és az említett országok biztonságához is alapvetően hozzájárulhat; |
| --- | --- |

15.

üdvözli, hogy Ukrajna és Moldova csatlakozott az Energiaközösségről szóló szerződéshez, tekintettel arra, hogy az Energiaközösség alapvető szerepet tölthet be az EU energiabiztonsági célkitűzései elérésének biztosításában és az említett országok biztonságához is alapvetően hozzájárulhat;

| 16. | üdvözli a keleti partnerség erősítésére irányuló valamennyi erőfeszítést, különösen a kkv-kra – ideértve a keleti partnerség kkv-k támogatására létrehozott eszközét is –, valamint a Bizottság regionális energiapiacokra és az energiahatékonyságra irányuló kiemelt kezdeményezéseit; |
| --- | --- |

16.

üdvözli a keleti partnerség erősítésére irányuló valamennyi erőfeszítést, különösen a kkv-kra – ideértve a keleti partnerség kkv-k támogatására létrehozott eszközét is –, valamint a Bizottság regionális energiapiacokra és az energiahatékonyságra irányuló kiemelt kezdeményezéseit;

| 17. | felszólítja a Bizottságot az EU fekete-tengeri stratégiájának továbbfejlesztésére, mivel az fontos eleme az EU külső energiastratégiájának a térség geostratégiai szerepe folytán, amely jelentős potenciált kínál az energiabiztonság és az ellátás diverzifikálása szempontjából; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot az EU fekete-tengeri stratégiájának továbbfejlesztésére, mivel az fontos eleme az EU külső energiastratégiájának a térség geostratégiai szerepe folytán, amely jelentős potenciált kínál az energiabiztonság és az ellátás diverzifikálása szempontjából;

| 18. | elismeri az EURONEST Parlamenti Közgyűlés fontosságát – különös tekintettel annak gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó bizottságára, illetve energiabiztonsággal foglalkozó bizottságára – az Európai Parlament tagjai, illetve az EU keleti partnerországainak parlamenti képviselői közötti kereskedelmi tárgyú eszmecserék szempontjából; kifejezi reményét, hogy belátható időn belül teljesülnek annak a feltételei, hogy a belarusz parlament tagjai csatlakozzanak az EURONEST Parlamenti Közgyűléshez; |
| --- | --- |

18.

elismeri az EURONEST Parlamenti Közgyűlés fontosságát – különös tekintettel annak gazdasági integrációval, valamint a jogszabályok közelítésével és az uniós politikákhoz való közelítéssel foglalkozó bizottságára, illetve energiabiztonsággal foglalkozó bizottságára – az Európai Parlament tagjai, illetve az EU keleti partnerországainak parlamenti képviselői közötti kereskedelmi tárgyú eszmecserék szempontjából; kifejezi reményét, hogy belátható időn belül teljesülnek annak a feltételei, hogy a belarusz parlament tagjai csatlakozzanak az EURONEST Parlamenti Közgyűléshez;

| 19. | kiemeli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás nem a keleti partnerországoknak nyújtott támogatást jelent, hanem olyan kereskedelmi egyezséget, amely mindkét fél számára kölcsönös előnyökkel és kötelezettségekkel jár; sajnálja, hogy az ESZP felülvizsgálata továbbra sem tér ki annak bővebb kifejtésére, hogy egy ilyen kereskedelempolitika kialakítása előmozdíthatná az EU gazdasági érdekeit azáltal, hogy jelentős előnyökhöz juttatja az uniós fogyasztókat, társaságokat és munkavállalókat; hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások nemcsak gazdasági hasznot hozhatnak a keleti partnereknek, hanem emellett felgyorsíthatják az intézményi reformokat, a modernizációt és a fejlődést; |
| --- | --- |

19.

kiemeli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás nem a keleti partnerországoknak nyújtott támogatást jelent, hanem olyan kereskedelmi egyezséget, amely mindkét fél számára kölcsönös előnyökkel és kötelezettségekkel jár; sajnálja, hogy az ESZP felülvizsgálata továbbra sem tér ki annak bővebb kifejtésére, hogy egy ilyen kereskedelempolitika kialakítása előmozdíthatná az EU gazdasági érdekeit azáltal, hogy jelentős előnyökhöz juttatja az uniós fogyasztókat, társaságokat és munkavállalókat; hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások nemcsak gazdasági hasznot hozhatnak a keleti partnereknek, hanem emellett felgyorsíthatják az intézményi reformokat, a modernizációt és a fejlődést;

| 20. | tudomásul veszi, hogy a Független Államok Közössége tagjainak többsége 2011. október 18-án létrehozott egy szabadkereskedelmi övezetet, amely Grúzia és – egyelőre – Azerbajdzsán kivételével magában foglalja az EU keleti partnerországait; úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások más országokkal való megkötésének nem szabad kedvezőtlenül hatnia azon mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra, amelyeket a keleti partnerség országai kötnek az EU-val, és ezzel kapcsolatban hangsúlyozza: fontos, hogy az EU vonzó és megvalósítható alternatívát nyújtson a keleti partnereknek; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi, hogy a Független Államok Közössége tagjainak többsége 2011. október 18-án létrehozott egy szabadkereskedelmi övezetet, amely Grúzia és – egyelőre – Azerbajdzsán kivételével magában foglalja az EU keleti partnerországait; úgy véli, hogy a szabadkereskedelmi megállapodások más országokkal való megkötésének nem szabad kedvezőtlenül hatnia azon mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokra, amelyeket a keleti partnerség országai kötnek az EU-val, és ezzel kapcsolatban hangsúlyozza: fontos, hogy az EU vonzó és megvalósítható alternatívát nyújtson a keleti partnereknek;

| 21. | ragaszkodik ahhoz, hogy az Oroszországra irányuló uniós stratégiának megfelelően figyelembe kell vennie a keleti partnerországokra gyakorolt orosz befolyást; tudomásul veszi, hogy Oroszország vámuniót hozott létre Kazahsztánnal, valamint az egyik keleti partnerországgal, Belarusszal; sajnálja, hogy Oroszország vélhetően aláásta az EU és több keleti partnerország – így különösen az Ukrajna – közötti kereskedelmi tárgyalásokat azáltal, hogy olyan alternatív irányt kínált számukra, amely rövid távú megoldásokon, így például alacsonyabb gázárakon alapul; úgy véli, hogy ezek az alternatívák hosszú távon a várakozásokkal épp ellentétes eredményekkel járnak majd a keleti partnerországok számára; |
| --- | --- |

21.

ragaszkodik ahhoz, hogy az Oroszországra irányuló uniós stratégiának megfelelően figyelembe kell vennie a keleti partnerországokra gyakorolt orosz befolyást; tudomásul veszi, hogy Oroszország vámuniót hozott létre Kazahsztánnal, valamint az egyik keleti partnerországgal, Belarusszal; sajnálja, hogy Oroszország vélhetően aláásta az EU és több keleti partnerország – így különösen az Ukrajna – közötti kereskedelmi tárgyalásokat azáltal, hogy olyan alternatív irányt kínált számukra, amely rövid távú megoldásokon, így például alacsonyabb gázárakon alapul; úgy véli, hogy ezek az alternatívák hosszú távon a várakozásokkal épp ellentétes eredményekkel járnak majd a keleti partnerországok számára;

| 22. | hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások sikere nagymértékben függ majd az intézmények kiépítésétől és a kötelezettségvállalások megfelelő végrehajtásától, amit csak egy nyitott, átlátható és korrupciómentes üzleti környezetben lehet biztosítani, ami a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások sikeres végrehajtásának egyik előfeltétele. |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások sikere nagymértékben függ majd az intézmények kiépítésétől és a kötelezettségvállalások megfelelő végrehajtásától, amit csak egy nyitott, átlátható és korrupciómentes üzleti környezetben lehet biztosítani, ami a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások sikeres végrehajtásának egyik előfeltétele.

| 23. | megjegyzi, hogy az Unió keleti szomszédságának jóléte és stabilitása az EU egyik legfőbb érdeke, továbbá, hogy az EU és keleti partnerei közötti stabil és kiszámítható kapcsolatok mindkét irányban kétségkívül növelni fogják a kereskedelem volumenét; |
| --- | --- |

23.

megjegyzi, hogy az Unió keleti szomszédságának jóléte és stabilitása az EU egyik legfőbb érdeke, továbbá, hogy az EU és keleti partnerei közötti stabil és kiszámítható kapcsolatok mindkét irányban kétségkívül növelni fogják a kereskedelem volumenét;

| 24. | ugyanakkor megjegyzi, hogy az EU a keleti partnerség legtöbb országának fő kiviteli partnere; |
| --- | --- |

24.

ugyanakkor megjegyzi, hogy az EU a keleti partnerség legtöbb országának fő kiviteli partnere;

| 25. | rámutat arra, hogy az alapvető ajánlások – így a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások elindítását lehetővé tevő feltételek – teljesítése terén tanúsított elégséges előrelépések dacára Grúziának és Moldovának még garantálnia kell, hogy a reformfolyamat iránti elkötelezettsége hosszú távú, és hogy a tárgyalások folyamán tartós reformfolyamat véghezvitelébe kezd; hangsúlyozza, hogy még mindkét országnak jelentős lépéseket kell tennie a kereskedelmet gátló technikai akadályokat, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedéseket, a szellemi tulajdonjogokat és a versenyjogot érintő szabályozási reform területén; |
| --- | --- |

25.

rámutat arra, hogy az alapvető ajánlások – így a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalások elindítását lehetővé tevő feltételek – teljesítése terén tanúsított elégséges előrelépések dacára Grúziának és Moldovának még garantálnia kell, hogy a reformfolyamat iránti elkötelezettsége hosszú távú, és hogy a tárgyalások folyamán tartós reformfolyamat véghezvitelébe kezd; hangsúlyozza, hogy még mindkét országnak jelentős lépéseket kell tennie a kereskedelmet gátló technikai akadályokat, az egészségügyi és növény-egészségügyi intézkedéseket, a szellemi tulajdonjogokat és a versenyjogot érintő szabályozási reform területén;

| 26. | aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a keleti partnerek intézményi kapacitása elegendő-e egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás tényleges végrehajtására; hangsúlyozza, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése önmagában nem garantálja a sikert, hacsak nem kerül sor a hatékony végrehajtására, valamint nem kísérik hathatós versenyjogi és korrupcióellenes intézkedések; |
| --- | --- |

26.

aggodalmát fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a keleti partnerek intézményi kapacitása elegendő-e egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás tényleges végrehajtására; hangsúlyozza, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése önmagában nem garantálja a sikert, hacsak nem kerül sor a hatékony végrehajtására, valamint nem kísérik hathatós versenyjogi és korrupcióellenes intézkedések;

| 27. | megjegyzi, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások megkötésekor tiszteletben kell tartani a nemzetközi szinten elfogadott munkaügyi előírásokat; megjegyzi, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által jóváhagyott alapvető munkaügyi jogok betartása az emberi jogok tiszteletben tartásának egyik legfontosabb eleme; |
| --- | --- |

27.

megjegyzi, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások megkötésekor tiszteletben kell tartani a nemzetközi szinten elfogadott munkaügyi előírásokat; megjegyzi, hogy a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet által jóváhagyott alapvető munkaügyi jogok betartása az emberi jogok tiszteletben tartásának egyik legfontosabb eleme;

| 28. | nagyra törő megközelítés alkalmazására szólít fel az EU és a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságának a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások révén megvalósuló integrációja során, mégpedig a szabad és tisztességes kereskedelemhez kapcsolódó további szempontok beillesztésével; azt ajánlja, hogy valamennyi mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás tartalmazzon egy kötelező erejű, fenntartható fejlődésről szóló fejezetet, amely rendelkezéseket állapít meg a környezetvédelemre és a nemzetközi munkaügyi jogokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

28.

nagyra törő megközelítés alkalmazására szólít fel az EU és a keleti partnerséghez tartozó országok gazdaságának a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások révén megvalósuló integrációja során, mégpedig a szabad és tisztességes kereskedelemhez kapcsolódó további szempontok beillesztésével; azt ajánlja, hogy valamennyi mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás tartalmazzon egy kötelező erejű, fenntartható fejlődésről szóló fejezetet, amely rendelkezéseket állapít meg a környezetvédelemre és a nemzetközi munkaügyi jogokra vonatkozóan;

Örményország

| 29. | üdvözli, hogy az örmény kormány 2011-ben fokozta az alapvető ajánlások teljesítésére tett erőfeszítéseit, aminek eredményeképpen 2012 februárjában megkezdődtek a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalások; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy az örmény kormány 2011-ben fokozta az alapvető ajánlások teljesítésére tett erőfeszítéseit, aminek eredményeképpen 2012 februárjában megkezdődtek a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalások;

| 30. | üdvözli, hogy az EU és Örményország között 2012 februárjában elindultak, illetve 2012. március 6-án meg is kezdődtek a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások; arra buzdítja Örményországot, hogy használja ki a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásban rejlő lehetőségeket az ország gazdaságának, a kiviteli lehetőségek és az uniós piachoz való hozzáférés fellendítésére, a szükséges reformok felgyorsítására, valamint általában véve Örményország normáinak európai szintre való fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy az EU-val kialakított szorosabb gazdasági integrációnak hozzá kell járulnia a térség politikai stabilitásának és biztonságának megerősítéséhez; reméli, hogy az EU–Örményország közötti mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások hamar lezárulnak; |
| --- | --- |

30.

üdvözli, hogy az EU és Örményország között 2012 februárjában elindultak, illetve 2012. március 6-án meg is kezdődtek a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások; arra buzdítja Örményországot, hogy használja ki a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásban rejlő lehetőségeket az ország gazdaságának, a kiviteli lehetőségek és az uniós piachoz való hozzáférés fellendítésére, a szükséges reformok felgyorsítására, valamint általában véve Örményország normáinak európai szintre való fejlesztésére; hangsúlyozza, hogy az EU-val kialakított szorosabb gazdasági integrációnak hozzá kell járulnia a térség politikai stabilitásának és biztonságának megerősítéséhez; reméli, hogy az EU–Örményország közötti mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások hamar lezárulnak;

| 31. | üdvözli a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások elindítását, amelyek lehetőséget biztosítanak majd a két fél közötti gazdasági kapcsolatok megerősítésére; úgy véli, hogy szükségszerű a reformok fenntartása egy olyan kiegyensúlyozott és átlátható gazdasági környezet kialakításához, amely vonzó a külföldi befektetések számára, fokozza a növekedést és munkahelyeket teremt; |
| --- | --- |

31.

üdvözli a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folytatott tárgyalások elindítását, amelyek lehetőséget biztosítanak majd a két fél közötti gazdasági kapcsolatok megerősítésére; úgy véli, hogy szükségszerű a reformok fenntartása egy olyan kiegyensúlyozott és átlátható gazdasági környezet kialakításához, amely vonzó a külföldi befektetések számára, fokozza a növekedést és munkahelyeket teremt;

| 32. | úgy véli, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése ösztönzőleg hat majd Örményország gazdaságára, többek között a verseny fellendítése révén; |
| --- | --- |

32.

úgy véli, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötése ösztönzőleg hat majd Örményország gazdaságára, többek között a verseny fellendítése révén;

| 33. | sajnálattal jegyzi meg, hogy a hegyi-karabahi konfliktus miatt az örmény–azeri és az örmény–török határ, illetve az Örményországba vezető utak továbbra is le vannak zárva, ezért az ország gazdaságilag elszigetelt helyzetben van; hangsúlyozza, hogy a határok megnyitása – többek között – a külföldi befektetések odavonzásának is egyik fontos feltétele; |
| --- | --- |

33.

sajnálattal jegyzi meg, hogy a hegyi-karabahi konfliktus miatt az örmény–azeri és az örmény–török határ, illetve az Örményországba vezető utak továbbra is le vannak zárva, ezért az ország gazdaságilag elszigetelt helyzetben van; hangsúlyozza, hogy a határok megnyitása – többek között – a külföldi befektetések odavonzásának is egyik fontos feltétele;

| 34. | aggályait fejezi ki a politikai és üzleti körök között fennálló szoros kapcsolatokra utaló jelek és az üzleti vállalkozások előtt álló komoly akadályok – többek között az átláthatatlan adórendszer és a befektetések gyenge védelme – miatt; elismeri, hogy a hatékony végrehajtási mechanizmus beépítése érdekében a közbeszerzések és a versenypolitika erős intézményi keretére van szükség; |
| --- | --- |

34.

aggályait fejezi ki a politikai és üzleti körök között fennálló szoros kapcsolatokra utaló jelek és az üzleti vállalkozások előtt álló komoly akadályok – többek között az átláthatatlan adórendszer és a befektetések gyenge védelme – miatt; elismeri, hogy a hatékony végrehajtási mechanizmus beépítése érdekében a közbeszerzések és a versenypolitika erős intézményi keretére van szükség;

| 35. | üdvözli Örményország azon döntését, hogy 2011 decemberében újra csatlakozott a WTO többoldalú közbeszerzési megállapodásához; meggyőződése, hogy ez a lépés kedvezően hat Örményország megítélésére, és az országot megbízható kereskedelmi partnernek fogják tekinteni; |
| --- | --- |

35.

üdvözli Örményország azon döntését, hogy 2011 decemberében újra csatlakozott a WTO többoldalú közbeszerzési megállapodásához; meggyőződése, hogy ez a lépés kedvezően hat Örményország megítélésére, és az országot megbízható kereskedelmi partnernek fogják tekinteni;

| 36. | kiemeli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás keretében Örményországnak el kell köteleznie magát amellett, hogy nemzeti szabályozását az európai uniós szabványokhoz közelítve átalakítja, amelyekhez hathatós korrupcióellenes intézkedések párosulnak; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás keretében Örményországnak el kell köteleznie magát amellett, hogy nemzeti szabályozását az európai uniós szabványokhoz közelítve átalakítja, amelyekhez hathatós korrupcióellenes intézkedések párosulnak;

| 37. | javasolja továbbá, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás tartalmazzon a versenyjogi jogalkalmazás javítását célzó intézkedéseket, lehetővé téve, hogy a külföldi befektetők és társaságok részt vegyenek különösen Örményország építőiparában és energiaiparában; |
| --- | --- |

37.

javasolja továbbá, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás tartalmazzon a versenyjogi jogalkalmazás javítását célzó intézkedéseket, lehetővé téve, hogy a külföldi befektetők és társaságok részt vegyenek különösen Örményország építőiparában és energiaiparában;

| 38. | szorgalmazza, hogy Örményország gyorsítsa fel az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi rendelkezések teljesítésének folyamatát, aminek köszönhetően lehetővé válhat az ország kivitelének diverzifikálása a mezőgazdasági termékekre való kiterjesztése érdekében; |
| --- | --- |

38.

szorgalmazza, hogy Örményország gyorsítsa fel az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi rendelkezések teljesítésének folyamatát, aminek köszönhetően lehetővé válhat az ország kivitelének diverzifikálása a mezőgazdasági termékekre való kiterjesztése érdekében;

| 39. | meggyőződése, hogy Örményország határainak megnyitása és a nemzetközi együttműködés erősítése eredményeképpen mérséklődik az országnak az orosz kereskedelmi és kormányzati támogatásoktól való függése, és fokozódik gazdasági növekedése; meggyőződése továbbá, hogy az EU-val megkötött mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás e tekintetben különösen előnyös lehet; |
| --- | --- |

39.

meggyőződése, hogy Örményország határainak megnyitása és a nemzetközi együttműködés erősítése eredményeképpen mérséklődik az országnak az orosz kereskedelmi és kormányzati támogatásoktól való függése, és fokozódik gazdasági növekedése; meggyőződése továbbá, hogy az EU-val megkötött mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás e tekintetben különösen előnyös lehet;

Azerbajdzsán

| 40. | elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyeket Azerbajdzsán az uniós vívmányokhoz való közelítés érdekében tett, valamint az e téren elért eredményeket; ezzel összefüggésben üdvözli az új vámkódex és építési kódex nemrégiben történt elfogadását; |
| --- | --- |

40.

elismeri azokat az erőfeszítéseket, amelyeket Azerbajdzsán az uniós vívmányokhoz való közelítés érdekében tett, valamint az e téren elért eredményeket; ezzel összefüggésben üdvözli az új vámkódex és építési kódex nemrégiben történt elfogadását;

| 41. | hangsúlyozza, hogy Azerbajdzsán WTO-hoz való csatlakozása a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásának és ennélfogva az EU–Azerbajdzsán kereskedelmi kapcsolatok magasabb szintre emelésének legfontosabb előfeltétele; megjegyzi, hogy az azeri gazdaság szerkezete nem ösztönzi az ország kormányát a WTO-tagság elnyerésére és egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére az EU-val; hangsúlyozza azonban, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás nem pusztán gazdasági előnyökkel jár, hanem a helyi gazdaságot is fejlesztheti olyan mértékben, hogy ne kelljen túlságosan az energiaexportra támaszkodnia; sürgeti ezért az azeri kormányt, hogy fokozza a WTO-tagság elnyerésére irányuló erőfeszítéseit; ezzel kapcsolatban felkéri az EU-t, hogy biztosítsa Azerbajdzsán számára a szükséges segítséget; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy Azerbajdzsán WTO-hoz való csatlakozása a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról szóló tárgyalások megnyitásának és ennélfogva az EU–Azerbajdzsán kereskedelmi kapcsolatok magasabb szintre emelésének legfontosabb előfeltétele; megjegyzi, hogy az azeri gazdaság szerkezete nem ösztönzi az ország kormányát a WTO-tagság elnyerésére és egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötésére az EU-val; hangsúlyozza azonban, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás nem pusztán gazdasági előnyökkel jár, hanem a helyi gazdaságot is fejlesztheti olyan mértékben, hogy ne kelljen túlságosan az energiaexportra támaszkodnia; sürgeti ezért az azeri kormányt, hogy fokozza a WTO-tagság elnyerésére irányuló erőfeszítéseit; ezzel kapcsolatban felkéri az EU-t, hogy biztosítsa Azerbajdzsán számára a szükséges segítséget;

| 42. | kifejezi elismerését Azerbajdzsán utóbbi években tapasztalt figyelemreméltó gazdasági növekedése iránt; rámutat ugyanakkor, hogy az olajágazat biztosítja Azerbajdzsán GDP-jének 50 %-át, kivitelének 95 %-át és költségvetési bevételeinek 60 %-át, ezért az azeri gazdaság sebezhetővé vált az olajár ingadozásával és a globális kereslet valamennyi változásával szemben; felkéri ezért az azeri kormányt, hogy fontolja meg az ország gazdaságának diverzifikálását célzó hatékony és következetes intézkedések meghozatalát; |
| --- | --- |

42.

kifejezi elismerését Azerbajdzsán utóbbi években tapasztalt figyelemreméltó gazdasági növekedése iránt; rámutat ugyanakkor, hogy az olajágazat biztosítja Azerbajdzsán GDP-jének 50 %-át, kivitelének 95 %-át és költségvetési bevételeinek 60 %-át, ezért az azeri gazdaság sebezhetővé vált az olajár ingadozásával és a globális kereslet valamennyi változásával szemben; felkéri ezért az azeri kormányt, hogy fontolja meg az ország gazdaságának diverzifikálását célzó hatékony és következetes intézkedések meghozatalát;

| 43. | emlékeztet arra, hogy a versenyképes mezőgazdasági termelés fejlesztése terén Azerbajdzsán potenciállal rendelkezik, és javasolja, hogy az azeri kormány úgy tekintsen erre a területre, mint amely – az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi előírások teljesítése esetén – komoly lehetőséget jelent a gazdaság és az EU-ba, illetve más országokba irányuló kivitel diverzifikálására; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy a versenyképes mezőgazdasági termelés fejlesztése terén Azerbajdzsán potenciállal rendelkezik, és javasolja, hogy az azeri kormány úgy tekintsen erre a területre, mint amely – az uniós egészségügyi és növény-egészségügyi előírások teljesítése esetén – komoly lehetőséget jelent a gazdaság és az EU-ba, illetve más országokba irányuló kivitel diverzifikálására;

| 44. | felkéri az azeri kormányt, hogy ténylegesen lépjen fel a korrupció és a társadalmi egyenlőtlenségek ellen, amelyek társadalmi nyugtalanságot eredményezhetnek, javítsa a vállalkozások finanszírozáshoz jutását, és tegye ezáltal versenyképesebbé és vonzóbbá az ország gazdaságát a külföldi befektetők számára; |
| --- | --- |

44.

felkéri az azeri kormányt, hogy ténylegesen lépjen fel a korrupció és a társadalmi egyenlőtlenségek ellen, amelyek társadalmi nyugtalanságot eredményezhetnek, javítsa a vállalkozások finanszírozáshoz jutását, és tegye ezáltal versenyképesebbé és vonzóbbá az ország gazdaságát a külföldi befektetők számára;

| 45. | határozottan támogatja, hogy a jövőbeni EU–Azerbajdzsán társulási megállapodás kereskedelmi fejezetét az összes feltétel teljesülése esetén minősítsék mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak; |
| --- | --- |

45.

határozottan támogatja, hogy a jövőbeni EU–Azerbajdzsán társulási megállapodás kereskedelmi fejezetét az összes feltétel teljesülése esetén minősítsék mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásnak;

Belarusz

| 46. | sajnálja, hogy Belarusz – a benne rejlő nyilvánvaló lehetőségek ellenére – egyre inkább távolodik az EU-tól általános politikai és gazdasági normái, valamint gazdasági modellje tekintetében; |
| --- | --- |

46.

sajnálja, hogy Belarusz – a benne rejlő nyilvánvaló lehetőségek ellenére – egyre inkább távolodik az EU-tól általános politikai és gazdasági normái, valamint gazdasági modellje tekintetében;

| 47. | hangsúlyozza, hogy Belarusz fontos stratégiai helyzetben van, mivel az energiaszállítás és különösen az EU-ba irányuló földgázszállítás területén a tranzitország szerepét tölti be; felszólítja ezért Belaruszt, hogy haladéktalanul ratifikálja és megfelelően hajtsa végre az Energia Chartában foglaltakat; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy Belarusz fontos stratégiai helyzetben van, mivel az energiaszállítás és különösen az EU-ba irányuló földgázszállítás területén a tranzitország szerepét tölti be; felszólítja ezért Belaruszt, hogy haladéktalanul ratifikálja és megfelelően hajtsa végre az Energia Chartában foglaltakat;

| 48. | emlékeztet arra, hogy Oroszország után az EU Belarusz második legnagyobb kereskedelmi partnere; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy Oroszország után az EU Belarusz második legnagyobb kereskedelmi partnere;

| 49. | hangsúlyozza, hogy a közigazgatási szervezet teljesítményének javítása érdekében több uniós támogatásra és különösen a korrupció elleni küzdelemre van szükség; |
| --- | --- |

49.

hangsúlyozza, hogy a közigazgatási szervezet teljesítményének javítása érdekében több uniós támogatásra és különösen a korrupció elleni küzdelemre van szükség;

| 50. | rámutat arra, hogy a valós belarusz gazdasági helyzet értékelése a hivatalos statisztikák miatt nehézségekbe ütközik, mert független megfigyelők szerint azok elleplezik azt az állítólagos tényt, hogy a belarusz lakosság 20 %-a a létminimum alatt él; |
| --- | --- |

50.

rámutat arra, hogy a valós belarusz gazdasági helyzet értékelése a hivatalos statisztikák miatt nehézségekbe ütközik, mert független megfigyelők szerint azok elleplezik azt az állítólagos tényt, hogy a belarusz lakosság 20 %-a a létminimum alatt él;

| 51. | megjegyzi, hogy a vállalatok 80 %-a állami tulajdonban van, és a magánszektor fejlődését diszkriminatív és önkényes intézkedések, a jogszabályok változásai és súlyos adóterhek gátolják, ami a magánszektort arra kényszeríti, hogy részben a feketegazdaságban tevékenykedjen; |
| --- | --- |

51.

megjegyzi, hogy a vállalatok 80 %-a állami tulajdonban van, és a magánszektor fejlődését diszkriminatív és önkényes intézkedések, a jogszabályok változásai és súlyos adóterhek gátolják, ami a magánszektort arra kényszeríti, hogy részben a feketegazdaságban tevékenykedjen;

| 52. | emlékeztet arra, hogy a Belaruszban uralkodó kedvezőtlen politikai és gazdasági viszonyok miatt a Nemzetközi Valutaalap és a Világbank 1996-ban befagyasztotta Belarusznak nyújtott hiteleit, majd 1997-ben az EU is ugyanezt tette; rámutat arra, hogy mindez eltántorította és ma is eltántorítja a külföldi befektetőket, így a közvetlen külföldi befektetések jelenleg csupán az ország GDP-jének 1 %-át teszik ki; |
| --- | --- |

52.

emlékeztet arra, hogy a Belaruszban uralkodó kedvezőtlen politikai és gazdasági viszonyok miatt a Nemzetközi Valutaalap és a Világbank 1996-ban befagyasztotta Belarusznak nyújtott hiteleit, majd 1997-ben az EU is ugyanezt tette; rámutat arra, hogy mindez eltántorította és ma is eltántorítja a külföldi befektetőket, így a közvetlen külföldi befektetések jelenleg csupán az ország GDP-jének 1 %-át teszik ki;

| 53. | úgy véli, hogy az EU-nak segítséget kell nyújtania a belarusz civil társadalom megerősítéséhez oly módon, hogy az uniós forrásokat ebbe az irányba csoportosítják át; |
| --- | --- |

53.

úgy véli, hogy az EU-nak segítséget kell nyújtania a belarusz civil társadalom megerősítéséhez oly módon, hogy az uniós forrásokat ebbe az irányba csoportosítják át;

| 54. | meg van győződve arról, hogy mélyreható intézményi és strukturális reformokat kell végrehajtani annak érdekében, hogy megkezdődhessen egy működő, átlátható és nyitott piacgazdaság kiépítése; |
| --- | --- |

54.

meg van győződve arról, hogy mélyreható intézményi és strukturális reformokat kell végrehajtani annak érdekében, hogy megkezdődhessen egy működő, átlátható és nyitott piacgazdaság kiépítése;

| 55. | rámutat, hogy az EU-val megkötendő bármiféle szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésének feltétele az ország WTO-hoz való csatlakozása; ezzel összefüggésben felkéri Belaruszt, hogy ténylegesen indítsa el a WTO-hoz való csatlakozás folyamatát; rámutat, hogy Belarusz az Oroszországgal és Kazahsztánnal fennálló vámunió tagjaként támaszkodhatna Oroszországnak a WTO-hoz történő csatlakozása során nyert tapasztalataira; |
| --- | --- |

55.

rámutat, hogy az EU-val megkötendő bármiféle szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdésének feltétele az ország WTO-hoz való csatlakozása; ezzel összefüggésben felkéri Belaruszt, hogy ténylegesen indítsa el a WTO-hoz való csatlakozás folyamatát; rámutat, hogy Belarusz az Oroszországgal és Kazahsztánnal fennálló vámunió tagjaként támaszkodhatna Oroszországnak a WTO-hoz történő csatlakozása során nyert tapasztalataira;

| 56. | meggyőződése, hogy az EU-nak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy Belaruszt valódi politikai és gazdasági párbeszédre bírja, és gondoskodnia kell olyan ösztönzőkről, amelyek elősegítik a belarusz állampolgárok számára nélkülözhetetlen és rendkívül fontos reformok véghezvitelét; e tekintetben tudomásul veszi a Belarusz ellen jelenleg alkalmazott uniós gazdasági korlátozó intézkedéseket; úgy véli, hogy az EU-nak a civil társadalom és a vállalkozók folyamatos támogatása mellett továbbra is alkalmaznia kellene egyéni gazdasági korlátozó intézkedéseit nemcsak a gazdasági feltételek javítása, hanem a jogállamiság, az átláthatóság és a korrupció elleni küzdelem fokozása érdekében is; |
| --- | --- |

56.

meggyőződése, hogy az EU-nak minden tőle telhetőt meg kell tennie annak érdekében, hogy Belaruszt valódi politikai és gazdasági párbeszédre bírja, és gondoskodnia kell olyan ösztönzőkről, amelyek elősegítik a belarusz állampolgárok számára nélkülözhetetlen és rendkívül fontos reformok véghezvitelét; e tekintetben tudomásul veszi a Belarusz ellen jelenleg alkalmazott uniós gazdasági korlátozó intézkedéseket; úgy véli, hogy az EU-nak a civil társadalom és a vállalkozók folyamatos támogatása mellett továbbra is alkalmaznia kellene egyéni gazdasági korlátozó intézkedéseit nemcsak a gazdasági feltételek javítása, hanem a jogállamiság, az átláthatóság és a korrupció elleni küzdelem fokozása érdekében is;

Grúzia

| 57. | kiemeli, hogy a Világbank értékelése szerint Grúzia a világ egyik leggyorsabban átalakuló gazdasága, és a Világbank rangsorolása alapján a világon a 16. legjobb helyszín üzleti vállalkozás folytatására; |
| --- | --- |

57.

kiemeli, hogy a Világbank értékelése szerint Grúzia a világ egyik leggyorsabban átalakuló gazdasága, és a Világbank rangsorolása alapján a világon a 16. legjobb helyszín üzleti vállalkozás folytatására;

| 58. | elismeri a 2008. évi háború után Grúziában elvégzett újjáépítési munkát és az ország részéről új piacok megnyitását; |
| --- | --- |

58.

elismeri a 2008. évi háború után Grúziában elvégzett újjáépítési munkát és az ország részéről új piacok megnyitását;

| 59. | elismeri, hogy a grúz kormány igyekszik erősíteni a szellemi tulajdonjogok védelmét, azonban rámutat arra, hogy valamennyi ország közül állítólag még mindig Grúziában a legelterjedtebbek a kalózszoftverek; felkéri ezért a grúz kormányt, hogy dolgozzon ki törvényeket a szellemi tulajdonjogok érvényesítésére, egyúttal megfelelően figyelembe véve az emberi jogokat és az arányosság elvét is; |
| --- | --- |

59.

elismeri, hogy a grúz kormány igyekszik erősíteni a szellemi tulajdonjogok védelmét, azonban rámutat arra, hogy valamennyi ország közül állítólag még mindig Grúziában a legelterjedtebbek a kalózszoftverek; felkéri ezért a grúz kormányt, hogy dolgozzon ki törvényeket a szellemi tulajdonjogok érvényesítésére, egyúttal megfelelően figyelembe véve az emberi jogokat és az arányosság elvét is;

| 60. | figyelembe veszi, hogy Grúzia jelentős gazdasági növekedést és befektetési szintet ért el, és hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás olyan tényező lenne, amely támogatná a széles alapokon nyugvó növekedést és vonzaná a külföldi beruházásokat; |
| --- | --- |

60.

figyelembe veszi, hogy Grúzia jelentős gazdasági növekedést és befektetési szintet ért el, és hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás olyan tényező lenne, amely támogatná a széles alapokon nyugvó növekedést és vonzaná a külföldi beruházásokat;

| 61. | arra ösztönzi Grúziát, hogy tökéletesítse saját jogszabályait, javítsa intézményei hatékonyságát, termékei vonatkozásában pedig gondoskodjon magas szintű minőségellenőrzési előírásokról annak érdelében, hogy megfeleljen az Európai Bizottság által meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- |

61.

arra ösztönzi Grúziát, hogy tökéletesítse saját jogszabályait, javítsa intézményei hatékonyságát, termékei vonatkozásában pedig gondoskodjon magas szintű minőségellenőrzési előírásokról annak érdelében, hogy megfeleljen az Európai Bizottság által meghatározott követelményeknek;

| 62. | üdvözli Grúzia új közbeszerzési rendszerét, amely a projektek méretétől és jellegétől függetlenül mindenfajta szerződés esetében lehetővé teszi az e-aukció alkalmazását; rámutat, hogy Grúzia e téren az EU tagállamai számára is példaként szolgálhat; |
| --- | --- |

62.

üdvözli Grúzia új közbeszerzési rendszerét, amely a projektek méretétől és jellegétől függetlenül mindenfajta szerződés esetében lehetővé teszi az e-aukció alkalmazását; rámutat, hogy Grúzia e téren az EU tagállamai számára is példaként szolgálhat;

| 63. | felszólítja Grúziát, hogy biztosítsa, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalások lezárását követően csak a grúz államhoz való kötődésüket hivatalosan elismerő térségekből származó termékek legyenek jogosultak a kereskedelmi előnyökre; |
| --- | --- |

63.

felszólítja Grúziát, hogy biztosítsa, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalások lezárását követően csak a grúz államhoz való kötődésüket hivatalosan elismerő térségekből származó termékek legyenek jogosultak a kereskedelmi előnyökre;

Moldova

| 64. | elégedettséggel és elismeréssel állapítja meg, hogy Moldova – gazdaságának sérülékenysége ellenére – az utóbbi években figyelemreméltó reformfolyamaton ment keresztül, és jelentősen javította gazdasági teljesítményét; rávilágít arra, hogy a Nemzetközi Valutaalap által nyújtott pénzügyi támogatás és az EU által biztosított makroszintű pénzügyi támogatás létfontosságú szerepet tölt be e téren; |
| --- | --- |

64.

elégedettséggel és elismeréssel állapítja meg, hogy Moldova – gazdaságának sérülékenysége ellenére – az utóbbi években figyelemreméltó reformfolyamaton ment keresztül, és jelentősen javította gazdasági teljesítményét; rávilágít arra, hogy a Nemzetközi Valutaalap által nyújtott pénzügyi támogatás és az EU által biztosított makroszintű pénzügyi támogatás létfontosságú szerepet tölt be e téren;

| 65. | úgy véli, hogy a jövőbeni mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást Moldova egész – a moldovai államhoz való kötődését hivatalosan elismerő – területére kell majd alkalmazni; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy a jövőbeni mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást Moldova egész – a moldovai államhoz való kötődését hivatalosan elismerő – területére kell majd alkalmazni;

| 66. | megjegyzi, hogy a moldovai export nagy részét jelenleg a mezőgazdasági termékek jelentik, így az ország kíméletlen versennyel és szigorú követelményekkel szembesül az uniós piacon; úgy véli, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás elősegítené a moldovai kivitel diverzifikálását és az ország versenyképesebbé tételét, valamint lehetővé tenné, hogy Moldova vonzóvá váljon a külföldi befektetések számára annak érdekében, hogy véget vessen a hazautalásoktól való függőségének, és megvalósítsa a kiviteli szempontból versenyképes piacgazdaságra történő átállást; |
| --- | --- |

66.

megjegyzi, hogy a moldovai export nagy részét jelenleg a mezőgazdasági termékek jelentik, így az ország kíméletlen versennyel és szigorú követelményekkel szembesül az uniós piacon; úgy véli, hogy egy mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás elősegítené a moldovai kivitel diverzifikálását és az ország versenyképesebbé tételét, valamint lehetővé tenné, hogy Moldova vonzóvá váljon a külföldi befektetések számára annak érdekében, hogy véget vessen a hazautalásoktól való függőségének, és megvalósítsa a kiviteli szempontból versenyképes piacgazdaságra történő átállást;

| 67. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Moldova folytassa műszaki szabályozási, szabványosítási, megfelelőségértékelési, tesztelési, piacfelügyeleti és metrológiai infrastruktúrájának és rendszereinek az uniós követelményekkel való összehangolását; |
| --- | --- |

67.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy Moldova folytassa műszaki szabályozási, szabványosítási, megfelelőségértékelési, tesztelési, piacfelügyeleti és metrológiai infrastruktúrájának és rendszereinek az uniós követelményekkel való összehangolását;

| 68. | rámutat, hogy jelentős előrelépésre van még szükség a szolgáltatások és a befektetések védelme területén; |
| --- | --- |

68.

rámutat, hogy jelentős előrelépésre van még szükség a szolgáltatások és a befektetések védelme területén;

| 69. | felkéri az uniós hatóságokat, hogy aktívabban működjenek közre a Moldova területi újraegyesítését lehetővé tevő, békés megoldás megtalálásában; |
| --- | --- |

69.

felkéri az uniós hatóságokat, hogy aktívabban működjenek közre a Moldova területi újraegyesítését lehetővé tevő, békés megoldás megtalálásában;

Ukrajna

| 70. | üdvözli az EU és Ukrajna közötti mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötését, amely az EU és egy keleti partnerország között létrejött legelső szabadkereskedelmi megállapodás; úgy véli, hogy ez az úttörő megállapodás és a tárgyalások során szerzett tapasztalatok kétségkívül hasznos példaként szolgálnak majd a jövőbeni mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalások folyamán; |
| --- | --- |

70.

üdvözli az EU és Ukrajna közötti mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megkötését, amely az EU és egy keleti partnerország között létrejött legelső szabadkereskedelmi megállapodás; úgy véli, hogy ez az úttörő megállapodás és a tárgyalások során szerzett tapasztalatok kétségkívül hasznos példaként szolgálnak majd a jövőbeni mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásról folyó tárgyalások folyamán;

| 71. | rámutat, hogy Ukrajna az EU legnagyobb keleti partnerországa, és hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás egy 46 milliós fogyasztói piacot nyit meg az EU előtt; úgy véli, hogy az EU számára a legnagyobb hasznot a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtása nyomán létrejövő stabilabb és kiszámíthatóbb ukrán kereskedelmi és beruházási rendszer jelenti majd; |
| --- | --- |

71.

rámutat, hogy Ukrajna az EU legnagyobb keleti partnerországa, és hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás egy 46 milliós fogyasztói piacot nyit meg az EU előtt; úgy véli, hogy az EU számára a legnagyobb hasznot a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtása nyomán létrejövő stabilabb és kiszámíthatóbb ukrán kereskedelmi és beruházási rendszer jelenti majd;

| 72. | üdvözli, hogy az ukrán hatóságok erőfeszítéseket tesznek a társadalmi és földrajzi, de különösen a főváros és a vidéki térségek közötti egyenlőtlenségek leküzdésére; |
| --- | --- |

72.

üdvözli, hogy az ukrán hatóságok erőfeszítéseket tesznek a társadalmi és földrajzi, de különösen a főváros és a vidéki térségek közötti egyenlőtlenségek leküzdésére;

| 73. | sajnálattal veszi tudomásul a társulási megállapodás aláírásának késlekedését, hiszen az aláírás a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás hatályba lépésének feltétele; kifejezi reményét, hogy hamarosan elhárulnak az akadályok a megállapodás aláírása elől; |
| --- | --- |

73.

sajnálattal veszi tudomásul a társulási megállapodás aláírásának késlekedését, hiszen az aláírás a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás hatályba lépésének feltétele; kifejezi reményét, hogy hamarosan elhárulnak az akadályok a megállapodás aláírása elől;

| 74. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság kizárta annak lehetőségét, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást a társulási megállapodás megkötését, illetve az Európai Parlament jóváhagyását megelőzően ideiglenesen alkalmazni lehessen; rámutat arra, hogy a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazása strukturális és politikai reformokat is magával hoz majd, ezért reméli, hogy mielőbb sor kerül mindkét megállapodás végrehajtására; |
| --- | --- |

74.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság kizárta annak lehetőségét, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodást a társulási megállapodás megkötését, illetve az Európai Parlament jóváhagyását megelőzően ideiglenesen alkalmazni lehessen; rámutat arra, hogy a társulási megállapodás és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás alkalmazása strukturális és politikai reformokat is magával hoz majd, ezért reméli, hogy mielőbb sor kerül mindkét megállapodás végrehajtására;

| 75. | elismeri, hogy az európai struktúrákhoz történő illeszkedés tekintetében Ukrajna tett némi előrelépést, és elkezdte jogrendszerének fokozatosan az uniós és a nemzetközi normákhoz való igazítását, továbbá jelentős lépéseket tett az OECD szabványainak és előírásainak átvétele felé; ugyanakkor megjegyzi, hogy az ukrajnai üzleti környezet a Világbank „Doing Business” jelentése szerint még mindig a 152. helyen áll, a határokon átnyúló kereskedelemhez fűződő problémák fokozatos súlyosbodása mellett; |
| --- | --- |

75.

elismeri, hogy az európai struktúrákhoz történő illeszkedés tekintetében Ukrajna tett némi előrelépést, és elkezdte jogrendszerének fokozatosan az uniós és a nemzetközi normákhoz való igazítását, továbbá jelentős lépéseket tett az OECD szabványainak és előírásainak átvétele felé; ugyanakkor megjegyzi, hogy az ukrajnai üzleti környezet a Világbank „Doing Business” jelentése szerint még mindig a 152. helyen áll, a határokon átnyúló kereskedelemhez fűződő problémák fokozatos súlyosbodása mellett;

| 76. | hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának sikere nagyban függ majd a politikai akarattól és attól, hogy lesz-e elegendő közigazgatási kapacitás a megállapodás valamennyi rendelkezésének megfelelő időben és módon történő végrehajtására; úgy véli, hogy ez komoly kihívás Ukrajna számára, amely a gazdaság és az állam átalakítása terén vegyes eredményeket tud felmutatni, és amely azért küzd, hogy teljesítse a WTO-csatlakozás folyamatához kapcsolódó valamennyi kötelezettségét, valamint a Világbankkal és a Nemzetközi Valutaalappal szemben fennálló kötelezettségeit; |
| --- | --- |

76.

hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás végrehajtásának sikere nagyban függ majd a politikai akarattól és attól, hogy lesz-e elegendő közigazgatási kapacitás a megállapodás valamennyi rendelkezésének megfelelő időben és módon történő végrehajtására; úgy véli, hogy ez komoly kihívás Ukrajna számára, amely a gazdaság és az állam átalakítása terén vegyes eredményeket tud felmutatni, és amely azért küzd, hogy teljesítse a WTO-csatlakozás folyamatához kapcsolódó valamennyi kötelezettségét, valamint a Világbankkal és a Nemzetközi Valutaalappal szemben fennálló kötelezettségeit;

| 77. | ismételten hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása és az abból származó előnyök kiaknázása érdekében, a civil társadalmi szervezetek és hálózatok széles körű és állandó közreműködésével fel kell gyorsítani az alapvető gazdasági, politikai és intézményi reformokat, és azokat átfogóbb és konzisztensebb módon kell véghezvinni; kiváltképpen felszólít a gazdasági reformok folytatására a mezőgazdasági, az energetikai és a közlekedési ágazat terén; |
| --- | --- |

77.

ismételten hangsúlyozza, hogy a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás megfelelő végrehajtásának biztosítása és az abból származó előnyök kiaknázása érdekében, a civil társadalmi szervezetek és hálózatok széles körű és állandó közreműködésével fel kell gyorsítani az alapvető gazdasági, politikai és intézményi reformokat, és azokat átfogóbb és konzisztensebb módon kell véghezvinni; kiváltképpen felszólít a gazdasági reformok folytatására a mezőgazdasági, az energetikai és a közlekedési ágazat terén;

| 78. | aggályait fejezi ki az ukrán üzleti és beruházási környezettel kapcsolatos kedvezőtlen jelek miatt, amelyek az olyan intézményi és rendszerszintű hiányosságokból erednek, mint a piacra jutást gátló akadályok, a közigazgatási engedélyek, a túl sok közigazgatási ellenőrzés, az átláthatatlan adó- és vámrendszer és a rossz ügyvitel, az instabil és átláthatatlan jogrendszer és annak rossz működése, a gyenge és korrupt közigazgatás és igazságszolgáltatás, a szerződések teljesítésének nem hatékony kikényszerítése és a szellemi tulajdonjogok elégtelen védelme, az infrastruktúra alulfejlettsége és monopol jellege; sürgeti az ukrán kormányt, hogy a szabad és tisztességes üzleti élet és kereskedelem útjában álló, fent felsorolt akadályok kiküszöbölése érdekében gyorsítsa fel a reformfolyamatot; |
| --- | --- |

78.

aggályait fejezi ki az ukrán üzleti és beruházási környezettel kapcsolatos kedvezőtlen jelek miatt, amelyek az olyan intézményi és rendszerszintű hiányosságokból erednek, mint a piacra jutást gátló akadályok, a közigazgatási engedélyek, a túl sok közigazgatási ellenőrzés, az átláthatatlan adó- és vámrendszer és a rossz ügyvitel, az instabil és átláthatatlan jogrendszer és annak rossz működése, a gyenge és korrupt közigazgatás és igazságszolgáltatás, a szerződések teljesítésének nem hatékony kikényszerítése és a szellemi tulajdonjogok elégtelen védelme, az infrastruktúra alulfejlettsége és monopol jellege; sürgeti az ukrán kormányt, hogy a szabad és tisztességes üzleti élet és kereskedelem útjában álló, fent felsorolt akadályok kiküszöbölése érdekében gyorsítsa fel a reformfolyamatot;

| 79. | kéri, hogy az ukrán kormány hatékonyabban foglalkozzon az üzleti ágazat által jelzett problémákkal, elsősorban a hitelhez és a földterülethez, valamint a fejlődő mezőgazdasági kisvállalkozások esetében a jelzáloghitelhez és a kedvezményes hitelekhez való hozzáférés vonatkozásában; egyszerűsített és átláthatóbb adóbeszedési rendszer, a hozzáadottérték-adó visszatérítése az exportőrök számára, vámkezelés és behozatali engedélyezési eljárások, a kkv-szektor támogatása, valamint hatékonyabb bűnüldözés az anyagi javak és a szellemi tulajdon védelme terén, tekintve, hogy mindezen tényezők mennyiségi és minőségi szempontból is azonnali és közvetlen hatással vannak az Unióval fenntartott kereskedelmi kapcsolatokra, valamint az uniós közvetlen külföldi befektetések Ukrajnába való beáramlására; |
| --- | --- |

79.

kéri, hogy az ukrán kormány hatékonyabban foglalkozzon az üzleti ágazat által jelzett problémákkal, elsősorban a hitelhez és a földterülethez, valamint a fejlődő mezőgazdasági kisvállalkozások esetében a jelzáloghitelhez és a kedvezményes hitelekhez való hozzáférés vonatkozásában; egyszerűsített és átláthatóbb adóbeszedési rendszer, a hozzáadottérték-adó visszatérítése az exportőrök számára, vámkezelés és behozatali engedélyezési eljárások, a kkv-szektor támogatása, valamint hatékonyabb bűnüldözés az anyagi javak és a szellemi tulajdon védelme terén, tekintve, hogy mindezen tényezők mennyiségi és minőségi szempontból is azonnali és közvetlen hatással vannak az Unióval fenntartott kereskedelmi kapcsolatokra, valamint az uniós közvetlen külföldi befektetések Ukrajnába való beáramlására;

| 80. | felkéri Ukrajnát, hogy jogszabályait alakítsa át a területén áthaladó és az EU tagállamaiba irányuló szabad és folyamatos gázszállítás elősegítése érdekében; megjegyzi, hogy e folyamatnak ki kell terjednie a gázágazat szerkezetátalakítására és az energetikai infrastruktúrák tisztességes szabályozásának kialakítására annak érdekében, hogy azonos elbírálás alá essenek a külföldi beszállítók, a külföldi fogyasztók és a helyi energiakereslet; az energiaágazatban fokozott együttműködést kér az EU és Ukrajna között, szorgalmazza az ukrán energiaágazat európai energiagazdálkodásba való integrálását, valamint közös korszerűsítési és fejlesztési projektek kezdeményezését az energetikai infrastruktúra területén; felszólítja a kormányt a harmadik energiacsomag végrehajtására; |
| --- | --- |

80.

felkéri Ukrajnát, hogy jogszabályait alakítsa át a területén áthaladó és az EU tagállamaiba irányuló szabad és folyamatos gázszállítás elősegítése érdekében; megjegyzi, hogy e folyamatnak ki kell terjednie a gázágazat szerkezetátalakítására és az energetikai infrastruktúrák tisztességes szabályozásának kialakítására annak érdekében, hogy azonos elbírálás alá essenek a külföldi beszállítók, a külföldi fogyasztók és a helyi energiakereslet; az energiaágazatban fokozott együttműködést kér az EU és Ukrajna között, szorgalmazza az ukrán energiaágazat európai energiagazdálkodásba való integrálását, valamint közös korszerűsítési és fejlesztési projektek kezdeményezését az energetikai infrastruktúra területén; felszólítja a kormányt a harmadik energiacsomag végrehajtására;

| 81. | kifejezi reményét, hogy Ukrajnában meglesz a kellő politikai akarat és bátorság ahhoz, hogy megteremtsék a politikai és szabályozási feltételeket a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás teljes körű és kellő időben történő végrehajtásához, amely jelentős előnyökkel járna az ország lakossága számára; |
| --- | --- |

81.

kifejezi reményét, hogy Ukrajnában meglesz a kellő politikai akarat és bátorság ahhoz, hogy megteremtsék a politikai és szabályozási feltételeket a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodás teljes körű és kellő időben történő végrehajtásához, amely jelentős előnyökkel járna az ország lakossága számára;

| 82. | felkéri az EU hatóságait, hogy nagyobb mértékben támogassák az ukrán közigazgatási rendszer teljesítményének javítását, és a kormányzás területén mozdítsák elő az uniós normák alkalmazását; |
| --- | --- |

82.

felkéri az EU hatóságait, hogy nagyobb mértékben támogassák az ukrán közigazgatási rendszer teljesítményének javítását, és a kormányzás területén mozdítsák elő az uniós normák alkalmazását;

*

* *

| 83. | felkéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy kellő mértékben vegyék figyelembe a fenti megfontolásokat és ajánlásokat az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával, Moldovával és Ukrajnával létesített társulási megállapodások kereskedelmi fejezeteinek tárgyalása és végrehajtása folyamán, valamint a Belarusz és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése során; |
| --- | --- |

83.

felkéri a Tanácsot, a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy kellő mértékben vegyék figyelembe a fenti megfontolásokat és ajánlásokat az Örményországgal, Azerbajdzsánnal, Grúziával, Moldovával és Ukrajnával létesített társulási megállapodások kereskedelmi fejezeteinek tárgyalása és végrehajtása folyamán, valamint a Belarusz és az EU közötti kereskedelmi kapcsolatok fejlesztése során;

| 84. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be rendszeres és minden részletre kiterjedő jelentéseket az Európai Parlamentnek a tárgyalások előrehaladásáról, és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások hatálybalépése után azok végrehajtásának előrehaladásáról; |
| --- | --- |

84.

felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be rendszeres és minden részletre kiterjedő jelentéseket az Európai Parlamentnek a tárgyalások előrehaladásáról, és a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások hatálybalépése után azok végrehajtásának előrehaladásáról;

| 85. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

85.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az EKSZ-nek, valamint a tagállamok és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek.

---

2012. július 4., szerda

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/48 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/48

---

2012. július 4., szerdaA 2013. évi költségvetés – A háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatás

P7_TA(2012)0289

Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása a 2013. évi költségvetési tervezetről szóló háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról (2012/2016(BUD))

2013/C 349 E/06

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a 2013. évi költségvetés tervezetére, melyet a Bizottság 2012. április 25-én fogadott el (COM(2012)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. évi költségvetés tervezetére, melyet a Bizottság 2012. április 25-én fogadott el (COM(2012)0300),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (1),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2012. március 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetés elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2012. március 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a 2013. évi költségvetési iránymutatásokról szóló, 2012. február 21-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. évi költségvetési iránymutatásokról szóló, 2012. február 21-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a kifizetésekkel foglalkozó 2012. május 30-i intézményközi megbeszélés következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kifizetésekkel foglalkozó 2012. május 30-i intézményközi megbeszélés következtetéseire,

| — | tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata II. címének 7. fejezetére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0215/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Fejlesztési Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság, a Költségvetési Ellenőrző Bizottság, a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Regionális Fejlesztési Bizottság, a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság, az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság, az Alkotmányügyi Bizottság, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A7-0215/2012),

2013. évi költségvetési tervezet – általános értékelés

| 1. | emlékeztet arra, hogy 2012. március 14-i állásfoglalásában a Parlament a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítását az Európa 2020 stratégiával összhangban központi prioritásként jelölte meg, különösen a forrásoknak olyan politikákra és programokra való összpontosítása mellett érvelve, amelyek bizonyítottan elősegítik e célok elérését, azaz támogatják a kkv-kat és a fiatalokat; üdvözli, hogy a Bizottság 2013. évi költségvetési tervezete ugyanebbe az irányba mutat a megerősítendő prioritások tekintetében; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy 2012. március 14-i állásfoglalásában a Parlament a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdítását az Európa 2020 stratégiával összhangban központi prioritásként jelölte meg, különösen a forrásoknak olyan politikákra és programokra való összpontosítása mellett érvelve, amelyek bizonyítottan elősegítik e célok elérését, azaz támogatják a kkv-kat és a fiatalokat; üdvözli, hogy a Bizottság 2013. évi költségvetési tervezete ugyanebbe az irányba mutat a megerősítendő prioritások tekintetében;

| 2. | elismeri, hogy nemzeti szinten tartós gazdasági és költségvetési korlátozásokkal kell szembenézni, valamint költségvetési konszolidációra van szükség; megismétli azonban azt a meggyőződését, hogy az uniós költségvetés közös és hatékony beruházási és szolidaritási eszköz, amely különösen a jelenlegi helyzetben szükséges a gazdasági növekedés, a versenyképesség és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez a 27 tagállamban; hangsúlyozza, hogy korlátozott összege ellenére, amely nem haladja meg az Unió teljes közkiadásainak 2 %-át, az uniós költségvetés valódi gazdasági hatással járt és eddig sikeresen kiegészítette a tagállamok gazdaságélénkítési politikáit; |
| --- | --- |

2.

elismeri, hogy nemzeti szinten tartós gazdasági és költségvetési korlátozásokkal kell szembenézni, valamint költségvetési konszolidációra van szükség; megismétli azonban azt a meggyőződését, hogy az uniós költségvetés közös és hatékony beruházási és szolidaritási eszköz, amely különösen a jelenlegi helyzetben szükséges a gazdasági növekedés, a versenyképesség és a munkahelyteremtés ösztönzéséhez a 27 tagállamban; hangsúlyozza, hogy korlátozott összege ellenére, amely nem haladja meg az Unió teljes közkiadásainak 2 %-át, az uniós költségvetés valódi gazdasági hatással járt és eddig sikeresen kiegészítette a tagállamok gazdaságélénkítési politikáit;

| 3. | ezért határozottan meg kívánja védeni a forrásoknak a költségvetési tervezetben meghatározott megfelelő szintjét a következő évi költségvetésben, és ellen akar állni minden olyan kísérletnek, amely a források csökkentésére irányul, különösen a növekedést és a foglalkoztatást ösztönző politikák területén; úgy véli, hogy az uniós költségvetés, amely nem mutathat hiányt, nem lehet a nemzeti szintű gazdaságpolitikák sikertelenségének áldozata; megállapítja, hogy 2012-ben több tagállam is növeli nemzeti költségvetése összegét; |
| --- | --- |

3.

ezért határozottan meg kívánja védeni a forrásoknak a költségvetési tervezetben meghatározott megfelelő szintjét a következő évi költségvetésben, és ellen akar állni minden olyan kísérletnek, amely a források csökkentésére irányul, különösen a növekedést és a foglalkoztatást ösztönző politikák területén; úgy véli, hogy az uniós költségvetés, amely nem mutathat hiányt, nem lehet a nemzeti szintű gazdaságpolitikák sikertelenségének áldozata; megállapítja, hogy 2012-ben több tagállam is növeli nemzeti költségvetése összegét;

| 4. | meggyőződése, hogy különösen válság idején a pénzügyi felelősség kiemelkedő jelentőségű; ezért úgy véli, hogy a forrásokat azokra a területekre kell összpontosítani, amelyeken az uniós költségvetés többletértéket teremthet, miközben csökkenteni lehetne őket azokban az ágazatokban, amelyek indokolatlan késedelmeket, valamint alacsony felhasználási arányt mutatnak, azzal a céllal, hogy megtakarításokat lehessen elérni azokon a sorokon, amelyek esetében a végrehajtás során problémák merültek fel; úgy véli, hogy tényleges megtakarítások érhetők el a költségvetési sorok közötti átfedések és az alacsony hatékonyságú területek feltárásával; ennek alapján szakbizottságaival együttműködésben pozitív és negatív prioritásokat kíván meghatározni 2013-ra; ebből a célból kéri a Bizottságot, hogy a költségvetési hatóság két ága számára nyújtson – teljesítménymutatókon alapuló – gyors, rendszeres és teljes körű tájékoztatást a különböző programok és kezdeményezések végrehajtásáról, és azokat mérje az EU politikai kötelezettségvállalásaihoz; |
| --- | --- |

4.

meggyőződése, hogy különösen válság idején a pénzügyi felelősség kiemelkedő jelentőségű; ezért úgy véli, hogy a forrásokat azokra a területekre kell összpontosítani, amelyeken az uniós költségvetés többletértéket teremthet, miközben csökkenteni lehetne őket azokban az ágazatokban, amelyek indokolatlan késedelmeket, valamint alacsony felhasználási arányt mutatnak, azzal a céllal, hogy megtakarításokat lehessen elérni azokon a sorokon, amelyek esetében a végrehajtás során problémák merültek fel; úgy véli, hogy tényleges megtakarítások érhetők el a költségvetési sorok közötti átfedések és az alacsony hatékonyságú területek feltárásával; ennek alapján szakbizottságaival együttműködésben pozitív és negatív prioritásokat kíván meghatározni 2013-ra; ebből a célból kéri a Bizottságot, hogy a költségvetési hatóság két ága számára nyújtson – teljesítménymutatókon alapuló – gyors, rendszeres és teljes körű tájékoztatást a különböző programok és kezdeményezések végrehajtásáról, és azokat mérje az EU politikai kötelezettségvállalásaihoz;

| 5. | úgy véli, hogy az EU-nak – nem utolsósorban a tagállamokban jelenleg végrehajtott megszorítási politikák összefüggésében – felelős magatartást kell tanúsítania és azonnali, konkrét intézkedéseket kell tennie a Parlament egységes székhelyének létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

5.

úgy véli, hogy az EU-nak – nem utolsósorban a tagállamokban jelenleg végrehajtott megszorítási politikák összefüggésében – felelős magatartást kell tanúsítania és azonnali, konkrét intézkedéseket kell tennie a Parlament egységes székhelyének létrehozása érdekében;

| 6. | megjegyzi, hogy a 2013. évi uniós költségvetés Bizottság által javasolt tervezete 150 931,7 millió euró a kötelezettségvállalási előirányzatoknál (azaz + 2 % a 2012. évi költségvetéshez képest) és 137 924,4 millió a kifizetési előirányzatoknál (azaz + 6,8 % a 2012. évi költségvetéshez képest; megjegyzi, hogy ezek az összegek az EU 2013-ra tervezett GNI-jének 1,13 %-át, illetve 1,03 %-át teszik ki; emlékeztet rá, hogy a többéves pénzügyi keret a jelenlegi árakon a kötelezettségvállalási előirányzatokra 152 502 millió eurós, a kifizetési előirányzatokra pedig 143 911 millió eurós felső határt állapít meg; tudomásul veszi a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok szintje közötti folyamatos eltérést, amely a fennálló kötelezettségvállalások további növekedését fogja eredményezni; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a 2013. évi uniós költségvetés Bizottság által javasolt tervezete 150 931,7 millió euró a kötelezettségvállalási előirányzatoknál (azaz + 2 % a 2012. évi költségvetéshez képest) és 137 924,4 millió a kifizetési előirányzatoknál (azaz + 6,8 % a 2012. évi költségvetéshez képest; megjegyzi, hogy ezek az összegek az EU 2013-ra tervezett GNI-jének 1,13 %-át, illetve 1,03 %-át teszik ki; emlékeztet rá, hogy a többéves pénzügyi keret a jelenlegi árakon a kötelezettségvállalási előirányzatokra 152 502 millió eurós, a kifizetési előirányzatokra pedig 143 911 millió eurós felső határt állapít meg; tudomásul veszi a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok szintje közötti folyamatos eltérést, amely a fennálló kötelezettségvállalások további növekedését fogja eredményezni;

| 7. | megérti, hogy a Bizottság a programozási időszak végén a kifizetések oldalára helyezi a hangsúlyt, mivel megoldást kíván találni a fennálló kötelezettségvállalások egyre növekvő szintjének problémájára is; miközben osztja ezt a megközelítést, különösen aggódik a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a jövő évre becsült inflációs ráta szintjén való javasolt befagyasztása miatt; hangsúlyozza a kötelezettségvállalások fontosságát az elsődleges politikai célok meghatározása, ezáltal annak biztosítása szempontjából, hogy végül sor kerüljön a szükséges beruházásra a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzése céljából; gondosan elemezni kívánja, hogy a kötelezettségvállalások ezen szintje lehetővé teszi-e a fő uniós politikák megfelelő végrehajtását; véleménye szerint a Bizottság és a tagállamok a kötelezettségvállalási előirányzatok befagyasztását ugyan előterjeszthetik a fennálló kötelezettségvállalások növekedésével kapcsolatos probléma részbeni megoldásaként, de ez nem tekinthető elfogadható stratégiának a fennálló kötelezettségvállalások ellenőrzés alatt tartására; |
| --- | --- |

7.

megérti, hogy a Bizottság a programozási időszak végén a kifizetések oldalára helyezi a hangsúlyt, mivel megoldást kíván találni a fennálló kötelezettségvállalások egyre növekvő szintjének problémájára is; miközben osztja ezt a megközelítést, különösen aggódik a kötelezettségvállalási előirányzatoknak a jövő évre becsült inflációs ráta szintjén való javasolt befagyasztása miatt; hangsúlyozza a kötelezettségvállalások fontosságát az elsődleges politikai célok meghatározása, ezáltal annak biztosítása szempontjából, hogy végül sor kerüljön a szükséges beruházásra a növekedés és a foglalkoztatás ösztönzése céljából; gondosan elemezni kívánja, hogy a kötelezettségvállalások ezen szintje lehetővé teszi-e a fő uniós politikák megfelelő végrehajtását; véleménye szerint a Bizottság és a tagállamok a kötelezettségvállalási előirányzatok befagyasztását ugyan előterjeszthetik a fennálló kötelezettségvállalások növekedésével kapcsolatos probléma részbeni megoldásaként, de ez nem tekinthető elfogadható stratégiának a fennálló kötelezettségvállalások ellenőrzés alatt tartására;

| 8. | a kifizetési előirányzatok 2012-hez képest 6,8 %-kal való növelését az első válasznak tekinti a Parlament felelős és valószerű költségvetési tervezésre irányuló kérésére; tudomásul veszi, hogy a kifizetési előirányzatok növelése a versenyképesség és a kohézió területeire összpontosít, mert az e területeken futó projektekből magasabb szintű követelések várhatóak; teljes mértékben támogatja ezt a növelést, amely nemcsak a teljesítendő múltbeli kötelezettségvállalásokból származik, hanem a programok tényleges végrehajtásából is, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évére várhatóan rohamosan felgyorsul; felhívja a Bizottságot, hogy ellenőrizze a tagállamokkal, hogy a kifizetések emelésére irányuló becsült igényeik pontosak és valószerűek-e; |
| --- | --- |

8.

a kifizetési előirányzatok 2012-hez képest 6,8 %-kal való növelését az első válasznak tekinti a Parlament felelős és valószerű költségvetési tervezésre irányuló kérésére; tudomásul veszi, hogy a kifizetési előirányzatok növelése a versenyképesség és a kohézió területeire összpontosít, mert az e területeken futó projektekből magasabb szintű követelések várhatóak; teljes mértékben támogatja ezt a növelést, amely nemcsak a teljesítendő múltbeli kötelezettségvállalásokból származik, hanem a programok tényleges végrehajtásából is, amely a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évére várhatóan rohamosan felgyorsul; felhívja a Bizottságot, hogy ellenőrizze a tagállamokkal, hogy a kifizetések emelésére irányuló becsült igényeik pontosak és valószerűek-e;

| 9. | továbbra is kételkedik azonban abban, hogy a kifizetési előirányzatok 2013-ra javasolt szintje megfelelő lesz-e a tényleges jövő évi igények fedezésére, különösen az 1b. alfejezetben és a 2. fejezetben; 2012 folyamán gondosan figyelemmel fogja kísérni a kifizetések helyzetét, külön figyelmet fordítva az összes javasolt átcsoportosításra és újrafelosztásra; figyelmeztet arra is, hogy a kifizetések 2012-es elégtelen szintje a Bizottság által 2013-ra javasolt szinttel együtt esetlegesen elégtelennek bizonyulhat a Bizottsággal szembeni követelések teljesítésére, és csupán a kohéziós politika területén kötelezettségvállalások milliárdos nagyságrendű visszavonását eredményezheti; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi javaslat következtében a kifizetések teljes összege a 2007 és 2013 közötti időszakra 859,4 milliárd euróra emelkedne, amely mintegy 66 milliárd euróval kevesebb, mint a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határ; felkéri a Bizottságot, hogy tekintettel a közelmúltbeli átcsoportosításra irányuló kérelemre (DEC 9/2012), a 2012-re szóló költségvetés-módosítás keretében nyújtson pontos tájékoztatást az európai gazdaságélénkítési terv keretében zajló programok jelenlegi végrehajtásának eredményeiről; |
| --- | --- |

9.

továbbra is kételkedik azonban abban, hogy a kifizetési előirányzatok 2013-ra javasolt szintje megfelelő lesz-e a tényleges jövő évi igények fedezésére, különösen az 1b. alfejezetben és a 2. fejezetben; 2012 folyamán gondosan figyelemmel fogja kísérni a kifizetések helyzetét, külön figyelmet fordítva az összes javasolt átcsoportosításra és újrafelosztásra; figyelmeztet arra is, hogy a kifizetések 2012-es elégtelen szintje a Bizottság által 2013-ra javasolt szinttel együtt esetlegesen elégtelennek bizonyulhat a Bizottsággal szembeni követelések teljesítésére, és csupán a kohéziós politika területén kötelezettségvállalások milliárdos nagyságrendű visszavonását eredményezheti; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi javaslat következtében a kifizetések teljes összege a 2007 és 2013 közötti időszakra 859,4 milliárd euróra emelkedne, amely mintegy 66 milliárd euróval kevesebb, mint a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határ; felkéri a Bizottságot, hogy tekintettel a közelmúltbeli átcsoportosításra irányuló kérelemre (DEC 9/2012), a 2012-re szóló költségvetés-módosítás keretében nyújtson pontos tájékoztatást az európai gazdaságélénkítési terv keretében zajló programok jelenlegi végrehajtásának eredményeiről;

| 10. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság már 2011-ben sem tudott kifizetni jelentős számú jogos követelést, különösen a kohéziós politika területén; megjegyzi, hogy a Tanácsnak az elmúlt évi költségvetési eljárás egésze során követett álláspontja miatt korlátozott mértékben növekvő kifizetési előirányzatok következtében egyébként is forráshiánnyal küzdő 2012. évi költségvetésnek ezeket a követeléseket is fedeznie kell; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb készítsen elő egy költségvetés-módosítási tervezetet e helyzet orvoslása és a 2012. évi kifizetések következő évre való áttolódásának megakadályozása érdekében, hiszen ezek 2013-ban a kifizetések szintjének fenntarthatatlanságához vezetnének; felhívja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy építő módon működjenek együtt a Parlamenttel, hogy az előrejelzés pontosságának javítása és a valószerű költségvetési becslésekben való megállapodás révén elkerüljék ennek a helyzetnek a megismétlődését a jövőbeni költségvetési ciklusok során; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság már 2011-ben sem tudott kifizetni jelentős számú jogos követelést, különösen a kohéziós politika területén; megjegyzi, hogy a Tanácsnak az elmúlt évi költségvetési eljárás egésze során követett álláspontja miatt korlátozott mértékben növekvő kifizetési előirányzatok következtében egyébként is forráshiánnyal küzdő 2012. évi költségvetésnek ezeket a követeléseket is fedeznie kell; ezért felhívja a Bizottságot, hogy a lehető leghamarabb készítsen elő egy költségvetés-módosítási tervezetet e helyzet orvoslása és a 2012. évi kifizetések következő évre való áttolódásának megakadályozása érdekében, hiszen ezek 2013-ban a kifizetések szintjének fenntarthatatlanságához vezetnének; felhívja továbbá a Bizottságot és a Tanácsot, hogy építő módon működjenek együtt a Parlamenttel, hogy az előrejelzés pontosságának javítása és a valószerű költségvetési becslésekben való megállapodás révén elkerüljék ennek a helyzetnek a megismétlődését a jövőbeni költségvetési ciklusok során;

| 11. | sajnálja, hogy a Tanács elnöksége vonakodik részt venni a Parlament által az elmúlt évi költségvetési egyeztetés folytatásaként a kifizetésekkel kapcsolatban javasolt intézményközi politikai megbeszélésen; ezt a magatartást felelőtlen kísérletnek tartja, amely a kifizetések hiányával kapcsolatos probléma és a fennálló kötelezettségvállalások kérdésének figyelmen kívül hagyására irányul; úgy ítéli meg, hogy egy ilyen megbeszélés ideális fórumot jelentene a költségvetési hatóság két ága számára arra, hogy a költségvetési tervezetről kialakítandó saját álláspontjukat megelőzően közös megegyezést érjenek el a végrehajtásról és a felhasználás szintjéről rendelkezésre álló adatok tekintetében, és helyesen mérjék fel a 2012-es és 2013-as kifizetési igényeket; emlékeztet arra, hogy a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt kifizetési előirányzatok a maguk a tagállamok által készített becsléseken alapulnak; határozottan úgy véli ezért, hogy a Bizottság számadataival és számításaival kapcsolatban – egyes tanácsi küldöttségek által kifejezett – minden kételyt és meggondolást a lehető leghamarabb közzé kell tenni, meg kell vizsgálni és tisztázni kell, hogy a megállapodás elérése szempontjából ne jelentsenek akadályt az idei egyeztetés során; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy a Tanács elnöksége vonakodik részt venni a Parlament által az elmúlt évi költségvetési egyeztetés folytatásaként a kifizetésekkel kapcsolatban javasolt intézményközi politikai megbeszélésen; ezt a magatartást felelőtlen kísérletnek tartja, amely a kifizetések hiányával kapcsolatos probléma és a fennálló kötelezettségvállalások kérdésének figyelmen kívül hagyására irányul; úgy ítéli meg, hogy egy ilyen megbeszélés ideális fórumot jelentene a költségvetési hatóság két ága számára arra, hogy a költségvetési tervezetről kialakítandó saját álláspontjukat megelőzően közös megegyezést érjenek el a végrehajtásról és a felhasználás szintjéről rendelkezésre álló adatok tekintetében, és helyesen mérjék fel a 2012-es és 2013-as kifizetési igényeket; emlékeztet arra, hogy a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt kifizetési előirányzatok a maguk a tagállamok által készített becsléseken alapulnak; határozottan úgy véli ezért, hogy a Bizottság számadataival és számításaival kapcsolatban – egyes tanácsi küldöttségek által kifejezett – minden kételyt és meggondolást a lehető leghamarabb közzé kell tenni, meg kell vizsgálni és tisztázni kell, hogy a megállapodás elérése szempontjából ne jelentsenek akadályt az idei egyeztetés során;

| 12. | hangsúlyozza, hogy a Bizottság által a kifizetésekkel foglalkozó, 2012. május 30-i intézményközi megbeszélésen ismertetett új adatok szerint a kifizetési előirányzatoknak a Bizottság javaslatában szereplő szint alá történő bármely csökkentése a fennálló kötelezettségvállalások további növekedését eredményezné, pedig azok 2011 végén már elérték a korábban soha nem tapasztalt 207 milliárd eurós szintet; ezért megismétli a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy cselekedjen felelősségteljesen és tartózkodjon a mesterséges csökkentésektől, amelyekre azért kerülne sor, mert már eleve dönt a kifizetések teljes összegéről anélkül, hogy figyelembe venné a meghatározott uniós célok és kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges tényleges igények felmérését; kéri, hogy – amennyiben ez megtörténik – a Tanács egyértelműen és nyilvánosan határozza meg és indokolja, hogy mely uniós programokat vagy projekteket kell felfüggeszteni vagy teljesen abbahagyni; |
| --- | --- |

12.

hangsúlyozza, hogy a Bizottság által a kifizetésekkel foglalkozó, 2012. május 30-i intézményközi megbeszélésen ismertetett új adatok szerint a kifizetési előirányzatoknak a Bizottság javaslatában szereplő szint alá történő bármely csökkentése a fennálló kötelezettségvállalások további növekedését eredményezné, pedig azok 2011 végén már elérték a korábban soha nem tapasztalt 207 milliárd eurós szintet; ezért megismétli a Tanácshoz intézett azon felhívását, hogy cselekedjen felelősségteljesen és tartózkodjon a mesterséges csökkentésektől, amelyekre azért kerülne sor, mert már eleve dönt a kifizetések teljes összegéről anélkül, hogy figyelembe venné a meghatározott uniós célok és kötelezettségvállalások teljesítéséhez szükséges tényleges igények felmérését; kéri, hogy – amennyiben ez megtörténik – a Tanács egyértelműen és nyilvánosan határozza meg és indokolja, hogy mely uniós programokat vagy projekteket kell felfüggeszteni vagy teljesen abbahagyni;

| 13. | tudomásul veszi, hogy a Bizottság becslése szerint a 2013. évi költségvetési tervezet összesen 43,7 %-a (azaz 64,5 milliárd euró) kerül elkülönítésre az Európa 2020 stratégia céljaira, ami 0,2 %-os növekedést jelent az elfogadott 2012. évi költségvetéshez képest; nagyra értékeli, hogy az e célokhoz hozzájáruló költségvetési sorok és programok most első alkalommal egyértelműen meghatározásra kerültek a költségvetési tervezetben; |
| --- | --- |

13.

tudomásul veszi, hogy a Bizottság becslése szerint a 2013. évi költségvetési tervezet összesen 43,7 %-a (azaz 64,5 milliárd euró) kerül elkülönítésre az Európa 2020 stratégia céljaira, ami 0,2 %-os növekedést jelent az elfogadott 2012. évi költségvetéshez képest; nagyra értékeli, hogy az e célokhoz hozzájáruló költségvetési sorok és programok most első alkalommal egyértelműen meghatározásra kerültek a költségvetési tervezetben;

| 14. | tudomásul veszi a kötelezettségvállalási előirányzatok 2,4 milliárd eurós teljes tartalékkeretét a 2013. évi költségvetési tervezetben, és eltökélt szándéka, hogy teljes mértékben kihasználja azt, valamint az intézményközi megállapodásban foglalt egyéb rugalmassági mechanizmusokat is, amikor ez a megosztott politikai kötelezettségvállalásokból és a –különösen az Európa 2020 stratégiáról szóló – határozatokból eredő célok és elsődleges szempontok finanszírozásához szükségesnek bizonyul; |
| --- | --- |

14.

tudomásul veszi a kötelezettségvállalási előirányzatok 2,4 milliárd eurós teljes tartalékkeretét a 2013. évi költségvetési tervezetben, és eltökélt szándéka, hogy teljes mértékben kihasználja azt, valamint az intézményközi megállapodásban foglalt egyéb rugalmassági mechanizmusokat is, amikor ez a megosztott politikai kötelezettségvállalásokból és a –különösen az Európa 2020 stratégiáról szóló – határozatokból eredő célok és elsődleges szempontok finanszírozásához szükségesnek bizonyul;

| 15. | tudomásul veszi, hogy az igazgatási kiadásoktól eltekintve a költségvetési tervezet nem tartalmaz előirányzatokat Horvátország 2013. júliusi csatlakozására; a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjában foglalt felülvizsgálat mielőbbi elfogadását várja, és kéri a Bizottságot, hogy költségvetés-módosítás formájában terjessze elő a megfelelő kiegészítő előirányzatokra vonatkozó javaslatát, mihelyt a csatlakozási szerződést valamennyi tagállam megerősítette; emlékeztet arra, hogy minden új finanszírozási igényt új forrásokból kell teljesíteni, semmint a 2013-as év második felét érintő átcsoportosításokból; |
| --- | --- |

15.

tudomásul veszi, hogy az igazgatási kiadásoktól eltekintve a költségvetési tervezet nem tartalmaz előirányzatokat Horvátország 2013. júliusi csatlakozására; a többéves pénzügyi keretre vonatkozóan a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás 29. pontjában foglalt felülvizsgálat mielőbbi elfogadását várja, és kéri a Bizottságot, hogy költségvetés-módosítás formájában terjessze elő a megfelelő kiegészítő előirányzatokra vonatkozó javaslatát, mihelyt a csatlakozási szerződést valamennyi tagállam megerősítette; emlékeztet arra, hogy minden új finanszírozási igényt új forrásokból kell teljesíteni, semmint a 2013-as év második felét érintő átcsoportosításokból;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a 2013. évi költségvetés a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó költségvetése lesz, de megismétli, hogy abban az esetben, ha nem kerül sor megállapodásra, továbbra is a többéves pénzügyi keret 2006. május 17-i intézményközi megállapodás szerinti 2013-as felső határai fogják a referenciaértéket képezni legalább a pénzügyi keret 2014-es felső határai számára, az intézményközi megállapodás 30. pontjában foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a 2013. évi költségvetés a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó költségvetése lesz, de megismétli, hogy abban az esetben, ha nem kerül sor megállapodásra, továbbra is a többéves pénzügyi keret 2006. május 17-i intézményközi megállapodás szerinti 2013-as felső határai fogják a referenciaértéket képezni legalább a pénzügyi keret 2014-es felső határai számára, az intézményközi megállapodás 30. pontjában foglaltaknak megfelelően;

1a.
     
  alfejezet

| 17. | tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy az ezen alfejezeten belüli kötelezettségvállalások a 2012. évi költségvetéshez képest 4,1 %-kal (16 032 millió euróra) emelkedjenek; tudomásul veszi, hogy a pénzügyi programozásban foglalt lehetőségeket (TEN-T, EIT, Progress) ki nem merítő kötelezettségvállalási előirányzatokra irányuló javaslat a pénzügyi programozásban tervezett 47,7 millió eurós tartalékkerethez képest magasabb, 90,9 millió eurós tartalékkeretet hagy meg; örömmel látja, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok terén a legnagyobb növekedés az 1a. alfejezetben következett be, ahol a növekedést, a versenyképességet és a munkahelyteremtést ösztönző politikák és programok legtöbbje található, és hogy ez a növekedés tükrözi a Parlament által 2013-ra meghatározott elsődleges szempontokat; |
| --- | --- |

17.

tudomásul veszi a Bizottság azon javaslatát, hogy az ezen alfejezeten belüli kötelezettségvállalások a 2012. évi költségvetéshez képest 4,1 %-kal (16 032 millió euróra) emelkedjenek; tudomásul veszi, hogy a pénzügyi programozásban foglalt lehetőségeket (TEN-T, EIT, Progress) ki nem merítő kötelezettségvállalási előirányzatokra irányuló javaslat a pénzügyi programozásban tervezett 47,7 millió eurós tartalékkerethez képest magasabb, 90,9 millió eurós tartalékkeretet hagy meg; örömmel látja, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatok terén a legnagyobb növekedés az 1a. alfejezetben következett be, ahol a növekedést, a versenyképességet és a munkahelyteremtést ösztönző politikák és programok legtöbbje található, és hogy ez a növekedés tükrözi a Parlament által 2013-ra meghatározott elsődleges szempontokat;

| 18. | különösen üdvözli a 7. EK-keretprogram (FP7-EC) (+ 6,1 %), a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) (+ 7,3 %) és a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) (+ 6,4 %) programok növekedését, melyek az Európa 2020 stratégiában foglalt célok elérésének fő eszközei; sajnálja azonban, hogy a Bizottság által javasolt összegekkel két olyan kiemelt program, mint a hetedik keretprogram és a TEN-T ténylegesen a jogalapjaikban tervezettnél kevesebb kötelezettségvállalási előirányzatot fog felhasználni (FP: – 258,8 millió euró és TEN-T: – 122,5 millió euró) a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évében; azt is sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem rendelkezik az „Intelligens energia –Európa” elnevezésű program teljes körű végrehajtásáról; |
| --- | --- |

18.

különösen üdvözli a 7. EK-keretprogram (FP7-EC) (+ 6,1 %), a versenyképességi és innovációs keretprogram (CIP) (+ 7,3 %) és a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) (+ 6,4 %) programok növekedését, melyek az Európa 2020 stratégiában foglalt célok elérésének fő eszközei; sajnálja azonban, hogy a Bizottság által javasolt összegekkel két olyan kiemelt program, mint a hetedik keretprogram és a TEN-T ténylegesen a jogalapjaikban tervezettnél kevesebb kötelezettségvállalási előirányzatot fog felhasználni (FP: – 258,8 millió euró és TEN-T: – 122,5 millió euró) a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évében; azt is sajnálja, hogy a Bizottság javaslata nem rendelkezik az „Intelligens energia –Európa” elnevezésű program teljes körű végrehajtásáról;

| 19. | a kifizetéseknél a 2012. évi költségvetéshez képest bekövetkező 17,8 %-os lényeges növekedést (13 552 millió euróra) valószerű becslésnek tartja az ezen alfejezetben szükséges kifizetések fényében, különösen a kutatási projektekből eredő jövő évi igények fedezésére, amelyek az Unió szerződéses kötelezettségeiből származnak; a kifizetéseknek a Bizottság által javasolt szintjét az 1a. alfejezetben szükséges minimális szintnek tartja; |
| --- | --- |

19.

a kifizetéseknél a 2012. évi költségvetéshez képest bekövetkező 17,8 %-os lényeges növekedést (13 552 millió euróra) valószerű becslésnek tartja az ezen alfejezetben szükséges kifizetések fényében, különösen a kutatási projektekből eredő jövő évi igények fedezésére, amelyek az Unió szerződéses kötelezettségeiből származnak; a kifizetéseknek a Bizottság által javasolt szintjét az 1a. alfejezetben szükséges minimális szintnek tartja;

| 20. | tudomásul veszi a Bizottság által a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest javasolt csökkentések mögött rejlő ésszerű magyarázatot, amely a Bizottság álláspontja szerint – többek között – a hetedik keretprogram, a TEN-T, a Marco Polo, a Progress, a statisztikai program, a Customs és a Fiscalis nem megfelelő végrehajtási arányt mutató sorain lehetséges megtakarítások feltárásához vezetett; eltökélt szándéka, hogy részletesen elemezze e programok mindegyikének teljesítményét a javasolt csökkentések megalapozottságának ellenőrzése és az érintett programokra kifejtett negatív hatásaik kizárása érdekében; |
| --- | --- |

20.

tudomásul veszi a Bizottság által a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest javasolt csökkentések mögött rejlő ésszerű magyarázatot, amely a Bizottság álláspontja szerint – többek között – a hetedik keretprogram, a TEN-T, a Marco Polo, a Progress, a statisztikai program, a Customs és a Fiscalis nem megfelelő végrehajtási arányt mutató sorain lehetséges megtakarítások feltárásához vezetett; eltökélt szándéka, hogy részletesen elemezze e programok mindegyikének teljesítményét a javasolt csökkentések megalapozottságának ellenőrzése és az érintett programokra kifejtett negatív hatásaik kizárása érdekében;

| 21. | emlékeztet az ITER program 2012–2013. évi többletköltségeinek finanszírozásáról szóló 2011. december 1-jei közös nyilatkozatra, amelyben a Parlament, a Tanács és a Bizottság abban is megállapodott, hogy a 2013-as költségvetési eljárás során 360 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatot bocsátanak rendelkezésre „teljes mértékben kihasználva a költségvetési rendelet és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit és kizárva a többéves pénzügyi keretnek az ITER-rel kapcsolatos újabb felülvizsgálatát”; aggódik amiatt, hogy a Bizottság e többletösszeg finanszírozását kizárólag a hetedik keretprogram sorairól történő átcsoportosítás révén javasolja, ami ellentétes a Parlament ez ügyben régóta képviselt álláspontjával; teljes mértékben figyelembe veszi a Bizottság azon állítását, hogy ez az összeg a hetedik keretprogram teljesítményével kapcsolatos megtakarításokból származik, és hogy az igazgatási sorokon végrehajtott csökkentések nem érintik hátrányosan a program működését; tovább kívánja vizsgálni ezt az állítást, valamint fel akarja tárni az intézményközi megállapodás és a költségvetési rendelet szerint e célból rendelkezésre álló egyéb eszközöket; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet az ITER program 2012–2013. évi többletköltségeinek finanszírozásáról szóló 2011. december 1-jei közös nyilatkozatra, amelyben a Parlament, a Tanács és a Bizottság abban is megállapodott, hogy a 2013-as költségvetési eljárás során 360 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatot bocsátanak rendelkezésre „teljes mértékben kihasználva a költségvetési rendelet és a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás rendelkezéseit és kizárva a többéves pénzügyi keretnek az ITER-rel kapcsolatos újabb felülvizsgálatát”; aggódik amiatt, hogy a Bizottság e többletösszeg finanszírozását kizárólag a hetedik keretprogram sorairól történő átcsoportosítás révén javasolja, ami ellentétes a Parlament ez ügyben régóta képviselt álláspontjával; teljes mértékben figyelembe veszi a Bizottság azon állítását, hogy ez az összeg a hetedik keretprogram teljesítményével kapcsolatos megtakarításokból származik, és hogy az igazgatási sorokon végrehajtott csökkentések nem érintik hátrányosan a program működését; tovább kívánja vizsgálni ezt az állítást, valamint fel akarja tárni az intézményközi megállapodás és a költségvetési rendelet szerint e célból rendelkezésre álló egyéb eszközöket;

| 22. | hangsúlyozza, hogy az ITER projektben való európai közreműködés gondos irányításának és megbízható végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő számú személyzet szükséges a Fusion for Energy (F4E) és az ITER Európai Közös Vállalkozás számára; aggódik a Bizottság által javasolt jelenlegi személyzeti létszám miatt; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza, hogy az ITER projektben való európai közreműködés gondos irányításának és megbízható végrehajtásának biztosítása érdekében megfelelő számú személyzet szükséges a Fusion for Energy (F4E) és az ITER Európai Közös Vállalkozás számára; aggódik a Bizottság által javasolt jelenlegi személyzeti létszám miatt;

| 23. | elismeri a kis- és középvállalkozásoknak az uniós gazdaság hajtóerőiként és az elmúlt tíz évben a munkahelyek 85 %-ának megteremtőiként betöltött alapvető szerepét; emlékeztet arra, hogy a kkv-k hagyományosan nehézségeket tapasztalnak a tőkepiacokhoz kutatási és innovációs projektek finanszírozása céljából való hozzáférés terén, és ezt tovább súlyosbította a jelenlegi pénzügyi válság; határozott meggyőződése, hogy az uniós költségvetésnek hozzá kell járulnia e piaci hiányosság leküzdéséhez azáltal, hogy megkönnyíti a hitelekhez és az eszközfinanszírozáshoz való hozzáférést az innovatív kkv-k számára, és üdvözli a Bizottság új javaslatát, amely arra irányul, hogy a meglévő kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) keretében külön keretet hozzanak létre a kkv-k számára; támogatja a pénzügyi eszközök számára javasolt növelést is a CIP-EIP (vállalkozási és innovációs program) program keretében (14,7 millió euró), eddigi pozitív teljesítményükkel és a kkv-k részéről velük szemben felmerülő megnövekedett igénnyel összhangban; |
| --- | --- |

23.

elismeri a kis- és középvállalkozásoknak az uniós gazdaság hajtóerőiként és az elmúlt tíz évben a munkahelyek 85 %-ának megteremtőiként betöltött alapvető szerepét; emlékeztet arra, hogy a kkv-k hagyományosan nehézségeket tapasztalnak a tőkepiacokhoz kutatási és innovációs projektek finanszírozása céljából való hozzáférés terén, és ezt tovább súlyosbította a jelenlegi pénzügyi válság; határozott meggyőződése, hogy az uniós költségvetésnek hozzá kell járulnia e piaci hiányosság leküzdéséhez azáltal, hogy megkönnyíti a hitelekhez és az eszközfinanszírozáshoz való hozzáférést az innovatív kkv-k számára, és üdvözli a Bizottság új javaslatát, amely arra irányul, hogy a meglévő kockázatmegosztási pénzügyi mechanizmus (RSFF) keretében külön keretet hozzanak létre a kkv-k számára; támogatja a pénzügyi eszközök számára javasolt növelést is a CIP-EIP (vállalkozási és innovációs program) program keretében (14,7 millió euró), eddigi pozitív teljesítményükkel és a kkv-k részéről velük szemben felmerülő megnövekedett igénnyel összhangban;

| 24. | mélységesen sajnálja, hogy a gazdasági válság és különösen a fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliség időszakában a Progress program előirányzatai 5,3 millió euróval csökkentek a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest, így gyakorlatilag visszatértek a 2012-es szintre a program eddigi jó teljesítménye ellenére, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos és a megkülönböztetésellenes fejezeteket is beleértve; megismétli azon meggyőződését, hogy az uniós szociális programok hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia szociális és foglalkoztatáspolitikai céljainak megvalósításához; sajnálja, hogy a Bizottság még a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évében sem ragadta meg a lehetőséget arra, hogy helyreállítsa ebben a programban a Progress mikrofinanszírozási eszköz számára átcsoportosított 60 millió eurót, amelyre 2010-ben kötelezettséget vállalt; |
| --- | --- |

24.

mélységesen sajnálja, hogy a gazdasági válság és különösen a fiatalok körében tapasztalható magas munkanélküliség időszakában a Progress program előirányzatai 5,3 millió euróval csökkentek a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest, így gyakorlatilag visszatértek a 2012-es szintre a program eddigi jó teljesítménye ellenére, a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos és a megkülönböztetésellenes fejezeteket is beleértve; megismétli azon meggyőződését, hogy az uniós szociális programok hozzájárulnak az Európa 2020 stratégia szociális és foglalkoztatáspolitikai céljainak megvalósításához; sajnálja, hogy a Bizottság még a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó évében sem ragadta meg a lehetőséget arra, hogy helyreállítsa ebben a programban a Progress mikrofinanszírozási eszköz számára átcsoportosított 60 millió eurót, amelyre 2010-ben kötelezettséget vállalt;

| 25. | üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy immár harmadik éve kifizetési előirányzatokat szerepeltet a költségvetési tervezetben az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap számára (50 millió euró); hangsúlyozza, hogy ez nemcsak nagyobb láthatóságot biztosít az alap számára, hanem ennek révén elkerülhetők a más, különböző célokra szolgáló és különböző szükségleteket fedező költségvetési sorokról történő átcsoportosítások is; továbbá hangsúlyozza, hogy tovább kell egyszerűsíteni az alap igénybevételére irányuló eljárás gyakorlati módozatait, különösen az EGAA-ról szóló új rendelettel kapcsolatban folyamatban lévő tárgyalásokra való tekintettel; |
| --- | --- |

25.

üdvözli a Bizottság azon döntését, hogy immár harmadik éve kifizetési előirányzatokat szerepeltet a költségvetési tervezetben az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap számára (50 millió euró); hangsúlyozza, hogy ez nemcsak nagyobb láthatóságot biztosít az alap számára, hanem ennek révén elkerülhetők a más, különböző célokra szolgáló és különböző szükségleteket fedező költségvetési sorokról történő átcsoportosítások is; továbbá hangsúlyozza, hogy tovább kell egyszerűsíteni az alap igénybevételére irányuló eljárás gyakorlati módozatait, különösen az EGAA-ról szóló új rendelettel kapcsolatban folyamatban lévő tárgyalásokra való tekintettel;

| 26. | sajnálja, hogy a Mozgásban az ifjúság kiemelt kezdeményezéshez való hozzájárulás az elmúlt évhez képest kismértékben csökkent; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás, az Erasmus és az Erasmus Mundus programok többletértékét, amelyek szerény pénzügyi lehetőségeik ellenére nagy megtérülést biztosítanak a hatékony végrehajtás és az Unióról kialakított pozitív kép polgárok felé való közvetítése révén; emlékeztet rá, hogy sok tagállamban jelentősen sújtja a fiatalokat a gazdasági és pénzügyi válság, és ezzel összefüggésben az oktatási és mobilitási rendszerek megfelelő finanszírozása és célcsoportjuk megfelelő meghatározása, valamint az egész életen át tartó tanulási programok jelentős szerepet játszanak az oktatási és képzési rendszer korszerűsítésében, a készségek szintjének emelésében, a fiatalok mobilitásában és alkalmazkodóképességében, és ezáltal összességében hozzájárulnak az innovatív, tudáson alapuló, intelligens és befogadó Európához; e célból határozottan támogatja az esélyegyenlőség előmozdítását, hogy a fiataloknak iskolázottsági háttértől függetlenül lehetőségük legyen arra, hogy kihasználják az EU különféle ifjúsági programjait és politikáit; ezért ellenzi az egész életen át tartó tanulás terén a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt 10,2 millió eurós csökkentést, és az elmúlt költségvetési eljárások során képviselt álláspontjával, valamint e programok kitűnő végrehajtási arányával összhangban meg kívánja erősíteni a kötelezettségvállalási előirányzatokat a megfelelő költségvetési soron; |
| --- | --- |

26.

sajnálja, hogy a Mozgásban az ifjúság kiemelt kezdeményezéshez való hozzájárulás az elmúlt évhez képest kismértékben csökkent; ebben az összefüggésben hangsúlyozza az egész életen át tartó tanulás, az Erasmus és az Erasmus Mundus programok többletértékét, amelyek szerény pénzügyi lehetőségeik ellenére nagy megtérülést biztosítanak a hatékony végrehajtás és az Unióról kialakított pozitív kép polgárok felé való közvetítése révén; emlékeztet rá, hogy sok tagállamban jelentősen sújtja a fiatalokat a gazdasági és pénzügyi válság, és ezzel összefüggésben az oktatási és mobilitási rendszerek megfelelő finanszírozása és célcsoportjuk megfelelő meghatározása, valamint az egész életen át tartó tanulási programok jelentős szerepet játszanak az oktatási és képzési rendszer korszerűsítésében, a készségek szintjének emelésében, a fiatalok mobilitásában és alkalmazkodóképességében, és ezáltal összességében hozzájárulnak az innovatív, tudáson alapuló, intelligens és befogadó Európához; e célból határozottan támogatja az esélyegyenlőség előmozdítását, hogy a fiataloknak iskolázottsági háttértől függetlenül lehetőségük legyen arra, hogy kihasználják az EU különféle ifjúsági programjait és politikáit; ezért ellenzi az egész életen át tartó tanulás terén a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt 10,2 millió eurós csökkentést, és az elmúlt költségvetési eljárások során képviselt álláspontjával, valamint e programok kitűnő végrehajtási arányával összhangban meg kívánja erősíteni a kötelezettségvállalási előirányzatokat a megfelelő költségvetési soron;

| 27. | hangsúlyozza, hogy a TEN-T program a magas európai hozzáadott értéket képviselő infrastruktúrákba való beruházás révén központi szerepet játszik az Európa 2020 stratégiában szereplő célkitűzések elérésében; ezt a programot alapvetőnek tartja az egész EU versenyképességének növelése szempontjából azáltal, hogy megteremti a hiányzó infrastruktúrát, és megszünteti a belső piacon belül a szűk keresztmetszeteket; hangsúlyozza, hogy az infrastrukturális projektek közvetlenül hozzájárulnak a növekedéshez is azáltal, hogy az építési szakaszban serkentik a foglalkoztatást; hangsúlyozza a TEN-T program szerepét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó célok elérésében annak révén, hogy biztosítja az uniós közlekedési hálózat jövőbeli fenntarthatóságát; üdvözli a Bizottság által a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt mintegy 85 millió eurós növelést, de további felvilágosítást kér a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest javasolt 118 millió eurós csökkentésről; emlékeztet arra, hogy a fő TEN-T programot 2011-ben teljes mértékben végrehajtották, és rámutat arra, hogy csak 2017-ben kerülhet sor annak végleges megítélésére, hogy a 2007–2013-as pénzügyi keretbe tartozó projektek tekintetében a kötelezettségvállalások hogyan kerültek végrehajtásra és és kifizetésre; |
| --- | --- |

27.

hangsúlyozza, hogy a TEN-T program a magas európai hozzáadott értéket képviselő infrastruktúrákba való beruházás révén központi szerepet játszik az Európa 2020 stratégiában szereplő célkitűzések elérésében; ezt a programot alapvetőnek tartja az egész EU versenyképességének növelése szempontjából azáltal, hogy megteremti a hiányzó infrastruktúrát, és megszünteti a belső piacon belül a szűk keresztmetszeteket; hangsúlyozza, hogy az infrastrukturális projektek közvetlenül hozzájárulnak a növekedéshez is azáltal, hogy az építési szakaszban serkentik a foglalkoztatást; hangsúlyozza a TEN-T program szerepét az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó célok elérésében annak révén, hogy biztosítja az uniós közlekedési hálózat jövőbeli fenntarthatóságát; üdvözli a Bizottság által a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt mintegy 85 millió eurós növelést, de további felvilágosítást kér a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest javasolt 118 millió eurós csökkentésről; emlékeztet arra, hogy a fő TEN-T programot 2011-ben teljes mértékben végrehajtották, és rámutat arra, hogy csak 2017-ben kerülhet sor annak végleges megítélésére, hogy a 2007–2013-as pénzügyi keretbe tartozó projektek tekintetében a kötelezettségvállalások hogyan kerültek végrehajtásra és és kifizetésre;

| 28. | úgy véli, hogy az integrált tengerpolitika további fejlesztését támogató program megfelelő finanszírozást igényel 2013-ra; hangsúlyozza csalódottságát az idegenforgalomra vonatkozó költségvetési sor hiánya miatt, és sajnálja a közlekedésbiztonságra szánt költségvetési előirányzatok folyamatos csökkenését; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az integrált tengerpolitika további fejlesztését támogató program megfelelő finanszírozást igényel 2013-ra; hangsúlyozza csalódottságát az idegenforgalomra vonatkozó költségvetési sor hiánya miatt, és sajnálja a közlekedésbiztonságra szánt költségvetési előirányzatok folyamatos csökkenését;

| 29. | hangsúlyozza, hogy a magán- és állami források nagyobb fokú mozgósítása és az infrastrukturális projektek számára rendelkezésre álló pénzügyi eszközök választékának növelése érdekében sürgősen innovatív megoldásokra van szükség; teljes mértékben támogatja a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszát, amely lehetőség arra, hogy növeljük a beruházási kapacitást az uniós közlekedési, energia- és ikt-hálózatok területén; üdvözli, hogy a költségvetési tervezet előirányzatokat tartalmaz a kísérleti szakaszra, még akkor is, ha ezeket az előirányzatokat valójában a jogalkotó hatóság által elfogadottak szerint, a vonatkozó költségvetési sorokon belül (CIP – TEN-T – TEN-E) csoportosították át; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a magán- és állami források nagyobb fokú mozgósítása és az infrastrukturális projektek számára rendelkezésre álló pénzügyi eszközök választékának növelése érdekében sürgősen innovatív megoldásokra van szükség; teljes mértékben támogatja a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszát, amely lehetőség arra, hogy növeljük a beruházási kapacitást az uniós közlekedési, energia- és ikt-hálózatok területén; üdvözli, hogy a költségvetési tervezet előirányzatokat tartalmaz a kísérleti szakaszra, még akkor is, ha ezeket az előirányzatokat valójában a jogalkotó hatóság által elfogadottak szerint, a vonatkozó költségvetési sorokon belül (CIP – TEN-T – TEN-E) csoportosították át;

| 30. | mélyen sajnálja, hogy a Bizottság az eredetileg a pénzügyi programozásban tervezettekhez képest csökkentést javasol az európai felügyeleti hatóságok számára, ami ellentétes a Parlament e hatóságok megfelelő finanszírozására vonatkozó ismételt felhívásával; úgy ítéli meg, hogy az előirányzatok jelenlegi szintje nem elegendő ahhoz, hogy ezek az ügynökségek hatékonyan birkózhassanak meg feladataikkal, vagyis magasan képzett szakértőket vehessenek fel; úgy véli, hogy az európai felügyeleti hatóságokra ruházott további feladatokat követően fel kell mérni a költségeket; ezért erőteljesen kinyilvánítja azon szándékát, hogy az előirányzatokat legalább a 2012-es szinten helyreállítsa az Európai Bankhatóság (EBH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH) számára, valamint tovább erősítse az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (EÉPH) a rábízott új feladatok fényében; |
| --- | --- |

30.

mélyen sajnálja, hogy a Bizottság az eredetileg a pénzügyi programozásban tervezettekhez képest csökkentést javasol az európai felügyeleti hatóságok számára, ami ellentétes a Parlament e hatóságok megfelelő finanszírozására vonatkozó ismételt felhívásával; úgy ítéli meg, hogy az előirányzatok jelenlegi szintje nem elegendő ahhoz, hogy ezek az ügynökségek hatékonyan birkózhassanak meg feladataikkal, vagyis magasan képzett szakértőket vehessenek fel; úgy véli, hogy az európai felügyeleti hatóságokra ruházott további feladatokat követően fel kell mérni a költségeket; ezért erőteljesen kinyilvánítja azon szándékát, hogy az előirányzatokat legalább a 2012-es szinten helyreállítsa az Európai Bankhatóság (EBH) és az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság (EBFH) számára, valamint tovább erősítse az Európai Értékpapír-piaci Hatóságot (EÉPH) a rábízott új feladatok fényében;

1b.
     
  alfejezet

| 31. | tudomásul veszi, hogy a 2013. évi költségvetési tervezet a 2012. évi költségvetéssel összevetve a kötelezettségvállalási előirányzatok 3,3 %-os emeléséről rendelkezik (54 498 millió euróra), és ebből 42 144 millió euró a strukturális alapok (az ERFA és az ESZA), míg 12 354 millió euró a Kohéziós Alap számára kerül elkülönítésre; hangsúlyozza, hogy a technikai segítségnyújtásra elkülönített kötelezettségvállalások szintjének a pénzügyi programozásban eredetileg tervezettekhez képest a költségvetési tervezetben való csökkentése a tartalékkeret 25 millió euróra történő növeléséhez vezetett a 0,4 millió eurós kezdeti előrejelzéshez képest; |
| --- | --- |

31.

tudomásul veszi, hogy a 2013. évi költségvetési tervezet a 2012. évi költségvetéssel összevetve a kötelezettségvállalási előirányzatok 3,3 %-os emeléséről rendelkezik (54 498 millió euróra), és ebből 42 144 millió euró a strukturális alapok (az ERFA és az ESZA), míg 12 354 millió euró a Kohéziós Alap számára kerül elkülönítésre; hangsúlyozza, hogy a technikai segítségnyújtásra elkülönített kötelezettségvállalások szintjének a pénzügyi programozásban eredetileg tervezettekhez képest a költségvetési tervezetben való csökkentése a tartalékkeret 25 millió euróra történő növeléséhez vezetett a 0,4 millió eurós kezdeti előrejelzéshez képest;

| 32. | sajnálja a makroregionális stratégiákkal kapcsolatos műszaki segítségnyújtás tekintetében javasolt csökkentéseket; megismétli, hogy a stratégiák végrehajtásához folyamatos technikai és igazgatási támogatásra, az új projektekhez pedig induló tőkére van szükség, ahogyan a 2011-es magas végrehajtási arány is jelezte; |
| --- | --- |

32.

sajnálja a makroregionális stratégiákkal kapcsolatos műszaki segítségnyújtás tekintetében javasolt csökkentéseket; megismétli, hogy a stratégiák végrehajtásához folyamatos technikai és igazgatási támogatásra, az új projektekhez pedig induló tőkére van szükség, ahogyan a 2011-es magas végrehajtási arány is jelezte;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika már régen bizonyította hozzáadott értékét mint szükséges beruházási eszköz a növekedés és a munkahelyteremtés hatékony serkentése érdekében a régiók beruházási szükségleteinek pontos kielégítésével, ezáltal hozzájárulva nemcsak a különböző térségek közötti különbségek csökkentéséhez, hanem a gazdasági fellendüléshez és az Unió egészének fejlődéséhez is; a strukturális alapokat is kulcsfontosságú eszköznek tekinti – mind pénzügyi nagyságrendjük, mind a kitűzött célok miatt – az EU gazdasági fellendülésének felgyorsítása és az Európa 2020 stratégiában foglalt fenntartható növekedési és foglalkoztatási célok elérése érdekében; ezért üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy – amennyiben lehetséges – a strukturális alapokból 82 milliárd euró kiosztatlan összeget egyes tagállamokban újraprogramozzon kkv-k és a fiatalok foglalkoztatása javára, a Parlament 2013-as elsődleges céljaival összhangban; megállapítja, hogy a Bizottság szerint ezzel összefüggésben 7,3 milliárd euró összegű uniós finanszírozást gyorsított teljesítésre vagy újrafelosztásra különítettek el; továbbra is megfelelő tájékoztatást kér e kezdeményezés nemzeti szintű végrehajtásáról, a növekedésre és foglalkoztatásra kifejtendő várható hatásáról és a 2013. évi költségvetésre esetlegesen gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

33.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika már régen bizonyította hozzáadott értékét mint szükséges beruházási eszköz a növekedés és a munkahelyteremtés hatékony serkentése érdekében a régiók beruházási szükségleteinek pontos kielégítésével, ezáltal hozzájárulva nemcsak a különböző térségek közötti különbségek csökkentéséhez, hanem a gazdasági fellendüléshez és az Unió egészének fejlődéséhez is; a strukturális alapokat is kulcsfontosságú eszköznek tekinti – mind pénzügyi nagyságrendjük, mind a kitűzött célok miatt – az EU gazdasági fellendülésének felgyorsítása és az Európa 2020 stratégiában foglalt fenntartható növekedési és foglalkoztatási célok elérése érdekében; ezért üdvözli a Bizottság azon kezdeményezését, hogy – amennyiben lehetséges – a strukturális alapokból 82 milliárd euró kiosztatlan összeget egyes tagállamokban újraprogramozzon kkv-k és a fiatalok foglalkoztatása javára, a Parlament 2013-as elsődleges céljaival összhangban; megállapítja, hogy a Bizottság szerint ezzel összefüggésben 7,3 milliárd euró összegű uniós finanszírozást gyorsított teljesítésre vagy újrafelosztásra különítettek el; továbbra is megfelelő tájékoztatást kér e kezdeményezés nemzeti szintű végrehajtásáról, a növekedésre és foglalkoztatásra kifejtendő várható hatásáról és a 2013. évi költségvetésre esetlegesen gyakorolt hatásáról;

| 34. | rendkívüli módon aggódik az ezen alfejezetben szereplő kohéziós projekteknél tapasztalható kifizetési helyzet miatt, és megjegyzi, hogy a fennálló kötelezettségvállalások 2011. év végi teljes összegének kétharmada (azaz 135,8 milliárd euró) a kohéziós politika keretében kifizetetlen projektekhez kapcsolódik; emlékeztet arra, hogy 2011 végén a Bizottság nem tudott teljesíteni a projektek kedvezményezettjei által benyújtott mintegy 11 milliárd euró összegű jogos kifizetési igényt annak következtében, hogy nem szerepelt elegendő kifizetési előirányzat a költségvetésben; megjegyzi, hogy ez jelentős kifizetési hátralékhoz vezetett, amelyet 2012-ben elegendő kifizetési előirányzat rendelkezésre bocsátásával kell megoldani; határozottan rámutat arra, hogy nem fogja elfogadni, hogy ez a helyzet 2013-ban visszatérjen; |
| --- | --- |

34.

rendkívüli módon aggódik az ezen alfejezetben szereplő kohéziós projekteknél tapasztalható kifizetési helyzet miatt, és megjegyzi, hogy a fennálló kötelezettségvállalások 2011. év végi teljes összegének kétharmada (azaz 135,8 milliárd euró) a kohéziós politika keretében kifizetetlen projektekhez kapcsolódik; emlékeztet arra, hogy 2011 végén a Bizottság nem tudott teljesíteni a projektek kedvezményezettjei által benyújtott mintegy 11 milliárd euró összegű jogos kifizetési igényt annak következtében, hogy nem szerepelt elegendő kifizetési előirányzat a költségvetésben; megjegyzi, hogy ez jelentős kifizetési hátralékhoz vezetett, amelyet 2012-ben elegendő kifizetési előirányzat rendelkezésre bocsátásával kell megoldani; határozottan rámutat arra, hogy nem fogja elfogadni, hogy ez a helyzet 2013-ban visszatérjen;

| 35. | ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy 2013 a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éve, amelynek során a társfinanszírozásban részesülő projektek végrehajtása teljes sebességgel zajlik, és várhatóan tovább fog gyorsulni, és a második félévben várhatóan tömegesen fognak beérkezni kifizetési kérelmek a Bizottsághoz; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlamenttel együtt haladéktalanul elemezze és értékelje a számadatokat és a követelményeket a 2013. évi végrehajtás veszélyeztetésének elkerülése érdekében; rámutat arra, hogy a kifizetési előirányzatok hiánya veszélybe sodorhat jelenleg jól működő programokat; továbbá hangsúlyozza, hogy 2013 olyan év lesz, amelynek során – az N+3 szabály megszűnése miatt – 12 tagállam által benyújtott kifizetési igényeket két különböző, éves kötelezettségvállalási csomagban kell szerepeltetni (a 2010-es és a 2011-es csomagban, az N+3, illetve az N+2 szabálynak megfelelően); ezért a szükséges minimumnak tekinti a kifizetési előirányzatoknak az elmúlt évhez képest javasolt, 11,7 %-os növelését (48 975 millió euróra), hiszen, ahogy azt a Bizottság is említi, az kizárólag 2013-ra vonatkozik, és feltételezi, hogy ez előző évekből eredő kifizetési igények már fedezésre kerültek; |
| --- | --- |

35.

ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy 2013 a jelenlegi többéves pénzügyi keret utolsó éve, amelynek során a társfinanszírozásban részesülő projektek végrehajtása teljes sebességgel zajlik, és várhatóan tovább fog gyorsulni, és a második félévben várhatóan tömegesen fognak beérkezni kifizetési kérelmek a Bizottsághoz; sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a Parlamenttel együtt haladéktalanul elemezze és értékelje a számadatokat és a követelményeket a 2013. évi végrehajtás veszélyeztetésének elkerülése érdekében; rámutat arra, hogy a kifizetési előirányzatok hiánya veszélybe sodorhat jelenleg jól működő programokat; továbbá hangsúlyozza, hogy 2013 olyan év lesz, amelynek során – az N+3 szabály megszűnése miatt – 12 tagállam által benyújtott kifizetési igényeket két különböző, éves kötelezettségvállalási csomagban kell szerepeltetni (a 2010-es és a 2011-es csomagban, az N+3, illetve az N+2 szabálynak megfelelően); ezért a szükséges minimumnak tekinti a kifizetési előirányzatoknak az elmúlt évhez képest javasolt, 11,7 %-os növelését (48 975 millió euróra), hiszen, ahogy azt a Bizottság is említi, az kizárólag 2013-ra vonatkozik, és feltételezi, hogy ez előző évekből eredő kifizetési igények már fedezésre kerültek;

| 36. | a kifizetések e növekedését csak első lépésnek tekinti a futó projektek tényleges igényeinek fedezéséhez, és megismétli azon aggályát, hogy a kohéziós politika terén a pénzeszközök hiánya merülhet fel; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gondosan értékeljék a tényleges szükségleteket az 1b. alfejezet alapján történő 2013-as kifizetések szempontjából, ne végezzenek irreális csökkentéseket, és ne hozzanak olyan döntéseket, amelyek ellentétesek a maguk a tagállamok által biztosított és a Bizottság költségvetési tervezetének alapjául felhasznált előrejelzésekkel; ezért ellenzi a kifizetések szintjének a 2013-as költségvetési tervezetben foglalt javaslathoz képest történő esetleges csökkentését; |
| --- | --- |

36.

a kifizetések e növekedését csak első lépésnek tekinti a futó projektek tényleges igényeinek fedezéséhez, és megismétli azon aggályát, hogy a kohéziós politika terén a pénzeszközök hiánya merülhet fel; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy gondosan értékeljék a tényleges szükségleteket az 1b. alfejezet alapján történő 2013-as kifizetések szempontjából, ne végezzenek irreális csökkentéseket, és ne hozzanak olyan döntéseket, amelyek ellentétesek a maguk a tagállamok által biztosított és a Bizottság költségvetési tervezetének alapjául felhasznált előrejelzésekkel; ezért ellenzi a kifizetések szintjének a 2013-as költségvetési tervezetben foglalt javaslathoz képest történő esetleges csökkentését;

| 37. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot is, hogy amennyiben a kifizetések idén nem elegendőek a valós igények fedezésére, megfelelő időben terjesszenek elő és fogadjanak el költségvetés-módosítást, így teljesítve a 2011. decemberi intézményközi nyilatkozatban vállalt közös kötelezettségüket; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot is, hogy amennyiben a kifizetések idén nem elegendőek a valós igények fedezésére, megfelelő időben terjesszenek elő és fogadjanak el költségvetés-módosítást, így teljesítve a 2011. decemberi intézményközi nyilatkozatban vállalt közös kötelezettségüket;

2.
     
  fejezet

| 38. | tudomásul veszi, hogy a 2013. évi költségvetési tervezet a 2012. évi költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatok 0,6 %-os növelését (60 307 millió euróra) és a kifizetési előirányzatok 1,6 %-os emelését (57 964 millió euróra) javasolja; hangsúlyozza, hogy e szintek nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekményt; rámutat arra, hogy e növekmények részben az új tagállamok számára történő közvetlen kifizetések folyamatos bevezetésének, valamint a vidékfejlesztés pótlólagos szükségleteinek következményei; hangsúlyozza, hogy a piaci beavatkozásra javasolt pénzösszegek 2013-ban 419 millió euróval alacsonyabbak, mint a 2012. évi költségvetésben; |
| --- | --- |

38.

tudomásul veszi, hogy a 2013. évi költségvetési tervezet a 2012. évi költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatok 0,6 %-os növelését (60 307 millió euróra) és a kifizetési előirányzatok 1,6 %-os emelését (57 964 millió euróra) javasolja; hangsúlyozza, hogy e szintek nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekményt; rámutat arra, hogy e növekmények részben az új tagállamok számára történő közvetlen kifizetések folyamatos bevezetésének, valamint a vidékfejlesztés pótlólagos szükségleteinek következményei; hangsúlyozza, hogy a piaci beavatkozásra javasolt pénzösszegek 2013-ban 419 millió euróval alacsonyabbak, mint a 2012. évi költségvetésben;

| 39. | megállapítja, hogy a piaccal kapcsolatos kiadások és a közvetlen segélyek 2. fejezet alatti alkategóriája számára tervezett 809 millió eurós tartalékkeret jelentős növekedést jelent 2012-höz képest, ami a Bizottság szerint főleg a cukoripar szerkezetátalakítási alapjának megszűnését követő egyszeri hatás eredménye; elégedettségét fejezi ki amiatt, hogy ez a tartalékkeret azt jelenti, hogy a pénzügyi fegyelmi mechanizmus 2013-ban nem kerül alkalmazásra; hangsúlyozza, hogy e fejezetben elegendő tartalékkeretre van szükség a mezőgazdasági szektorban fellépő esetleges válság enyhítésére, ahogy azt a korábbi években az EHEC-válság idején láthattuk; |
| --- | --- |

39.

megállapítja, hogy a piaccal kapcsolatos kiadások és a közvetlen segélyek 2. fejezet alatti alkategóriája számára tervezett 809 millió eurós tartalékkeret jelentős növekedést jelent 2012-höz képest, ami a Bizottság szerint főleg a cukoripar szerkezetátalakítási alapjának megszűnését követő egyszeri hatás eredménye; elégedettségét fejezi ki amiatt, hogy ez a tartalékkeret azt jelenti, hogy a pénzügyi fegyelmi mechanizmus 2013-ban nem kerül alkalmazásra; hangsúlyozza, hogy e fejezetben elegendő tartalékkeretre van szükség a mezőgazdasági szektorban fellépő esetleges válság enyhítésére, ahogy azt a korábbi években az EHEC-válság idején láthattuk;

| 40. | hangsúlyozza, hogy 2013 a jelenlegi programozási időszak utolsó éve, így megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat kell biztosítani a 2. fejezetben, különösen a jelenlegi vidékfejlesztési és LIFE+ projektek igényeinek fedezésére; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy 2013 a jelenlegi programozási időszak utolsó éve, így megfelelő szintű kifizetési előirányzatokat kell biztosítani a 2. fejezetben, különösen a jelenlegi vidékfejlesztési és LIFE+ projektek igényeinek fedezésére;

| 41. | rámutat arra, hogy a 2. fejezet hozzájárul az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos stratégiai céljainak megvalósításához, különösen vidékfejlesztési programjai révén; kiemeli, hogy a vidéki területen támogatni kell a kkv-kat mint a munkahelyek elsődleges létrehozóit, amelyek elsősorban a fiatalokat célozzák meg; e tekintetben üdvözli a vidékfejlesztés számára elkülönítendő kötelezettségvállalási előirányzatok javasolt 1,3 %-os növelését (14 808 euróra); |
| --- | --- |

41.

rámutat arra, hogy a 2. fejezet hozzájárul az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedéssel és foglalkoztatással kapcsolatos stratégiai céljainak megvalósításához, különösen vidékfejlesztési programjai révén; kiemeli, hogy a vidéki területen támogatni kell a kkv-kat mint a munkahelyek elsődleges létrehozóit, amelyek elsősorban a fiatalokat célozzák meg; e tekintetben üdvözli a vidékfejlesztés számára elkülönítendő kötelezettségvállalási előirányzatok javasolt 1,3 %-os növelését (14 808 euróra);

| 42. | megjegyzi, hogy a 2. fejezetre elkülönített előirányzatok alacsonyabbak, mint a becsült igények, mert az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) címzett bevételei becslések szerint 2013-ban magasabbak lesznek (1 332,8 millió euró), mint 2012-ben (1 010 millió euró); megállapítja, hogy a különbség a cukoripar ideiglenes szerkezetátalakítási alapjának fennmaradó egyenlegéből (647,8 millió euró) származik, míg a számlarevíziós határozatokból származó címzett bevételek várhatóan alacsonyabbak lesznek, mint 2012-ben (a 2013. évi költségvetési tervezetben 400 millió euró a 2012. évi költségvetésben szereplő 600 millió euróhoz képest); emlékeztet arra, hogy a jelenlegi becsléseknek a tényleges igények alapján való kiigazítására ősszel kerül majd sor a mezőgazdasággal kapcsolatos módosító indítványban; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy a 2. fejezetre elkülönített előirányzatok alacsonyabbak, mint a becsült igények, mert az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) címzett bevételei becslések szerint 2013-ban magasabbak lesznek (1 332,8 millió euró), mint 2012-ben (1 010 millió euró); megállapítja, hogy a különbség a cukoripar ideiglenes szerkezetátalakítási alapjának fennmaradó egyenlegéből (647,8 millió euró) származik, míg a számlarevíziós határozatokból származó címzett bevételek várhatóan alacsonyabbak lesznek, mint 2012-ben (a 2013. évi költségvetési tervezetben 400 millió euró a 2012. évi költségvetésben szereplő 600 millió euróhoz képest); emlékeztet arra, hogy a jelenlegi becsléseknek a tényleges igények alapján való kiigazítására ősszel kerül majd sor a mezőgazdasággal kapcsolatos módosító indítványban;

| 43. | emlékeztet arra, hogy az e szektorban tapasztalható áringadozás jelentős probléma, és támogatja a mezőgazdasági termékekkel folytatott spekuláció elleni intézkedéseket; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondosan kísérjék figyelemmel a mezőgazdasági piacokon zajló fejleményeket; ebben az összefüggésben emlékezteti a Bizottságot a Parlament azon kérésére – amellyel kapcsolatban ez idáig még nem történt intézkedés –, hogy hozzon létre az árakat és az árréseket megfigyelő központot, ami lehetővé tenné az árak összehasonlíthatóságának javítását és az élelmiszerárak megállapításának átláthatóbbá tételét, amellyel kapcsolatban még nem történt előrelépés; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy az e szektorban tapasztalható áringadozás jelentős probléma, és támogatja a mezőgazdasági termékekkel folytatott spekuláció elleni intézkedéseket; sürgeti a Bizottságot és a Tanácsot, hogy gondosan kísérjék figyelemmel a mezőgazdasági piacokon zajló fejleményeket; ebben az összefüggésben emlékezteti a Bizottságot a Parlament azon kérésére – amellyel kapcsolatban ez idáig még nem történt intézkedés –, hogy hozzon létre az árakat és az árréseket megfigyelő központot, ami lehetővé tenné az árak összehasonlíthatóságának javítását és az élelmiszerárak megállapításának átláthatóbbá tételét, amellyel kapcsolatban még nem történt előrelépés;

| 44. | megjegyzi, hogy a közvetlen támogatások javasolt növekedése elsősorban a legutóbb csatlakozó 12 tagállamban a közvetlen kifizetések folyamatban lévő bevezetésének tudható be, amelynek további költségvetési igénye 2013-ban 860 millió euró, miközben a címzett bevételek magasabb szintje és a legtöbb ágazat számára kedvező piaci helyzet miatt a piaci intervenciókra fordított kiadások várhatóan csökkenni fognak; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy a közvetlen támogatások javasolt növekedése elsősorban a legutóbb csatlakozó 12 tagállamban a közvetlen kifizetések folyamatban lévő bevezetésének tudható be, amelynek további költségvetési igénye 2013-ban 860 millió euró, miközben a címzett bevételek magasabb szintje és a legtöbb ágazat számára kedvező piaci helyzet miatt a piaci intervenciókra fordított kiadások várhatóan csökkenni fognak;

| 45. | megjegyzi, hogy az egyes költségvetési sorokhoz rendelt összegek jelentősen csökkentek, beleértve az iskolatejprogramot is, és kéri a Bizottságot, hogy terjessze a Parlament elé ennek indokolását; |
| --- | --- |

45.

megjegyzi, hogy az egyes költségvetési sorokhoz rendelt összegek jelentősen csökkentek, beleértve az iskolatejprogramot is, és kéri a Bizottságot, hogy terjessze a Parlament elé ennek indokolását;

| 46. | hangsúlyozza, hogy az uniós politikák és költségvetés kulcsfontosságú elemek az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében; e tekintetben úgy véli, hogy az éghajlati fellépés és a környezetvédelmi célkitűzések horizontális jellegűek, és ezeket konkrét intézkedésekre kell váltani, amelyeket a különféle uniós programok és politikák keretében kell végrehajtani, nagymértékben hozzájárulva a fenntartható növekedéshez, és hatékonyan kezelve az olyan jelentős kihívásokat, mint az erőforrások szűkössége és az éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza, hogy az uniós politikák és költségvetés kulcsfontosságú elemek az Európa 2020 stratégia céljainak elérése érdekében; e tekintetben úgy véli, hogy az éghajlati fellépés és a környezetvédelmi célkitűzések horizontális jellegűek, és ezeket konkrét intézkedésekre kell váltani, amelyeket a különféle uniós programok és politikák keretében kell végrehajtani, nagymértékben hozzájárulva a fenntartható növekedéshez, és hatékonyan kezelve az olyan jelentős kihívásokat, mint az erőforrások szűkössége és az éghajlatváltozás;

| 47. | tudomásul veszi a LIFE+ számára elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok javasolt csekély mértékű, 3,3 %-os növelését, de sajnálja, hogy az előirányzat 10,55 millió euróval elmarad a 2012. januári pénzügyi programozásban foglalt szinttől; ezzel összefüggésben meg fogja vizsgálni a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (IIA) 37. pontjában foglalt összes rendelkezést; |
| --- | --- |

47.

tudomásul veszi a LIFE+ számára elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok javasolt csekély mértékű, 3,3 %-os növelését, de sajnálja, hogy az előirányzat 10,55 millió euróval elmarad a 2012. januári pénzügyi programozásban foglalt szinttől; ezzel összefüggésben meg fogja vizsgálni a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás (IIA) 37. pontjában foglalt összes rendelkezést;

| 48. | üdvözli a Bizottság által a leginkább rászoruló személyek számára indított élelmiszersegély-program céljaira javasolt összegeket; felhívja a Tanácsot, hogy tartsa tiszteletben a 2011 végén e program 2012. és 2013. évi finanszírozásának fenntartására hozott közös döntést; |
| --- | --- |

48.

üdvözli a Bizottság által a leginkább rászoruló személyek számára indított élelmiszersegély-program céljaira javasolt összegeket; felhívja a Tanácsot, hogy tartsa tiszteletben a 2011 végén e program 2012. és 2013. évi finanszírozásának fenntartására hozott közös döntést;

| 49. | sajnálja a dohánytermesztés folytatódó támogatását az EU-ban, amely ellentétes az EU egészségügyi politikájának céljaival; |
| --- | --- |

49.

sajnálja a dohánytermesztés folytatódó támogatását az EU-ban, amely ellentétes az EU egészségügyi politikájának céljaival;

| 50. | fontosnak tartja a közös halászati politika pénzügyi támogatásának fenntartását e politika közelgő reformjára való tekintettel; különösen a halászati ágazatban működő kkv-k támogatásának és – a közös halászati politika fenntartható jellegének biztosítása mellett – a fiatalok e területen való munkához jutásának, valamint az ágazat társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi életképességét biztosító összes intézkedésnek a szükségességét hangsúlyozza; e tekintetben üdvözli az Európai Halászati Alap kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak a 2012. évi költségvetéshez képest 2,2 %-os (687,2 millió euróra való), illetve 7,3 %-os (523,5 millió euróra történő) javasolt emelését; sajnálja azonban a közös halászati politika irányítása, a halászati erőforrások megőrzése, kezelése és felhasználása és a közös halászati politika ellenőrzése és végrehajtása területén javasolt csökkentést; |
| --- | --- |

50.

fontosnak tartja a közös halászati politika pénzügyi támogatásának fenntartását e politika közelgő reformjára való tekintettel; különösen a halászati ágazatban működő kkv-k támogatásának és – a közös halászati politika fenntartható jellegének biztosítása mellett – a fiatalok e területen való munkához jutásának, valamint az ágazat társadalmi, gazdasági és környezetvédelmi életképességét biztosító összes intézkedésnek a szükségességét hangsúlyozza; e tekintetben üdvözli az Európai Halászati Alap kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak a 2012. évi költségvetéshez képest 2,2 %-os (687,2 millió euróra való), illetve 7,3 %-os (523,5 millió euróra történő) javasolt emelését; sajnálja azonban a közös halászati politika irányítása, a halászati erőforrások megőrzése, kezelése és felhasználása és a közös halászati politika ellenőrzése és végrehajtása területén javasolt csökkentést;

3a.
     
  alfejezet

| 51. | megállapítja, hogy az e fejezetben foglalt intézkedések finanszírozásának a 2013. évi költségvetési tervezetben a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt átfogó emelése – 1 392,2, illetve 928,3 millió euró a kötelezettségvállalásoknál, valamint a kifizetéseknél – 1,8 % (24,42 millió euró) a kötelezettségvállalási előirányzatoknál és 11,1 % a kifizetési előirányzatoknál; úgy ítéli meg, hogy ez összhangban van a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos növekvő uniós törekvésekkel; |
| --- | --- |

51.

megállapítja, hogy az e fejezetben foglalt intézkedések finanszírozásának a 2013. évi költségvetési tervezetben a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt átfogó emelése – 1 392,2, illetve 928,3 millió euró a kötelezettségvállalásoknál, valamint a kifizetéseknél – 1,8 % (24,42 millió euró) a kötelezettségvállalási előirányzatoknál és 11,1 % a kifizetési előirányzatoknál; úgy ítéli meg, hogy ez összhangban van a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos növekvő uniós törekvésekkel;

| 52. | hangsúlyozza, hogy az informatikai ágazatban meg kell erősíteni a kiberbiztonságra elkülönített előirányzatokat, mert az ezen a területen elkövetett növekvő számú bűncselekmény hatalmas károkat okoz a tagállamok gazdaságai számára; kitart amellett, hogy a számítástechnikai bűnözés elleni fokozott uniós szintű küzdelem az új kiberbűnözéssel foglalkozó európai központ révén megfelelő forrásokat igényel, és ezért helyteleníti a Bizottság által az Europol tekintetében javasolt csökkentéseket, mivel a központ Bizottság által meghatározott feladatait nem lehet az Europol jelenlegi emberi erőforrásaival és pénzügyi forrásaival végrehajtani; tudomásul veszi, hogy a pénzügyi programozással ellentétben a Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem egyedi program esetében a 2012. évi költségvetéshez képest 64,4 millió eurós csökkenés szerepel a javaslatban, bár e program hivatott fedezni a számítógépes bűnözéssel és az internet illegális célú használatával kapcsolatos intézkedéseket is; |
| --- | --- |

52.

hangsúlyozza, hogy az informatikai ágazatban meg kell erősíteni a kiberbiztonságra elkülönített előirányzatokat, mert az ezen a területen elkövetett növekvő számú bűncselekmény hatalmas károkat okoz a tagállamok gazdaságai számára; kitart amellett, hogy a számítástechnikai bűnözés elleni fokozott uniós szintű küzdelem az új kiberbűnözéssel foglalkozó európai központ révén megfelelő forrásokat igényel, és ezért helyteleníti a Bizottság által az Europol tekintetében javasolt csökkentéseket, mivel a központ Bizottság által meghatározott feladatait nem lehet az Europol jelenlegi emberi erőforrásaival és pénzügyi forrásaival végrehajtani; tudomásul veszi, hogy a pénzügyi programozással ellentétben a Bűnmegelőzés és a bűnözés elleni küzdelem egyedi program esetében a 2012. évi költségvetéshez képest 64,4 millió eurós csökkenés szerepel a javaslatban, bár e program hivatott fedezni a számítógépes bűnözéssel és az internet illegális célú használatával kapcsolatos intézkedéseket is;

| 53. | a Frontex, valamint az e fejezet alá tartozó, nemrégiben létrehozott különböző ügynökségek (különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a nagyméretű informatikai rendszerekkel foglalkozó ügynökség) támogatásának folytatását kéri; tudomásul veszi az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által kapott hozzájárulásnak a 2012. évi költségvetéshez képest 8,9 %-kal (7,3 millió euróval) történő csökkenését, és elvárja, hogy a Bizottság nyújtson tájékoztatást további részletekről e javasolt csökkentéssel kapcsolatban; |
| --- | --- |

53.

a Frontex, valamint az e fejezet alá tartozó, nemrégiben létrehozott különböző ügynökségek (különösen az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal és a nagyméretű informatikai rendszerekkel foglalkozó ügynökség) támogatásának folytatását kéri; tudomásul veszi az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol) által kapott hozzájárulásnak a 2012. évi költségvetéshez képest 8,9 %-kal (7,3 millió euróval) történő csökkenését, és elvárja, hogy a Bizottság nyújtson tájékoztatást további részletekről e javasolt csökkentéssel kapcsolatban;

| 54. | megjegyzi, hogy a VIS programra szánt összegek 30 millió eurós csökkenését és az Eurodac megszűnését (-0,5 millió euró) ellensúlyozni fogja e feladatoknak és a megfelelő költségvetési előirányzatoknak a nagyméretű informatikai rendszerek operatív irányítását végző új ügynökséghez való átcsoportosítása; |
| --- | --- |

54.

megjegyzi, hogy a VIS programra szánt összegek 30 millió eurós csökkenését és az Eurodac megszűnését (-0,5 millió euró) ellensúlyozni fogja e feladatoknak és a megfelelő költségvetési előirányzatoknak a nagyméretű informatikai rendszerek operatív irányítását végző új ügynökséghez való átcsoportosítása;

| 55. | tudomásul veszi a SIS II esetében a kötelezettségvállalások jelentős mértékű növelését és a kifizetések viszonylag alacsony szintjét; rámutat arra, hogy a SIS II átfogó ütemterve alapján 2013-ban be kell fejezni annak fejlesztését és az arra való áttérést, az informatikai ügynökségnek pedig át kell vennie a rendszer irányítását; ezért megkérdőjelezi az eredeti pénzügyi tervet messze meghaladó, jelentős költségvetési emelést ebben a késői szakaszban, a SIS II működésbe lépése előtt; a SIS II számára elkülönített költségvetés jelentős részének tartalékba helyezését javasolja, amíg nincs igazolva a működés előrehaladása és a pénzügyi tervnek való megfelelés; |
| --- | --- |

55.

tudomásul veszi a SIS II esetében a kötelezettségvállalások jelentős mértékű növelését és a kifizetések viszonylag alacsony szintjét; rámutat arra, hogy a SIS II átfogó ütemterve alapján 2013-ban be kell fejezni annak fejlesztését és az arra való áttérést, az informatikai ügynökségnek pedig át kell vennie a rendszer irányítását; ezért megkérdőjelezi az eredeti pénzügyi tervet messze meghaladó, jelentős költségvetési emelést ebben a késői szakaszban, a SIS II működésbe lépése előtt; a SIS II számára elkülönített költségvetés jelentős részének tartalékba helyezését javasolja, amíg nincs igazolva a működés előrehaladása és a pénzügyi tervnek való megfelelés;

| 56. | nagyra értékeli a Bizottság által az Európai Menekültügyi Alap számára a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt 9,8 millió eurós emelést, amely összhangban van az elmúlt években képviselt álláspontjával és a közös európai menekültügyi rendszer folyamatos végrehajtásával; tudomásul veszi a Külső Határok Alap költségvetési juttatásainak 19 %-os, 415,5 millió euróra való emelését, amely a pénzügyi programozásban foglaltak felére korlátozódik; emlékeztet arra, hogy határozottan kérte a kihívások megfelelő és kiegyensúlyozott megválaszolását a legális migráció kezelése és az illegális migráció lelassítása érdekében; |
| --- | --- |

56.

nagyra értékeli a Bizottság által az Európai Menekültügyi Alap számára a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt 9,8 millió eurós emelést, amely összhangban van az elmúlt években képviselt álláspontjával és a közös európai menekültügyi rendszer folyamatos végrehajtásával; tudomásul veszi a Külső Határok Alap költségvetési juttatásainak 19 %-os, 415,5 millió euróra való emelését, amely a pénzügyi programozásban foglaltak felére korlátozódik; emlékeztet arra, hogy határozottan kérte a kihívások megfelelő és kiegyensúlyozott megválaszolását a legális migráció kezelése és az illegális migráció lelassítása érdekében;

| 57. | hangsúlyozza, hogy megfelelő forrásokat kell biztosítani a nemi alapú erőszak elleni küzdelemre irányuló intézkedésekre; hangsúlyozza, hogy az erőszak valamennyi formájának megelőzésére és az azok elleni küzdelemre irányuló program (Daphne-program) fontos szerepet játszik a nők és lányok elleni erőszak felszámolásában az EU-n belül, és hangsúlyozza a program számára előirányzott források 2013-ban történő növelésének fontosságát; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy megfelelő forrásokat kell biztosítani a nemi alapú erőszak elleni küzdelemre irányuló intézkedésekre; hangsúlyozza, hogy az erőszak valamennyi formájának megelőzésére és az azok elleni küzdelemre irányuló program (Daphne-program) fontos szerepet játszik a nők és lányok elleni erőszak felszámolásában az EU-n belül, és hangsúlyozza a program számára előirányzott források 2013-ban történő növelésének fontosságát;

3b.
     
  alfejezet

| 58. | emlékeztet arra, hogy a 3b. alfejezet – noha pénzösszegek tekintetében a többéves pénzügyi keret legkisebb alfejezete – olyan, az európai polgárok számára alapvető fontosságú kérdéseket tartalmaz, mint az ifjúsági, oktatási és kulturális programok, a közegészségügy, a fogyasztóvédelem, a polgári védelmi eszköz és a kommunikációs politika; ezért sajnálja, hogy 2013-ra e fejezet előirányzatainak teljes összege a tervek szerint a 2012. évi költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatoknál 1,2 %-kal (26,08 millió euró), míg a kifizetési előirányzatoknál 0,4 %-kal csökken, a Szolidaritási Alap figyelembevétele nélkül; |
| --- | --- |

58.

emlékeztet arra, hogy a 3b. alfejezet – noha pénzösszegek tekintetében a többéves pénzügyi keret legkisebb alfejezete – olyan, az európai polgárok számára alapvető fontosságú kérdéseket tartalmaz, mint az ifjúsági, oktatási és kulturális programok, a közegészségügy, a fogyasztóvédelem, a polgári védelmi eszköz és a kommunikációs politika; ezért sajnálja, hogy 2013-ra e fejezet előirányzatainak teljes összege a tervek szerint a 2012. évi költségvetéshez képest a kötelezettségvállalási előirányzatoknál 1,2 %-kal (26,08 millió euró), míg a kifizetési előirányzatoknál 0,4 %-kal csökken, a Szolidaritási Alap figyelembevétele nélkül;

| 59. | az elmúlt években tapasztalható stabil végrehajtási arányra tekintettel üdvözli a Fiatalok lendületben program finanszírozásának 2013-ban 140,45 millió euróra való növelését, ami a 2012. évi költségvetéshez képest 0,8 millió eurós, míg a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest 16,5 millió eurós emelést jelent; |
| --- | --- |

59.

az elmúlt években tapasztalható stabil végrehajtási arányra tekintettel üdvözli a Fiatalok lendületben program finanszírozásának 2013-ban 140,45 millió euróra való növelését, ami a 2012. évi költségvetéshez képest 0,8 millió eurós, míg a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest 16,5 millió eurós emelést jelent;

| 60. | nagyra becsüli a kötelezettségvállalások növelését a 2012. évi költségvetéshez képest a Kultúra program (+ 1,4 %), a Média 2007 program (+ 1,1 %) és az egészségügy terén tett uniós fellépés (+ 3,1 %) esetében, de sajnálja a 2012. évi költségvetéshez képest az Európa a polgárokért program, a fogyasztóvédelmi politika terén folytatott uniós fellépés és a Media Mundus előirányzatainek csökkentését; |
| --- | --- |

60.

nagyra becsüli a kötelezettségvállalások növelését a 2012. évi költségvetéshez képest a Kultúra program (+ 1,4 %), a Média 2007 program (+ 1,1 %) és az egészségügy terén tett uniós fellépés (+ 3,1 %) esetében, de sajnálja a 2012. évi költségvetéshez képest az Európa a polgárokért program, a fogyasztóvédelmi politika terén folytatott uniós fellépés és a Media Mundus előirányzatainek csökkentését;

| 61. | sajnálja, hogy a kommunikációs fellépésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások összege a 2012. évi költségvetéshez képest csökkent egy olyan időszakban, amikor az Európai Unió és annak polgárai közötti szakadék minden eddiginél nyilvánvalóbb, ahogy azt az európai választásokon folyamatosan csökkenő részvételi arány mutatja; meggyőződése, hogy erősíteni kell a kommunikációra fordított erőfeszítéseket, és megfelelő finanszírozásra van szükség az uniós intézmények láthatóságának és a gazdasági és pénzügyi válság leküzdéséhez való hozzájárulásuk bemutatásának biztosítására; |
| --- | --- |

61.

sajnálja, hogy a kommunikációs fellépésekkel kapcsolatos kötelezettségvállalások összege a 2012. évi költségvetéshez képest csökkent egy olyan időszakban, amikor az Európai Unió és annak polgárai közötti szakadék minden eddiginél nyilvánvalóbb, ahogy azt az európai választásokon folyamatosan csökkenő részvételi arány mutatja; meggyőződése, hogy erősíteni kell a kommunikációra fordított erőfeszítéseket, és megfelelő finanszírozásra van szükség az uniós intézmények láthatóságának és a gazdasági és pénzügyi válság leküzdéséhez való hozzájárulásuk bemutatásának biztosítására;

| 62. | hangsúlyozza, hogy ebben az évben is nagyon korlátozott tartalékkeret (25,6 millió euró) áll rendelkezésre e fejezet alatt, ami korlátozott mozgásteret hagy arra az esetre, ha új fellépésekre vagy határozatokra lenne szükség a polgárok számára közvetlenül lényeges elsődleges célok finanszírozásához; |
| --- | --- |

62.

hangsúlyozza, hogy ebben az évben is nagyon korlátozott tartalékkeret (25,6 millió euró) áll rendelkezésre e fejezet alatt, ami korlátozott mozgásteret hagy arra az esetre, ha új fellépésekre vagy határozatokra lenne szükség a polgárok számára közvetlenül lényeges elsődleges célok finanszírozásához;

4.
     
  fejezet

| 63. | megjegyzi, hogy a 2013. évi költségvetési tervezetben a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok a 2012. évi költségvetéshez képest 0,7 %-kal, illetve 5,1 %-kal 9 467,2, illetve 7 311,6 millió euróra emelkedtek; rámutat arra, hogy e növekmények nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekedést; |
| --- | --- |

63.

megjegyzi, hogy a 2013. évi költségvetési tervezetben a kötelezettségvállalási és a kifizetési előirányzatok a 2012. évi költségvetéshez képest 0,7 %-kal, illetve 5,1 %-kal 9 467,2, illetve 7 311,6 millió euróra emelkedtek; rámutat arra, hogy e növekmények nem érik el a költségvetés egésze tekintetében a Bizottság által javasolt növekedést;

| 64. | emlékeztet arra, hogy az átfedéseknek és a szűkös erőforrások felesleges megkettőződésének elkerülése céljából szorosabban össze kell hangolni és egyeztetni kell a külső fellépések terén tett uniós és tagállami erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy az alapok optimális felhasználása és szinergiák létrehozása érdekében elő kell segíteni az együttműködést és a fellépések egyéb nemzetközi, helyi és regionális adományozókkal való összehangolását; úgy véli, hogy gazdasági nehézségek idején az eszközök programozása és végrehajtása terén tapasztalható rugalmasság növelése és a szűkös erőforrásoknak tőkebevonó hatással járó eszközökkel való kiegészítése is fontos, ami lehetővé tenné a befektetett és kitermelt pénzösszegek felhasználását és újbóli felhasználását; |
| --- | --- |

64.

emlékeztet arra, hogy az átfedéseknek és a szűkös erőforrások felesleges megkettőződésének elkerülése céljából szorosabban össze kell hangolni és egyeztetni kell a külső fellépések terén tett uniós és tagállami erőfeszítéseket; hangsúlyozza, hogy az alapok optimális felhasználása és szinergiák létrehozása érdekében elő kell segíteni az együttműködést és a fellépések egyéb nemzetközi, helyi és regionális adományozókkal való összehangolását; úgy véli, hogy gazdasági nehézségek idején az eszközök programozása és végrehajtása terén tapasztalható rugalmasság növelése és a szűkös erőforrásoknak tőkebevonó hatással járó eszközökkel való kiegészítése is fontos, ami lehetővé tenné a befektetett és kitermelt pénzösszegek felhasználását és újbóli felhasználását;

| 65. | tudomásul veszi a 4. fejezet tartalékkeretének jelentős, 272,3 millió eurós növelését a 2013-ra vonatkozó pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest (119,6 millió euróról 391,9 millió euróra), ami az ENPI-re (amely 51,7 millió euróval nőtt), az ICI-re és az ICI+-ra (amelyek 0,3 millió euróval meghaladják a pénzügyi programozásban szereplő összeget) elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok növelésének és a Garanciaalapra (– 104,5 millió euró), az Előcsatlakozási Támogatási Eszközre (– 99,3 millió euró), a makroszintű pénzügyi támogatásra (– 37,4 millió euró), a Fejlesztési Együttműködési Eszközre (– 28,6 millió euró) és a Stabilitási Eszközre (– 41,4 millió euró) elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentésének nettó hatása; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson kielégítő magyarázatot arra, hogy egyes programokat miért kell ilyen jelentősen csökkenteni a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest; hangsúlyozza, hogy miközben üdvözlendő lehet az az elv, hogy az alacsony végrehajtási arányt mutató programokat vissza kell fogni, ha ez a hatékonyságból származó megtakarításokhoz vezet, az előirányzatok csökkentése nem lehet általános; figyelmeztet arra, hogy a mesterségesen magas tartalékkeretnek a költségvetési eljárás során tárgyalási eszközként való felhasználása nem tekinthető megalapozott költségvetési gyakorlatnak; |
| --- | --- |

65.

tudomásul veszi a 4. fejezet tartalékkeretének jelentős, 272,3 millió eurós növelését a 2013-ra vonatkozó pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest (119,6 millió euróról 391,9 millió euróra), ami az ENPI-re (amely 51,7 millió euróval nőtt), az ICI-re és az ICI+-ra (amelyek 0,3 millió euróval meghaladják a pénzügyi programozásban szereplő összeget) elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok növelésének és a Garanciaalapra (– 104,5 millió euró), az Előcsatlakozási Támogatási Eszközre (– 99,3 millió euró), a makroszintű pénzügyi támogatásra (– 37,4 millió euró), a Fejlesztési Együttműködési Eszközre (– 28,6 millió euró) és a Stabilitási Eszközre (– 41,4 millió euró) elkülönített kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentésének nettó hatása; felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson kielégítő magyarázatot arra, hogy egyes programokat miért kell ilyen jelentősen csökkenteni a pénzügyi programozásban foglaltakhoz képest; hangsúlyozza, hogy miközben üdvözlendő lehet az az elv, hogy az alacsony végrehajtási arányt mutató programokat vissza kell fogni, ha ez a hatékonyságból származó megtakarításokhoz vezet, az előirányzatok csökkentése nem lehet általános; figyelmeztet arra, hogy a mesterségesen magas tartalékkeretnek a költségvetési eljárás során tárgyalási eszközként való felhasználása nem tekinthető megalapozott költségvetési gyakorlatnak;

| 66. | különösen sajnálja a fejlesztési együttműködés előirányzatainak folyamatos csökkentését; kíváncsi arra, hogy ez hogyan egyeztethető össze azzal az EU által tett nemzetközi kötelezettségvállalással, miszerint 2015-ig a GNP 0,7 %-át a millenniumi fejlesztési célokra fordítja; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében tett kötelezettségvállalások teljes szintjének növelése - a 2013-as költségvetési tervezetben javasoltaknak megfelelően - a becsült infláció alatti növekedést jelent, valamint hogy a Fejlesztési Együttműködési Eszköz kifizetéseinek javasolt teljes szintje a 2012-es szintnél alacsonyabb; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a Fejlesztési Együttműködési Eszköz következetesebb, a valóságnak jobban megfelelő és jobban megtervezett finanszírozását; |
| --- | --- |

66.

különösen sajnálja a fejlesztési együttműködés előirányzatainak folyamatos csökkentését; kíváncsi arra, hogy ez hogyan egyeztethető össze azzal az EU által tett nemzetközi kötelezettségvállalással, miszerint 2015-ig a GNP 0,7 %-át a millenniumi fejlesztési célokra fordítja; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében tett kötelezettségvállalások teljes szintjének növelése - a 2013-as költségvetési tervezetben javasoltaknak megfelelően - a becsült infláció alatti növekedést jelent, valamint hogy a Fejlesztési Együttműködési Eszköz kifizetéseinek javasolt teljes szintje a 2012-es szintnél alacsonyabb; kéri a Bizottságot, hogy biztosítsa a Fejlesztési Együttműködési Eszköz következetesebb, a valóságnak jobban megfelelő és jobban megtervezett finanszírozását;

| 67. | tudomásul veszi azt a javaslatot, hogy növeljék az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközre elkülönített előirányzatokat a nagyszabású politikai és gazdasági változásokon áteső országok szükségleteinek kielégítése érdekében; üdvözli a keleti partnerségre fordított kiemelt figyelmet, és ismételten kifejezi támogatását a keleti partnerségben részt vevő déli országok számára, mivel az arab tavasz nyomán ezeknek történelmi léptékű kihívásokkal kell szembenézniük; úgy véli, hogy a Bizottság nem kielégítő módon tesz jelentést a „többért többet” elv alkalmazásáról, és sürgeti, hogy dolgozzon ki egyértelmű kritériumokat ennek megvalósítási módjára; |
| --- | --- |

67.

tudomásul veszi azt a javaslatot, hogy növeljék az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközre elkülönített előirányzatokat a nagyszabású politikai és gazdasági változásokon áteső országok szükségleteinek kielégítése érdekében; üdvözli a keleti partnerségre fordított kiemelt figyelmet, és ismételten kifejezi támogatását a keleti partnerségben részt vevő déli országok számára, mivel az arab tavasz nyomán ezeknek történelmi léptékű kihívásokkal kell szembenézniük; úgy véli, hogy a Bizottság nem kielégítő módon tesz jelentést a „többért többet” elv alkalmazásáról, és sürgeti, hogy dolgozzon ki egyértelmű kritériumokat ennek megvalósítási módjára;

| 68. | úgy ítéli meg, hogy a Palesztin Hatóságot és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalát (UNRWA) továbbra is megfelelő szintű uniós pénzügyi támogatásban kell részesíteni annak érdekében, hogy kielégítő és átfogó választ tudjanak adni a Közel-Keleten és a békefolyamat során tapasztalható politikai és humanitárius helyzetre; hangsúlyozza, hogy az UNRWA jelenleg különösen nehéz helyzettel áll szemben, mégpedig a szíriai eseményeket követően; megállapítja, hogy az ENPI számára elkülönített kötelezettségvállalások növekedésének nettó hatása főként a megszállt palesztin területek számára nyújtott, a 2012. évi költségvetési tervezet szintjével megegyező támogatás fenntartásának tudható be; |
| --- | --- |

68.

úgy ítéli meg, hogy a Palesztin Hatóságot és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatalát (UNRWA) továbbra is megfelelő szintű uniós pénzügyi támogatásban kell részesíteni annak érdekében, hogy kielégítő és átfogó választ tudjanak adni a Közel-Keleten és a békefolyamat során tapasztalható politikai és humanitárius helyzetre; hangsúlyozza, hogy az UNRWA jelenleg különösen nehéz helyzettel áll szemben, mégpedig a szíriai eseményeket követően; megállapítja, hogy az ENPI számára elkülönített kötelezettségvállalások növekedésének nettó hatása főként a megszállt palesztin területek számára nyújtott, a 2012. évi költségvetési tervezet szintjével megegyező támogatás fenntartásának tudható be;

| 69. | hangsúlyozza, hogy a Parlament szilárd elkötelezettségének köszönhetően a Palesztin Hatóság, az UNRWA és a közel-keleti békefolyamat számára az elmúlt évek során nyújtott uniós támogatás 300 millió euró volt, és emlékeztet rá, hogy a költségvetési egyeztetés során a költségvetési hatóság beleegyezett 200 millió euró elkülönítésébe 2012-re, aminek elengedhetetlen előfeltétele volt egy 100 millió eurós kiegészítő növelés a 2011-es pénzügyi évre a fel nem használt előirányzatokból adódóan; finanszírozási kötelezettségvállalást sürget, amely a költségvetési év kezdetétől tükrözi a tényleges szükségleteket annak biztosítása érdekében, hogy az Unió hatékonyan tudja támogatni a fenntartható béketeremtést; szigorú pénzügyi ellenőrzések bevezetését szorgalmazza, és azt, hogy a Parlament megkapja a kiadások részletes lebontását és értékelését; |
| --- | --- |

69.

hangsúlyozza, hogy a Parlament szilárd elkötelezettségének köszönhetően a Palesztin Hatóság, az UNRWA és a közel-keleti békefolyamat számára az elmúlt évek során nyújtott uniós támogatás 300 millió euró volt, és emlékeztet rá, hogy a költségvetési egyeztetés során a költségvetési hatóság beleegyezett 200 millió euró elkülönítésébe 2012-re, aminek elengedhetetlen előfeltétele volt egy 100 millió eurós kiegészítő növelés a 2011-es pénzügyi évre a fel nem használt előirányzatokból adódóan; finanszírozási kötelezettségvállalást sürget, amely a költségvetési év kezdetétől tükrözi a tényleges szükségleteket annak biztosítása érdekében, hogy az Unió hatékonyan tudja támogatni a fenntartható béketeremtést; szigorú pénzügyi ellenőrzések bevezetését szorgalmazza, és azt, hogy a Parlament megkapja a kiadások részletes lebontását és értékelését;

| 70. | elismeri, hogy Horvátország uniós csatlakozásával az Előcsatlakozási Támogatási Eszközre (IPA) elkülönített előirányzatok 67,6 millió euróval csökkennek; mindazonáltal aggódik amiatt, hogy a Bizottság a vártnál nagyobb csökkentést javasol a tagjelölt országokban az intézményi kapacitás bővítésének támogatása terén, a Horvátországnak elkülönített IPA-előirányzatok csökkentése révén (összesen 29,14 millió euróval kevesebb 2012-höz képest), miközben a lehetséges tagjelöltek számára fenntartott ugyanezen tétel növekszik (2012-höz képest + 10,5 millió euróval); emlékeztet arra, hogy az intézményi kapacitás kiemelt jelentőségű az uniós finanszírozás megfelelő felhasználása tekintetében, és ugyanolyan fontos mind a tagjelölt, mind a lehetséges tagjelölt országok számára; üdvözli az IPA vidékfejlesztésre szánt kötelezettségvállalási előirányzatainak a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt 10,2 %-os növelését; |
| --- | --- |

70.

elismeri, hogy Horvátország uniós csatlakozásával az Előcsatlakozási Támogatási Eszközre (IPA) elkülönített előirányzatok 67,6 millió euróval csökkennek; mindazonáltal aggódik amiatt, hogy a Bizottság a vártnál nagyobb csökkentést javasol a tagjelölt országokban az intézményi kapacitás bővítésének támogatása terén, a Horvátországnak elkülönített IPA-előirányzatok csökkentése révén (összesen 29,14 millió euróval kevesebb 2012-höz képest), miközben a lehetséges tagjelöltek számára fenntartott ugyanezen tétel növekszik (2012-höz képest + 10,5 millió euróval); emlékeztet arra, hogy az intézményi kapacitás kiemelt jelentőségű az uniós finanszírozás megfelelő felhasználása tekintetében, és ugyanolyan fontos mind a tagjelölt, mind a lehetséges tagjelölt országok számára; üdvözli az IPA vidékfejlesztésre szánt kötelezettségvállalási előirányzatainak a 2012. évi költségvetéshez képest javasolt 10,2 %-os növelését;

| 71. | megismétli, hogy különösen megszorítások idején a kötelezettségvállalási előirányzatokat gondosan meg kell tervezni a KKBP-vel kapcsolatos minden költségvetési soron annak érdekében, hogy az uniós pénzek olyan intézkedésekre kerüljenek elköltésre, amelyekre a leginkább szükség van, lehetőség szerint figyelembe véve a KKBP műveleteinek rugalmasságát és kiszámíthatatlanságát; ezzel összefüggésben üdvözli a nagyobb szinergiákra való felhívásokat, többek között a kapacitások összevonása, megosztása és integrálása és a missziók és műveletek jobb teljesítése, tervezése és lebonyolítása révén; üdvözli az összes KKBP-misszió átlátható és teljes körű áttekintésére irányuló erőfeszítéseket; gondosan elemezni fogja a KKBP 2013-as kötelezettségvállalási előirányzatainak 9,2 %-os növelését; |
| --- | --- |

71.

megismétli, hogy különösen megszorítások idején a kötelezettségvállalási előirányzatokat gondosan meg kell tervezni a KKBP-vel kapcsolatos minden költségvetési soron annak érdekében, hogy az uniós pénzek olyan intézkedésekre kerüljenek elköltésre, amelyekre a leginkább szükség van, lehetőség szerint figyelembe véve a KKBP műveleteinek rugalmasságát és kiszámíthatatlanságát; ezzel összefüggésben üdvözli a nagyobb szinergiákra való felhívásokat, többek között a kapacitások összevonása, megosztása és integrálása és a missziók és műveletek jobb teljesítése, tervezése és lebonyolítása révén; üdvözli az összes KKBP-misszió átlátható és teljes körű áttekintésére irányuló erőfeszítéseket; gondosan elemezni fogja a KKBP 2013-as kötelezettségvállalási előirányzatainak 9,2 %-os növelését;

| 72. | elismeri, hogy válaszolni kell a szervezett bűnözés és csempészet által jelentett, régiókon átnyúló fenyegetésre, védeni kell a létfontosságú infrastruktúrákat, reagálni kell a közegészségügyet érintő fenyegetésekre és küzdeni kell a terrorizmus ellen; felhívja azonban a Bizottságot, hogy mutasson be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy 2013-ban miért van szükség 50 %-os emelésre ezen intézkedések terén; |
| --- | --- |

72.

elismeri, hogy válaszolni kell a szervezett bűnözés és csempészet által jelentett, régiókon átnyúló fenyegetésre, védeni kell a létfontosságú infrastruktúrákat, reagálni kell a közegészségügyet érintő fenyegetésekre és küzdeni kell a terrorizmus ellen; felhívja azonban a Bizottságot, hogy mutasson be bizonyítékot arra vonatkozóan, hogy 2013-ban miért van szükség 50 %-os emelésre ezen intézkedések terén;

5.
     
  fejezet

| 73. | tudomásul veszi, hogy a becslések szerint a minden intézményt magukban foglaló teljes igazgatási kiadások becsült összege 8 544,4 millió euró, ami 3,2 %-os növelést jelent 2012-höz képest, és 636,6 millió eurós tartalékkeretet hagy, beleértve a Horvátország csatlakozásához kapcsolódó további kiadásokat is; |
| --- | --- |

73.

tudomásul veszi, hogy a becslések szerint a minden intézményt magukban foglaló teljes igazgatási kiadások becsült összege 8 544,4 millió euró, ami 3,2 %-os növelést jelent 2012-höz képest, és 636,6 millió eurós tartalékkeretet hagy, beleértve a Horvátország csatlakozásához kapcsolódó további kiadásokat is;

| 74. | elismeri, hogy a legtöbb intézmény, köztük az Európai Parlament is, erőfeszítést tett annak érdekében, hogy igazgatási költségvetésének emelését a várható inflációs ráta alatti szintre korlátozza, a Horvátországgal történő bővítés költségének kivételével; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az igazgatási erőforrások hosszú távú racionalizálásának szükségességét, és kitart amellett, hogy erősíteni kell az intézményközi együttműködést olyan területeken, mint például a humán erőforrások, a fordítás és tolmácsolás, az épületek és az információs technológia; |
| --- | --- |

74.

elismeri, hogy a legtöbb intézmény, köztük az Európai Parlament is, erőfeszítést tett annak érdekében, hogy igazgatási költségvetésének emelését a várható inflációs ráta alatti szintre korlátozza, a Horvátországgal történő bővítés költségének kivételével; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az igazgatási erőforrások hosszú távú racionalizálásának szükségességét, és kitart amellett, hogy erősíteni kell az intézményközi együttműködést olyan területeken, mint például a humán erőforrások, a fordítás és tolmácsolás, az épületek és az információs technológia;

| 75. | hangsúlyozza, hogy a 2012-hez képest mutatott 3,2 %-os növekedés főként jogszabályokban foglalt és szerződéses kötelezettségek, mint például nyugdíjak és bérkiigazítások következménye; mindazonáltal megállapítja, hogy – amint azt a költségvetésért és a pénzügyi programozásért felelős biztos 2012. január 23-i levelében kifejti – a Bizottság betartotta, sőt, túl is lépte azon vállalását, hogy az 5. fejezet szerinti igazgatási előirányzatainak nominális növekedését a 2012-höz képest előre jelzett 1,9 %-os infláció alatt tartja; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza, hogy a 2012-hez képest mutatott 3,2 %-os növekedés főként jogszabályokban foglalt és szerződéses kötelezettségek, mint például nyugdíjak és bérkiigazítások következménye; mindazonáltal megállapítja, hogy – amint azt a költségvetésért és a pénzügyi programozásért felelős biztos 2012. január 23-i levelében kifejti – a Bizottság betartotta, sőt, túl is lépte azon vállalását, hogy az 5. fejezet szerinti igazgatási előirányzatainak nominális növekedését a 2012-höz képest előre jelzett 1,9 %-os infláció alatt tartja;

| 76. | tudomásul veszi, hogy ezt úgy sikerült elérnie, hogy a létszámtervében szereplő álláshelyek számát már 2013-ra 1 %-kal csökkentette, nevezetesen az adminisztratív támogatás, a költségvetési irányítás és a csalás elleni küzdelem terén, valamint további csökkentéseket hajtott végre az igazgatási kiadások egyéb tételeinél; további magyarázatot kér arra vonatkozóan, hogy valóban szükség volt-e ezekre a létszámcsökkentésekre, és ezáltal az igazgatási kiadások reálértéken való befagyasztására, ha a Bizottság 2012-ben nominális értéken be tudta fagyasztani igazgatási kiadásait anélkül, hogy létszámleépítéshez folyamodott volna; |
| --- | --- |

76.

tudomásul veszi, hogy ezt úgy sikerült elérnie, hogy a létszámtervében szereplő álláshelyek számát már 2013-ra 1 %-kal csökkentette, nevezetesen az adminisztratív támogatás, a költségvetési irányítás és a csalás elleni küzdelem terén, valamint további csökkentéseket hajtott végre az igazgatási kiadások egyéb tételeinél; további magyarázatot kér arra vonatkozóan, hogy valóban szükség volt-e ezekre a létszámcsökkentésekre, és ezáltal az igazgatási kiadások reálértéken való befagyasztására, ha a Bizottság 2012-ben nominális értéken be tudta fagyasztani igazgatási kiadásait anélkül, hogy létszámleépítéshez folyamodott volna;

| 77. | üdvözli a költségvetés megszilárdítására irányuló ezen intézkedést a nemzeti szintű gazdasági és költségvetési megszorítások idején; elismeri, hogy az összes uniós intézménynek osztoznia kell e konszolidációs erőfeszítésekben; aggódik azonban amiatt, hogy ezek az intézkedések káros hatással járhatnak az uniós fellépések és programok modern igazgatás általi gyors, rendszeres és hatékony végrehajtására, különös tekintettel arra, hogy a teljesítményt és a közszolgálat minőségét – a földrajzi egyensúly figyelembevételével – jutalmazni kell, főként akkor, amikor az uniós hatáskörök folyamatosan bővülnek, és új tagállamok csatlakoznak az Unióhoz; üdvözli a létszámukban megerősített területekről, így az európai gazdaságirányításról, az egységes piacról, valamint a biztonság és az jogérvényesülés területéről szolgáltatott információkat, de hasonló tájékoztatást kér azokra a politikaterületekre és álláshelytípusokra vonatkozóan is, amelyeknél 2012-höz képest létszámcsökkentésre került sor; |
| --- | --- |

77.

üdvözli a költségvetés megszilárdítására irányuló ezen intézkedést a nemzeti szintű gazdasági és költségvetési megszorítások idején; elismeri, hogy az összes uniós intézménynek osztoznia kell e konszolidációs erőfeszítésekben; aggódik azonban amiatt, hogy ezek az intézkedések káros hatással járhatnak az uniós fellépések és programok modern igazgatás általi gyors, rendszeres és hatékony végrehajtására, különös tekintettel arra, hogy a teljesítményt és a közszolgálat minőségét – a földrajzi egyensúly figyelembevételével – jutalmazni kell, főként akkor, amikor az uniós hatáskörök folyamatosan bővülnek, és új tagállamok csatlakoznak az Unióhoz; üdvözli a létszámukban megerősített területekről, így az európai gazdaságirányításról, az egységes piacról, valamint a biztonság és az jogérvényesülés területéről szolgáltatott információkat, de hasonló tájékoztatást kér azokra a politikaterületekre és álláshelytípusokra vonatkozóan is, amelyeknél 2012-höz képest létszámcsökkentésre került sor;

| 78. | ezzel kapcsolatban megismétli, hogy a személyzet létszámának ilyen csökkentésekor minden esetben előzetes hatásvizsgálatra kell építeni, és figyelemmel kell lenni többek között az Unió jogi kötelezettségeire, az elsődleges uniós célokra, valamint az intézmények alapszerződésekből eredő új hatásköreire és megnövekedett feladataira; hangsúlyozza, hogy ennek a vizsgálatnak gondosan figyelembe kell vennie a különböző főigazgatóságokra és szolgálatokra kifejtett hatásokat, különös tekintettel azok méretére és munkaterhelésére, valamint az érintett, különböző típusú álláshelyeket, amelyeket a Bizottság emberi erőforrásokra vonatkozó éves átvilágítása mutat be (szakpolitikák kidolgozása, programirányítás, adminisztratív támogatás, költségvetési irányítás és csalás elleni küzdelem, nyelvi szolgáltatások stb.); |
| --- | --- |

78.

ezzel kapcsolatban megismétli, hogy a személyzet létszámának ilyen csökkentésekor minden esetben előzetes hatásvizsgálatra kell építeni, és figyelemmel kell lenni többek között az Unió jogi kötelezettségeire, az elsődleges uniós célokra, valamint az intézmények alapszerződésekből eredő új hatásköreire és megnövekedett feladataira; hangsúlyozza, hogy ennek a vizsgálatnak gondosan figyelembe kell vennie a különböző főigazgatóságokra és szolgálatokra kifejtett hatásokat, különös tekintettel azok méretére és munkaterhelésére, valamint az érintett, különböző típusú álláshelyeket, amelyeket a Bizottság emberi erőforrásokra vonatkozó éves átvilágítása mutat be (szakpolitikák kidolgozása, programirányítás, adminisztratív támogatás, költségvetési irányítás és csalás elleni küzdelem, nyelvi szolgáltatások stb.);

| 79. | hangsúlyozza, hogy az uniós fellépés sok területén a programok végrehajtásának állására, az új elsődleges szempontokra és egyéb fejleményekre való tekintettel elegendő személyzetet kell biztosítani; ezért alaposan meg fogja vizsgálni a létszám alakulását a különböző főigazgatóságoknál és szervezeti egységeknél az e jelentésben bemutatott elsődleges szempontok fényében is; felkéri a Bizottságot, hogy – amellett, hogy e tekintetben részletesebb tájékoztatást nyújt – készítse el a javasolt átfogó létszámcsökkentések hatásának hasonlóan részletes értékelését, figyelembe véve a Bizottság létszámában hosszú távon bekövetkező további csökkentéseket is, és erről tegyen jelentést a Parlamentnek; ragaszkodik ahhoz, hogy ez előfeltétele legyen annak, hogy a költségvetési hatóság az eredménytől függően megfontolja az 1 %-os létszámcsökkentés elfogadását 2013-ra vonatkozóan; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza, hogy az uniós fellépés sok területén a programok végrehajtásának állására, az új elsődleges szempontokra és egyéb fejleményekre való tekintettel elegendő személyzetet kell biztosítani; ezért alaposan meg fogja vizsgálni a létszám alakulását a különböző főigazgatóságoknál és szervezeti egységeknél az e jelentésben bemutatott elsődleges szempontok fényében is; felkéri a Bizottságot, hogy – amellett, hogy e tekintetben részletesebb tájékoztatást nyújt – készítse el a javasolt átfogó létszámcsökkentések hatásának hasonlóan részletes értékelését, figyelembe véve a Bizottság létszámában hosszú távon bekövetkező további csökkentéseket is, és erről tegyen jelentést a Parlamentnek; ragaszkodik ahhoz, hogy ez előfeltétele legyen annak, hogy a költségvetési hatóság az eredménytől függően megfontolja az 1 %-os létszámcsökkentés elfogadását 2013-ra vonatkozóan;

| 80. | úgy véli, hogy továbbra is kérdéseket vet fel a magas besorolási fokozatú, költséges vezetői beosztások nagy száma az Európai Külügyi Szolgálat személyzetének körében; ezért arra kéri az EKSZ-t, hogy adjon további tájékoztatást különösen a költségvetési tervezetben javasolt AD 14 besorolási fokozatú álláshelyek jelentős növekedése (+ 9,2 %) tekintetében; hasonlóképpen további tájékoztatást kér az épületek biztonsága és őrzése tekintetében javasolt előirányzatok nagymértékű növekedésével kapcsolatban (+ 57,2 %); |
| --- | --- |

80.

úgy véli, hogy továbbra is kérdéseket vet fel a magas besorolási fokozatú, költséges vezetői beosztások nagy száma az Európai Külügyi Szolgálat személyzetének körében; ezért arra kéri az EKSZ-t, hogy adjon további tájékoztatást különösen a költségvetési tervezetben javasolt AD 14 besorolási fokozatú álláshelyek jelentős növekedése (+ 9,2 %) tekintetében; hasonlóképpen további tájékoztatást kér az épületek biztonsága és őrzése tekintetében javasolt előirányzatok nagymértékű növekedésével kapcsolatban (+ 57,2 %);

| 81. | meggyőződése, hogy a megelőzés és a közvetítés a konfliktusok kezelésére szolgáló, leginkább költséghatékony lehetőségek közé tartoznak, és megakadályozzák, hogy a konfliktusok erőszakba torkolljanak; ezért üdvözli azt a javaslatot, hogy az EKSZ költségvetésébe vezessenek be egy 500 000 euró összegű, konfliktusmegelőző és közvetítéstámogató szolgáltatás elnevezésű költségvetési sort, a Parlament által javasolt előkészítő intézkedés ez év végi sikeres befejezését követően; |
| --- | --- |

81.

meggyőződése, hogy a megelőzés és a közvetítés a konfliktusok kezelésére szolgáló, leginkább költséghatékony lehetőségek közé tartoznak, és megakadályozzák, hogy a konfliktusok erőszakba torkolljanak; ezért üdvözli azt a javaslatot, hogy az EKSZ költségvetésébe vezessenek be egy 500 000 euró összegű, konfliktusmegelőző és közvetítéstámogató szolgáltatás elnevezésű költségvetési sort, a Parlament által javasolt előkészítő intézkedés ez év végi sikeres befejezését követően;

| 82. | véleménye szerint megfelelő finanszírozást kell biztosítani az Európai Iskolák számára annak érdekében, hogy az uniós intézményekben dolgozók gyermekeinek sajátos helyzete figyelembevételre kerüljön; tudomásul veszi a javasolt 180,7 millió eurós teljes összeget, ami 2012-höz képest 6,8 %-os növekedést jelent, és meghaladja a pénzügyi programozásban szereplő összegeket; mindazonáltal gondosan át fogja világítani az egyes Európai Iskolákkal kapcsolatos összes költségvetési sort, és a parlamenti olvasat során végre fog hajtani minden, e tekintetben megfelelőnek tartott módosítást; |
| --- | --- |

82.

véleménye szerint megfelelő finanszírozást kell biztosítani az Európai Iskolák számára annak érdekében, hogy az uniós intézményekben dolgozók gyermekeinek sajátos helyzete figyelembevételre kerüljön; tudomásul veszi a javasolt 180,7 millió eurós teljes összeget, ami 2012-höz képest 6,8 %-os növekedést jelent, és meghaladja a pénzügyi programozásban szereplő összegeket; mindazonáltal gondosan át fogja világítani az egyes Európai Iskolákkal kapcsolatos összes költségvetési sort, és a parlamenti olvasat során végre fog hajtani minden, e tekintetben megfelelőnek tartott módosítást;

Kísérleti projektek – előkészítő intézkedések

| 83. | hangsúlyozza a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságát, amelyek alapvető jelentőségű eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új, hosszú távú, regionális és uniós szintű kezdeményezések előkészítésében, amelyek az EU polgárainak életét javító uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; meg akarja határozni a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések kiegyensúlyozott csomagját a Bizottság értékelése és ajánlásai alapján, gondosan figyelembe véve a várt eredmények fenntarthatóságát és tartósságát; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések fontosságát, amelyek alapvető jelentőségű eszközök a politikai prioritások kialakításában és az olyan új, hosszú távú, regionális és uniós szintű kezdeményezések előkészítésében, amelyek az EU polgárainak életét javító uniós tevékenységekké és programokká válhatnak; meg akarja határozni a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések kiegyensúlyozott csomagját a Bizottság értékelése és ajánlásai alapján, gondosan figyelembe véve a várt eredmények fenntarthatóságát és tartósságát;

| 84. | a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. mellékletének D. része értelmében át fogja adni a Bizottság részére a 2013. évi költségvetésben tervezett, lehetséges kísérleti projektek és előkészítő intézkedések első ideiglenes listáját; elvárja, hogy a Bizottság elemezze a Parlament tájékoztató jellegű javaslatait, és megállapításaihoz fűzzön megfelelő indoklást; hangsúlyozza, hogy ez az ideiglenes lista nem zárja ki a kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre vonatkozó módosítások hivatalos benyújtását és elfogadását a költségvetés parlamenti olvasata során; |
| --- | --- |

84.

a 2006. május 17-i intézményközi megállapodás II. mellékletének D. része értelmében át fogja adni a Bizottság részére a 2013. évi költségvetésben tervezett, lehetséges kísérleti projektek és előkészítő intézkedések első ideiglenes listáját; elvárja, hogy a Bizottság elemezze a Parlament tájékoztató jellegű javaslatait, és megállapításaihoz fűzzön megfelelő indoklást; hangsúlyozza, hogy ez az ideiglenes lista nem zárja ki a kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre vonatkozó módosítások hivatalos benyújtását és elfogadását a költségvetés parlamenti olvasata során;

| 85. | emlékeztet arra, hogy a 2012. évi költségvetésben összesen 70 kísérleti projekt és előkészítő intézkedés került elfogadásra, amelyek kötelezettségvállalási előirányzatainak teljes összege 105,45 millió euró az összes fejezetben; hangsúlyozza, hogy amennyiben a költségvetési hatóság 2013-ra hasonló szintű kísérleti projekteket és előkészítő intézkedéseket fogadna el, a fejezetek közötti hasonló lebontásban, az 1a. alfejezet alatti tartalékkeret 54 %-a, a 3a. alfejezet alatti tartalékkeret 27 %-a és a 3b. alfejezet alatti tartalékkeret 37 %-a már felhasználásra kerülne; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy a 2012. évi költségvetésben összesen 70 kísérleti projekt és előkészítő intézkedés került elfogadásra, amelyek kötelezettségvállalási előirányzatainak teljes összege 105,45 millió euró az összes fejezetben; hangsúlyozza, hogy amennyiben a költségvetési hatóság 2013-ra hasonló szintű kísérleti projekteket és előkészítő intézkedéseket fogadna el, a fejezetek közötti hasonló lebontásban, az 1a. alfejezet alatti tartalékkeret 54 %-a, a 3a. alfejezet alatti tartalékkeret 27 %-a és a 3b. alfejezet alatti tartalékkeret 37 %-a már felhasználásra kerülne;

| 86. | tudomásul veszi a Bizottság négy előkészítő intézkedésre és két kísérleti projektre vonatkozó, összesen 15,5 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat elkülönítésére irányuló javaslatát; gondosan elemezni kívánja e javaslatok céljait és tartalmát, és ellenőrizni akarja a kért összegeket; |
| --- | --- |

86.

tudomásul veszi a Bizottság négy előkészítő intézkedésre és két kísérleti projektre vonatkozó, összesen 15,5 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat elkülönítésére irányuló javaslatát; gondosan elemezni kívánja e javaslatok céljait és tartalmát, és ellenőrizni akarja a kért összegeket;

Ügynökségek

| 87. | tudomásul veszi a decentralizált ügynökségekre a 2013. évi költségvetési tervezetben szánt előirányzatok 748 millió eurós (azaz a teljes uniós költségvetés 0,5 %-át kitevő) átfogó összegét, ami a teljes uniós hozzájárulás (beleértve a címzett bevételeket is) 24 millió eurós, vagy 3,2 %-os növelését eredményezi a 2012. évi költségvetéshez képest; tisztában van azzal, hogy ez a növekedés főleg a létrehozás alatt álló nyolc ügynökségre vezethető vissza, hiszen azokat megfelelő forrásokkal kell ellátni, továbbá arra a hét ügynökségre, amelyek feladatköre kibővítésre került a teljesítményük romlásának megakadályozása érdekében; tudomásul veszi, hogy a gyorsan növekvő ügynökségek számára nyújtott uniós hozzájárulás névértéken csökken, létszámuk azonban 1,2 %-kal nő; megállapítja, hogy az ügynökségek létszámtervében jelenleg összesen 5 115 álláshely van, ami 257-tel több álláshelyet jelent, melyek főleg új feladatokat kapó vagy újonnan létrehozott ügynökségeket érintenek; |
| --- | --- |

87.

tudomásul veszi a decentralizált ügynökségekre a 2013. évi költségvetési tervezetben szánt előirányzatok 748 millió eurós (azaz a teljes uniós költségvetés 0,5 %-át kitevő) átfogó összegét, ami a teljes uniós hozzájárulás (beleértve a címzett bevételeket is) 24 millió eurós, vagy 3,2 %-os növelését eredményezi a 2012. évi költségvetéshez képest; tisztában van azzal, hogy ez a növekedés főleg a létrehozás alatt álló nyolc ügynökségre vezethető vissza, hiszen azokat megfelelő forrásokkal kell ellátni, továbbá arra a hét ügynökségre, amelyek feladatköre kibővítésre került a teljesítményük romlásának megakadályozása érdekében; tudomásul veszi, hogy a gyorsan növekvő ügynökségek számára nyújtott uniós hozzájárulás névértéken csökken, létszámuk azonban 1,2 %-kal nő; megállapítja, hogy az ügynökségek létszámtervében jelenleg összesen 5 115 álláshely van, ami 257-tel több álláshelyet jelent, melyek főleg új feladatokat kapó vagy újonnan létrehozott ügynökségeket érintenek;

| 88. | megállapítja, hogy most első ízben a Bizottság korlátozásokkal fogadta el majdnem minden ügynökség költségvetési kéréseit, amelyek összhangban voltak a pénzügyi programozásban szereplő átfogó összegekkel; ez az összesen mintegy 44 millió eurós csökkentés érinti azokat az ügynökségeket is, amelyek feladatai egybeesnek a Parlament prioritásaival; emlékeztet arra, hogy szükség van e csökkentések módszertanának, a mögöttük meghúzódó érveknek és lehetséges hatásuknak a gondos elemzésére, tekintettel több állásfoglalásra, amelyek közül a legfrissebb a 2010-es évre vonatkozó mentesítés, és amelyek hangsúlyozzák, hogy az ügynökségek intézményközi munkacsoport általi felülvizsgálatának strukturális javulásokhoz kell vezetnie mind az ügynökségek hatását, mind pedig költséghatékonyságát illetően, többek között a párhuzamosságok és a meglévő ügynökségek közötti átfedések azonosítása révén; még egyszer hangsúlyozza, hogy az uniós ügynökségek költségvetési előirányzatai távolról sem csupán igazgatási kiadásokból állnak, hanem hozzájárulnak az Európa 2020 stratégiában foglalt célok és általában az uniós célok eléréséhez is, miközben célul tűzik ki megtakarítások elérését nemzeti szinten, a jogalkotási hatóság által meghatározottak szerint; |
| --- | --- |

88.

megállapítja, hogy most első ízben a Bizottság korlátozásokkal fogadta el majdnem minden ügynökség költségvetési kéréseit, amelyek összhangban voltak a pénzügyi programozásban szereplő átfogó összegekkel; ez az összesen mintegy 44 millió eurós csökkentés érinti azokat az ügynökségeket is, amelyek feladatai egybeesnek a Parlament prioritásaival; emlékeztet arra, hogy szükség van e csökkentések módszertanának, a mögöttük meghúzódó érveknek és lehetséges hatásuknak a gondos elemzésére, tekintettel több állásfoglalásra, amelyek közül a legfrissebb a 2010-es évre vonatkozó mentesítés, és amelyek hangsúlyozzák, hogy az ügynökségek intézményközi munkacsoport általi felülvizsgálatának strukturális javulásokhoz kell vezetnie mind az ügynökségek hatását, mind pedig költséghatékonyságát illetően, többek között a párhuzamosságok és a meglévő ügynökségek közötti átfedések azonosítása révén; még egyszer hangsúlyozza, hogy az uniós ügynökségek költségvetési előirányzatai távolról sem csupán igazgatási kiadásokból állnak, hanem hozzájárulnak az Európa 2020 stratégiában foglalt célok és általában az uniós célok eléréséhez is, miközben célul tűzik ki megtakarítások elérését nemzeti szinten, a jogalkotási hatóság által meghatározottak szerint;

*

* *

| 89. | úgy véli, hogy a 2012. július 9-én sorra kerülő háromoldalú egyeztetésen különleges jelentőséggel bír a következő kérdések megtárgyalása:






  — | elegendő mennyiségű pénzügyi forrás, amely lehetővé teszi, hogy a 2012 júniusi Európai Tanács a költségvetési forrásoknak a gyorsan ható, növekedést serkentő intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalását késedelem nélkül és a jelenlegi többéves pénzügyi terv keretei között végrehajtsák; |
| --- | --- | --- |

89.

úgy véli, hogy a 2012. július 9-én sorra kerülő háromoldalú egyeztetésen különleges jelentőséggel bír a következő kérdések megtárgyalása:

—

elegendő mennyiségű pénzügyi forrás, amely lehetővé teszi, hogy a 2012 júniusi Európai Tanács a költségvetési forrásoknak a gyorsan ható, növekedést serkentő intézkedésekre vonatkozó kötelezettségvállalását késedelem nélkül és a jelenlegi többéves pénzügyi terv keretei között végrehajtsák;

| — | a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás, valamint különösen a kkv-k és a fiatalok támogatása a 2013-as költségvetésben; |
| --- | --- |

—

a növekedés, a versenyképesség és a foglalkoztatás, valamint különösen a kkv-k és a fiatalok támogatása a 2013-as költségvetésben;

| — | elegendő mértékű kifizetési előirányzat biztosítása a folyamatban lévő projektek programozási időszak végén felmerülő növekvő szükségleteinek kielégítésére, különös tekintettel az 1a. és az 1b. alfejezet, valamint a 2. fejezet alatti projektekre; |
| --- | --- |

—

elegendő mértékű kifizetési előirányzat biztosítása a folyamatban lévő projektek programozási időszak végén felmerülő növekvő szükségleteinek kielégítésére, különös tekintettel az 1a. és az 1b. alfejezet, valamint a 2. fejezet alatti projektekre;

| — | a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) problémája; |
| --- | --- |

—

a fennálló kötelezettségvállalások (RAL) problémája;

| — | 2012-re vonatkozó költségvetés-módosítás a korábbi és jelenlegi kifizetési igények fedezése és a 2012-es kifizetések 2013-ra való eltolódásának elkerülése céljából, ami az idén előfordult; |
| --- | --- |

—

2012-re vonatkozó költségvetés-módosítás a korábbi és jelenlegi kifizetési igények fedezése és a 2012-es kifizetések 2013-ra való eltolódásának elkerülése céljából, ami az idén előfordult;

| — | elegendő mértékű kötelezettségvállalási előirányzat – az integráció fokozása válság idején; |
| --- | --- |

—

elegendő mértékű kötelezettségvállalási előirányzat – az integráció fokozása válság idején;

| — | a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi találkozó; |
| --- | --- |

—

a kifizetésekkel foglalkozó intézményközi találkozó;

| — | az ITER finanszírozása a 2013. évi költségvetésben; |
| --- | --- |

—

az ITER finanszírozása a 2013. évi költségvetésben;

| — | a pénzügyi programozás és a 2013. évi költségvetési tervezet között a 4. fejezetet tekintetében fennálló ellentmondás; |
| --- | --- |

—

a pénzügyi programozás és a 2013. évi költségvetési tervezet között a 4. fejezetet tekintetében fennálló ellentmondás;

| 90. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

90.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0077.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/62 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/62

---

2012. július 4., szerdaAz állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó stratégia

P7_TA(2012)0290

Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) (2012/2043(INI))

2013/C 349 E/07

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. január 19-i bizottsági közleményre (COM(2012)0006), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok védelmére és az állatjólétre vonatkozó európai uniós stratégiáról (2012–2015) szóló, 2012. január 19-i bizottsági közleményre (COM(2012)0006),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. és 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. és 13. cikkére,

| — | tekintettel az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervről szóló, 2006. október 12-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatjólétért és az állatok védelméért 2006 és 2010 között folytatott közösségi cselekvési tervről szóló, 2006. október 12-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007–2013) szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió új állat-egészségügyi stratégiájáról (2007–2013) szóló, 2008. május 22-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az állatok leölésük során való védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2009. május 6-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok leölésük során való védelméről szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló, 2009. május 6-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2006–2010-es időszakra szóló állatjóléti cselekvési terv értékeléséről és elemzéséről szóló, 2010. május 5-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az antibiotikum-rezisztenciáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antibiotikum-rezisztenciáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az EU mezőgazdaságáról és a nemzetközi kereskedelemről szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU mezőgazdaságáról és a nemzetközi kereskedelemről szóló, 2011. március 8-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a vágási célból az Európai Unióban szállított állatok utaztatására vonatkozó nyolcórás határérték meghatározásáról szóló, 2012. március 15-i nyilatkozatára (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vágási célból az Európai Unióban szállított állatok utaztatására vonatkozó nyolcórás határérték meghatározásáról szóló, 2012. március 15-i nyilatkozatára (7),

| — | tekintettel az uniós kutyapopuláció kezeléséről szóló, 2011. október 13-i nyilatkozatára (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós kutyapopuláció kezeléséről szóló, 2011. október 13-i nyilatkozatára (8),

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Halászati Tanács 2010. november 29-i következtetéseire a kutyák és a macskák jólétéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Halászati Tanács 2010. november 29-i következtetéseire a kutyák és a macskák jólétéről,

| — | tekintettel az antimikrobiális rezisztenciával szembeni cselekvési tervről szóló, 2011. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0748), |
| --- | --- |

—

tekintettel az antimikrobiális rezisztenciával szembeni cselekvési tervről szóló, 2011. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2011)0748),

| — | tekintettel az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 1/2005/EK tanácsi rendelet hatásáról szóló, 2011. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2011)0700), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatok szállítás közbeni védelméről szóló 1/2005/EK tanácsi rendelet hatásáról szóló, 2011. november 10-i bizottsági közleményre (COM(2011)0700),

| — | tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2010. december 2-i, az állatok szállítás alatti kíméletéről szóló tudományos véleményére (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) 2010. december 2-i, az állatok szállítás alatti kíméletéről szóló tudományos véleményére (9),

| — | tekintettel az EFSA 2011. december 13-i, az állatjóléti kockázatértékeléshez készült útmutatóról szóló tudományos véleményére (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EFSA 2011. december 13-i, az állatjóléti kockázatértékeléshez készült útmutatóról szóló tudományos véleményére (10),

| — | tekintettel az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) meghatározására az állatjólétről (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állat-egészségügyi Világszervezet (OIE) meghatározására az állatjólétről (11),

| — | tekintettel a megfelelő állatjólét tizenkét kiegészítő elvére és kritériumára, amelyeket a Welfare Quality projekt dolgozott ki (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megfelelő állatjólét tizenkét kiegészítő elvére és kritériumára, amelyeket a Welfare Quality projekt dolgozott ki (12),

| — | tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezmény megkötéséről szóló, 1978. június 19-i 78/923/EGK tanácsi határozatra (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezmény megkötéséről szóló, 1978. június 19-i 78/923/EGK tanácsi határozatra (13),

| — | tekintettel a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményre (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményre (14),

| — | tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel a takarmány- és élelmiszerjog, valamint az állat-egészségügyi és az állatok kíméletére vonatkozó szabályok követelményeinek történő megfelelés ellenőrzésének biztosítása céljából végrehajtott hatósági ellenőrzésekről szóló 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (15),

| — | tekintettel a vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló, 1999. március 29-i 1999/22/EK tanácsi irányelvre (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló, 1999. március 29-i 1999/22/EK tanácsi irányelvre (16),

| — | tekintettel a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EUeurópai parlamenti és tanácsi irányelvre (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló, 2010. szeptember 22-i 2010/63/EUeurópai parlamenti és tanácsi irányelvre (17),

| — | tekintettel „A fenntartható fejlődés elvének általános érvényesítése az uniós szakpolitikában: Az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájának 2009. évi felülvizsgálata” című, 2009. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2009)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A fenntartható fejlődés elvének általános érvényesítése az uniós szakpolitikában: Az Európai Unió fenntartható fejlődési stratégiájának 2009. évi felülvizsgálata” című, 2009. július 24-i bizottsági közleményre (COM(2009)0400),

| — | tekintettel az állatjóléti címkézésre, valamint az állatok védelmével és az állatjóléttel foglalkozó referenciaközpontok európai hálózatának létrehozására irányuló lehetőségekről szóló, 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0584), |
| --- | --- |

—

tekintettel az állatjóléti címkézésre, valamint az állatok védelmével és az állatjóléttel foglalkozó referenciaközpontok európai hálózatának létrehozására irányuló lehetőségekről szóló, 2009. október 28-i bizottsági közleményre (COM(2009)0584),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 48. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A7–0216/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Petíciós Bizottság véleményére (A7–0216/2012),

| A. | mivel a fenntartható fejlődés részét képező állatjólét magas szintje fontos az állatok egészségének védelme, valamint a termelékenység biztosítása érdekében, jóllehet a mezőgazdasági üzemekre további költségeket ró, amelyek nem oszlanak el arányosan az élelmiszerláncban; |
| --- | --- |

A.

mivel a fenntartható fejlődés részét képező állatjólét magas szintje fontos az állatok egészségének védelme, valamint a termelékenység biztosítása érdekében, jóllehet a mezőgazdasági üzemekre további költségeket ró, amelyek nem oszlanak el arányosan az élelmiszerláncban;

| B. | mivel a vadon élő állatok – amelyek populációja a legtöbb tagállamban növekszik – egészségi állapotának romlása megnyilvánulhat abban, hogy a fertőző betegségeket nagyobb arányban adják át a háziállatoknak, továbbá a közegészség veszélyeztetésében is; |
| --- | --- |

B.

mivel a vadon élő állatok – amelyek populációja a legtöbb tagállamban növekszik – egészségi állapotának romlása megnyilvánulhat abban, hogy a fertőző betegségeket nagyobb arányban adják át a háziállatoknak, továbbá a közegészség veszélyeztetésében is;

| C. | mivel az állatjólétre vonatkozó uniós és nemzeti szabályok összetettségük és eltérő értelmezéseik miatt jogi bizonytalansághoz vezetnek, és egyes tagállamokban súlyos versenyhátrányt okozhatnak a termelőknek; mivel az uniós jog végrehajtása tekintetében e szabályok betartásának elmaradása, valamint a nem harmonizált szabványok megléte és a jogi mérföldkövek hiánya torzítja a versenyt, és egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményez; |
| --- | --- |

C.

mivel az állatjólétre vonatkozó uniós és nemzeti szabályok összetettségük és eltérő értelmezéseik miatt jogi bizonytalansághoz vezetnek, és egyes tagállamokban súlyos versenyhátrányt okozhatnak a termelőknek; mivel az uniós jog végrehajtása tekintetében e szabályok betartásának elmaradása, valamint a nem harmonizált szabványok megléte és a jogi mérföldkövek hiánya torzítja a versenyt, és egyenlőtlen versenyfeltételeket eredményez;

| D. | mivel a nemzeti állatjóléti szabályok nem lehetnek ellentétesek az uniós egységes piac elveivel; |
| --- | --- |

D.

mivel a nemzeti állatjóléti szabályok nem lehetnek ellentétesek az uniós egységes piac elveivel;

| E. | mivel az állatjóléttel szembeni megközelítésnek szilárd tudományos bizonyítékokon és a legjobb tudományos ismereteken kellene alapulnia, szem előtt tartva az egyszerűsítés, a költséghatékonyság és a normák alkalmazhatósága, valamint különösen a környezetvédelmi és a közegészségügyi politikákkal való összhang iránti igényt; |
| --- | --- |

E.

mivel az állatjóléttel szembeni megközelítésnek szilárd tudományos bizonyítékokon és a legjobb tudományos ismereteken kellene alapulnia, szem előtt tartva az egyszerűsítés, a költséghatékonyság és a normák alkalmazhatósága, valamint különösen a környezetvédelmi és a közegészségügyi politikákkal való összhang iránti igényt;

| F. | mivel a modern fogyasztók ésszerű elvárása, hogy a mezőgazdasági üzemekben nevelt állatok ugyanazokra a dolgokra jogosultak, amelyekre mi – mint emberi lények – szükségletként tekintünk, azaz jó minőségű táplálékra, jó életkörülményekre és megfelelő orvosi ellátásra; |
| --- | --- |

F.

mivel a modern fogyasztók ésszerű elvárása, hogy a mezőgazdasági üzemekben nevelt állatok ugyanazokra a dolgokra jogosultak, amelyekre mi – mint emberi lények – szükségletként tekintünk, azaz jó minőségű táplálékra, jó életkörülményekre és megfelelő orvosi ellátásra;

| G. | mivel az állat-egészségügyi előírások létfontosságúak az európai állattenyésztés szempontjából, tekintettel arra, hogy egyre nagyobb hatást gyakorolnak az mezőgazdasági üzemek versenyképességére; |
| --- | --- |

G.

mivel az állat-egészségügyi előírások létfontosságúak az európai állattenyésztés szempontjából, tekintettel arra, hogy egyre nagyobb hatást gyakorolnak az mezőgazdasági üzemek versenyképességére;

| 1. | üdvözli a 2012–2015-re szóló, az EU-ra vonatkozó átfogó állatjóléti stratégiát; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a 2012–2015-re szóló, az EU-ra vonatkozó átfogó állatjóléti stratégiát;

| 2. | emlékeztet rá, hogy a Szerződés 13. cikke általános hatályú, így a környezetvédelemi vagy fogyasztóvédelmi rendelkezésekkel azonos jelentőségű és jogilag elsőbbséget élvez az összes belső piaci politikával szemben; |
| --- | --- |

2.

emlékeztet rá, hogy a Szerződés 13. cikke általános hatályú, így a környezetvédelemi vagy fogyasztóvédelmi rendelkezésekkel azonos jelentőségű és jogilag elsőbbséget élvez az összes belső piaci politikával szemben;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az állatjólét olyan összetett és sokrétű kérdés, amely hatással van a nemzetközi és belföldi politikákra, és amelynek jelentős etikai, tudományos, gazdasági, kulturális és politikai vetületei vannak; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az állatjólét olyan összetett és sokrétű kérdés, amely hatással van a nemzetközi és belföldi politikákra, és amelynek jelentős etikai, tudományos, gazdasági, kulturális és politikai vetületei vannak;

| 4. | üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy kiemelten kívánja kezelni az állatjóléti normák betartásának kérdését; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Bizottság azon szándékát, hogy kiemelten kívánja kezelni az állatjóléti normák betartásának kérdését;

| 5. | üdvözli, hogy a stratégiai dokumentum olyan szakpolitikát vázol fel, amelynek alapján a szabad fogyasztói választás az állatjóléti szempontoknak eleget tevő termékek számára fogyasztói piacokat mozgósít, és a közös piaci erőket a mezőgazdasági haszonállatok jólétének szolgálatába állítja; |
| --- | --- |

5.

üdvözli, hogy a stratégiai dokumentum olyan szakpolitikát vázol fel, amelynek alapján a szabad fogyasztói választás az állatjóléti szempontoknak eleget tevő termékek számára fogyasztói piacokat mozgósít, és a közös piaci erőket a mezőgazdasági haszonállatok jólétének szolgálatába állítja;

| 6. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2006–2010-es cselekvési terv néhány intézkedését nem lehetett befejezni, és felszólítja a Bizottságot, hogy az új intézkedésekre vonatkozó céldátumokat igazítsa hozzá a jogi határidőkhöz; |
| --- | --- |

6.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a 2006–2010-es cselekvési terv néhány intézkedését nem lehetett befejezni, és felszólítja a Bizottságot, hogy az új intézkedésekre vonatkozó céldátumokat igazítsa hozzá a jogi határidőkhöz;

| 7. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a stratégia nem kapta meg a Parlament 2010. május 5-i állásfoglalásában kért pénzügyi hátteret; felhívja a Bizottságot, hogy növelje ezt a támogatást azzal, hogy felülvizsgálja az állatjólét prioritási rendjét, és biztosítja az állatjólét jobb integrálását a többi uniós szakpolitikai területbe, például a fogyasztóvédelembe, a kutatási programokba, és adott esetben a közös agrárpolitikába; |
| --- | --- |

7.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a stratégia nem kapta meg a Parlament 2010. május 5-i állásfoglalásában kért pénzügyi hátteret; felhívja a Bizottságot, hogy növelje ezt a támogatást azzal, hogy felülvizsgálja az állatjólét prioritási rendjét, és biztosítja az állatjólét jobb integrálását a többi uniós szakpolitikai területbe, például a fogyasztóvédelembe, a kutatási programokba, és adott esetben a közös agrárpolitikába;

| 8. | üdvözli a Bizottság reformjavaslatait és az állatjólét iránti elkötelezettségét; hangsúlyozza az állattenyésztés szabályait és helyes gyakorlatait betartó, a jobb tenyésztő létesítményekbe beruházó mezőgazdasági termelők támogatásának fontosságát; hangsúlyozza a KAP jövőbeni megfelelő finanszírozásának fontosságát, mivel törekvéseink szintjéhez mérhető költségvetésre van szükség; |
| --- | --- |

8.

üdvözli a Bizottság reformjavaslatait és az állatjólét iránti elkötelezettségét; hangsúlyozza az állattenyésztés szabályait és helyes gyakorlatait betartó, a jobb tenyésztő létesítményekbe beruházó mezőgazdasági termelők támogatásának fontosságát; hangsúlyozza a KAP jövőbeni megfelelő finanszírozásának fontosságát, mivel törekvéseink szintjéhez mérhető költségvetésre van szükség;

| 9. | hangsúlyozza, hogy ma a mezőgazdasági termelők sokféle kihívással szembesülnek, úgymint az éghajlatváltozás, és számos követelménynek kell megfelelniük, amelyek közül az állatjólét csak az egyik; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. cikkével összhangban biztosítsa a szakpolitikák megfelelő koherenciáját; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy ma a mezőgazdasági termelők sokféle kihívással szembesülnek, úgymint az éghajlatváltozás, és számos követelménynek kell megfelelniük, amelyek közül az állatjólét csak az egyik; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 7. cikkével összhangban biztosítsa a szakpolitikák megfelelő koherenciáját;

| 10. | felkéri a tagállamokat, hogy hatékonyabban használják ki az uniós vidékfejlesztési alapok, valamint a Kutatási Főigazgatóságnak az állatjólét területén az alkalmazott kutatásokat és a modern és innovatív megoldásokba történő beruházásokat szorgalmazó hetedik keretprogramja (2007-2013) által nyújtott támogatási lehetőségeket; felkéri ugyanakkor a tagállamokat és a Bizottságot, hogy növeljék az állatjólét terén új technikák és technológiák kifejlesztését célzó kutatásokba történő pénzügyi beruházásokat; |
| --- | --- |

10.

felkéri a tagállamokat, hogy hatékonyabban használják ki az uniós vidékfejlesztési alapok, valamint a Kutatási Főigazgatóságnak az állatjólét területén az alkalmazott kutatásokat és a modern és innovatív megoldásokba történő beruházásokat szorgalmazó hetedik keretprogramja (2007-2013) által nyújtott támogatási lehetőségeket; felkéri ugyanakkor a tagállamokat és a Bizottságot, hogy növeljék az állatjólét terén új technikák és technológiák kifejlesztését célzó kutatásokba történő pénzügyi beruházásokat;

| 11. | sajnálja, hogy a stratégia nem mozdítja elő a magas szintű állatjóléti normákat azzal, hogy kihasználja a fenntartható fogyasztás és termelés, a zöld közbeszerzés és a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának politikáiban rejlő lehetőségeket; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy a stratégia nem mozdítja elő a magas szintű állatjóléti normákat azzal, hogy kihasználja a fenntartható fogyasztás és termelés, a zöld közbeszerzés és a vállalatok társadalmi felelősségvállalásának politikáiban rejlő lehetőségeket;

| 12. | szorgalmazza, hogy a Bizottság vegye fel az állatjólét ügyét kereskedelempolitikájába és a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokba, továbbá részesítse előnyben a viszonossági alapon előírt állatjóléti normákat, a harmadik országokban pedig azzal mozdítsa elő az állatjólétet, hogy az importált állatokra és termékekre vonatkozóan ugyanolyan jóléti normákat követel meg; |
| --- | --- |

12.

szorgalmazza, hogy a Bizottság vegye fel az állatjólét ügyét kereskedelempolitikájába és a nemzetközi kereskedelmi megállapodásokról szóló tárgyalásokba, továbbá részesítse előnyben a viszonossági alapon előírt állatjóléti normákat, a harmadik országokban pedig azzal mozdítsa elő az állatjólétet, hogy az importált állatokra és termékekre vonatkozóan ugyanolyan jóléti normákat követel meg;

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások megkezdése előtt értékelje a harmadik országokban érvényes állatjóléti normákat, és számoljon be azokról; felkéri a Bizottságot, hogy ezt a feladatot haladéktalanul végezze el azokban az országokban, ahol a kereskedelmi tárgyalások már folyamatban vannak; |
| --- | --- |

13.

felhívja a Bizottságot, hogy a kereskedelmi megállapodásokkal kapcsolatos tárgyalások megkezdése előtt értékelje a harmadik országokban érvényes állatjóléti normákat, és számoljon be azokról; felkéri a Bizottságot, hogy ezt a feladatot haladéktalanul végezze el azokban az országokban, ahol a kereskedelmi tárgyalások már folyamatban vannak;

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben ne nyújtson be az Európai Parlamentnek olyan szabadkereskedelmi megállapodást, amely nem biztosítja, hogy az importtermékekre az európai termékekre vonatkozókkal egyenértékű állatjóléti előírások vonatkozzanak; |
| --- | --- |

14.

felszólítja a Bizottságot, hogy a jövőben ne nyújtson be az Európai Parlamentnek olyan szabadkereskedelmi megállapodást, amely nem biztosítja, hogy az importtermékekre az európai termékekre vonatkozókkal egyenértékű állatjóléti előírások vonatkozzanak;

| 15. | üdvözli a Bizottság annak vizsgálatára irányuló szándékát is, hogy az állatjóléti kérdések miként integrálhatók hatékonyabban az európai szomszédságpolitika keretébe; |
| --- | --- |

15.

üdvözli a Bizottság annak vizsgálatára irányuló szándékát is, hogy az állatjóléti kérdések miként integrálhatók hatékonyabban az európai szomszédságpolitika keretébe;

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO-tól követelje meg, hogy a globális kereskedelmi stratégiába mihamarabb vegye fel a nem kereskedelmi szempontokat a világon a legszigorúbb állatjóléti normákat betartani köteles uniós országok és a harmadik országok közötti versenytorzulások elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

16.

felszólítja a Bizottságot, hogy a WTO-tól követelje meg, hogy a globális kereskedelmi stratégiába mihamarabb vegye fel a nem kereskedelmi szempontokat a világon a legszigorúbb állatjóléti normákat betartani köteles uniós országok és a harmadik országok közötti versenytorzulások elkerülése érdekében;

| 17. | szükségesnek tartja, hogy a fogyasztókat kötelezően tájékoztassák arról, ha egy importtermék, vagy egy importterméket tartalmazó termék az európai állatjóléti előírásoktól eltérő módon tartott állattól származik; |
| --- | --- |

17.

szükségesnek tartja, hogy a fogyasztókat kötelezően tájékoztassák arról, ha egy importtermék, vagy egy importterméket tartalmazó termék az európai állatjóléti előírásoktól eltérő módon tartott állattól származik;

| 18. | sajnálja, hogy a stratégia nem tükrözi az állategészségügy és annak az állatok jólétében betöltött jelentős szerepe közötti összefüggést, valamint a közegészségüggyel való kapcsolatot; felhívja a Bizottságot, hogy e stratégiára alkalmazza a közös egészségügyi megközelítés elvét, és biztosítsa annak az állategészségügyi stratégiával való hatékony összehangolását, mivel a helyes állattenyésztés többek között segít megelőzni a betegségek és az antimikrobiális rezisztencia terjedését; |
| --- | --- |

18.

sajnálja, hogy a stratégia nem tükrözi az állategészségügy és annak az állatok jólétében betöltött jelentős szerepe közötti összefüggést, valamint a közegészségüggyel való kapcsolatot; felhívja a Bizottságot, hogy e stratégiára alkalmazza a közös egészségügyi megközelítés elvét, és biztosítsa annak az állategészségügyi stratégiával való hatékony összehangolását, mivel a helyes állattenyésztés többek között segít megelőzni a betegségek és az antimikrobiális rezisztencia terjedését;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a Parlament az antibiotikum-rezisztenciáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalásában hangsúlyozta annak szükségességét, hogy teljes képet kapjon arról, hogy mikor, hol, hogyan és mely állatokon alkalmaznak jelenleg antimikrobiális szereket, és úgy véli, az erre vonatkozó adatokat a Bizottságnak haladéktalanul össze kell gyűjtenie, elemeznie kell és közzé kell tennie; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a Parlament az antibiotikum-rezisztenciáról szóló, 2011. május 12-i állásfoglalásában hangsúlyozta annak szükségességét, hogy teljes képet kapjon arról, hogy mikor, hol, hogyan és mely állatokon alkalmaznak jelenleg antimikrobiális szereket, és úgy véli, az erre vonatkozó adatokat a Bizottságnak haladéktalanul össze kell gyűjtenie, elemeznie kell és közzé kell tennie;

| 20. | megállapítja, hogy az Unióban engedélyezett a vészvakcinázás és adott esetben a megelőző vakcinázás is, azonban a jogszabályok még mindig akadályozzák a vakcinázott állatokból készült termékek nemzetközi értékesítését; megállapítja, hogy ezek a korlátozások nem veszik megfelelő mértékben figyelembe a fejlődést a vakcinázási technológiát és diagnosztika területén; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ahol lehetséges, szüntesse meg azokat a kereskedelmi megszorító intézkedéseket, amelyek feleslegesen korlátozzák a vakcinázást; |
| --- | --- |

20.

megállapítja, hogy az Unióban engedélyezett a vészvakcinázás és adott esetben a megelőző vakcinázás is, azonban a jogszabályok még mindig akadályozzák a vakcinázott állatokból készült termékek nemzetközi értékesítését; megállapítja, hogy ezek a korlátozások nem veszik megfelelő mértékben figyelembe a fejlődést a vakcinázási technológiát és diagnosztika területén; felszólítja az Európai Bizottságot, hogy ahol lehetséges, szüntesse meg azokat a kereskedelmi megszorító intézkedéseket, amelyek feleslegesen korlátozzák a vakcinázást;

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy fordítson megfelelő figyelmet a vadállatok okozta egészségügyi kockázatokra; úgy véli, hogy jelentős számú újonnan felbukkanó fertőző betegség zoonotikus jellegű (átterjedhet a vadon élő állatokról a háziállatokra és az emberre), és felismeri, hogy a vadon élő állatok és növények kereskedelme, valamint a földhasználat és –kezelés változásai nyomán új vagy módosult érintkezési felületek keletkezhetnek az ember, a háziállatok és a vadon élő növények és állatok között, ami kedvezhet a betegségek terjedésének; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az összhangot az állategészségügyi, állatjóléti és kereskedelempolitikák között; |
| --- | --- |

21.

felhívja a Bizottságot, hogy fordítson megfelelő figyelmet a vadállatok okozta egészségügyi kockázatokra; úgy véli, hogy jelentős számú újonnan felbukkanó fertőző betegség zoonotikus jellegű (átterjedhet a vadon élő állatokról a háziállatokra és az emberre), és felismeri, hogy a vadon élő állatok és növények kereskedelme, valamint a földhasználat és –kezelés változásai nyomán új vagy módosult érintkezési felületek keletkezhetnek az ember, a háziállatok és a vadon élő növények és állatok között, ami kedvezhet a betegségek terjedésének; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az összhangot az állategészségügyi, állatjóléti és kereskedelempolitikák között;

| 22. | kéri, hogy a Bizottság 2015-ig készítsen jelentést a vadállatok egészségi állapotáról, és a fertőzés háziállatokra és emberre történő átvitelének kockázatáról; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy a Bizottság 2015-ig készítsen jelentést a vadállatok egészségi állapotáról, és a fertőzés háziállatokra és emberre történő átvitelének kockázatáról;

| 23. | felszólítja a Bizottságot, hogy aktívan és folyamatosan javítsa az állatjóléti rendelkezéseket a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK (módosított) tanácsi rendelet (18) keretein belül; |
| --- | --- |

23.

felszólítja a Bizottságot, hogy aktívan és folyamatosan javítsa az állatjóléti rendelkezéseket a vadon élő állat- és növényfajok számára kereskedelmük szabályozása által biztosított védelemről szóló 338/97/EK (módosított) tanácsi rendelet (18) keretein belül;

| 24. | rámutat arra, hogy a becslések szerint az uniós kutya- és macskaállomány mintegy százmillió egyedre tehető, a kedvtelésből tartott állatok jólétére vonatkozóan ugyanakkor nem létezik uniós jogszabály; |
| --- | --- |

24.

rámutat arra, hogy a becslések szerint az uniós kutya- és macskaállomány mintegy százmillió egyedre tehető, a kedvtelésből tartott állatok jólétére vonatkozóan ugyanakkor nem létezik uniós jogszabály;

| 25. | kéri, hogy az intézkedések felsorolásában szerepeljen egy jelentés az elkóborolt állatokról, konkrét, etikus és fenntartható megoldási javaslatokkal a tagállamok számára, a kedvtelésből tartott állatok nyilvántartására és elektronikus azonosítására szolgáló összehangolt rendszer értékelésével; |
| --- | --- |

25.

kéri, hogy az intézkedések felsorolásában szerepeljen egy jelentés az elkóborolt állatokról, konkrét, etikus és fenntartható megoldási javaslatokkal a tagállamok számára, a kedvtelésből tartott állatok nyilvántartására és elektronikus azonosítására szolgáló összehangolt rendszer értékelésével;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a kutyák és macskák kötelező jelölése csak egy hatékony és megbízható nyilvántartási rendszerrel együtt biztosítja a nyomon követhetőséget, és elengedhetetlen az állat-egészségügyi és az állatjóléti kérdések eredményes kezeléséhez, mivel elősegíti a felelős állattartást és a közegészség védelmét; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a kutyák és macskák kötelező jelölése csak egy hatékony és megbízható nyilvántartási rendszerrel együtt biztosítja a nyomon követhetőséget, és elengedhetetlen az állat-egészségügyi és az állatjóléti kérdések eredményes kezeléséhez, mivel elősegíti a felelős állattartást és a közegészség védelmét;

| 27. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ratifikálják a kedvtelésből tartott állatokról szóló európai egyezményt, és rendelkezéseit ültessék át a tagállami jogrendszerekbe; |
| --- | --- |

27.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ratifikálják a kedvtelésből tartott állatokról szóló európai egyezményt, és rendelkezéseit ültessék át a tagállami jogrendszerekbe;

| 28. | felszólítja a tagállamokat, hogy a 2011. október 13-i nyilatkozatában foglalt kérésének megfelelően fogadjanak el átfogó kutyapopuláció-kezelési stratégiákat, amelyek olyan intézkedéseket foglalnak magukban, mint a kutyák ellenőrzésére vonatkozó és a kegyetlen bánásmód elleni jogszabályok, az állatorvosi eljárások – köztük a veszettség elleni oltás és a nem kívánt kutyák számának visszaszorításához szükséges sterilizáció – támogatása, valamint a felelős állattartás előmozdítása; |
| --- | --- |

28.

felszólítja a tagállamokat, hogy a 2011. október 13-i nyilatkozatában foglalt kérésének megfelelően fogadjanak el átfogó kutyapopuláció-kezelési stratégiákat, amelyek olyan intézkedéseket foglalnak magukban, mint a kutyák ellenőrzésére vonatkozó és a kegyetlen bánásmód elleni jogszabályok, az állatorvosi eljárások – köztük a veszettség elleni oltás és a nem kívánt kutyák számának visszaszorításához szükséges sterilizáció – támogatása, valamint a felelős állattartás előmozdítása;

| 29. | szorgalmazza, hogy a Bizottság a kereskedelmi céllal tartott kutyák és macskák jólétéről szóló 2014-es tanulmányában javasoljon konkrét megoldásokat a valószínűsíthetően jóléti problémákhoz vezető módon megvalósított kutya- és macskatenyésztés, illetve -kereskedelem megakadályozására; |
| --- | --- |

29.

szorgalmazza, hogy a Bizottság a kereskedelmi céllal tartott kutyák és macskák jólétéről szóló 2014-es tanulmányában javasoljon konkrét megoldásokat a valószínűsíthetően jóléti problémákhoz vezető módon megvalósított kutya- és macskatenyésztés, illetve -kereskedelem megakadályozására;

Előbb a végrehajtás

| 30. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az állatjóléti szabályoknak való megfelelést illetően még mindig vannak hiányosságok, bár sok területen történt előrehaladás; emlékeztet arra, hogy az állatjóléti szabályozás máris jórészt elegendő, de a jogszabályok alkalmazása nem minden tagállamban éri el a kívánt szintet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy az állatjólétre vonatkozó jogszabályokat valamennyi tagállamban tartsák be; |
| --- | --- |

30.

egyetért a Bizottsággal abban, hogy az állatjóléti szabályoknak való megfelelést illetően még mindig vannak hiányosságok, bár sok területen történt előrehaladás; emlékeztet arra, hogy az állatjóléti szabályozás máris jórészt elegendő, de a jogszabályok alkalmazása nem minden tagállamban éri el a kívánt szintet; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat arra, hogy az állatjólétre vonatkozó jogszabályokat valamennyi tagállamban tartsák be;

| 31. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló 1999/22/EK tanácsi irányelvet a teljes körű végrehajtása óta eltelt hét év alatt még mindig nem sikerült maradéktalanul érvényre juttatni valamennyi tagállamban; emlékeztet arra, hogy az állatkertben tartott állatok körülményeit és jólétét ezen irányelv kifejezetten rögzítette, amit érvényesíteni kell; |
| --- | --- |

31.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a vadon élő állatok állatkertben tartásáról szóló 1999/22/EK tanácsi irányelvet a teljes körű végrehajtása óta eltelt hét év alatt még mindig nem sikerült maradéktalanul érvényre juttatni valamennyi tagállamban; emlékeztet arra, hogy az állatkertben tartott állatok körülményeit és jólétét ezen irányelv kifejezetten rögzítette, amit érvényesíteni kell;

| 32. | üdvözli a Bizottság „Magatartási szabályzat állatkertek számára” című dokumentumát és kéri, hogy a Bizottság ebbe a szabályzatba foglalja bele a fogságban tartott vadállatok megfelelő tartására vonatkozó bevált gyakorlatról szóló iránymutatást is; |
| --- | --- |

32.

üdvözli a Bizottság „Magatartási szabályzat állatkertek számára” című dokumentumát és kéri, hogy a Bizottság ebbe a szabályzatba foglalja bele a fogságban tartott vadállatok megfelelő tartására vonatkozó bevált gyakorlatról szóló iránymutatást is;

| 33. | úgy véli, hogy jobb jogalkalmazásra van szükség például az állatok szállítása terén, amelyet – jóllehet az állatok életének csak igen korlátozott részét érinti – javítani kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által a 2005/1/EK tanácsi rendelet (19) előírása alapján összegyűjtött tudományos adatok fényében; |
| --- | --- |

33.

úgy véli, hogy jobb jogalkalmazásra van szükség például az állatok szállítása terén, amelyet – jóllehet az állatok életének csak igen korlátozott részét érinti – javítani kell az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (EFSA) által a 2005/1/EK tanácsi rendelet (19) előírása alapján összegyűjtött tudományos adatok fényében;

| 34. | hangsúlyozza, hogy valamennyi meglévő állatjóléti jogszabályt minden uniós tagállamban teljes körűen végre kell hajtani és be kell tartani; úgy véli ugyanakkor, hogy az előírások be nem tartása nem akadályozhatja új szabályozás létrejöttét azokon a területeken, ahol az előírásokat az új tudományos adatok fényében, illetve hiányosságok esetén módosítani kell; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza, hogy valamennyi meglévő állatjóléti jogszabályt minden uniós tagállamban teljes körűen végre kell hajtani és be kell tartani; úgy véli ugyanakkor, hogy az előírások be nem tartása nem akadályozhatja új szabályozás létrejöttét azokon a területeken, ahol az előírásokat az új tudományos adatok fényében, illetve hiányosságok esetén módosítani kell;

| 35. | emlékeztet arra, hogy az élelmiszerláncban egyensúlyhiány áll fenn, amely hátrányos helyzetbe hozza az elsődleges termelőket, és ez a helyzet a mezőgazdasági üzemek szintjén határt szab az állatjóléti beruházásoknak; |
| --- | --- |

35.

emlékeztet arra, hogy az élelmiszerláncban egyensúlyhiány áll fenn, amely hátrányos helyzetbe hozza az elsődleges termelőket, és ez a helyzet a mezőgazdasági üzemek szintjén határt szab az állatjóléti beruházásoknak;

| 36. | kiemeli, hogy új állatjóléti normák elfogadása, illetve a meglévő normák megváltoztatása költségeket jelent a termelőknek és a versenyképesség elvesztésével járhat; megjegyzi, hogy ezek a költségek gyakran nem jelennek meg a mezőgazdasági termelők által kapott árban; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy új állatjóléti normák elfogadása, illetve a meglévő normák megváltoztatása költségeket jelent a termelőknek és a versenyképesség elvesztésével járhat; megjegyzi, hogy ezek a költségek gyakran nem jelennek meg a mezőgazdasági termelők által kapott árban;

| 37. | üdvözli a fogyasztók meglévő uniós állatjóléti előírásokkal kapcsolatos jobb tájékoztatására irányuló javaslatot; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozottabban vonja be a mezőgazdasági termelőket a kutatási projektekbe és a kampányokba; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fogyasztókban tudatosítsák, hogy a magasabb szintű állatjólét többletköltségekkel jár, és hogy ezeket a költségeket kiegyensúlyozottan osszák el az élelmiszerláncban; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a fogyasztók meglévő uniós állatjóléti előírásokkal kapcsolatos jobb tájékoztatására irányuló javaslatot; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozottabban vonja be a mezőgazdasági termelőket a kutatási projektekbe és a kampányokba; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a fogyasztókban tudatosítsák, hogy a magasabb szintű állatjólét többletköltségekkel jár, és hogy ezeket a költségeket kiegyensúlyozottan osszák el az élelmiszerláncban;

| 38. | arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az állatjóléti és állatok szállításával kapcsolatos problémákat alátámasztó, egyértelmű tudományos bizonyítékok rendelkezésre állása esetén igazítsa ki a politikai eszközöket vagy vezessen be újakat e problémák megoldására, az állatjóléti költségek élelmiszerláncban való jobb elosztásának beszámításával, úgy véli, hogy ezek az eszközök magukban foglalhatnának fajspecifikus jogszabályokat és eredményalapú állatjóléti mutatókat, valamint az élelmiszerbiztonság területén alkalmazottakhoz hasonlóan kockázatértékelési rendszerhez kapcsolódó kritériumokat; |
| --- | --- |

38.

arra ösztönzi a Bizottságot, hogy az állatjóléti és állatok szállításával kapcsolatos problémákat alátámasztó, egyértelmű tudományos bizonyítékok rendelkezésre állása esetén igazítsa ki a politikai eszközöket vagy vezessen be újakat e problémák megoldására, az állatjóléti költségek élelmiszerláncban való jobb elosztásának beszámításával, úgy véli, hogy ezek az eszközök magukban foglalhatnának fajspecifikus jogszabályokat és eredményalapú állatjóléti mutatókat, valamint az élelmiszerbiztonság területén alkalmazottakhoz hasonlóan kockázatértékelési rendszerhez kapcsolódó kritériumokat;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a jövőbeni állatjóléti jogszabályokban – az összes érdekelt féllel együttműködve – kellően indokolt „jogi mérföldköveket” kell bevezetni az átmeneti időszakban; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a jövőbeni állatjóléti jogszabályokban – az összes érdekelt féllel együttműködve – kellően indokolt „jogi mérföldköveket” kell bevezetni az átmeneti időszakban;

| 40. | szorgalmazza az átfogó korai beavatkozás új rendszerének létrehozását a szabályok betartásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a határidő betartásával küzdő tagállamokat egy új eljárással már korán azonosítani kell, ami szoros együttműködést kíván a Bizottsággal; javasolja, hogy a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatban hozzanak létre fórumokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bizottság, a tagállamok és az érintett érdekelt felek információkat cseréljenek a határidők betartásának legjobb módjáról, hogy a tagállamok dolgozzanak ki végrehajtási tervet, amely mérföldkövek és kitűzött célok segítségével lépésről lépésre segíti a határidő betartását, és hogy kezdeményezzék tanulmány készítését azon lehetőségek azonosítására, melyek révén az európai hatóságok elősegíthetik az állatjóléti jogszabályok maradéktalan betartásának biztosítását; |
| --- | --- |

40.

szorgalmazza az átfogó korai beavatkozás új rendszerének létrehozását a szabályok betartásának biztosítása érdekében; hangsúlyozza, hogy a határidő betartásával küzdő tagállamokat egy új eljárással már korán azonosítani kell, ami szoros együttműködést kíván a Bizottsággal; javasolja, hogy a legjobb gyakorlatokkal kapcsolatban hozzanak létre fórumokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bizottság, a tagállamok és az érintett érdekelt felek információkat cseréljenek a határidők betartásának legjobb módjáról, hogy a tagállamok dolgozzanak ki végrehajtási tervet, amely mérföldkövek és kitűzött célok segítségével lépésről lépésre segíti a határidő betartását, és hogy kezdeményezzék tanulmány készítését azon lehetőségek azonosítására, melyek révén az európai hatóságok elősegíthetik az állatjóléti jogszabályok maradéktalan betartásának biztosítását;

| 41. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetési ajánlásokkal és hatáskörökkel összhangban a Bizottságnak, és különösen az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatalnak nagyobb erőforrásokat kell adni a tagállamok által elvégzett állatjóléti ellenőrzések – amelyek egy részének be nem jelentett ellenőrzésnek kell lennie – megfelelő felügyeletéhez, valamint a jogsértések elleni fellépéshez; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a megfelelően képzett állatjóléti felügyelők kellő számáról és arról, hogy a tagállamokban a következetes ellenőrzések biztosítása céljából összehangolt teljesítménymérési intézkedések legyenek érvényben, és hogy vegyék fontolóra azt, hogy nagyobb hatáskörrel és jogkörrel ruházzák fel a termelői szervezeteket; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetési ajánlásokkal és hatáskörökkel összhangban a Bizottságnak, és különösen az Élelmiszerügyi és Állat-egészségügyi Hivatalnak nagyobb erőforrásokat kell adni a tagállamok által elvégzett állatjóléti ellenőrzések – amelyek egy részének be nem jelentett ellenőrzésnek kell lennie – megfelelő felügyeletéhez, valamint a jogsértések elleni fellépéshez; felhívja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a megfelelően képzett állatjóléti felügyelők kellő számáról és arról, hogy a tagállamokban a következetes ellenőrzések biztosítása céljából összehangolt teljesítménymérési intézkedések legyenek érvényben, és hogy vegyék fontolóra azt, hogy nagyobb hatáskörrel és jogkörrel ruházzák fel a termelői szervezeteket;

| 42. | felkéri a tagállamokat, hogy az uniós állatjóléti előírások megszegése esetén biztosítsák a hatékony és arányos szankciókat, az illetékes hatóságok részéről minden egyes szankciót követően a széleskörű tájékoztatást és felvilágosítást, valamint megfelelő korrekciós intézkedéseket; |
| --- | --- |

42.

felkéri a tagállamokat, hogy az uniós állatjóléti előírások megszegése esetén biztosítsák a hatékony és arányos szankciókat, az illetékes hatóságok részéről minden egyes szankciót követően a széleskörű tájékoztatást és felvilágosítást, valamint megfelelő korrekciós intézkedéseket;

| 43. | emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament ellenzi a magánszerződéssel alkalmazott ellenőr-asszisztensek igénybevételét a vöröshúságazatban működő vágóhidakon; úgy véli, hogy ebben az ágazatban a higiéniai ellenőrzést független húsellenőröknek kell végezniük; |
| --- | --- |

43.

emlékeztet arra, hogy az Európai Parlament ellenzi a magánszerződéssel alkalmazott ellenőr-asszisztensek igénybevételét a vöröshúságazatban működő vágóhidakon; úgy véli, hogy ebben az ágazatban a higiéniai ellenőrzést független húsellenőröknek kell végezniük;

| 44. | megjegyzi, hogy az állatokon tesztelt új kozmetikumok értékesítésének tilalmára vonatkozó végső határidő 2013. március; támogatja ezt a határidőt, és felszólítja a Bizottságot, hogy ne hosszabbítsa meg; |
| --- | --- |

44.

megjegyzi, hogy az állatokon tesztelt új kozmetikumok értékesítésének tilalmára vonatkozó végső határidő 2013. március; támogatja ezt a határidőt, és felszólítja a Bizottságot, hogy ne hosszabbítsa meg;

| 45. | emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségére, hogy – amennyiben alapos aggályt keltő ok merül fel – a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 2010/63/EU irányelv betartása céljából ellenőrizze a nemzeti vizsgálatokat; |
| --- | --- |

45.

emlékeztet a Bizottság azon kötelezettségére, hogy – amennyiben alapos aggályt keltő ok merül fel – a tudományos célokra felhasznált állatok védelméről szóló 2010/63/EU irányelv betartása céljából ellenőrizze a nemzeti vizsgálatokat;

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is ösztönözze a kevesebb kísérleti állatot igénylő tesztelési módszerekre irányuló kutatásokat, és lehetőség szerint támogassa alkalmazásukat; ezzel kapcsolatban arra kéri a Bizottságot, hogy a REACH rendeletben ismerje el és alkalmazza a kibővített egygenerációs vizsgálatot; |
| --- | --- |

46.

felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is ösztönözze a kevesebb kísérleti állatot igénylő tesztelési módszerekre irányuló kutatásokat, és lehetőség szerint támogassa alkalmazásukat; ezzel kapcsolatban arra kéri a Bizottságot, hogy a REACH rendeletben ismerje el és alkalmazza a kibővített egygenerációs vizsgálatot;

| 47. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a Horizont 2020 kutatási program megfelelő lehetőségeket irányozzon elő a biológiai sokféleség megőrzése, a vadon élő növényekkel és állatokkal folytatott kereskedelem, az állatkísérletek alternatíváinak kifejlesztése és jóváhagyása, valamint az új technológiák hatása terén folytatandó kutatásokhoz; |
| --- | --- |

47.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a Horizont 2020 kutatási program megfelelő lehetőségeket irányozzon elő a biológiai sokféleség megőrzése, a vadon élő növényekkel és állatokkal folytatott kereskedelem, az állatkísérletek alternatíváinak kifejlesztése és jóváhagyása, valamint az új technológiák hatása terén folytatandó kutatásokhoz;

| 48. | felszólítja a Bizottságot, hogy az állatjólét célkitűzését foglalja bele a jövőbeli hetedik környezetvédelmi cselekvési programba, ezzel biztosítva különösen az állatok kutatásokban való alkalmazásának visszaszorítására irányuló stratégiák és fellépések felvételét; |
| --- | --- |

48.

felszólítja a Bizottságot, hogy az állatjólét célkitűzését foglalja bele a jövőbeli hetedik környezetvédelmi cselekvési programba, ezzel biztosítva különösen az állatok kutatásokban való alkalmazásának visszaszorítására irányuló stratégiák és fellépések felvételét;

| 49. | rámutat az európai polgárok körében felmerült és a Parlamenthez benyújtott petícióikban kifejezésre juttatott, az elkábítás nélküli állatvágás céljából az eltérésekkel való EU-beli visszaélésekkel kapcsolatos aggodalmakra; különösen aggályosnak találja, hogy a kábítás nélküli levágásra vonatkozó jelenlegi eltérési lehetőséggel néhány tagállamban nagymértékben visszaélnek az állatjólét, a mezőgazdasági termelők és a fogyasztók rovására; sürgeti, hogy a Bizottság gyorsítsa fel a kábítás nélkül levágott állatokból származó hús címkézéséről szóló értékelését, és a jelentést – azon kötelezettségvállalása nyomán, miszerint 2011-ben elvégzi ezt az értékelést – 2013-ig nyújtsa be; hangsúlyozza, hogy az a kérdés, hogy a fogyasztók nem kapnak tájékoztatást arról, hogy az általuk vásárolt hús elkábítás nélkül levágott állatoktól származik-e, az átláthatóság és az állatok szenvedése szempontjából egyaránt kiemelten közérdekű; hangsúlyozza azonban, hogy a címkézés nem a megfelelő végrehajtás alternatívája, mert ez csak akkor szolgál útmutatással a fogyasztóknak, ha a megadott információ ellenőrzött és helytálló; |
| --- | --- |

49.

rámutat az európai polgárok körében felmerült és a Parlamenthez benyújtott petícióikban kifejezésre juttatott, az elkábítás nélküli állatvágás céljából az eltérésekkel való EU-beli visszaélésekkel kapcsolatos aggodalmakra; különösen aggályosnak találja, hogy a kábítás nélküli levágásra vonatkozó jelenlegi eltérési lehetőséggel néhány tagállamban nagymértékben visszaélnek az állatjólét, a mezőgazdasági termelők és a fogyasztók rovására; sürgeti, hogy a Bizottság gyorsítsa fel a kábítás nélkül levágott állatokból származó hús címkézéséről szóló értékelését, és a jelentést – azon kötelezettségvállalása nyomán, miszerint 2011-ben elvégzi ezt az értékelést – 2013-ig nyújtsa be; hangsúlyozza, hogy az a kérdés, hogy a fogyasztók nem kapnak tájékoztatást arról, hogy az általuk vásárolt hús elkábítás nélkül levágott állatoktól származik-e, az átláthatóság és az állatok szenvedése szempontjából egyaránt kiemelten közérdekű; hangsúlyozza azonban, hogy a címkézés nem a megfelelő végrehajtás alternatívája, mert ez csak akkor szolgál útmutatással a fogyasztóknak, ha a megadott információ ellenőrzött és helytálló;

| 50. | hangsúlyozza, hogy az Unióból harmadik országokba exportált vágóállatok esetében hatékonyabb védelmi intézkedéseket kell megállapítani; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy az Unióból harmadik országokba exportált vágóállatok esetében hatékonyabb védelmi intézkedéseket kell megállapítani;

| 51. | úgy véli, hogy az uniós állatjóléti jogszabályt kivitelezhető és harmonizált iránymutatásoknak kellene kísérniük, például a szállíthatóságnak, valamint a szállítás előtt és alatt, a pihenőknél és a célállomáson történő itatásnak a kérdésével kapcsolatos problémákra kiterjedő jogszabály egységes alkalmazásának és végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

51.

úgy véli, hogy az uniós állatjóléti jogszabályt kivitelezhető és harmonizált iránymutatásoknak kellene kísérniük, például a szállíthatóságnak, valamint a szállítás előtt és alatt, a pihenőknél és a célállomáson történő itatásnak a kérdésével kapcsolatos problémákra kiterjedő jogszabály egységes alkalmazásának és végrehajtásának biztosítása érdekében;

| 52. | megállapítja, hogy a végrehajtás esetleges hiányosságainak okaként gyakran olyan jogi előírásokat jelölnek meg, amelyek nem ültethetők át a gyakorlatba; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy a végrehajtás esetleges hiányosságainak okaként gyakran olyan jogi előírásokat jelölnek meg, amelyek nem ültethetők át a gyakorlatba;

| 53. | hangsúlyozza, hogy az európai polgárok rendszeresen petíciókat intéznek a Parlamenthez azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok nem hajtják végre 882/2004/EK rendeletben foglalt rendelkezéseket; |
| --- | --- |

53.

hangsúlyozza, hogy az európai polgárok rendszeresen petíciókat intéznek a Parlamenthez azzal kapcsolatban, hogy a tagállamok nem hajtják végre 882/2004/EK rendeletben foglalt rendelkezéseket;

| 54. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a 882/2004/EK rendeletben megállapított kötelezettségeikre, miszerint összehasonlítható állatjóléti információt kell közölniük; felhívja a Bizottságot, hogy a szabályok be nem tartása esetén tegyen hatékony intézkedéseket; |
| --- | --- |

54.

emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat a 882/2004/EK rendeletben megállapított kötelezettségeikre, miszerint összehasonlítható állatjóléti információt kell közölniük; felhívja a Bizottságot, hogy a szabályok be nem tartása esetén tegyen hatékony intézkedéseket;

| 55. | felhívja az összes nagyobb európai kereskedőt, hogy nyilvános közös nyilatkozat elfogadásával vállaljanak kötelezettséget arra, hogy kizárólag olyan termékeket értékesítenek, amelyek megfelelnek az uniós állatjóléti jogszabályok előírásainak vagy túlteljesítik azokat; |
| --- | --- |

55.

felhívja az összes nagyobb európai kereskedőt, hogy nyilvános közös nyilatkozat elfogadásával vállaljanak kötelezettséget arra, hogy kizárólag olyan termékeket értékesítenek, amelyek megfelelnek az uniós állatjóléti jogszabályok előírásainak vagy túlteljesítik azokat;

Tájékoztatás és oktatás

| 56. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az információ és az oktatás a regionális és helyi szinthez igazodjon, és például regionális munkaértekezletek és a modern technológia felhasználásán keresztül rendelkezésre álljon, valamint hogy az új jogszabályokról és tudományos előrelépésekről szóló információ mindenkihez eljusson, aki állatokkal foglalkozik; emlékeztet arra, hogy e tekintetben milyen fontos szerepet tölthetne be az állatjóléti központok uniós szinten koordinált hálózata; |
| --- | --- |

56.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az információ és az oktatás a regionális és helyi szinthez igazodjon, és például regionális munkaértekezletek és a modern technológia felhasználásán keresztül rendelkezésre álljon, valamint hogy az új jogszabályokról és tudományos előrelépésekről szóló információ mindenkihez eljusson, aki állatokkal foglalkozik; emlékeztet arra, hogy e tekintetben milyen fontos szerepet tölthetne be az állatjóléti központok uniós szinten koordinált hálózata;

| 57. | véleménye szerint az európai referenciaközpontok hálózatának érdemi, minőségi, szakszerű és következetes támogatást kell nyújtania a tagállamoknak és más érdekelt személyeknek a jobb állatjóléti gyakorlatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

57.

véleménye szerint az európai referenciaközpontok hálózatának érdemi, minőségi, szakszerű és következetes támogatást kell nyújtania a tagállamoknak és más érdekelt személyeknek a jobb állatjóléti gyakorlatok vonatkozásában;

| 58. | felhívja a Bizottságot, hogy internetes portál kifejlesztésével népszerűsítse a meglévő állatjóléti iránymutatásokat és más önkéntes kezdeményezéseket, amelyen keresztül a vonatkozó dokumentumok – jóváhagyást követően – összegyűjthetők és terjeszthetők lehetnek; |
| --- | --- |

58.

felhívja a Bizottságot, hogy internetes portál kifejlesztésével népszerűsítse a meglévő állatjóléti iránymutatásokat és más önkéntes kezdeményezéseket, amelyen keresztül a vonatkozó dokumentumok – jóváhagyást követően – összegyűjthetők és terjeszthetők lehetnek;

| 59. | felhívja a tagállamokat, hogy az uniós támogatású regionális és vidékfejlesztési programokkal összefüggésben használják ki jobban az állatjóléttel, a tenyésztési rendszerekkel és a betegségek felügyeletével kapcsolatos, határokon átnyúló tudástranszferről szóló rendelkezéseket; |
| --- | --- |

59.

felhívja a tagállamokat, hogy az uniós támogatású regionális és vidékfejlesztési programokkal összefüggésben használják ki jobban az állatjóléttel, a tenyésztési rendszerekkel és a betegségek felügyeletével kapcsolatos, határokon átnyúló tudástranszferről szóló rendelkezéseket;

| 60. | úgy véli, hogy a jövőbeli vidékfejlesztési programokban kötelezővé kell tenni az állatjóléti követelményeket; úgy véli továbbá, hogy a magas szintű állatjólét európai hozzáadott értékének tükröződnie kellene a társfinanszírozás mértékében; |
| --- | --- |

60.

úgy véli, hogy a jövőbeli vidékfejlesztési programokban kötelezővé kell tenni az állatjóléti követelményeket; úgy véli továbbá, hogy a magas szintű állatjólét európai hozzáadott értékének tükröződnie kellene a társfinanszírozás mértékében;

Keretjogszabály

| 61. | üdvözli egy európai állatjóléti keretjogszabály szerepeltetését a stratégiában, a Parlament javaslatának megfelelően, és felhívja a Bizottságot, hogy a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelv (20) 2013-ra előirányzott felülvizsgálatával együtt nyújtsa be javaslatát; úgy véli, hogy egy ilyen keretjogszabálynak – az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően – világosan kellene fogalmaznia, a normákra és az eredményekre egyaránt hangsúlyt kellene helyeznie és jobb állatjólétet kellene eredményeznie; |
| --- | --- |

61.

üdvözli egy európai állatjóléti keretjogszabály szerepeltetését a stratégiában, a Parlament javaslatának megfelelően, és felhívja a Bizottságot, hogy a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló, 1998. július 20-i 98/58/EK tanácsi irányelv (20) 2013-ra előirányzott felülvizsgálatával együtt nyújtsa be javaslatát; úgy véli, hogy egy ilyen keretjogszabálynak – az összes érdekelt féllel folytatott konzultációt követően – világosan kellene fogalmaznia, a normákra és az eredményekre egyaránt hangsúlyt kellene helyeznie és jobb állatjólétet kellene eredményeznie;

| 62. | rámutat, hogy egy ilyen keretjogszabálynak a meglévő állatjóléti jogszabályok egyszerűsítését és ésszerűsítését kell szolgálnia; megjegyzi, hogy a keretjogszabály fő céljául a meglévő állatjóléti jogszabályok jobb és alaposabb betartását kell kitűzni; |
| --- | --- |

62.

rámutat, hogy egy ilyen keretjogszabálynak a meglévő állatjóléti jogszabályok egyszerűsítését és ésszerűsítését kell szolgálnia; megjegyzi, hogy a keretjogszabály fő céljául a meglévő állatjóléti jogszabályok jobb és alaposabb betartását kell kitűzni;

| 63. | emlékeztet arra, hogy a termelőket túlterhelik adminisztratív kötelezettségekkel, és hogy az adminisztráció egyszerűsítésére való folyamatos törekvés érdekében nem szabad, hogy ez a keretjogszabály ezt a terhet tovább növelje; |
| --- | --- |

63.

emlékeztet arra, hogy a termelőket túlterhelik adminisztratív kötelezettségekkel, és hogy az adminisztráció egyszerűsítésére való folyamatos törekvés érdekében nem szabad, hogy ez a keretjogszabály ezt a terhet tovább növelje;

| 64. | emlékeztet arra, hogy a Parlament szerint egy ilyen keretjogszabálynak hiteles tudományos tényeken és bizonyított tapasztalatokon kell alapulnia, és minden tartott és elhagyott állatra ki kell terjednie, a háziasított fajokba tartozó, elkóborolt állatokat is beleértve; emlékeztet arra, hogy az élelmiszer-termelés céljából nevelt állatfajok tekintetében a Parlament kérte az Animal Welfare Quality projekt továbbfejlesztését egyszerűsítése és gyakorlati alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

64.

emlékeztet arra, hogy a Parlament szerint egy ilyen keretjogszabálynak hiteles tudományos tényeken és bizonyított tapasztalatokon kell alapulnia, és minden tartott és elhagyott állatra ki kell terjednie, a háziasított fajokba tartozó, elkóborolt állatokat is beleértve; emlékeztet arra, hogy az élelmiszer-termelés céljából nevelt állatfajok tekintetében a Parlament kérte az Animal Welfare Quality projekt továbbfejlesztését egyszerűsítése és gyakorlati alkalmazása tekintetében;

| 65. | úgy véli, hogy egy, az OIE meghatározásaival és ajánlásaival szorosan összefüggő keretjogszabály megerősítené az uniós állattartók, állattulajdonosok és állattenyésztők versenyképességét a nemzetközi piacon, egyben a belső piacon is hozzásegítene a tisztességes verseny biztosításához; |
| --- | --- |

65.

úgy véli, hogy egy, az OIE meghatározásaival és ajánlásaival szorosan összefüggő keretjogszabály megerősítené az uniós állattartók, állattulajdonosok és állattenyésztők versenyképességét a nemzetközi piacon, egyben a belső piacon is hozzásegítene a tisztességes verseny biztosításához;

| 66. | úgy véli, hogy ezen európai állatjóléti keretjogszabálynak az egész Európai Unió területére vonatkozóan meg kellene teremtenie az alapszintű közös állatjóléti elvárásokat, amely a belső és harmadik országból származó termékek közötti szabad és tisztességes belső piaci versenynek lényeges feltétele; úgy véli, azonban, hogy mind a tagállamoknak, mind pedig a régióknak lehetőséget kell biztosítani, hogy engedélyezzék az egyéni termelők vagy termelői csoportok számára hatásosabb önkéntes rendszerek bevezetését, kerülve ugyanakkor a verseny torzítását és védve az EU versenyképességét a nemzetközi piacokon; |
| --- | --- |

66.

úgy véli, hogy ezen európai állatjóléti keretjogszabálynak az egész Európai Unió területére vonatkozóan meg kellene teremtenie az alapszintű közös állatjóléti elvárásokat, amely a belső és harmadik országból származó termékek közötti szabad és tisztességes belső piaci versenynek lényeges feltétele; úgy véli, azonban, hogy mind a tagállamoknak, mind pedig a régióknak lehetőséget kell biztosítani, hogy engedélyezzék az egyéni termelők vagy termelői csoportok számára hatásosabb önkéntes rendszerek bevezetését, kerülve ugyanakkor a verseny torzítását és védve az EU versenyképességét a nemzetközi piacokon;

| 67. | emlékeztet arra, hogy a Parlament szerint egy ilyen keretjogszabálynak nem szabadna megakadályoznia a termelőket az uniós szabályokon túlmutató önkéntes rendszerek bevezetésében, és úgy véli, hogy az említett rendszereknek ezenkívül tudományos alapokon kellene állniuk, és tanúsított és egymással összefüggő címkékkel lehetne azokat népszerűsíteni; felhívja a Bizottságot, hogy a COM(2009)0584 közleményre építve készítsen tanulmányt, amelyhez adott esetben jogalkotási javaslatok is kapcsolódnak a hús- és tejtermékek uniós szintű címkézési rendszeréről, amelynek célja a fogyasztók leghatékonyabb és legkövetkezetesebb, átlátható módon történő tájékoztatása az alkalmazott tartási módokról és annak állatjóléti hatásáról; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet arra, hogy a Parlament szerint egy ilyen keretjogszabálynak nem szabadna megakadályoznia a termelőket az uniós szabályokon túlmutató önkéntes rendszerek bevezetésében, és úgy véli, hogy az említett rendszereknek ezenkívül tudományos alapokon kellene állniuk, és tanúsított és egymással összefüggő címkékkel lehetne azokat népszerűsíteni; felhívja a Bizottságot, hogy a COM(2009)0584 közleményre építve készítsen tanulmányt, amelyhez adott esetben jogalkotási javaslatok is kapcsolódnak a hús- és tejtermékek uniós szintű címkézési rendszeréről, amelynek célja a fogyasztók leghatékonyabb és legkövetkezetesebb, átlátható módon történő tájékoztatása az alkalmazott tartási módokról és annak állatjóléti hatásáról;

| 68. | úgy véli, hogy az európai állatjóléti keretjogszabálynak a következőket kellene tartalmaznia:






  a) | az állatjólét OIE-alapú közös meghatározása és értelmezése, és általános, tudományosan megalapozott célkitűzések; |
| --- | --- | --- |

68.

úgy véli, hogy az európai állatjóléti keretjogszabálynak a következőket kellene tartalmaznia:

a)

az állatjólét OIE-alapú közös meghatározása és értelmezése, és általános, tudományosan megalapozott célkitűzések;

| b) | a kötelező gondosság elve az összes állattulajdonosra és -gondozóra nézve, bár az elkóborolt állatokért a vonatkozó közegészségügyi és biztonsági kockázatok miatt elsősorban a tulajdonosnak, végső soron pedig a tagállami hatóságoknak kell felelősséget vállalniuk; |
| --- | --- |

b)

a kötelező gondosság elve az összes állattulajdonosra és -gondozóra nézve, bár az elkóborolt állatokért a vonatkozó közegészségügyi és biztonsági kockázatok miatt elsősorban a tulajdonosnak, végső soron pedig a tagállami hatóságoknak kell felelősséget vállalniuk;

| c) | a tudatosság növelését célzó eszközök és az állami hatóságok személyzetének szóló iránymutatások arról, hogy feladataik ellátása során hogyan azonosítsák az állatjóléti kérdéseket; |
| --- | --- |

c)

a tudatosság növelését célzó eszközök és az állami hatóságok személyzetének szóló iránymutatások arról, hogy feladataik ellátása során hogyan azonosítsák az állatjóléti kérdéseket;

| d) | szükség esetén a kompetencia biztosításának követelménye a szakmai feladataik ellátása során állatokkal foglalkozó személyek számára a gyakorlati tapasztalatból vagy képzés során már megszerzett kompetenciák és tudás elismerése mellett, megfelelő képzési követelmények a konkrét állatjóléti feladatokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

d)

szükség esetén a kompetencia biztosításának követelménye a szakmai feladataik ellátása során állatokkal foglalkozó személyek számára a gyakorlati tapasztalatból vagy képzés során már megszerzett kompetenciák és tudás elismerése mellett, megfelelő képzési követelmények a konkrét állatjóléti feladatokkal kapcsolatban;

| e) | a tagállamokra vonatkozó kötelezettség, hogy kétévente jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak az uniós állatjóléti jogszabályok végrehajtásáról, beleértve a következő két évre szóló ütemtervet is, valamint a Bizottságra vonatkozó követelmény, hogy ezeket a jelentéseket egy összefoglalóval együtt haladéktalanul közzétegye; |
| --- | --- |

e)

a tagállamokra vonatkozó kötelezettség, hogy kétévente jelentést nyújtsanak be a Bizottságnak az uniós állatjóléti jogszabályok végrehajtásáról, beleértve a következő két évre szóló ütemtervet is, valamint a Bizottságra vonatkozó követelmény, hogy ezeket a jelentéseket egy összefoglalóval együtt haladéktalanul közzétegye;

| f) | hatékony és idejekorán tett intézkedések azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek nem nyújtanak be jelentést, vagy nem tesznek eleget az ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére vonatkozó kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

f)

hatékony és idejekorán tett intézkedések azokkal a tagállamokkal szemben, amelyek nem nyújtanak be jelentést, vagy nem tesznek eleget az ellenőrzések és vizsgálatok elvégzésére vonatkozó kötelezettségeiknek;

| g) | összehangolt európai állatjóléti hálózat létrehozása, amely az X/2012. kísérleti projekt tapasztalataira építve támogatja a tájékoztató és oktatási kampányokat, a szakma által elismert legfrissebb tudományos ismeretek alapján értékeli az állatjóléti követelményeket, és koordinálja az új technológiák előzetes tesztelésére szolgáló uniós rendszert, összhangban a Bizottság, ügynökségei és bizottságai által támogatott, meglévő programokkal; |
| --- | --- |

g)

összehangolt európai állatjóléti hálózat létrehozása, amely az X/2012. kísérleti projekt tapasztalataira építve támogatja a tájékoztató és oktatási kampányokat, a szakma által elismert legfrissebb tudományos ismeretek alapján értékeli az állatjóléti követelményeket, és koordinálja az új technológiák előzetes tesztelésére szolgáló uniós rendszert, összhangban a Bizottság, ügynökségei és bizottságai által támogatott, meglévő programokkal;

| h) | keret a tudományos alapokon álló ágazati jogszabályokhoz és nem jogszabályi intézkedésekhez; |
| --- | --- |

h)

keret a tudományos alapokon álló ágazati jogszabályokhoz és nem jogszabályi intézkedésekhez;

| i) | felülvizsgálati záradék, amely lehetővé teszi, hogy a keretjogszabályt rendszeresen hozzáigazítsák az új tudományos eredményekhez, tiszteletben tartva a jogbiztonság szükségességét, és figyelembe véve a beruházások gazdasági élettartamát; |
| --- | --- |

i)

felülvizsgálati záradék, amely lehetővé teszi, hogy a keretjogszabályt rendszeresen hozzáigazítsák az új tudományos eredményekhez, tiszteletben tartva a jogbiztonság szükségességét, és figyelembe véve a beruházások gazdasági élettartamát;

*

* *

| 69. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

69.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 308. E, 2006.12.16., 170. o.

(2)  HL C 279. E., 2009.11.19., 89. o.

(3)  HL C 212. E, 2010.8.5., 326. o.

(4)  HL C 81. E, 2011.3.15., 25 o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0238.

(6)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0083.

(7)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0096.

(8)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0444.

(9)  EFSA Journal 2011; 9(1)1966.

(10)  EFSA Journal 2012; 10(1)2513.

(11)  OIE Szárazföldi Állatok Egészségügyi Kódexe, 7.1.1. cikk (2011). http://www.oie.int/index.php?id=169&L=0&htmfile=chapitre_1.7.1.htm.

(12)  www.welfarequality.net/everyone/43395/7/0/22.

(13)  HL L 323., 1978.11.17., 12. o.

(14)  ETS 125 – A kedvtelésből tartott állatok védelme, 1987.XI.13.

(15)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

(16)  HL L 94., 1999.4.9., 24. o.

(17)  HL L 276., 2010.10.20, 33. o.

(18)  HL L 61., 1997.3.3., 1. o.

(19)  HL L 3., 2005.1.5., 1. o.

(20)  HL L 221., 1998.8.8, 23. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/71 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/71

---

2012. július 4., szerdaA kedvtelésből tartott állatok és a kóbor állatok védelmét szolgáló uniós keret létrehozása

P7_TA(2012)0291

Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása uniós jogi keret létrehozásáról a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére (2012/2670(RSP))

2013/C 349 E/08

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós polgároktól beérkező petíciók nagy számára (1613/2010., 1274/2011., 1321/2011., 1377/2011., 1412/2011. számú és további petíciók), melyekben uniós jogi keret létrehozását kérik a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós polgároktól beérkező petíciók nagy számára (1613/2010., 1274/2011., 1321/2011., 1377/2011., 1412/2011. számú és további petíciók), melyekben uniós jogi keret létrehozását kérik a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére,

| — | tekintettel a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményre (CETS-szám: 125), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményre (CETS-szám: 125),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 202. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 202. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EUMSZ 13. cikke előírja, hogy mivel az állatok érző lények, az Uniónak és tagállamainak teljes mértékben szem előtt kell tartaniuk az állatjóléti követelményeket; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 13. cikke előírja, hogy mivel az állatok érző lények, az Uniónak és tagállamainak teljes mértékben szem előtt kell tartaniuk az állatjóléti követelményeket;

| B. | mivel annak ellenére, hogy becslések szerint a kedvtelésből tartott állatok száma az Unióban mintegy százmillió egyedre tehető, nincs uniós szabályozás a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére; |
| --- | --- |

B.

mivel annak ellenére, hogy becslések szerint a kedvtelésből tartott állatok száma az Unióban mintegy százmillió egyedre tehető, nincs uniós szabályozás a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére;

| C. | mivel a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményt még nem minden tagállam írta alá; |
| --- | --- |

C.

mivel a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményt még nem minden tagállam írta alá;

| D. | mivel a kedvtelésből tartott állatok és az elkóborolt állatok sok tagállamban rossz bánásmód és kegyetlenkedések áldozatai, és mivel a petíciók benyújtói elsősorban a déli és keleti tagállamokat említik; |
| --- | --- |

D.

mivel a kedvtelésből tartott állatok és az elkóborolt állatok sok tagállamban rossz bánásmód és kegyetlenkedések áldozatai, és mivel a petíciók benyújtói elsősorban a déli és keleti tagállamokat említik;

| 1. | felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ratifikálják a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményt, és rendelkezéseit ültessék át a tagállami jogrendszerekbe; |
| --- | --- |

1.

felhívja az Európai Uniót és a tagállamokat, hogy ratifikálják a kedvtelésből tartott állatok védelméről szóló európai egyezményt, és rendelkezéseit ültessék át a tagállami jogrendszerekbe;

| 2. | felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre uniós jogi keretet a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére, és ez tartalmazza a következőket:






  — | állatazonosítási és -nyilvántartási szabályok, |
| --- | --- | --- |

2.

felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre uniós jogi keretet a kedvtelésből tartott és az elkóborolt állatok védelmére, és ez tartalmazza a következőket:

—

állatazonosítási és -nyilvántartási szabályok,

| — | az elkóborolt állatok állományának kezelésére irányuló stratégiák, ideértve az oltási és sterilizációs programokat, |
| --- | --- |

—

az elkóborolt állatok állományának kezelésére irányuló stratégiák, ideértve az oltási és sterilizációs programokat,

| — | a felelős állattartást előmozdító intézkedések, |
| --- | --- |

—

a felelős állattartást előmozdító intézkedések,

| — | az engedéllyel nem rendelkező kennelek és menhelyek tilalma, |
| --- | --- |

—

az engedéllyel nem rendelkező kennelek és menhelyek tilalma,

| — | az elkóborolt állatok orvosi rendelvény nélküli elpusztításának tilalma, |
| --- | --- |

—

az elkóborolt állatok orvosi rendelvény nélküli elpusztításának tilalma,

| — | az állatjóléttel kapcsolatos tájékoztató és képzési programok az iskolákban, |
| --- | --- |

—

az állatjóléttel kapcsolatos tájékoztató és képzési programok az iskolákban,

| — | komoly szankciók foganatosítása a szabályokat be nem tartó tagállamokkal szemben; |
| --- | --- |

—

komoly szankciók foganatosítása a szabályokat be nem tartó tagállamokkal szemben;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/72 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/72

---

2012. július 4., szerdaAz Európai Tanács 2012. június 28-i és 29-i ülésének következtetései

P7_TA(2012)0292

Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az Európai Tanács 2012. júniusi üléséről (2011/2923(RSP))

2013/C 349 E/09

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. május 23-i informális ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. május 23-i informális ülésére,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. június 28–29-i ülésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) bekezdésére,

| 1. | üdvözli az Európai Tanács által tett konkrét lépéseket az euróövezeti válság kezelésére, és azt, hogy elismerte, hogy olyan válaszlépésekre van szükség, amelyek nemcsak a költségvetési konszolidációval, hanem a növekedéssel is foglalkoznak; úgy véli, hogy a csúcstalálkozó az Európai Tanácsnak az Európát érintő kihívásokkal kapcsolatos megközelítését tükrözi, amelynek célja a kiegyensúlyozottabb, gazdaságilag hatékonyabb és társadalmilag igazságosabb válságelleni menetrend; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az Európai Tanács által tett konkrét lépéseket az euróövezeti válság kezelésére, és azt, hogy elismerte, hogy olyan válaszlépésekre van szükség, amelyek nemcsak a költségvetési konszolidációval, hanem a növekedéssel is foglalkoznak; úgy véli, hogy a csúcstalálkozó az Európai Tanácsnak az Európát érintő kihívásokkal kapcsolatos megközelítését tükrözi, amelynek célja a kiegyensúlyozottabb, gazdaságilag hatékonyabb és társadalmilag igazságosabb válságelleni menetrend;

| 2. | hangsúlyozza az olyan fontos és alapvető intézkedésekkel kapcsolatos euróövezeti megállapodás jelentőségét, amelyek célja a bankok és az államadósságok közötti ördögi kör megszüntetése és az euróövezeti államadósságok hozamai közötti különbségek csökkentése; örömmel veszi tudomásul ezzel összefüggésben, hogy a meglévő EFSF/ESM eszközök rugalmasan és hatékonyan felhasználhatóak azon tagállamok javára, amelyek igazodnak a rájuk vonatkozó országspecifikus ajánlásokhoz, és eleget tesznek egyéb – többek között az európai szemeszter és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében vállalt – kötelezettségvállalásaiknak; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza az olyan fontos és alapvető intézkedésekkel kapcsolatos euróövezeti megállapodás jelentőségét, amelyek célja a bankok és az államadósságok közötti ördögi kör megszüntetése és az euróövezeti államadósságok hozamai közötti különbségek csökkentése; örömmel veszi tudomásul ezzel összefüggésben, hogy a meglévő EFSF/ESM eszközök rugalmasan és hatékonyan felhasználhatóak azon tagállamok javára, amelyek igazodnak a rájuk vonatkozó országspecifikus ajánlásokhoz, és eleget tesznek egyéb – többek között az európai szemeszter és a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében vállalt – kötelezettségvállalásaiknak;

| 3. | úgy véli, hogy a megállapodás fontos lépés az EU egészére kiterjedő, teljes körű bankunió irányába, de rámutat arra az alapvető fontosságú tényre, hogy e lehetőséget nem léptethető életbe azonnal, mivel annak feltétele egy egységes felügyeleti mechanizmusról szóló megállapodás; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a megállapodás fontos lépés az EU egészére kiterjedő, teljes körű bankunió irányába, de rámutat arra az alapvető fontosságú tényre, hogy e lehetőséget nem léptethető életbe azonnal, mivel annak feltétele egy egységes felügyeleti mechanizmusról szóló megállapodás;

| 4. | üdvözli a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, különösen egyrészt azon megállapodást, amely 120 milliárd eurót bocsát rendelkezésre a beruházások, a növekedés és a munkahelyteremtés élénkítésére, másrészt a differenciált, növekedésbarát költségvetési konszolidációra vonatkozó felhívást, a beruházások szerepének kell figyelembevétele mellett; fontos lépésnek tartja mindezt a fenntartható, növekedésorientált állami és magánberuházások szükséges fellendítése céljából Európában, konkrétan az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítása, és különösen az erőforrás-hatékonyság és fenntarthatóság, valamint az egységes piac megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

4.

üdvözli a Növekedési és Munkahely-teremtési Paktumot, különösen egyrészt azon megállapodást, amely 120 milliárd eurót bocsát rendelkezésre a beruházások, a növekedés és a munkahelyteremtés élénkítésére, másrészt a differenciált, növekedésbarát költségvetési konszolidációra vonatkozó felhívást, a beruházások szerepének kell figyelembevétele mellett; fontos lépésnek tartja mindezt a fenntartható, növekedésorientált állami és magánberuházások szükséges fellendítése céljából Európában, konkrétan az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósítása, és különösen az erőforrás-hatékonyság és fenntarthatóság, valamint az egységes piac megvalósítása érdekében;

| 5. | üdvözli továbbá azon kötelezettségvállalást, hogy az uniós költségvetés a növekedés eszközévé váljon; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az Európai Tanács júniusi ülésén nem történt kézzelfogható előrelépés a következő, 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás ügyében; sürgeti a ciprusi elnökséget, hogy fokozza az ebben az ügyben tett erőfeszítéseit, és az Európai Parlamentet teljes körűen vonja be a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokba, beleértve az együttdöntési jogok teljes körű tiszteletben tartását; ismételten hangsúlyozza azonban, hogy a saját források reformja a folyamat alapvető része, amely nélkül nem születhet majd megállapodás a többéves pénzügyi keretről; újólag hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy az Unió következő időszakra vonatkozó, tényleges szükségleteinek és törekvéseinek megfelelő többéves pénzügyi keret bevételi és kiadási oldaláról szóló megállapodásnak ez év végéig meg kellene születnie; |
| --- | --- |

5.

üdvözli továbbá azon kötelezettségvállalást, hogy az uniós költségvetés a növekedés eszközévé váljon; ezzel összefüggésben megjegyzi, hogy az Európai Tanács júniusi ülésén nem történt kézzelfogható előrelépés a következő, 2014–2020-as többéves pénzügyi keretről szóló megállapodás ügyében; sürgeti a ciprusi elnökséget, hogy fokozza az ebben az ügyben tett erőfeszítéseit, és az Európai Parlamentet teljes körűen vonja be a többéves pénzügyi keretről szóló tárgyalásokba, beleértve az együttdöntési jogok teljes körű tiszteletben tartását; ismételten hangsúlyozza azonban, hogy a saját források reformja a folyamat alapvető része, amely nélkül nem születhet majd megállapodás a többéves pénzügyi keretről; újólag hangsúlyozza azon meggyőződését, hogy az Unió következő időszakra vonatkozó, tényleges szükségleteinek és törekvéseinek megfelelő többéves pénzügyi keret bevételi és kiadási oldaláról szóló megállapodásnak ez év végéig meg kellene születnie;

| 6. | örömmel veszi tudomásul az állam- és kormányfők nyilatkozatát az egységes piac irányításának megerősítéséről; határozottan támogatja a Bizottságot az egységes piac állapotának értékelésében, és intézkedéseket sürget az egységes piac kiteljesítése tekintetében; |
| --- | --- |

6.

örömmel veszi tudomásul az állam- és kormányfők nyilatkozatát az egységes piac irányításának megerősítéséről; határozottan támogatja a Bizottságot az egységes piac állapotának értékelésében, és intézkedéseket sürget az egységes piac kiteljesítése tekintetében;

| 7. | üdvözli „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című Van Rompuy, Juncker, Barroso és Draghi elnök által benyújtott jelentésben foglalt javaslattervezeteket és jó kiindulási pontnak tekinti a szilárd és valódi gazdasági és monetáris unióhoz vezető folyamat megindításához; úgy véli, hogy különösen az integrált pénzügyi keret létrehozására és az európai bankfelügyelőre vonatkozó javaslatok jelentős lépéseket képviselnek az európai bankszektor stabilabb hosszú távú jövőjének biztosítása felé; érdeklődéssel várja ugyanakkor az unió nagyobb társadalmi felelősségvállalásának és az e területen megszületett új európai rendelkezések átláthatósága és elszámoltathatósága fokozásának beillesztését a javaslatba |
| --- | --- |

7.

üdvözli „A cél a valódi gazdasági és monetáris unió” című Van Rompuy, Juncker, Barroso és Draghi elnök által benyújtott jelentésben foglalt javaslattervezeteket és jó kiindulási pontnak tekinti a szilárd és valódi gazdasági és monetáris unióhoz vezető folyamat megindításához; úgy véli, hogy különösen az integrált pénzügyi keret létrehozására és az európai bankfelügyelőre vonatkozó javaslatok jelentős lépéseket képviselnek az európai bankszektor stabilabb hosszú távú jövőjének biztosítása felé; érdeklődéssel várja ugyanakkor az unió nagyobb társadalmi felelősségvállalásának és az e területen megszületett új európai rendelkezések átláthatósága és elszámoltathatósága fokozásának beillesztését a javaslatba

| 8. | úgy véli, hogy gyors lépésekre van szükség a szóban forgó jelentésben meghatározott következő négy építőelem tekintetében:






  a) | integrált pénzügyi keret különösen az euróövezet pénzügyi stabilitásának biztosítására és a bankcsődök európai polgárok számára fellépő költségeinek csökkentésére, egy ilyen keret uniós szintre emeli a felügyeleti felelősségvállalás kérdését és közös mechanizmusokat hoz létre a bankok szanálására és az ügyfelek betéteinek biztosítására; |
| --- | --- | --- |

8.

úgy véli, hogy gyors lépésekre van szükség a szóban forgó jelentésben meghatározott következő négy építőelem tekintetében:

a)

integrált pénzügyi keret különösen az euróövezet pénzügyi stabilitásának biztosítására és a bankcsődök európai polgárok számára fellépő költségeinek csökkentésére, egy ilyen keret uniós szintre emeli a felügyeleti felelősségvállalás kérdését és közös mechanizmusokat hoz létre a bankok szanálására és az ügyfelek betéteinek biztosítására;

| b) | integrált költségvetési keret, amely a koordináció, a közös döntéshozatal, a szigorúbb végrehajtás és egy hitelviszonyt megtestesítő közös értékpapír kibocsátását célzó arányos intézkedések (többek között korlátozott és feltételes alapú, rövid távú finanszírozási eszközök, vagy egy adósságtörlesztési alapba történő fokozatos tőkeátvitel) révén szilárd költségvetés-politikai döntéshozatalt biztosít tagállami és európai szinten; e keret a költségvetési szolidaritás különböző formáira is kiterjedhet; |
| --- | --- |

b)

integrált költségvetési keret, amely a koordináció, a közös döntéshozatal, a szigorúbb végrehajtás és egy hitelviszonyt megtestesítő közös értékpapír kibocsátását célzó arányos intézkedések (többek között korlátozott és feltételes alapú, rövid távú finanszírozási eszközök, vagy egy adósságtörlesztési alapba történő fokozatos tőkeátvitel) révén szilárd költségvetés-politikai döntéshozatalt biztosít tagállami és európai szinten; e keret a költségvetési szolidaritás különböző formáira is kiterjedhet;

| c) | integrált gazdaságpolitikai keret, amely elegendő mechanizmussal rendelkezik annak biztosítására, hogy a nemzeti és európai szakpolitikák elősegítsék a fenntartható növekedést, a foglalkoztatást és a versenyképességet, és összeegyeztethetők legyenek a gazdasági és monetáris unió zökkenőmentes működésével; |
| --- | --- |

c)

integrált gazdaságpolitikai keret, amely elegendő mechanizmussal rendelkezik annak biztosítására, hogy a nemzeti és európai szakpolitikák elősegítsék a fenntartható növekedést, a foglalkoztatást és a versenyképességet, és összeegyeztethetők legyenek a gazdasági és monetáris unió zökkenőmentes működésével;

| d) | a gazdasági és monetáris unió keretében történő döntéshozatal demokratikus legitimitásának és elszámoltathatóságának a biztosítása, amelynek alapja a szuverenitás együttes gyakorlása a közös szakpolitikák terén és a szolidaritás. |
| --- | --- |

d)

a gazdasági és monetáris unió keretében történő döntéshozatal demokratikus legitimitásának és elszámoltathatóságának a biztosítása, amelynek alapja a szuverenitás együttes gyakorlása a közös szakpolitikák terén és a szolidaritás.

| 9. | üdvözli a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósítására irányuló ütemterv kidolgozásához szükséges további munkára felhívó határozatot; kitart amellett, hogy az Európai Parlamentet – társjogalkotó szerepén túl – egyenrangú partnerként maradéktalanul be kell vonni ebbe a feladatba; felszólít továbbá arra, hogy az Európai Unió intézményeinek és döntéshozatali eljárásainak reformfolyamata ne csak az európai intézményekre és a nemzeti parlamentekre terjedjen ki, hanem a szociális partnerekre, a civil társadalomra és az Európai Unió fokozottabb politikai, gazdasági, társadalmi és költségvetési integrációjáról szóló széles körű, nyilvános vita egyéb érdekelt feleire is; hangsúlyozza, hogy központi jelentőségű lesz a közösségi módszer tiszteletben tartása mellett az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek fokozott bevonása; úgy véli, hogy az EUMSZ-nek a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyve megfelelő keretet nyújt a parlamentek közötti együttműködéshez; |
| --- | --- |

9.

üdvözli a valódi gazdasági és monetáris unió megvalósítására irányuló ütemterv kidolgozásához szükséges további munkára felhívó határozatot; kitart amellett, hogy az Európai Parlamentet – társjogalkotó szerepén túl – egyenrangú partnerként maradéktalanul be kell vonni ebbe a feladatba; felszólít továbbá arra, hogy az Európai Unió intézményeinek és döntéshozatali eljárásainak reformfolyamata ne csak az európai intézményekre és a nemzeti parlamentekre terjedjen ki, hanem a szociális partnerekre, a civil társadalomra és az Európai Unió fokozottabb politikai, gazdasági, társadalmi és költségvetési integrációjáról szóló széles körű, nyilvános vita egyéb érdekelt feleire is; hangsúlyozza, hogy központi jelentőségű lesz a közösségi módszer tiszteletben tartása mellett az Európai Parlament és a nemzeti parlamentek fokozott bevonása; úgy véli, hogy az EUMSZ-nek a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyve megfelelő keretet nyújt a parlamentek közötti együttműködéshez;

| 10. | úgy véli ugyanakkor, hogy még sok jogalkotási teendő maradt a válságra adott globális, strukturális és átfogó válaszok terén; felszólítja tehát a Bizottságot, hogy 2012 szeptemberéig e négy építőelem alapján, a közösségi módszerrel összhangban nyújtson be jogalkotási javaslatcsomagot; |
| --- | --- |

10.

úgy véli ugyanakkor, hogy még sok jogalkotási teendő maradt a válságra adott globális, strukturális és átfogó válaszok terén; felszólítja tehát a Bizottságot, hogy 2012 szeptemberéig e négy építőelem alapján, a közösségi módszerrel összhangban nyújtson be jogalkotási javaslatcsomagot;

| 11. | felszólítja a Tanácsot, hogy fogadjon el nemzeti szintű célzott beruházásokra irányuló koordinált programot az európai gazdaság élénkítésére; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a Tanácsot, hogy fogadjon el nemzeti szintű célzott beruházásokra irányuló koordinált programot az európai gazdaság élénkítésére;

| 12. | kötelezettséget vállal arra, hogy amennyiben a fent említett jogalkotási csomagot az előírt határidőn belül kézhez veszi és megvizsgálja, gondoskodik a hatékony és gyors döntéshozatalról; |
| --- | --- |

12.

kötelezettséget vállal arra, hogy amennyiben a fent említett jogalkotási csomagot az előírt határidőn belül kézhez veszi és megvizsgálja, gondoskodik a hatékony és gyors döntéshozatalról;

| 13. | megjegyzi azonban, hogy – amennyiben az előírt határidőn belül nem kapja meg a fent említett jogalkotási csomagot – saját maga hozza meg a következtetéseket; |
| --- | --- |

13.

megjegyzi azonban, hogy – amennyiben az előírt határidőn belül nem kapja meg a fent említett jogalkotási csomagot – saját maga hozza meg a következtetéseket;

| 14. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

14.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/74 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/74

---

2012. július 4., szerdaAz alapvető banki szolgáltatásokhoz történő hozzáférés

P7_TA(2012)0293

Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása a Bizottságnak szóló ajánlásokkal az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférésről (2012/2055(INI))

2013/C 349 E/10

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 225. cikkére,

| — | tekintettel a 2010. október 27-i, „A Bizottság munkaprogramja a 2011. évre” című bizottsági közleményre (COM(2010)0623), és különösen az alapvető banki szolgáltatások hozzáférhetőségével kapcsolatos jogalkotás tervére való hivatkozásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2010. október 27-i, „A Bizottság munkaprogramja a 2011. évre” című bizottsági közleményre (COM(2010)0623), és különösen az alapvető banki szolgáltatások hozzáférhetőségével kapcsolatos jogalkotás tervére való hivatkozásra,

| — | tekintettel a 2011. április 13-i, „Az egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. április 13-i, „Az egységes piaci intézkedéscsomag – Tizenkét mozgatórugó a növekedés serkentéséhez és a bizalom növeléséhez” című bizottsági közleményre (COM(2011)0206),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel a 2007. november 13-i, a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen az egységes eurófizetési térség létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2007. november 13-i, a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról szóló, 2007/64/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1), és különösen az egységes eurófizetési térség létrehozására,

| — | tekintettel a 2005. október 26-i, a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2005. október 26-i, a pénzügyi rendszereknek a pénzmosás, valamint terrorizmus finanszírozása céljára való felhasználásának megelőzéséről szóló, 2005/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel a Bizottság által a pénzügyi integrációról és az alapszintű bankszámlához való hozzáférésről 2009 óta, illetve az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésről 2010 óta folytatott konzultációkra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által a pénzügyi integrációról és az alapszintű bankszámlához való hozzáférésről 2009 óta, illetve az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésről 2010 óta folytatott konzultációkra,

| — | tekintettel a 2011. július 18-i, az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésről szóló 2011/442/EU bizottsági ajánlásra (3) és az ahhoz kapcsolódó hatásvizsgálatra (SEC(2011)0906), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011. július 18-i, az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésről szóló 2011/442/EU bizottsági ajánlásra (3) és az ahhoz kapcsolódó hatásvizsgálatra (SEC(2011)0906),

| — | tekintettel „Az egységes piacról az emberek szemével: áttekintés a polgárok és a vállalkozások véleményéről és aggályairól” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1003), különösen pedig a 7. számú aggályra, amely azokkal a nehézségekkel kapcsolatos, amelyekkel a polgárok a tartózkodási helyük szerinti államtól eltérő országban való bankszámlanyitás során szembesülnek, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egységes piacról az emberek szemével: áttekintés a polgárok és a vállalkozások véleményéről és aggályairól” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SEC(2011)1003), különösen pedig a 7. számú aggályra, amely azokkal a nehézségekkel kapcsolatos, amelyekkel a polgárok a tartózkodási helyük szerinti államtól eltérő országban való bankszámlanyitás során szembesülnek,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 42. és 48. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0197/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A7-0197/2012),

| A. | mivel a belső piac zökkenőmentes működése és a modern, a szociális piacgazdaság fejlődése a megfizethető és könnyen hozzáférhető alapvető fizetési szolgáltatások egyetemes biztosításától és a társadalmilag felelős banki ágazattól függ; |
| --- | --- |

A.

mivel a belső piac zökkenőmentes működése és a modern, a szociális piacgazdaság fejlődése a megfizethető és könnyen hozzáférhető alapvető fizetési szolgáltatások egyetemes biztosításától és a társadalmilag felelős banki ágazattól függ;

| B. | mivel az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférés az egyik előfeltétele annak, hogy a fogyasztók a belső piacot, különösen a szabad mozgást, a pénzátutalást és az áruk és szolgáltatások ésszerű tranzakciós költségek mellett való megvásárlását az előnyükre tudják fordítani; mivel az alapvető banki szolgáltatások elengedhetetlenek a fogyasztók számára ahhoz, hogy kihasználják az e-kereskedelem előnyeit; mivel a kifizetési számla hiányának alternatív költsége a becslések szerint fogyasztónként évi 185–365 euró; mivel az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés többek között egyre inkább a társadalmi integráció előfeltételévé válik a foglalkoztatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférés az egyik előfeltétele annak, hogy a fogyasztók a belső piacot, különösen a szabad mozgást, a pénzátutalást és az áruk és szolgáltatások ésszerű tranzakciós költségek mellett való megvásárlását az előnyükre tudják fordítani; mivel az alapvető banki szolgáltatások elengedhetetlenek a fogyasztók számára ahhoz, hogy kihasználják az e-kereskedelem előnyeit; mivel a kifizetési számla hiányának alternatív költsége a becslések szerint fogyasztónként évi 185–365 euró; mivel az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés többek között egyre inkább a társadalmi integráció előfeltételévé válik a foglalkoztatáshoz, az egészségügyi ellátáshoz és a lakhatáshoz való hozzáférés tekintetében;

| C. | mivel a Bizottság becslése szerint az EU felnőtt népességének 7 %-a, azaz mintegy 30 millió ember nem rendelkezik bankszámlával, és közülük mintegy 6,4 millió személytől vonták meg a bankszámlát, illetve ennyi személy nem mert bankszámlát kérelmezni; mivel a pénzügyi kirekesztés tagállamonként eltérő; mivel néhány tagállamban igen alacsony a bankszámla-lefedettség aránya és a legalacsonyabb, a felnőtt népességen belüli mintegy 50 %-os arány Romániában és Bulgáriában mérhető; |
| --- | --- |

C.

mivel a Bizottság becslése szerint az EU felnőtt népességének 7 %-a, azaz mintegy 30 millió ember nem rendelkezik bankszámlával, és közülük mintegy 6,4 millió személytől vonták meg a bankszámlát, illetve ennyi személy nem mert bankszámlát kérelmezni; mivel a pénzügyi kirekesztés tagállamonként eltérő; mivel néhány tagállamban igen alacsony a bankszámla-lefedettség aránya és a legalacsonyabb, a felnőtt népességen belüli mintegy 50 %-os arány Romániában és Bulgáriában mérhető;

| D. | mivel minden fogyasztónak joga van ahhoz a döntéshez, hogy ne rendelkezzen fizetési számlával vagy alapszintű fizetési számlával; mivel ezért a fogyasztók nem kötelezhetők arra, hogy fizetési számlával vagy alapszintű fizetési számlával rendelkezzenek; mivel e tekintetben a pénzügyi nevelés fontos abban, hogy rámutasson a pénzügyi beilleszkedés előnyeire; |
| --- | --- |

D.

mivel minden fogyasztónak joga van ahhoz a döntéshez, hogy ne rendelkezzen fizetési számlával vagy alapszintű fizetési számlával; mivel ezért a fogyasztók nem kötelezhetők arra, hogy fizetési számlával vagy alapszintű fizetési számlával rendelkezzenek; mivel e tekintetben a pénzügyi nevelés fontos abban, hogy rámutasson a pénzügyi beilleszkedés előnyeire;

| E. | mivel a bankok megtagadhatják a számlanyitást azon személyektől, akik nem rendelkeznek tartózkodási hellyel a bank bejegyzése helye szerinti országban; a tartózkodási hellyel nem rendelkezők számlanyitási nehézségei akadályozzák a szabadpiac megfelelő működését; |
| --- | --- |

E.

mivel a bankok megtagadhatják a számlanyitást azon személyektől, akik nem rendelkeznek tartózkodási hellyel a bank bejegyzése helye szerinti országban; a tartózkodási hellyel nem rendelkezők számlanyitási nehézségei akadályozzák a szabadpiac megfelelő működését;

| F. | mivel az általános gazdasági és társadalmi fejlődés hozzájárul a bankszámla-lefedettség emelkedéséhez; mivel a fizetési folyószámlával rendelkező népesség részaránya tekintetében a tagállamok között fennálló különbségeknek csupán 33 %-a magyarázható a gazdasági fejlettséggel, és ezért 67 % egyéb tényezőktől, például a szabályozástól vagy az önszabályozó intézkedésektől függ; |
| --- | --- |

F.

mivel az általános gazdasági és társadalmi fejlődés hozzájárul a bankszámla-lefedettség emelkedéséhez; mivel a fizetési folyószámlával rendelkező népesség részaránya tekintetében a tagállamok között fennálló különbségeknek csupán 33 %-a magyarázható a gazdasági fejlettséggel, és ezért 67 % egyéb tényezőktől, például a szabályozástól vagy az önszabályozó intézkedésektől függ;

| G. | mivel a fizetési szolgáltatók a piac logikájával összhangban hajlamosak a kereskedelmi szempontból vonzóbb fogyasztókra összpontosítani, és így bizonyos esetekben a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó fogyasztók számára nem biztosítják ugyanazt a termékválasztékot; mivel a Németországban, az Egyesült Királyságban, Írországban, Luxemburgban, Olaszországban és Szlovéniában kezdeményezett ágazati magatartási kódexek többek között jórészt állami nyomásra és a jogalkotási kezdeményezések iránti igény következtében születtek; mivel az önszabályozó eszközök pozitív vagy vegyes eredményekkel jártak, és egyelőre nem tudták minden tagállamban biztosítani az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

G.

mivel a fizetési szolgáltatók a piac logikájával összhangban hajlamosak a kereskedelmi szempontból vonzóbb fogyasztókra összpontosítani, és így bizonyos esetekben a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó fogyasztók számára nem biztosítják ugyanazt a termékválasztékot; mivel a Németországban, az Egyesült Királyságban, Írországban, Luxemburgban, Olaszországban és Szlovéniában kezdeményezett ágazati magatartási kódexek többek között jórészt állami nyomásra és a jogalkotási kezdeményezések iránti igény következtében születtek; mivel az önszabályozó eszközök pozitív vagy vegyes eredményekkel jártak, és egyelőre nem tudták minden tagállamban biztosítani az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférést;

| H. | mivel az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítására irányuló jogalkotási megoldások kielégítő eredményeket hoztak; például mivel a dán és finn háztartások közel 100 %-át fedik le a fizetési szolgáltatások, és a jogalkotási kezdeményezések végrehajtásának eredményeként a bankszámlával nem rendelkező polgárok száma jelentősen csökkent Belgiumban és Franciaországban; |
| --- | --- |

H.

mivel az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítására irányuló jogalkotási megoldások kielégítő eredményeket hoztak; például mivel a dán és finn háztartások közel 100 %-át fedik le a fizetési szolgáltatások, és a jogalkotási kezdeményezések végrehajtásának eredményeként a bankszámlával nem rendelkező polgárok száma jelentősen csökkent Belgiumban és Franciaországban;

| I. | mivel nem mindegyik tagállam tette meg az alapszintű fizetési számlákhoz való hozzáférésről szóló, 2011. július 18-i 2011/442/EU bizottsági ajánlásban (4) megkövetelt megfelelő fellépést, és túl sok tagállam továbbra sem rendelkezik a szolgáltatókra vonatkozó jogi vagy önkéntes előírásokkal az alapvető fizetési szolgáltatások biztosítása tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel nem mindegyik tagállam tette meg az alapszintű fizetési számlákhoz való hozzáférésről szóló, 2011. július 18-i 2011/442/EU bizottsági ajánlásban (4) megkövetelt megfelelő fellépést, és túl sok tagállam továbbra sem rendelkezik a szolgáltatókra vonatkozó jogi vagy önkéntes előírásokkal az alapvető fizetési szolgáltatások biztosítása tekintetében;

| J. | mivel a hatékonyság érdekében az alapszintű fizetési számlának egyszerűen megnyithatónak kell lennie és meghatározott alapszolgáltatásokat kell biztosítania, továbbá intézkedéseket kell előírni a hatékony felügyelet és vitarendezés céljából, valamint azzal a céllal, hogy az állandó lakóhellyel nem rendelkező fogyasztók számára megkönnyítsék az ezekhez a számlákhoz való hozzáférést; mivel a pénzmosás elleni és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályokat arányosan kell alkalmazni, és azokat sohasem lehet felhasználni a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó fogyasztók elutasításának megalapozatlan ürügyeként; mivel a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükséges-e, hogy a fogyasztók kapcsolattal rendelkezzenek a tagállammal ahhoz, hogy jogosultak legyenek alapszintű fizetési számlára; |
| --- | --- |

J.

mivel a hatékonyság érdekében az alapszintű fizetési számlának egyszerűen megnyithatónak kell lennie és meghatározott alapszolgáltatásokat kell biztosítania, továbbá intézkedéseket kell előírni a hatékony felügyelet és vitarendezés céljából, valamint azzal a céllal, hogy az állandó lakóhellyel nem rendelkező fogyasztók számára megkönnyítsék az ezekhez a számlákhoz való hozzáférést; mivel a pénzmosás elleni és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályokat arányosan kell alkalmazni, és azokat sohasem lehet felhasználni a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó fogyasztók elutasításának megalapozatlan ürügyeként; mivel a Bizottságnak meg kell vizsgálnia, hogy szükséges-e, hogy a fogyasztók kapcsolattal rendelkezzenek a tagállammal ahhoz, hogy jogosultak legyenek alapszintű fizetési számlára;

| K. | mivel a fizetési szolgáltatóknak hozzáférést kell biztosítaniuk az alapszintű fizetési számlákhoz – díjmentesen vagy ésszerű díj mellett; |
| --- | --- |

K.

mivel a fizetési szolgáltatóknak hozzáférést kell biztosítaniuk az alapszintű fizetési számlákhoz – díjmentesen vagy ésszerű díj mellett;

| L. | mivel a fizetési szolgáltatóknak a folyószámlahitelek és kiegészítő hiteltermékek kínálatakor a túlzott eladósodottság elkerülése érdekében különös figyelmet kell fordítaniuk a pénzügyileg kiszolgáltatott fogyasztókra; mivel a tagállamoknak el kell kerülniük, hogy az alapvető fizetési szolgáltatásokra vonatkozó bármilyen lehetséges díj akadályt jelentsen a pénzügyileg kirekesztett fogyasztók számára, hogy hozzáférhessenek az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz; |
| --- | --- |

L.

mivel a fizetési szolgáltatóknak a folyószámlahitelek és kiegészítő hiteltermékek kínálatakor a túlzott eladósodottság elkerülése érdekében különös figyelmet kell fordítaniuk a pénzügyileg kiszolgáltatott fogyasztókra; mivel a tagállamoknak el kell kerülniük, hogy az alapvető fizetési szolgáltatásokra vonatkozó bármilyen lehetséges díj akadályt jelentsen a pénzügyileg kirekesztett fogyasztók számára, hogy hozzáférhessenek az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz;

| M. | mivel részben a társadalmi és gazdasági válság eredményeként a túlzott eladósodottság a legjelentősebb új szociális kockázattá vált Unió-szerte, és a szélhámosság elleni védelem, amelyet kizárólag tagállami szinten kell irányítani és fejleszteni, jelentős szempontot jelent e tekintetben; |
| --- | --- |

M.

mivel részben a társadalmi és gazdasági válság eredményeként a túlzott eladósodottság a legjelentősebb új szociális kockázattá vált Unió-szerte, és a szélhámosság elleni védelem, amelyet kizárólag tagállami szinten kell irányítani és fejleszteni, jelentős szempontot jelent e tekintetben;

| N. | mivel elejét kell venni a verseny torzulásának, és figyelembe kell venni a fogyasztók igényeit a bankokkal kevéssé ellátott régiókban, és ezért a kezdeményezés hatályát a lehető legszélesebben kell meghatározni; mivel a fizetési szolgáltatások piacán végbement új fejleményeket, mint például az előre feltöltött fizetési megoldásokat és a mobil bankolást figyelembe kell venni az e téren tett kezdeményezések továbbfejlesztésekor és értékelésekor; |
| --- | --- |

N.

mivel elejét kell venni a verseny torzulásának, és figyelembe kell venni a fogyasztók igényeit a bankokkal kevéssé ellátott régiókban, és ezért a kezdeményezés hatályát a lehető legszélesebben kell meghatározni; mivel a fizetési szolgáltatások piacán végbement új fejleményeket, mint például az előre feltöltött fizetési megoldásokat és a mobil bankolást figyelembe kell venni az e téren tett kezdeményezések továbbfejlesztésekor és értékelésekor;

| O. | mivel az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó mindenfajta kezdeményezés tekintetében a fogyasztók számára érthető tájékoztatás rendelkezésre állása kulcsfontosságú elem; mivel a Bizottságnak ezért arra kell biztatnia a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki jól célzott kommunikációs kampányokat, amelyek különösen a bankszámlával nem rendelkező, kiszolgáltatott és mobil fogyasztók sajátos szükségleteivel és problémáival foglalkoznak; mivel ahhoz, hogy az alapszintű fizetési számlával rendelkező fogyasztók megfelelő szolgáltatásban részesüljenek, a szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a megfelelő munkatársak elégséges képzést kapjanak; mivel a szolgáltatóknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a lehetséges érdekösszeütközések ne legyenek negatív hatással ezekre a fogyasztókra; |
| --- | --- |

O.

mivel az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférésre vonatkozó mindenfajta kezdeményezés tekintetében a fogyasztók számára érthető tájékoztatás rendelkezésre állása kulcsfontosságú elem; mivel a Bizottságnak ezért arra kell biztatnia a tagállamokat, hogy fejlesszenek ki jól célzott kommunikációs kampányokat, amelyek különösen a bankszámlával nem rendelkező, kiszolgáltatott és mobil fogyasztók sajátos szükségleteivel és problémáival foglalkoznak; mivel ahhoz, hogy az alapszintű fizetési számlával rendelkező fogyasztók megfelelő szolgáltatásban részesüljenek, a szolgáltatóknak biztosítaniuk kell, hogy a megfelelő munkatársak elégséges képzést kapjanak; mivel a szolgáltatóknak azt is biztosítaniuk kell, hogy a lehetséges érdekösszeütközések ne legyenek negatív hatással ezekre a fogyasztókra;

| P. | mivel a hallgatók, a munkavállalók és a szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy határokon keresztül mozogjanak, és könnyen kihasználhassák az Unión belüli mobilitás előnyeit; |
| --- | --- |

P.

mivel a hallgatók, a munkavállalók és a szolgáltatók számára lehetővé kell tenni, hogy határokon keresztül mozogjanak, és könnyen kihasználhassák az Unión belüli mobilitás előnyeit;

| Q. | mivel egy tagállamban a fizetésiszámla-nyitáskor nem szabad megkövetelni a fogyasztótól, hogy megszüntesse a valamely másik tagállamban meglévő számláját; |
| --- | --- |

Q.

mivel egy tagállamban a fizetésiszámla-nyitáskor nem szabad megkövetelni a fogyasztótól, hogy megszüntesse a valamely másik tagállamban meglévő számláját;

| R. | mivel a fizetési szolgáltatók alapszintű fizetési számla megnyitására vonatkozó jelenlegi követelményei korlátozóak, és akadályozhatnák az Unión belüli határokon átnyúló mobilitást; |
| --- | --- |

R.

mivel a fizetési szolgáltatók alapszintű fizetési számla megnyitására vonatkozó jelenlegi követelményei korlátozóak, és akadályozhatnák az Unión belüli határokon átnyúló mobilitást;

| 1. | kéri a Bizottságot, hogy 2012. szeptemberéig valamennyi tagállamra vonatkozóan részletesen ismertesse az aktuális helyzetet; kéri a Bizottságot, hogy az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján 2013 januárjáig terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés az Unióban legálisan tartózkodó valamennyi polgára számára történő biztosítása érdekében – kivéve, ha a részetes értékelés megmutatja, hogy nincs szükség ilyen javaslatra –, követve a mellékletben foglalt részletes ajánlásokat; |
| --- | --- |

1.

kéri a Bizottságot, hogy 2012. szeptemberéig valamennyi tagállamra vonatkozóan részletesen ismertesse az aktuális helyzetet; kéri a Bizottságot, hogy az az Európai Unió működéséről szóló szerződés 114. cikke alapján 2013 januárjáig terjesszen elő jogalkotási javaslatot az alapvető banki szolgáltatásokhoz való hozzáférés az Unióban legálisan tartózkodó valamennyi polgára számára történő biztosítása érdekében – kivéve, ha a részetes értékelés megmutatja, hogy nincs szükség ilyen javaslatra –, követve a mellékletben foglalt részletes ajánlásokat;

| 2. | megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás, valamint az arányosság elvét; |
| --- | --- |

2.

megerősíti, hogy az ajánlások tiszteletben tartják az alapvető jogokat és a szubszidiaritás, valamint az arányosság elvét;

| 3. | úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek semmilyen pénzügyi vonatkozásai az Európai Unió költségevetése szempontjából; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a kért javaslatnak nem lesznek semmilyen pénzügyi vonatkozásai az Európai Unió költségevetése szempontjából;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a kísérő, részletes ajánlásokat a Bizottságnak, a Tanácsnak, valamint a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  HL L 319., 2007.12.5, 1. o.

(2)  HL L 309., 2005.11.25., 15. o.

(3)  HL L 190., 2011.7.21., 87. o.

(4)  HL L 190., 2011.7.21., 87. o.

---

2012. július 4., szerdaMELLÉKLET AZ ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A KÉRT JAVASLAT TARTALMÁRA VONATKOZÓ RÉSZLETES AJÁNLÁSOK

Az Európai Parlament megítélése szerint az elfogadandó irányelvnek a következők szabályozására kell irányulnia:

1. ajánlás (a hatályra vonatkozóan)

| 1. | Az „alapszintű fizetési számla” kifejezés a javasolt jogszabály rendelkezéseivel összhangban kínált fizetési számla. Az ezeknek a rendelkezéseknek teljes mértékben meg nem felelő, alapszintű jellegű fizetési számlák nem minősülnek az e fogalom hatálya alá tartozónak. |
| --- | --- |

1.

Az „alapszintű fizetési számla” kifejezés a javasolt jogszabály rendelkezéseivel összhangban kínált fizetési számla. Az ezeknek a rendelkezéseknek teljes mértékben meg nem felelő, alapszintű jellegű fizetési számlák nem minősülnek az e fogalom hatálya alá tartozónak.

| 2. | Az irányelvnek elő kell írnia, hogy tagállamoknak biztosítaniuk kell az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférést azáltal, hogy elvben köteleznek a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének (9) bekezdése szerinti minden olyan fizetési szolgáltatót, amely szokásos üzleti tevékenysége részeként fizetési számlákat kínál a fogyasztóknak, hogy biztosítsanak alapszintű fizetési számlákat. |
| --- | --- |

2.

Az irányelvnek elő kell írnia, hogy tagállamoknak biztosítaniuk kell az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférést azáltal, hogy elvben köteleznek a 2007/64/EK irányelv 4. cikkének (9) bekezdése szerinti minden olyan fizetési szolgáltatót, amely szokásos üzleti tevékenysége részeként fizetési számlákat kínál a fogyasztóknak, hogy biztosítsanak alapszintű fizetési számlákat.

| 3. | Minden jogalkotási kezdeményezésnek tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét, és figyelembe kell vennie az azokban a tagállamokban létező jogi vagy önkéntes megállapodásokat, ahol az alapszintű fizetési számlához való hozzáférést és annak használatát már sikeresen biztosították. |
| --- | --- |

3.

Minden jogalkotási kezdeményezésnek tiszteletben kell tartania a szubszidiaritás elvét, és figyelembe kell vennie az azokban a tagállamokban létező jogi vagy önkéntes megállapodásokat, ahol az alapszintű fizetési számlához való hozzáférést és annak használatát már sikeresen biztosították.

| 4. | Ennek megfelelően a fogyasztóknak fizetési számlákat nem nyújtó fizetési szolgáltatóra háruló indokolatlan terhek elkerülése érdekében a következőket mentesíteni kellene az alapszintű fizetési számla biztosítására vonatkozó kötelezettség alól:






  a) | a 2007/64/EK irányelv 1. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontjában említett fizetési szolgáltatók; |
| --- | --- | --- |

4.

Ennek megfelelően a fogyasztóknak fizetési számlákat nem nyújtó fizetési szolgáltatóra háruló indokolatlan terhek elkerülése érdekében a következőket mentesíteni kellene az alapszintű fizetési számla biztosítására vonatkozó kötelezettség alól:

a)

a 2007/64/EK irányelv 1. cikke (1) bekezdésének e) és f) pontjában említett fizetési szolgáltatók;

| b) | azon pénzforgalmi intézetek, amelyek számára kizárólag a 2007/64/EK irányelv mellékletének 4–7. pontjában felsorolt egy vagy több pénzforgalmi szolgáltatás nyújtását engedélyezték; |
| --- | --- |

b)

azon pénzforgalmi intézetek, amelyek számára kizárólag a 2007/64/EK irányelv mellékletének 4–7. pontjában felsorolt egy vagy több pénzforgalmi szolgáltatás nyújtását engedélyezték;

| 5. | A tagállamok számára meg kell engedni, hogy az alapszintű fizetési számla nyújtására vonatkozó kötelezettség alól felmentsék az egyéb fizetési szolgáltatókat. Mindenfajta kivételnek objektív és rendkívül korlátozott kritériumokon kell alapulnia, és csak olyan fizetési szolgáltatókra vonatkozhat, mint például amelyek non-profit üzleti modellen alapulnak vagy amelyek nem foglalkoznak általános lakossági fizetési szolgáltatásokkal. Az esetleges kivételek nem áshatják alá a fogyasztók hozzáférési jogát, és azokat a lehető legkevesebbre kell korlátozni annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a versenyre gyakorolt negatív hatásokat. |
| --- | --- |

5.

A tagállamok számára meg kell engedni, hogy az alapszintű fizetési számla nyújtására vonatkozó kötelezettség alól felmentsék az egyéb fizetési szolgáltatókat. Mindenfajta kivételnek objektív és rendkívül korlátozott kritériumokon kell alapulnia, és csak olyan fizetési szolgáltatókra vonatkozhat, mint például amelyek non-profit üzleti modellen alapulnak vagy amelyek nem foglalkoznak általános lakossági fizetési szolgáltatásokkal. Az esetleges kivételek nem áshatják alá a fogyasztók hozzáférési jogát, és azokat a lehető legkevesebbre kell korlátozni annak érdekében, hogy minimálisra csökkentsék a versenyre gyakorolt negatív hatásokat.

2. ajánlás (a hozzáférésre és a személyazonosításra vonatkozóan)

| 6. | Az elfogadandó jogszabálynak biztosítania kell, hogy az Unióban jogszerűen lakóhellyel rendelkező bármely fogyasztónak, azaz bármely természetes személynek joga legyen a kereskedelmi, üzleti, kézműves vagy szakmai tevékenységétől eltérő célokra valamely tagállami fizetési szolgáltatónál alapszintű fizetési számlát nyitni és használni, feltéve, hogy a fogyasztó még nem rendelkezik fizetési számlával másik tagállamban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fogyasztó számára használható mechanizmusok álljanak rendelkezésre a szokásos fizetési számla annak érdekében történő lezárásához, hogy azt alapszintű fizetési számlává alakítsák. Az alapszintű fizetési számla megnyitásához igazolni kell a személyazonosságot. |
| --- | --- |

6.

Az elfogadandó jogszabálynak biztosítania kell, hogy az Unióban jogszerűen lakóhellyel rendelkező bármely fogyasztónak, azaz bármely természetes személynek joga legyen a kereskedelmi, üzleti, kézműves vagy szakmai tevékenységétől eltérő célokra valamely tagállami fizetési szolgáltatónál alapszintű fizetési számlát nyitni és használni, feltéve, hogy a fogyasztó még nem rendelkezik fizetési számlával másik tagállamban. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a fogyasztó számára használható mechanizmusok álljanak rendelkezésre a szokásos fizetési számla annak érdekében történő lezárásához, hogy azt alapszintű fizetési számlává alakítsák. Az alapszintű fizetési számla megnyitásához igazolni kell a személyazonosságot.

| 7. | Az elfogadandó jogszabálynak biztosítania kell, hogy a fogyasztók számára ne járjon indokolatlan teherrel annak bizonyítása, hogy még nem rendelkeznek fizetési számlával. Ezt többek között a fogyasztó által írt nyilatkozat előírásával lehet elérni. |
| --- | --- |

7.

Az elfogadandó jogszabálynak biztosítania kell, hogy a fogyasztók számára ne járjon indokolatlan teherrel annak bizonyítása, hogy még nem rendelkeznek fizetési számlával. Ezt többek között a fogyasztó által írt nyilatkozat előírásával lehet elérni.

| 8. | Az alapszintű fizetési számla megnyitásakor nem szabad figyelembe venni olyan kritériumokat, mint a jövedelem szintje vagy rendszeressége, a munkahely, a hiteltörténet, az eladósodottság mértéke, a csődeljárás vagy a számlatulajdonos által várhatóan produkált forgalom. Az alapszintű fizetési számlához való hozzáférést semmilyen körülmények között nem lehet más termékek vagy szolgáltatások, például biztosítás megvásárlásától vagy további számlától függővé tenni. |
| --- | --- |

8.

Az alapszintű fizetési számla megnyitásakor nem szabad figyelembe venni olyan kritériumokat, mint a jövedelem szintje vagy rendszeressége, a munkahely, a hiteltörténet, az eladósodottság mértéke, a csődeljárás vagy a számlatulajdonos által várhatóan produkált forgalom. Az alapszintű fizetési számlához való hozzáférést semmilyen körülmények között nem lehet más termékek vagy szolgáltatások, például biztosítás megvásárlásától vagy további számlától függővé tenni.

| 9. | A javaslatnak elő kell írnia, hogy az alapszintű fizetési számlát csak objektíven igazolt körülmények esetén lehet megtagadni vagy érvényteleníteni a megfelelő uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján, amelyek nem kapcsolódnak a 8. bekezdésben foglalt kritériumokhoz, például az alábbi esetekben:






  a) | összeegyeztethetetlenség a pénzmosásról szóló jogszabályokkal és a terrorizmus finanszírozása; |
| --- | --- | --- |

9.

A javaslatnak elő kell írnia, hogy az alapszintű fizetési számlát csak objektíven igazolt körülmények esetén lehet megtagadni vagy érvényteleníteni a megfelelő uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján, amelyek nem kapcsolódnak a 8. bekezdésben foglalt kritériumokhoz, például az alábbi esetekben:

a)

összeegyeztethetetlenség a pénzmosásról szóló jogszabályokkal és a terrorizmus finanszírozása;

| b) | szélhámosság, a bizalommal való visszaélés vagy okirathamisítás; |
| --- | --- |

b)

szélhámosság, a bizalommal való visszaélés vagy okirathamisítás;

| c) | az alapszintű bankszámlához kapcsolódó kötelezettségek súlyos és tartós megszegése. |
| --- | --- |

c)

az alapszintű bankszámlához kapcsolódó kötelezettségek súlyos és tartós megszegése.

| 10. | Szükség esetén a tagállamoknak megkülönböztetésmentes és rugalmas intézkedéseket kell foganatosítaniuk annak érdekében, hogy segítsék a fogyasztókat az ügyfél-átvilágítási követelményeknek való megfelelés tekintetében, betartva a pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására vonatkozó jogszabályokat. Az ilyen intézkedéseknek fokozottan figyelembe kell venniük az állandó lakcímmel nem rendelkező fogyasztók szükségleteit. |
| --- | --- |

10.

Szükség esetén a tagállamoknak megkülönböztetésmentes és rugalmas intézkedéseket kell foganatosítaniuk annak érdekében, hogy segítsék a fogyasztókat az ügyfél-átvilágítási követelményeknek való megfelelés tekintetében, betartva a pénzmosásra és a terrorizmus finanszírozására vonatkozó jogszabályokat. Az ilyen intézkedéseknek fokozottan figyelembe kell venniük az állandó lakcímmel nem rendelkező fogyasztók szükségleteit.

| 11. | Ennek lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára meg kell engedni, hogy az alapszintű fizetési számlákat a 2005/60/EK irányelvet végrehajtó 2006/70/EK bizottsági irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti alacsony kockázatot jelentő termékeknek minősítsék. Ennek megfelelően a szolgáltatókat kötelezni lehet arra, hogy egyszerűsített ügyfél-átvilágítási követelményeket alkalmazzanak. A Bizottságnak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályok értelmezéseinek pontosítására kell törekednie annak biztosítása érdekében, hogy azokat az alapvető banki szolgáltatások összefüggésében kiegyensúlyozott módon és arányosan alkalmazzák. Ilyen indokokkal senkitől sem szabad megtagadni az alapszintű fizetési számla igénybevételét, illetve senkit sem szabad kizárni annak igénybevétele alól, kivéve, ha ennek megalapozott és objektív okai vannak. Az ilyen szabályokat sohasem szabad megalapozatlan ürügyként felhasználni a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó ügyfelek elutasítására. |
| --- | --- |

11.

Ennek lehetővé tétele érdekében a tagállamok számára meg kell engedni, hogy az alapszintű fizetési számlákat a 2005/60/EK irányelvet végrehajtó 2006/70/EK bizottsági irányelv 3. cikkének (3) bekezdése szerinti alacsony kockázatot jelentő termékeknek minősítsék. Ennek megfelelően a szolgáltatókat kötelezni lehet arra, hogy egyszerűsített ügyfél-átvilágítási követelményeket alkalmazzanak. A Bizottságnak a pénzmosás és a terrorizmus finanszírozása elleni jogszabályok értelmezéseinek pontosítására kell törekednie annak biztosítása érdekében, hogy azokat az alapvető banki szolgáltatások összefüggésében kiegyensúlyozott módon és arányosan alkalmazzák. Ilyen indokokkal senkitől sem szabad megtagadni az alapszintű fizetési számla igénybevételét, illetve senkit sem szabad kizárni annak igénybevétele alól, kivéve, ha ennek megalapozott és objektív okai vannak. Az ilyen szabályokat sohasem szabad megalapozatlan ürügyként felhasználni a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó ügyfelek elutasítására.

| 12. | Az elfogadandó jogszabálynak elő kell írnia a fizetési szolgáltatók számára, hogy az alapszintű fizetési számla megnyitásának elutasítására vagy annak lezárására vonatkozó döntés során átláthatóan járjanak el, ugyanakkor pedig hogy tartsák tiszteletben a pénzmosásról és a terrorizmus finanszírozásáról szóló jogszabályokat, valamint a bűnmegelőzésről és a bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott nyomozásról szóló jogszabályokat. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztó a fizetési szolgáltató döntését megkérdőjelezze, a fizetési szolgáltatónak írásban kell tájékoztatnia a fogyasztót az alapszintű fizetési számla megnyitásának elutasítására vagy lezárására vonatkozó döntésének indokáról. A szolgáltató számára elő kell írni azt is, hogy tájékoztassák a fogyasztót az alternatív vitarendezési mechanizmusokra vonatkozó lehetőségekről. |
| --- | --- |

12.

Az elfogadandó jogszabálynak elő kell írnia a fizetési szolgáltatók számára, hogy az alapszintű fizetési számla megnyitásának elutasítására vagy annak lezárására vonatkozó döntés során átláthatóan járjanak el, ugyanakkor pedig hogy tartsák tiszteletben a pénzmosásról és a terrorizmus finanszírozásáról szóló jogszabályokat, valamint a bűnmegelőzésről és a bűncselekményekkel kapcsolatban folytatott nyomozásról szóló jogszabályokat. Annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztó a fizetési szolgáltató döntését megkérdőjelezze, a fizetési szolgáltatónak írásban kell tájékoztatnia a fogyasztót az alapszintű fizetési számla megnyitásának elutasítására vagy lezárására vonatkozó döntésének indokáról. A szolgáltató számára elő kell írni azt is, hogy tájékoztassák a fogyasztót az alternatív vitarendezési mechanizmusokra vonatkozó lehetőségekről.

| 13. | Az elfogadandó jogszabálynak elő kell írnia a szolgáltató számára, hogy gyorsan járjon el annak vizsgálata során, hogy a fogyasztó jogosult-e alapszintű fizetési számlát nyitni, és a szolgáltatónak két hetet meghaladó késedelem esetén annak okairól írásban tájékoztatnia kell a fogyasztót. A fizetési szolgáltató felelősségi körébe tartozó indokok – mint például a túlzott munkateher – nem indokolhatják a késedelmet. A szolgáltató megkövetelheti, hogy a számlanyitáshoz a fogyasztók a legközelebbi fiókban személyesen megjelenjenek. Azonban ha lehetetlen lenne vagy indokolatlan terhekkel járna a fogyasztók számára, hogy fizikailag jelen legyenek, alternatív megoldásokat kell találni. |
| --- | --- |

13.

Az elfogadandó jogszabálynak elő kell írnia a szolgáltató számára, hogy gyorsan járjon el annak vizsgálata során, hogy a fogyasztó jogosult-e alapszintű fizetési számlát nyitni, és a szolgáltatónak két hetet meghaladó késedelem esetén annak okairól írásban tájékoztatnia kell a fogyasztót. A fizetési szolgáltató felelősségi körébe tartozó indokok – mint például a túlzott munkateher – nem indokolhatják a késedelmet. A szolgáltató megkövetelheti, hogy a számlanyitáshoz a fogyasztók a legközelebbi fiókban személyesen megjelenjenek. Azonban ha lehetetlen lenne vagy indokolatlan terhekkel járna a fogyasztók számára, hogy fizikailag jelen legyenek, alternatív megoldásokat kell találni.

3. Ajánlás (a funkciókra és költségekre vonatkozóan)

| 14. | A jogszabálynak lehetővé kell tennie az alapszintű fizetési számla felhasználója számára, hogy az általános nemzeti rendszerek felhasználásával személyesen vagy távolról bármely alapvető pénzforgalmi műveletet végre tudjon hajtani, így a jövedelem vagy juttatások fogadását, a számlák vagy adók befizetését és az áruk vagy szolgáltatások vásárlását. |
| --- | --- |

14.

A jogszabálynak lehetővé kell tennie az alapszintű fizetési számla felhasználója számára, hogy az általános nemzeti rendszerek felhasználásával személyesen vagy távolról bármely alapvető pénzforgalmi műveletet végre tudjon hajtani, így a jövedelem vagy juttatások fogadását, a számlák vagy adók befizetését és az áruk vagy szolgáltatások vásárlását.

| 15. | A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben szükségesnek látják, lehetővé tehessék a fizetési szolgáltatók számára, hogy kisösszegű folyószámlahiteleket biztosítsanak az ideiglenes negatív egyenlegek fedezésére. A szolgáltatóknak ezenkívül lehetővé kell tenni, hogy adott esetben külön szolgáltatásként hiteltermékeket kínáljanak az alapszintű fizetési számlával rendelkező fogyasztóknak. Az alapszintű fizetési számlához való hozzáférést, illetve annak használatát semmi esetre sem lehet e szolgáltatások megvásárlásától függővé tenni. Az ilyen kisösszegű folyószámlahitelekért és külön hiteltermékekért felszámított díjaknak átláthatónak kell lenniük, és legalább olyan kedvezőeknek kell lenniük, mint a szolgáltató szokásos árazási politikája. |
| --- | --- |

15.

A tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy amennyiben szükségesnek látják, lehetővé tehessék a fizetési szolgáltatók számára, hogy kisösszegű folyószámlahiteleket biztosítsanak az ideiglenes negatív egyenlegek fedezésére. A szolgáltatóknak ezenkívül lehetővé kell tenni, hogy adott esetben külön szolgáltatásként hiteltermékeket kínáljanak az alapszintű fizetési számlával rendelkező fogyasztóknak. Az alapszintű fizetési számlához való hozzáférést, illetve annak használatát semmi esetre sem lehet e szolgáltatások megvásárlásától függővé tenni. Az ilyen kisösszegű folyószámlahitelekért és külön hiteltermékekért felszámított díjaknak átláthatónak kell lenniük, és legalább olyan kedvezőeknek kell lenniük, mint a szolgáltató szokásos árazási politikája.

| 16. | Az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésnek vagy ingyenesnek, vagy pedig ésszerű költségűnek kell lennie. Amennyiben díjakat számolnak fel, azoknak átláthatónak kell lenniük. Valamennyi tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák az alapszintű fizetési számla nyitásához és használatához kapcsolódó teljes éves díj megengedett felső határát. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia az egész Unióra vonatkozó, az alapszintű fizetési számla nyitásához és használatához kapcsolódó teljes éves díjra vonatkozóan megengedett felső határ megállapításának megvalósíthatóságát. A Bizottságnak szintén meg kell vizsgálnia annak módozatait, hogy az uniós határt az olyan nemzeti körülményekhez igazítsák, mint például az általános fogyasztói árszint, a jövedelmi szint és a szokásos fizetési számlákhoz kapcsolódó átlagos díjak. A pénzforgalmi szolgáltatókat kötelezni kell annak biztosítására, hogy az általuk kínált termékek között – az összehasonlítás módjától függetlenül – az alapszintű fizetési számla díjai az alapszintű fizetési műveletek tekintetében mindig a legkedvezőbbek legyenek. |
| --- | --- |

16.

Az alapszintű fizetési számlához való hozzáférésnek vagy ingyenesnek, vagy pedig ésszerű költségűnek kell lennie. Amennyiben díjakat számolnak fel, azoknak átláthatónak kell lenniük. Valamennyi tagállam számára lehetővé kell tenni, hogy meghatározzák az alapszintű fizetési számla nyitásához és használatához kapcsolódó teljes éves díj megengedett felső határát. A Bizottságnak meg kell vizsgálnia az egész Unióra vonatkozó, az alapszintű fizetési számla nyitásához és használatához kapcsolódó teljes éves díjra vonatkozóan megengedett felső határ megállapításának megvalósíthatóságát. A Bizottságnak szintén meg kell vizsgálnia annak módozatait, hogy az uniós határt az olyan nemzeti körülményekhez igazítsák, mint például az általános fogyasztói árszint, a jövedelmi szint és a szokásos fizetési számlákhoz kapcsolódó átlagos díjak. A pénzforgalmi szolgáltatókat kötelezni kell annak biztosítására, hogy az általuk kínált termékek között – az összehasonlítás módjától függetlenül – az alapszintű fizetési számla díjai az alapszintű fizetési műveletek tekintetében mindig a legkedvezőbbek legyenek.

| 17. | Bármely büntető díjnak ésszerűnek és legalább is a szolgáltató szokásos árazási politikája szerintinek kell lennie. A büntető díjakat nem kell figyelembe venni az éves teljes díj kiszámításakor. |
| --- | --- |

17.

Bármely büntető díjnak ésszerűnek és legalább is a szolgáltató szokásos árazási politikája szerintinek kell lennie. A büntető díjakat nem kell figyelembe venni az éves teljes díj kiszámításakor.

| 18. | A szolgáltatókat csak a szokásos ajánlatuk részét képező funkciók beépítésére kell kötelezni. Ebben az esetben az alapszintű fizetési számlának az alábbi szolgáltatásokat kell magában foglalnia: |
| --- | --- |

18.

A szolgáltatókat csak a szokásos ajánlatuk részét képező funkciók beépítésére kell kötelezni. Ebben az esetben az alapszintű fizetési számlának az alábbi szolgáltatásokat kell magában foglalnia:

A.   Alapvető számlavezetési szolgáltatások

| a) | a fizetési számla megnyitása és megszüntetése; |
| --- | --- |

a)

a fizetési számla megnyitása és megszüntetése;

| b) | a pénzforgalmi számlán készpénzbefizetést és műveletek fogadását lehetővé tevő szolgáltatások; |
| --- | --- |

b)

a pénzforgalmi számlán készpénzbefizetést és műveletek fogadását lehetővé tevő szolgáltatások;

| c) | a pénzforgalmi számláról készpénz felvételét lehetővé tevő szolgáltatások; |
| --- | --- |

c)

a pénzforgalmi számláról készpénz felvételét lehetővé tevő szolgáltatások;

| d) | számlakivonatok biztosítása. |
| --- | --- |

d)

számlakivonatok biztosítása.

B.   Hagyományos pénzforgalmi szolgáltatások

| a) | pénzösszegek átutalása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében, átutalási megbízások végrehajtása révén, a bankközi műveleteket is ideértve; |
| --- | --- |

a)

pénzösszegek átutalása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében, átutalási megbízások végrehajtása révén, a bankközi műveleteket is ideértve;

| b) | pénzösszegek átutalása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében, pénzforgalmi műveleteknek olyan fizetési kártya általi végrehajtása révén, amely nem engedélyezi a pénzforgalmi számla mindenkori egyenlegét meghaladó pénzforgalmi művelet végrehajtását; |
| --- | --- |

b)

pénzösszegek átutalása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében, pénzforgalmi műveleteknek olyan fizetési kártya általi végrehajtása révén, amely nem engedélyezi a pénzforgalmi számla mindenkori egyenlegét meghaladó pénzforgalmi művelet végrehajtását;

| c) | rendszeres átutalási megbízások végrehajtása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében, a bankközi műveleteket is ideértve; |
| --- | --- |

c)

rendszeres átutalási megbízások végrehajtása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében, a bankközi műveleteket is ideértve;

| d) | csoportos beszedési megbízások végrehajtása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében – a bankközi műveleteket is ideértve –, azon tagállamokban, amelyekben alkalmazásuk az alapvető műveletek végrehajtásához szükséges. |
| --- | --- |

d)

csoportos beszedési megbízások végrehajtása a számlanyitás szerinti tagállam pénznemében – a bankközi műveleteket is ideértve –, azon tagállamokban, amelyekben alkalmazásuk az alapvető műveletek végrehajtásához szükséges.

Az A. vagy B. címnek megfelelő, érintett műveletek száma nem korlátozható. Az A. és B. cím szerinti szolgáltatások végrehajtása érdekében a fogyasztó számára megkülönböztetésmentes hozzáférést kell biztosítani a szolgáltató által kínált különböző csatornákhoz, így a fiókokban végrehajtott papíralapú műveletekhez, az ATM-en keresztüli műveletekhez – amennyiben technikailag lehetséges, más szolgáltatók ATM-jeit is beleértve – az internetes és a telefonos banki szolgáltatásokhoz.

C.   További szolgáltatások

A tagállamok az alapszintű fizetési számlába további funkciók beépítését írhatják elő. A fizetési szolgáltatók számára engedélyezni kell azt is, hogy saját kezdeményezésük alapján – például megtakarítási vagy Unión kívüli számlákra vagy számlákról való nemzetközi pénzközvetítési lehetőségekkel – bővítsék a funkciók körét.

4. ajánlás (a tájékoztatásra vonatkozóan)

| 19. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell a fogyasztók számára a szükséges és érthető tájékoztatást az alapszintű fizetési számlákhoz való hozzáférésről, amely kiemelten vonatkozik a bankszámlával nem rendelkező, kiszolgáltatott és mobil fogyasztók sajátos szükségleteire és problémáira. A Bizottságnak és a tagállamoknak hozzá kell járulniuk a fogyasztók és érintett felek közötti nagyfokú tudatossághoz. A szolgáltatóknak a rendelkezésre álló különféle csatornákat kell használniuk, például a weboldalaikat, és adott esetben a fióküzleteket, ahol a tájékoztatásnak a fogyasztók számára láthatónak kell lennie. |
| --- | --- |

19.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell a fogyasztók számára a szükséges és érthető tájékoztatást az alapszintű fizetési számlákhoz való hozzáférésről, amely kiemelten vonatkozik a bankszámlával nem rendelkező, kiszolgáltatott és mobil fogyasztók sajátos szükségleteire és problémáira. A Bizottságnak és a tagállamoknak hozzá kell járulniuk a fogyasztók és érintett felek közötti nagyfokú tudatossághoz. A szolgáltatóknak a rendelkezésre álló különféle csatornákat kell használniuk, például a weboldalaikat, és adott esetben a fióküzleteket, ahol a tájékoztatásnak a fogyasztók számára láthatónak kell lennie.

| 20. | A tagállamoknak ösztönözniük kell a bankokat legkiszolgáltatottabb fogyasztóik részére történő tanácsadásra vonatkozó rendelkezések kialakítására, hogy elősegítsék felelősségteljes fellépésüket és költségkeretük kezelését. |
| --- | --- |

20.

A tagállamoknak ösztönözniük kell a bankokat legkiszolgáltatottabb fogyasztóik részére történő tanácsadásra vonatkozó rendelkezések kialakítására, hogy elősegítsék felelősségteljes fellépésüket és költségkeretük kezelését.

| 21. | Annak érdekében, hogy az alapszintű fizetési számlával rendelkező fogyasztók megfelelő szolgáltatásban részesüljenek, az elfogadandó jogszabálynak elő kell írnia a szolgáltatók számára, hogy az érintett személyzet megfelelő képzésben részesüljön, és a lehetséges érdekösszeütközések ne legyenek negatív hatással ezekre a fogyasztókra. |
| --- | --- |

21.

Annak érdekében, hogy az alapszintű fizetési számlával rendelkező fogyasztók megfelelő szolgáltatásban részesüljenek, az elfogadandó jogszabálynak elő kell írnia a szolgáltatók számára, hogy az érintett személyzet megfelelő képzésben részesüljön, és a lehetséges érdekösszeütközések ne legyenek negatív hatással ezekre a fogyasztókra.

| 22. | Az elfogadandó jogszabályból eredő tájékoztatási kötelezettség nem érinti a 2007/64/EK irányelvben foglalt, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó előírásokat. |
| --- | --- |

22.

Az elfogadandó jogszabályból eredő tájékoztatási kötelezettség nem érinti a 2007/64/EK irányelvben foglalt, a fogyasztók tájékoztatására vonatkozó előírásokat.

5. ajánlás (a felügyeletre, a viták rendezésére és a kompenzációra vonatkozóan)

| 23. | Az elfogadandó jogszabálynak köteleznie kell a tagállamokat a benne foglalt előírásoknak való tényleges megfelelés biztosításáért és nyomon követéséért felelős illetékes hatóságok kijelölésére. A kijelölt illetékes hatóságnak a fizetési szolgáltatóktól függetlennek kell lennie. |
| --- | --- |

23.

Az elfogadandó jogszabálynak köteleznie kell a tagállamokat a benne foglalt előírásoknak való tényleges megfelelés biztosításáért és nyomon követéséért felelős illetékes hatóságok kijelölésére. A kijelölt illetékes hatóságnak a fizetési szolgáltatóktól függetlennek kell lennie.

| 24. | A tagállamokat kötelezni kell az alapszintű fizetési számlára vonatkozó kereteknek meg nem felelő szolgáltatókra kirovandó szankciók elveinek meghatározására, beleértve a (25) bekezdésben foglalt statisztikai követelmények megsértését is. |
| --- | --- |

24.

A tagállamokat kötelezni kell az alapszintű fizetési számlára vonatkozó kereteknek meg nem felelő szolgáltatókra kirovandó szankciók elveinek meghatározására, beleértve a (25) bekezdésben foglalt statisztikai követelmények megsértését is.

| 25. | A tagállamok számára elő kell írni annak biztosítását, hogy a szolgáltatók az illetékes nemzeti hatóságok számára rendszeresen megbízható tájékoztatást nyújtsanak a megnyitott és megszüntetett alapszintű fizetési számlákról, valamint az alapszintű fizetési számla megnyitására irányuló, elutasított kérelmekről és az elutasítás indokairól. A szolgáltatóknak részletes tájékoztatást kell az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsátaniuk az alapszintű fizetési számlákkal kapcsolatos költségekről is. |
| --- | --- |

25.

A tagállamok számára elő kell írni annak biztosítását, hogy a szolgáltatók az illetékes nemzeti hatóságok számára rendszeresen megbízható tájékoztatást nyújtsanak a megnyitott és megszüntetett alapszintű fizetési számlákról, valamint az alapszintű fizetési számla megnyitására irányuló, elutasított kérelmekről és az elutasítás indokairól. A szolgáltatóknak részletes tájékoztatást kell az illetékes nemzeti hatóságok rendelkezésére bocsátaniuk az alapszintű fizetési számlákkal kapcsolatos költségekről is.

| 26. | A tagállamok minden évben összesített tájékoztatást kell nyújtsanak a Bizottságnak és az Európai Felügyeleti Hatóságnak (Európai Bankhatóságnak) az e melléklet 25. pontjában megadottak szerint. Az adatokat összesített és érthető formában kell közzétenni. |
| --- | --- |

26.

A tagállamok minden évben összesített tájékoztatást kell nyújtsanak a Bizottságnak és az Európai Felügyeleti Hatóságnak (Európai Bankhatóságnak) az e melléklet 25. pontjában megadottak szerint. Az adatokat összesített és érthető formában kell közzétenni.

| 27. | A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő és hatékony vitarendezési és jogorvoslati eljárások álljanak rendelkezésre az elfogadandó jogszabályban meghatározott elvek szerint keletkező jogokat és kötelezettségeket érintő, a fizetési szolgáltató és a fogyasztó közötti viták bíróságon kívüli rendezésére, adott esetben már meglévő testületek igénybevételével. Az alternatív vitarendezési testületeknek függetleneknek, könnyen elérhetőeknek, szolgáltatásaiknak pedig ingyeneseknek kell lenniük. Pártatlanságuk szavatolása érdekében biztosítani kell a szolgáltatók, a fogyasztók és az egyéb felhasználók egyenlő arányú képviseletét. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az alapszintű fizetési számlák szolgáltatói csatlakozzanak egy vagy több ilyen, vitarendezési és jogorvoslati eljárást végrehajtó testülethez. |
| --- | --- |

27.

A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy megfelelő és hatékony vitarendezési és jogorvoslati eljárások álljanak rendelkezésre az elfogadandó jogszabályban meghatározott elvek szerint keletkező jogokat és kötelezettségeket érintő, a fizetési szolgáltató és a fogyasztó közötti viták bíróságon kívüli rendezésére, adott esetben már meglévő testületek igénybevételével. Az alternatív vitarendezési testületeknek függetleneknek, könnyen elérhetőeknek, szolgáltatásaiknak pedig ingyeneseknek kell lenniük. Pártatlanságuk szavatolása érdekében biztosítani kell a szolgáltatók, a fogyasztók és az egyéb felhasználók egyenlő arányú képviseletét. A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az alapszintű fizetési számlák szolgáltatói csatlakozzanak egy vagy több ilyen, vitarendezési és jogorvoslati eljárást végrehajtó testülethez.

| 28. | A tagállamok számára elő kell írni, hogy az alternatív vitarendezési testületek tevékenyen együttműködjenek a határokon átnyúló viták megoldásában. Amennyiben a viták különböző tagállamokbeli feleket érintenek, a fogyasztói panaszok megoldására a FIN NET-et kell felhasználni. |
| --- | --- |

28.

A tagállamok számára elő kell írni, hogy az alternatív vitarendezési testületek tevékenyen együttműködjenek a határokon átnyúló viták megoldásában. Amennyiben a viták különböző tagállamokbeli feleket érintenek, a fogyasztói panaszok megoldására a FIN NET-et kell felhasználni.

6. ajánlás (a végrehajtásra és a felülvizsgálatra vonatkozóan)

| 29. | A tagállamoknak az elfogadandó jogszabályt az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételétől számított 12 hónapon belül kell végrehajtaniuk. |
| --- | --- |

29.

A tagállamoknak az elfogadandó jogszabályt az Európai Unió Hivatalos Lapjában történt közzétételétől számított 12 hónapon belül kell végrehajtaniuk.

| 30. | A Bizottság a tagállamokkal és az érdekelt felekkel szorosan együttműködve az irányelv hatálybalépésétől számított három éven belül, és utána ötévente jelentést készít annak alkalmazásáról. E jelentés értékeli az alábbiakat:






  a) | a tagállamok maradéktalanul végrehajtották-e a jogszabályt; |
| --- | --- | --- |

30.

A Bizottság a tagállamokkal és az érdekelt felekkel szorosan együttműködve az irányelv hatálybalépésétől számított három éven belül, és utána ötévente jelentést készít annak alkalmazásáról. E jelentés értékeli az alábbiakat:

a)

a tagállamok maradéktalanul végrehajtották-e a jogszabályt;

| b) | az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférés valamennyi uniós fogyasztó számára való biztosítása terén elért előrehaladás, ideértve az irányelvnek a pénzügyi kirekesztés felszámolásáról szóló rendelkezései által kiváltott közvetlen és közvetett hatásokat is; |
| --- | --- |

b)

az alapvető fizetési szolgáltatásokhoz való hozzáférés valamennyi uniós fogyasztó számára való biztosítása terén elért előrehaladás, ideértve az irányelvnek a pénzügyi kirekesztés felszámolásáról szóló rendelkezései által kiváltott közvetlen és közvetett hatásokat is;

| c) | az irányelv által érintett fogyasztók tudatossága az alapszintű fizetési számlák elérhetőségével és jellemzőivel, valamint a fogyasztók e fizetési számlákhoz kötődő jogaival kapcsolatban. |
| --- | --- |

c)

az irányelv által érintett fogyasztók tudatossága az alapszintű fizetési számlák elérhetőségével és jellemzőivel, valamint a fogyasztók e fizetési számlákhoz kötődő jogaival kapcsolatban.

| d) | az alapszintű fizetési számlák biztosításához kapcsolódó díjak, többek között a fogyasztói árszintek viszonylatában; |
| --- | --- |

d)

az alapszintű fizetési számlák biztosításához kapcsolódó díjak, többek között a fogyasztói árszintek viszonylatában;

| e) | bevált gyakorlati megoldások és konkrét ajánlások azon tagállamoknak, amelyeknél a fizetési szolgáltatásokból kizárt fogyasztók aránya magas vagy állandó; |
| --- | --- |

e)

bevált gyakorlati megoldások és konkrét ajánlások azon tagállamoknak, amelyeknél a fizetési szolgáltatásokból kizárt fogyasztók aránya magas vagy állandó;

| f) | a lakossági banki szolgáltatások Unión belüli integrációjára és azok belső piacának kialakítására gyakorolt hatások, valamint az alapszintű fizetési számlát biztosító szolgáltatók közötti verseny torzulása. |
| --- | --- |

f)

a lakossági banki szolgáltatások Unión belüli integrációjára és azok belső piacának kialakítására gyakorolt hatások, valamint az alapszintű fizetési számlát biztosító szolgáltatók közötti verseny torzulása.

Adott esetben e jelentést a jogszabály módosítására irányuló javaslat kíséri, valamint a tagállamokban való jobb végrehajtásra vonatkozó ajánlások. A jelentést továbbítani kell az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.

| 31. | A Bizottság az alapszintű fizetési számlákról szóló javasolt irányelvet kiegészítheti olyan további kezdeményezésekkel, amelyek célja a lakossági banki szolgáltatások további integrációja és harmonizációja, valamint a pénzügyi kirekesztés megelőzése. Egy ilyen csomagnak elsősorban:






  a) | javítania kell a fizetési és banki szolgáltatásokkal kapcsolatos versenyt:






  i. | annak biztosítása érdekében, hogy a bankszámlákhoz kapcsolódó árak és díjak átláthatók és összehasonlíthatók legyenek, és a fogyasztók összevethessék a különböző bankok díjszabását, és jobb ajánlatok céljából tájékozódhassanak; |
| --- | --- | --- | --- |

31.

A Bizottság az alapszintű fizetési számlákról szóló javasolt irányelvet kiegészítheti olyan további kezdeményezésekkel, amelyek célja a lakossági banki szolgáltatások további integrációja és harmonizációja, valamint a pénzügyi kirekesztés megelőzése. Egy ilyen csomagnak elsősorban:

a)

javítania kell a fizetési és banki szolgáltatásokkal kapcsolatos versenyt:

i.

annak biztosítása érdekében, hogy a bankszámlákhoz kapcsolódó árak és díjak átláthatók és összehasonlíthatók legyenek, és a fogyasztók összevethessék a különböző bankok díjszabását, és jobb ajánlatok céljából tájékozódhassanak;

| ii. | a bankszámlaváltás valamennyi technikai és adminisztratív akadályának felszámolása érdekében, lehetővé téve, hogy a fogyasztók az egyik bankból a másikba könnyen átvihessék bankszámlájukat; |
| --- | --- |

ii.

a bankszámlaváltás valamennyi technikai és adminisztratív akadályának felszámolása érdekében, lehetővé téve, hogy a fogyasztók az egyik bankból a másikba könnyen átvihessék bankszámlájukat;

| b) | javítania kell az értékesítők körében a különböző fizetési módok elfogadottságát annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók kihasználhassák az e-kereskedelem nyújtotta előnyöket; az értékesítőknek ennek ismeretében általánosan fel kell kínálniuk az alapszintű fizetési kártyával való fizetés lehetőségét, mindennemű többletdíj felszámítása nélkül; |
| --- | --- |

b)

javítania kell az értékesítők körében a különböző fizetési módok elfogadottságát annak lehetővé tétele érdekében, hogy a fogyasztók kihasználhassák az e-kereskedelem nyújtotta előnyöket; az értékesítőknek ennek ismeretében általánosan fel kell kínálniuk az alapszintű fizetési kártyával való fizetés lehetőségét, mindennemű többletdíj felszámítása nélkül;

| c) | tovább kell pontosítani a pénzmosás elleni szabályok és a terrorizmus finanszírozása elleni szabályok tagállami értelmezéseit annak biztosítására, hogy e szabályok sohase legyenek felhasználhatók a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó fogyasztók elutasításának megalapozatlan ürügyeként; |
| --- | --- |

c)

tovább kell pontosítani a pénzmosás elleni szabályok és a terrorizmus finanszírozása elleni szabályok tagállami értelmezéseit annak biztosítására, hogy e szabályok sohase legyenek felhasználhatók a kereskedelmi szempontból kevésbé vonzó fogyasztók elutasításának megalapozatlan ürügyeként;

| d) | javítania kell a pénzügyi nevelést, többek között az iskolákban is, küzdenie kell a túlzott eladósodottság ellen, amely Unió-szerte a legjelentősebb új szociális kockázat, és javítania kell a tisztességes hitelekhez és mikrohitelekhez való hozzáférést az Unió egész területén. |
| --- | --- |

d)

javítania kell a pénzügyi nevelést, többek között az iskolákban is, küzdenie kell a túlzott eladósodottság ellen, amely Unió-szerte a legjelentősebb új szociális kockázat, és javítania kell a tisztességes hitelekhez és mikrohitelekhez való hozzáférést az Unió egész területén.

---

2012. július 5., csütörtök

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/82 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/82

---

2012. július 5., csütörtökAz Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikája

P7_TA(2012)0298

Az Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása az Unió Ciszjordániára és Kelet-Jeruzsálemre vonatkozó politikájáról (2012/2694(RSP))

2013/C 349 E/11

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a palesztin helyzetről szóló 2011. szeptember 29-i (1) és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (2), valamint 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (3) a Jordán folyó helyzetéről, különös tekintettel a folyó alsó szakaszára, |
| --- | --- |

—

tekintettel korábbi állásfoglalásaira, különösen a palesztin helyzetről szóló 2011. szeptember 29-i (1) és a pán-euromediterrán preferenciális származási szabályokról szóló regionális egyezmény megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2012. február 16-i állásfoglalására (2), valamint 2010. szeptember 9-i állásfoglalására (3) a Jordán folyó helyzetéről, különös tekintettel a folyó alsó szakaszára,

| — | tekintettel a Tanácsnak a közel-keleti békefolyamatról szóló 2012. május 14-i, 2011. július 18-i, 2011. május 23-i és 2009. december 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a közel-keleti békefolyamatról szóló 2012. május 14-i, 2011. július 18-i, 2011. május 23-i és 2009. december 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselőnek a legutóbbi közel-keleti és szíriai fejleményekről szóló, a Parlament 2012. június 12-i plenáris ülésén elhangzott beszédére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselőnek a legutóbbi közel-keleti és szíriai fejleményekről szóló, a Parlament 2012. június 12-i plenáris ülésén elhangzott beszédére,

| — | tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselő nyilatkozataira, különösen a telepek terjeszkedéséről szóló 2012. június 8-i, az izraeli hatóságoknak a megszállt palesztin területeken lévő Szánszáná, Rehelim és Bruhin telepek státusával kapcsolatos döntéséről szóló 2012. április 25-i és az izraeli telepek jóváhagyásával kapcsolatos 2012. február 22-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton alelnök/főképviselő nyilatkozataira, különösen a telepek terjeszkedéséről szóló 2012. június 8-i, az izraeli hatóságoknak a megszállt palesztin területeken lévő Szánszáná, Rehelim és Bruhin telepek státusával kapcsolatos döntéséről szóló 2012. április 25-i és az izraeli telepek jóváhagyásával kapcsolatos 2012. február 22-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel az EU misszióvezetőinek Kelet-Jeruzsálemről szóló 2012. januári és „C. övezet és a palesztin államépítés” című 2011. júliusi jelentéseire, valamint az EU misszióvezetőinek a telepesek által elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2011. áprilisi jelentésére és az EU misszióvezetőinek a telepesek által elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2012. februári csatolt feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU misszióvezetőinek Kelet-Jeruzsálemről szóló 2012. januári és „C. övezet és a palesztin államépítés” című 2011. júliusi jelentéseire, valamint az EU misszióvezetőinek a telepesek által elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2011. áprilisi jelentésére és az EU misszióvezetőinek a telepesek által elkövetett erőszakos cselekményekről szóló 2012. februári csatolt feljegyzésére,

| — | tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló 1949. évi negyedik genfi egyezményre,

| — | tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Nemzetek Alapokmányára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 181. (1947) és 194. (1948) számú határozatára és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 242. (1967), 252. (1968), 338. (1973), 476. (1980), 478. (1980), 1397. (2002), 1515. (2003), és 1850. (2008) számú határozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 181. (1947) és 194. (1948) számú határozatára és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 242. (1967), 252. (1968), 338. (1973), 476. (1980), 478. (1980), 1397. (2002), 1515. (2003), és 1850. (2008) számú határozataira,

| — | tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári és politikai jogokról szóló, 1966. évi nemzetközi ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel a közel-keleti kvartett nyilatkozataira, különösen a 2012. április 11-i és a 2011. szeptember 23-i nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a közel-keleti kvartett nyilatkozataira, különösen a 2012. április 11-i és a 2011. szeptember 23-i nyilatkozatokra,

| — | tekintettel Izrael és a Palesztin Hatóság 2012. május 12-i közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Izrael és a Palesztin Hatóság 2012. május 12-i közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Nemzetközi Bíróság 2004. július 9-i tanácsadói véleményére a megszállt palesztin területeken lévő fal megépítésének jogi következményeiről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Bíróság 2004. július 9-i tanácsadói véleményére a megszállt palesztin területeken lévő fal megépítésének jogi következményeiről,

| — | tekintettel Szalám Fajjád palesztin miniszterelnöknek a „Palesztina – a megszállás vége, az állam kezdete” című 2009. augusztusi, kétéves államépítő tervére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Szalám Fajjád palesztin miniszterelnöknek a „Palesztina – a megszállás vége, az állam kezdete” című 2009. augusztusi, kétéves államépítő tervére,

| — | tekintettel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. szeptember 18-i átmeneti megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Ciszjordániáról és a Gázai övezetről szóló 1995. szeptember 18-i átmeneti megállapodásra,

| — | tekintettel az 1993. szeptember 13-i oslói megállapodásokra („Elvi nyilatkozat az átmeneti önkormányzati rendszerről”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1993. szeptember 13-i oslói megállapodásokra („Elvi nyilatkozat az átmeneti önkormányzati rendszerről”),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 110. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Parlament több ízben kijelentette, hogy támogatja a két állam elvén alapuló megoldást, amelynek értelmében egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, és mivel kijelentette, hogy az 1967 előtti határok vonatkozásában csak a felek által egyeztetett változtatások ismerhetőek el, beleértve a Jeruzsálemet mint a két állam fővárosát érintő változtatásokat is; mivel megkérdőjelezhetetlen a palesztinok önrendelkezéshez és ahhoz fűződő joga, hogy saját állammal rendelkezzenek éppúgy, mint Izrael joga ahhoz, hogy biztonságos határok között létezzen; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Parlament több ízben kijelentette, hogy támogatja a két állam elvén alapuló megoldást, amelynek értelmében egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett, és mivel kijelentette, hogy az 1967 előtti határok vonatkozásában csak a felek által egyeztetett változtatások ismerhetőek el, beleértve a Jeruzsálemet mint a két állam fővárosát érintő változtatásokat is; mivel megkérdőjelezhetetlen a palesztinok önrendelkezéshez és ahhoz fűződő joga, hogy saját állammal rendelkezzenek éppúgy, mint Izrael joga ahhoz, hogy biztonságos határok között létezzen;

| B. | mivel a Tanács 2012. május 14-i következtetései hangsúlyozzák, hogy „az arab világban végbemenő változások még sürgetőbbé teszik, hogy a közel-keleti békefolyamatban előrelépés történjen”, továbbá hogy „a régió népei jogos követeléseinek, többek között a palesztin nép államiságra és az izraeli nép biztonságra irányuló törekvéseinek figyelembevétele létfontosságú a térség tartós békéje, stabilitása és jóléte szempontjából”; |
| --- | --- |

B.

mivel a Tanács 2012. május 14-i következtetései hangsúlyozzák, hogy „az arab világban végbemenő változások még sürgetőbbé teszik, hogy a közel-keleti békefolyamatban előrelépés történjen”, továbbá hogy „a régió népei jogos követeléseinek, többek között a palesztin nép államiságra és az izraeli nép biztonságra irányuló törekvéseinek figyelembevétele létfontosságú a térség tartós békéje, stabilitása és jóléte szempontjából”;

| C. | mivel a felek közötti közvetlen béketárgyalások megrekedtek, és a tárgyalások újraindítására tett minden közelmúltbeli kísérlet kudarcba fulladt; mivel az EU felhívta a feleket, hogy folytassák az eredményes tárgyalásokhoz szükséges bizalomra épülő környezet kialakítására irányuló erőfeszítéseiket, illetve tartózkodjanak az olyan fellépésektől, amelyek alkalmasak a folyamat hitelességének aláásására, továbbá vegyék elejét a bujtogató tevékenységnek; |
| --- | --- |

C.

mivel a felek közötti közvetlen béketárgyalások megrekedtek, és a tárgyalások újraindítására tett minden közelmúltbeli kísérlet kudarcba fulladt; mivel az EU felhívta a feleket, hogy folytassák az eredményes tárgyalásokhoz szükséges bizalomra épülő környezet kialakítására irányuló erőfeszítéseiket, illetve tartózkodjanak az olyan fellépésektől, amelyek alkalmasak a folyamat hitelességének aláásására, továbbá vegyék elejét a bujtogató tevékenységnek;

| D. | mivel Izrael és a Palesztin Hatóság 2012. május 12-én az alábbi közös nyilatkozatot adta ki: „Izrael és a Palesztin Hatóság elkötelezett a béke megteremtése mellett, és a felek remélik, hogy Abbász elnök és Netanyahu miniszterelnök levélváltása közelebb visz e célhoz”; |
| --- | --- |

D.

mivel Izrael és a Palesztin Hatóság 2012. május 12-én az alábbi közös nyilatkozatot adta ki: „Izrael és a Palesztin Hatóság elkötelezett a béke megteremtése mellett, és a felek remélik, hogy Abbász elnök és Netanyahu miniszterelnök levélváltása közelebb visz e célhoz”;

| E. | mivel a nemzetközi emberi jogok és a humanitárius jog, beleértve a negyedik genfi egyezményt, teljes mértékben érvényes Ciszjordániára, beleértve Kelet-Jeruzsálemet és a Gázai övezetet is; mivel Izraelnek kötelessége többek között jóhiszeműen biztosítani a megszállt palesztin lakosság alapvető szükségleteinek kielégítését, a megszállás során olyan intézkedéseket hozni, amelyek a helyi lakosság javát szolgálják, meg kell védenie és óvnia a polgári objektumokat és meg kell akadályoznia, hogy saját lakossága a megszállt területre, illetve hogy a megszállt terület lakossága saját területére költözzön; |
| --- | --- |

E.

mivel a nemzetközi emberi jogok és a humanitárius jog, beleértve a negyedik genfi egyezményt, teljes mértékben érvényes Ciszjordániára, beleértve Kelet-Jeruzsálemet és a Gázai övezetet is; mivel Izraelnek kötelessége többek között jóhiszeműen biztosítani a megszállt palesztin lakosság alapvető szükségleteinek kielégítését, a megszállás során olyan intézkedéseket hozni, amelyek a helyi lakosság javát szolgálják, meg kell védenie és óvnia a polgári objektumokat és meg kell akadályoznia, hogy saját lakossága a megszállt területre, illetve hogy a megszállt terület lakossága saját területére költözzön;

| F. | mivel az EU misszióvezetőinek a „C. övezet és a palesztin államépítés” című, a Kelet-Jeruzsálemről és a telepesek által elkövetett egyéb erőszakos cselekményekről szóló közelmúltbeli jelentései ismételten megerősítették, hogy igen aggasztó és esetleg visszafordíthatatlan fejlemények zajlanak az érintett területeken; mivel Izrael külügyminisztériuma visszautasítja az uniós dokumentumokban megfogalmazott állításokat, és kifogásolja, hogy a dokumentumok állításai szerint nem segíti a békefolyamat előmozdítását; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU misszióvezetőinek a „C. övezet és a palesztin államépítés” című, a Kelet-Jeruzsálemről és a telepesek által elkövetett egyéb erőszakos cselekményekről szóló közelmúltbeli jelentései ismételten megerősítették, hogy igen aggasztó és esetleg visszafordíthatatlan fejlemények zajlanak az érintett területeken; mivel Izrael külügyminisztériuma visszautasítja az uniós dokumentumokban megfogalmazott állításokat, és kifogásolja, hogy a dokumentumok állításai szerint nem segíti a békefolyamat előmozdítását;

| G. | mivel az 1995. évi oslói megállapodások értelmében Ciszjordániát közigazgatási szempontból három övezetre vagy körzetre osztották; mivel Ciszjordánia nagyobb része a C. övezetbe tartozik; mivel a C. övezet társadalmi-gazdasági fejlődése kulcsfontosságú a jövőbeli palesztin állam életképessége szempontjából; |
| --- | --- |

G.

mivel az 1995. évi oslói megállapodások értelmében Ciszjordániát közigazgatási szempontból három övezetre vagy körzetre osztották; mivel Ciszjordánia nagyobb része a C. övezetbe tartozik; mivel a C. övezet társadalmi-gazdasági fejlődése kulcsfontosságú a jövőbeli palesztin állam életképessége szempontjából;

| H. | mivel az izraeli kormány politikája, különösen a telepek építése és bővítése, ellehetetlenítette a palesztin jelenlétet Ciszjordániában, különösen a C. övezetben, és Kelet-Jeruzsálemben; mivel az izraeli telepek létrehozása ellentétes a nemzetközi joggal, továbbá a béke-erőfeszítések egyik legfőbb akadályát jelenti, miközben a telepeket az izraeli kormány jelentős ösztönzőkkel támogatja az adózás, a lakáshoz jutás, az infrastruktúra, az utak, a vízhez való hozzáférés, az oktatás, az egészségügyi ellátás stb. terén; |
| --- | --- |

H.

mivel az izraeli kormány politikája, különösen a telepek építése és bővítése, ellehetetlenítette a palesztin jelenlétet Ciszjordániában, különösen a C. övezetben, és Kelet-Jeruzsálemben; mivel az izraeli telepek létrehozása ellentétes a nemzetközi joggal, továbbá a béke-erőfeszítések egyik legfőbb akadályát jelenti, miközben a telepeket az izraeli kormány jelentős ösztönzőkkel támogatja az adózás, a lakáshoz jutás, az infrastruktúra, az utak, a vízhez való hozzáférés, az oktatás, az egészségügyi ellátás stb. terén;

| I. | mivel Izrael a „Jeruzsálem, Izrael fővárosa” című, 1980-ban elfogadott sarkalatos törvényben Jeruzsálemet Izrael teljes és egységes fővárosának nyilvánította, ami ellentétes az ENSZ Biztonsági Tanácsának 478. (1980) számú határozatával; mivel 2012. május 14-i következtetéseiben a Tanács ismételten hangsúlyozta, hogy tárgyalásos megoldást kell találni Jeruzsálem mint a két állam jövőbeli fővárosa jogállásának a rendezésére; mivel a jelenlegi kelet-jeruzsálemi fejlemények gyakorlatban egyre valószínűtlenebbé és kivitelezhetetlenebbé teszik, hogy Jeruzsálem a két állam jövőbeli fővárosa legyen; mivel Kelet-Jeruzsálem egyre inkább elszakad Ciszjordániától, ugyanakkor Jeruzsálem történelmi része egyre inkább elszakad Kelet-Jeruzsálem többi részétől; |
| --- | --- |

I.

mivel Izrael a „Jeruzsálem, Izrael fővárosa” című, 1980-ban elfogadott sarkalatos törvényben Jeruzsálemet Izrael teljes és egységes fővárosának nyilvánította, ami ellentétes az ENSZ Biztonsági Tanácsának 478. (1980) számú határozatával; mivel 2012. május 14-i következtetéseiben a Tanács ismételten hangsúlyozta, hogy tárgyalásos megoldást kell találni Jeruzsálem mint a két állam jövőbeli fővárosa jogállásának a rendezésére; mivel a jelenlegi kelet-jeruzsálemi fejlemények gyakorlatban egyre valószínűtlenebbé és kivitelezhetetlenebbé teszik, hogy Jeruzsálem a két állam jövőbeli fővárosa legyen; mivel Kelet-Jeruzsálem egyre inkább elszakad Ciszjordániától, ugyanakkor Jeruzsálem történelmi része egyre inkább elszakad Kelet-Jeruzsálem többi részétől;

| J. | mivel bár a Kelet-Jeruzsálemben élő palesztinok Jeruzsálem lakosságának 37 %-át képviselik és a város adóbevételeinek 36 %-át adják, az önkormányzati költségvetés csupán 10 %-át fordítják Kelet-Jeruzsálemre, így az ottani szolgáltatások nem kielégítőek; mivel az izraeli hatóságok bezáratták a Kelet-Jeruzsálemben lévő legtöbb palesztin intézményt, köztük a Kelet Házát, amivel intézményi és vezetési űrt idéztek elő a helyi palesztin lakosság számára, ami továbbra is igen aggasztó; |
| --- | --- |

J.

mivel bár a Kelet-Jeruzsálemben élő palesztinok Jeruzsálem lakosságának 37 %-át képviselik és a város adóbevételeinek 36 %-át adják, az önkormányzati költségvetés csupán 10 %-át fordítják Kelet-Jeruzsálemre, így az ottani szolgáltatások nem kielégítőek; mivel az izraeli hatóságok bezáratták a Kelet-Jeruzsálemben lévő legtöbb palesztin intézményt, köztük a Kelet Házát, amivel intézményi és vezetési űrt idéztek elő a helyi palesztin lakosság számára, ami továbbra is igen aggasztó;

| K. | mivel a Kelet-Jeruzsálemben élő palesztinok állandó lakosként vannak nyilvántartva, mely státuszukat – bizonyos feltételekkel – csak gyermekeik örökölhetik, házasság útján pedig nem szerezhető meg automatikusan, ez sok kelet-jeruzsálemi állandó lakos házastársa és gyermekei számára azt jelenti, hogy nem élhetnek együtt családtagjaikkal; mivel másfelől Kelet-Jeruzsálemben és környékén mintegy 200 000 izraeli telepes él; |
| --- | --- |

K.

mivel a Kelet-Jeruzsálemben élő palesztinok állandó lakosként vannak nyilvántartva, mely státuszukat – bizonyos feltételekkel – csak gyermekeik örökölhetik, házasság útján pedig nem szerezhető meg automatikusan, ez sok kelet-jeruzsálemi állandó lakos házastársa és gyermekei számára azt jelenti, hogy nem élhetnek együtt családtagjaikkal; mivel másfelől Kelet-Jeruzsálemben és környékén mintegy 200 000 izraeli telepes él;

| L. | mivel a palesztin lakosság, illetve jogaik védelme Ciszjordániában, és különösen a C. övezetben, valamint Kelet-Jeruzsálemben kulcsfontosságú a két állam elvén alapuló megoldás kivitelezhetősége szempontjából; mivel a folytatódó telepépítések és a telepesek erőszakos fellépései, a tervezési korlátozások és az általuk okozott akut lakáshiány, a házrombolások, a kilakoltatások és kitelepítések, a földkisajátítások, a vízhez és más természeti erőforrásokhoz való nehézkes hozzáférés, valamint az alapvető szociális szolgáltatások és segítségnyújtás hiánya jelentős mértékben súlyosbítják a ciszjordániai palesztin lakosság életkörülményeit; mivel e területek gazdaságának állapota – melyet tovább rontanak a hozzáférhetőséget, a mozgást és a tervezést érintő korlátozások – továbbra is súlyos aggodalomra ad okot; mivel az ILO éves jelentése szerint Ciszjordániában a 15–24 év közötti fiatal nők 53,5 %-a, a fiatal férfiaknak pedig 32,3 %-a munkanélküli; |
| --- | --- |

L.

mivel a palesztin lakosság, illetve jogaik védelme Ciszjordániában, és különösen a C. övezetben, valamint Kelet-Jeruzsálemben kulcsfontosságú a két állam elvén alapuló megoldás kivitelezhetősége szempontjából; mivel a folytatódó telepépítések és a telepesek erőszakos fellépései, a tervezési korlátozások és az általuk okozott akut lakáshiány, a házrombolások, a kilakoltatások és kitelepítések, a földkisajátítások, a vízhez és más természeti erőforrásokhoz való nehézkes hozzáférés, valamint az alapvető szociális szolgáltatások és segítségnyújtás hiánya jelentős mértékben súlyosbítják a ciszjordániai palesztin lakosság életkörülményeit; mivel e területek gazdaságának állapota – melyet tovább rontanak a hozzáférhetőséget, a mozgást és a tervezést érintő korlátozások – továbbra is súlyos aggodalomra ad okot; mivel az ILO éves jelentése szerint Ciszjordániában a 15–24 év közötti fiatal nők 53,5 %-a, a fiatal férfiaknak pedig 32,3 %-a munkanélküli;

| M. | mivel a Ciszjordániában, különösen a C. övezetben és a Kelet-Jeruzsálemben élő palesztin lakosság súlyos vízhiánnyal küzd; mivel a palesztin gazdákat súlyosan érinti az öntözővíz hiánya, ami abból adódik, hogy a kérdéses vízforrás nagy részét Izrael és az izraeli telepesek használják fel; mivel egy leendő palesztin állam életképessége szempontjából alapvető jelentőséggel bír az, hogy elegendő vízforrás álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

M.

mivel a Ciszjordániában, különösen a C. övezetben és a Kelet-Jeruzsálemben élő palesztin lakosság súlyos vízhiánnyal küzd; mivel a palesztin gazdákat súlyosan érinti az öntözővíz hiánya, ami abból adódik, hogy a kérdéses vízforrás nagy részét Izrael és az izraeli telepesek használják fel; mivel egy leendő palesztin állam életképessége szempontjából alapvető jelentőséggel bír az, hogy elegendő vízforrás álljon rendelkezésre;

| N. | mivel az Izrael által épített fal, amely nem a zöld vonal nyomvonalát követi, a palesztin területek jelentős részeit szigeteli el mind Ciszjordániában, mind Kelet-Jeruzsálemben; mivel a Nemzetközi Bíróságnak a megszállt palesztin területeken lévő fal megépítésének jogi következményeiről szóló 2004. július 9-i tanácsadói véleménye kijelentette, hogy „az Izrael által épített fal és az ehhez kapcsolódó szabályozás ellentétes a nemzetközi joggal”; |
| --- | --- |

N.

mivel az Izrael által épített fal, amely nem a zöld vonal nyomvonalát követi, a palesztin területek jelentős részeit szigeteli el mind Ciszjordániában, mind Kelet-Jeruzsálemben; mivel a Nemzetközi Bíróságnak a megszállt palesztin területeken lévő fal megépítésének jogi következményeiről szóló 2004. július 9-i tanácsadói véleménye kijelentette, hogy „az Izrael által épített fal és az ehhez kapcsolódó szabályozás ellentétes a nemzetközi joggal”;

| O. | mivel a Parlament több ízben támogatását fejezte ki Mahmúd Abbász elnök és Szalám Fajjád miniszterelnök államépítési erőfeszítései iránt, és elismerte és üdvözölte Fajjád elnök kétéves államépítési tervének sikerét; mivel a C. övezetnek és Kelet-Jeruzsálemnek – különösen az e területeken élő palesztinok által érzékelt mellőzöttség érzésére válaszul – továbbra is elsőbbséget kell élveznie a palesztin nemzeti fejlesztési tervekben; |
| --- | --- |

O.

mivel a Parlament több ízben támogatását fejezte ki Mahmúd Abbász elnök és Szalám Fajjád miniszterelnök államépítési erőfeszítései iránt, és elismerte és üdvözölte Fajjád elnök kétéves államépítési tervének sikerét; mivel a C. övezetnek és Kelet-Jeruzsálemnek – különösen az e területeken élő palesztinok által érzékelt mellőzöttség érzésére válaszul – továbbra is elsőbbséget kell élveznie a palesztin nemzeti fejlesztési tervekben;

| P. | mivel több mint 4 500 palesztin rabot, köztük a Palesztin Törvényhozó Tanács 24 tagját, körülbelül 240 gyereket és több mint 300 tárgyalás nélkül fogva tartottat továbbra is izraeli börtönökben és fogdákban tartanak őrizetben; |
| --- | --- |

P.

mivel több mint 4 500 palesztin rabot, köztük a Palesztin Törvényhozó Tanács 24 tagját, körülbelül 240 gyereket és több mint 300 tárgyalás nélkül fogva tartottat továbbra is izraeli börtönökben és fogdákban tartanak őrizetben;

| Q. | mivel az arab beduinok őshonos nép, amely letelepedett és hagyományosan mezőgazdasági életet él ősei földjén, és egyedi helyzete és jogállása hivatalos és állandó elismerésére törekszik; mivel a megélhetésüket – többek között az erőszakos áttelepítés révén – ellehetetlenítő izraeli politika által fenyegetett arab beduin közösségek különösen kiszolgáltatott népcsoportnak tekinthetők mind a megszállt palesztin területeken, mind a Negev-sivatagban; |
| --- | --- |

Q.

mivel az arab beduinok őshonos nép, amely letelepedett és hagyományosan mezőgazdasági életet él ősei földjén, és egyedi helyzete és jogállása hivatalos és állandó elismerésére törekszik; mivel a megélhetésüket – többek között az erőszakos áttelepítés révén – ellehetetlenítő izraeli politika által fenyegetett arab beduin közösségek különösen kiszolgáltatott népcsoportnak tekinthetők mind a megszállt palesztin területeken, mind a Negev-sivatagban;

| R. | mivel a kitelepítéssekkel foglalkozó munkacsoport 2012. május 14-én megjelent jelentése és a Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatal (OCHA) havonta megjelenő „Humanitarian Monitor” című kiadványa szerint több mint 60, az Európai Unió és számos tagállam által finanszírozott létesítményt – köztük napkollektorokat, víztartályokat és mezőgazdasági épületeket – romboltak le izraeli erők 2011 januárja óta; mivel több mint 100 hasonló projektet fenyeget a pusztulás veszélye; |
| --- | --- |

R.

mivel a kitelepítéssekkel foglalkozó munkacsoport 2012. május 14-én megjelent jelentése és a Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatal (OCHA) havonta megjelenő „Humanitarian Monitor” című kiadványa szerint több mint 60, az Európai Unió és számos tagállam által finanszírozott létesítményt – köztük napkollektorokat, víztartályokat és mezőgazdasági épületeket – romboltak le izraeli erők 2011 januárja óta; mivel több mint 100 hasonló projektet fenyeget a pusztulás veszélye;

| S. | mivel az Unió és a tagállamok számos alkalommal – többek között a Tanács 2012. május 14-i következtetéseiben – megerősítették Izrael biztonsága iránti alapvető elkötelezettségüket, a lehető leghatározottabban elítélték a polgári lakosság elleni szándékos erőszakos cselekményeket, beleértve a Gázai övezetből indított rakétatámadásokat, és sürgették a Gázába történő fegyvercsempészet hatékony megakadályozását; |
| --- | --- |

S.

mivel az Unió és a tagállamok számos alkalommal – többek között a Tanács 2012. május 14-i következtetéseiben – megerősítették Izrael biztonsága iránti alapvető elkötelezettségüket, a lehető leghatározottabban elítélték a polgári lakosság elleni szándékos erőszakos cselekményeket, beleértve a Gázai övezetből indított rakétatámadásokat, és sürgették a Gázába történő fegyvercsempészet hatékony megakadályozását;

| T. | mivel az EU–Izrael társulási megállapodás 2. cikke megállapítja, hogy a felek közötti kapcsolatoknak az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán kell alapulniuk, és – a megállapodás lényegi elemeként – ezeknek kell vezérelniük bel- és külpolitikájukat; |
| --- | --- |

T.

mivel az EU–Izrael társulási megállapodás 2. cikke megállapítja, hogy a felek közötti kapcsolatoknak az emberi jogok és a demokratikus elvek tiszteletben tartásán kell alapulniuk, és – a megállapodás lényegi elemeként – ezeknek kell vezérelniük bel- és külpolitikájukat;

| U. | mivel a Gázai övezet blokádja és az ott kialakult humanitárius válság 2007 óta tart a nemzetközi közösség ismételt felhívásai ellenére, hogy azonnal, tartósan és feltétel nélkül nyissák meg a határátkelőket annak érdekében, hogy a humanitárius segélyek, a kereskedelmi áruk és a személyek ki- és bejuthassanak Gázába, amint azt a Tanács 2012. május 14-i következtetései ismételten hangsúlyozták; |
| --- | --- |

U.

mivel a Gázai övezet blokádja és az ott kialakult humanitárius válság 2007 óta tart a nemzetközi közösség ismételt felhívásai ellenére, hogy azonnal, tartósan és feltétel nélkül nyissák meg a határátkelőket annak érdekében, hogy a humanitárius segélyek, a kereskedelmi áruk és a személyek ki- és bejuthassanak Gázába, amint azt a Tanács 2012. május 14-i következtetései ismételten hangsúlyozták;

| 1. | ismét határozottan támogatja a két állam elvén alapuló megoldást, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett; |
| --- | --- |

1.

ismét határozottan támogatja a két állam elvén alapuló megoldást, amely az 1967-es határokon nyugszik, és amelynek értelmében mindkét ország fővárosa Jeruzsálem, továbbá amely szerint egy biztonságos és elismert határokkal rendelkező izraeli állam és egy független, demokratikus, területileg összefüggő és életképes palesztin állam békében és biztonságban él egymás mellett;

| 2. | üdvözli a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló 2012. május 14-i következtetéseit, amelyek tartalmazzák a Ciszjordániával és Kelet-Jeruzsálemmel kapcsolatos következtetéseket, és ismételten hangsúlyozza, hogy az 1967 előtti határok vonatkozásában az Unió csak a felek által egyeztetett változtatásokat ismeri el, beleértve a Jeruzsálemet érintő változtatásokat is, továbbá üdvözli a közel-keleti kvartett 2012. április 11-i nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

üdvözli a Tanács közel-keleti békefolyamatról szóló 2012. május 14-i következtetéseit, amelyek tartalmazzák a Ciszjordániával és Kelet-Jeruzsálemmel kapcsolatos következtetéseket, és ismételten hangsúlyozza, hogy az 1967 előtti határok vonatkozásában az Unió csak a felek által egyeztetett változtatásokat ismeri el, beleértve a Jeruzsálemet érintő változtatásokat is, továbbá üdvözli a közel-keleti kvartett 2012. április 11-i nyilatkozatát;

| 3. | hangsúlyozza, hogy a konfliktus lezárása – ami az EU-nak, valamint maguknak az érintett feleknek és a tágabb régiónak is alapvető érdeke – átfogó békemegállapodás útján érhető el, az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatai és a madridi konferencia elvei, többek között a „területet békéért” elv, továbbá a közel-keleti béketerv, a felek által korábban elért megállapodások és az arab békekezdeményezés alapján; kitart amellett, hogy a végső rendezés nem sértheti egyik fél méltóságát sem; megállapítja, hogy az EU-nak – mint a Palesztin Hatóság legfontosabb adományozójának és Izrael egyik legjelentősebb kereskedelmi partnerének – rendelkezésére állnak azok az eszközök, amelyek segítségével erőteljesebben ösztönözheti mindkét felet a megoldás megtalálására; felhívja mindkét felet az EU-val való együttműködésre, az EU-nak pedig további erőfeszítéseket kell tennie a konfliktus megoldása érdekében; emlékeztet a nemzetközi humanitárius jognak a megszállt palesztin területeken való alkalmazhatóságára, ideértve a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló IV. genfi egyezmény alkalmazhatóságát is; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy a konfliktus lezárása – ami az EU-nak, valamint maguknak az érintett feleknek és a tágabb régiónak is alapvető érdeke – átfogó békemegállapodás útján érhető el, az ENSZ Biztonsági Tanácsának vonatkozó határozatai és a madridi konferencia elvei, többek között a „területet békéért” elv, továbbá a közel-keleti béketerv, a felek által korábban elért megállapodások és az arab békekezdeményezés alapján; kitart amellett, hogy a végső rendezés nem sértheti egyik fél méltóságát sem; megállapítja, hogy az EU-nak – mint a Palesztin Hatóság legfontosabb adományozójának és Izrael egyik legjelentősebb kereskedelmi partnerének – rendelkezésére állnak azok az eszközök, amelyek segítségével erőteljesebben ösztönözheti mindkét felet a megoldás megtalálására; felhívja mindkét felet az EU-val való együttműködésre, az EU-nak pedig további erőfeszítéseket kell tennie a konfliktus megoldása érdekében; emlékeztet a nemzetközi humanitárius jognak a megszállt palesztin területeken való alkalmazhatóságára, ideértve a polgári lakosság háború idején való védelméről szóló IV. genfi egyezmény alkalmazhatóságát is;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az elfogadhatatlan status quo felszámolása érdekében a kvartett által megszabott határidők szerint haladéktalanul folytatni kell az izraeliek és a palesztinok között zajló tárgyalásokat a két állam elvén alapuló megoldásról; üdvözli a felek közötti, 2012. április 17-én megindított levélváltást, valamint az Izrael és a Palesztin Hatóság által 2012. május 12-én kiadott közös nyilatkozatot; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az elfogadhatatlan status quo felszámolása érdekében a kvartett által megszabott határidők szerint haladéktalanul folytatni kell az izraeliek és a palesztinok között zajló tárgyalásokat a két állam elvén alapuló megoldásról; üdvözli a felek közötti, 2012. április 17-én megindított levélváltást, valamint az Izrael és a Palesztin Hatóság által 2012. május 12-én kiadott közös nyilatkozatot;

| 5. | mélységesen aggasztónak tartja a Ciszjordánia C. övezetében és Kelet-Jeruzsálemben történt fejleményeket, amint azokról az EU misszióvezetőinek a „C. övezet és a palesztin államépítés” című 2011. júliusi és Kelet-Jeruzsálemről szóló 2012. januári jelentése is beszámol; |
| --- | --- |

5.

mélységesen aggasztónak tartja a Ciszjordánia C. övezetében és Kelet-Jeruzsálemben történt fejleményeket, amint azokról az EU misszióvezetőinek a „C. övezet és a palesztin államépítés” című 2011. júliusi és Kelet-Jeruzsálemről szóló 2012. januári jelentése is beszámol;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a két állam elvén alapuló megoldás életképességének megőrzése szempontjából kiemelkedő fontosságú a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben élő palesztin lakosság és jogainak védelme; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a két állam elvén alapuló megoldás életképességének megőrzése szempontjából kiemelkedő fontosságú a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben élő palesztin lakosság és jogainak védelme;

| 7. | megismétli, hogy valamennyi telep léte továbbra is ellentétes a nemzetközi joggal, és felszólítja Izrael kormányát, hogy állítsa le a telepek építését és bővítését Ciszjordániában és Kelet-Jeruzsálemben, és bontsa le a 2001 márciusa óta felállított összes előretolt állást; |
| --- | --- |

7.

megismétli, hogy valamennyi telep léte továbbra is ellentétes a nemzetközi joggal, és felszólítja Izrael kormányát, hogy állítsa le a telepek építését és bővítését Ciszjordániában és Kelet-Jeruzsálemben, és bontsa le a 2001 márciusa óta felállított összes előretolt állást;

| 8. | határozottan elítéli a telepesek által a palesztin polgári lakossággal szemben tanúsított szélsőséges magatartás, erőszak és zaklatások valamennyi megnyilvánulását és sürgeti az izraeli kormányt és hatóságokat, hogy az elkövetőket állítsák bíróság elé és vonják felelősségre; |
| --- | --- |

8.

határozottan elítéli a telepesek által a palesztin polgári lakossággal szemben tanúsított szélsőséges magatartás, erőszak és zaklatások valamennyi megnyilvánulását és sürgeti az izraeli kormányt és hatóságokat, hogy az elkövetőket állítsák bíróság elé és vonják felelősségre;

| 9. | szorgalmazza a hatályos uniós szabályozás és az EU és Izrael közötti kétoldalú megállapodások teljes körű és tényleges végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az uniós ellenőrzési mechanizmus – a „technikai egyezmények” – ne tegye lehetővé, hogy az izraeli telepekről származó termékeket továbbra is az EU és Izrael közötti társulási megállapodás kedvezményes rendszere alapján az európai piacokra importálják; |
| --- | --- |

9.

szorgalmazza a hatályos uniós szabályozás és az EU és Izrael közötti kétoldalú megállapodások teljes körű és tényleges végrehajtását annak biztosítása érdekében, hogy az uniós ellenőrzési mechanizmus – a „technikai egyezmények” – ne tegye lehetővé, hogy az izraeli telepekről származó termékeket továbbra is az EU és Izrael közötti társulási megállapodás kedvezményes rendszere alapján az európai piacokra importálják;

| 10. | sürgeti az izraeli kormányt és hatóságokat, hogy teljesítsék a nemzetközi humanitárius jog előírásai szerinti kötelezettségeiket, különös tekintettel az alábbiakra:






  — | a házrombolások, a kilakoltatások és a palesztinok erőszakos kitelepítések azonnali beszüntetése, |
| --- | --- | --- |

10.

sürgeti az izraeli kormányt és hatóságokat, hogy teljesítsék a nemzetközi humanitárius jog előírásai szerinti kötelezettségeiket, különös tekintettel az alábbiakra:

—

a házrombolások, a kilakoltatások és a palesztinok erőszakos kitelepítések azonnali beszüntetése,

| — | a palesztin tervezési és építési tevékenységek előmozdítása, valamint a palesztin fejlesztési projektek végrehajtása, |
| --- | --- |

—

a palesztin tervezési és építési tevékenységek előmozdítása, valamint a palesztin fejlesztési projektek végrehajtása,

| — | a hozzáférhetőség és a mozgás előmozdítása, |
| --- | --- |

—

a hozzáférhetőség és a mozgás előmozdítása,

| — | a palesztinok gazdálkodási és legelőterülethez jutásának megkönnyítése, |
| --- | --- |

—

a palesztinok gazdálkodási és legelőterülethez jutásának megkönnyítése,

| — | a víz megfelelő, a palesztin lakosság szükségleteit fedező igazságos elosztásának biztosítása, |
| --- | --- |

—

a víz megfelelő, a palesztin lakosság szükségleteit fedező igazságos elosztásának biztosítása,

| — | a palesztin lakosság megfelelő szociális szolgáltatásokhoz és segítségnyújtáshoz való hozzáférésének javítása, különös tekintettel az oktatásra és az egészségügyre, valamint |
| --- | --- |

—

a palesztin lakosság megfelelő szociális szolgáltatásokhoz és segítségnyújtáshoz való hozzáférésének javítása, különös tekintettel az oktatásra és az egészségügyre, valamint

| — | a humanitárius műveletek lehetővé tétele a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben; |
| --- | --- |

—

a humanitárius műveletek lehetővé tétele a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben;

| 11. | felszólít a hivatalos vádemelés vagy bírósági tárgyalás nélküli fogva tartás izraeli hatóságok által a palesztinokkal szemben történő alkalmazásának beszüntetésére, a palesztin fogva tartottak számára a tisztességes jogi eljáráshoz való hozzáférés biztosítására, valamint a palesztin politikai foglyok, különösen a Palesztin Törvényhozó Tanács tagjai, köztük Marván Bargúti és a tárgyalás nélkül fogva tartottak szabadon bocsátására; sürgeti emellett a 2012. június 6-án őrizetbe vett és azóta is fogva tartott Nabil Al-Rai, a dzseníni menekülttáborban működő Szabadság Színház művészeti igazgatója azonnali szabadlábra helyezését; üdvözli a 2012. május 14-én elért egyezményt, amely lehetővé tette, hogy véget érjen a palesztin rabok éhségsztrájkja, és felszólít az egyezmény teljes és azonnali végrehajtására; |
| --- | --- |

11.

felszólít a hivatalos vádemelés vagy bírósági tárgyalás nélküli fogva tartás izraeli hatóságok által a palesztinokkal szemben történő alkalmazásának beszüntetésére, a palesztin fogva tartottak számára a tisztességes jogi eljáráshoz való hozzáférés biztosítására, valamint a palesztin politikai foglyok, különösen a Palesztin Törvényhozó Tanács tagjai, köztük Marván Bargúti és a tárgyalás nélkül fogva tartottak szabadon bocsátására; sürgeti emellett a 2012. június 6-án őrizetbe vett és azóta is fogva tartott Nabil Al-Rai, a dzseníni menekülttáborban működő Szabadság Színház művészeti igazgatója azonnali szabadlábra helyezését; üdvözli a 2012. május 14-én elért egyezményt, amely lehetővé tette, hogy véget érjen a palesztin rabok éhségsztrájkja, és felszólít az egyezmény teljes és azonnali végrehajtására;

| 12. | sürgeti a Ciszjordániában és a Negev-sivatagban élő beduin közösségek védelmét és jogaik izraeli hatóságok általi maradéktalan tiszteletben tartását, és elítéli ezek bármilyen nemű (például házrombolások, kényszerkitelepítések vagy a közszolgáltatások korlátozása révén történő) megsértését; e tekintetben felszólítja az izraeli kormányt, hogy vonja vissza a Prawer-tervet; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a Ciszjordániában és a Negev-sivatagban élő beduin közösségek védelmét és jogaik izraeli hatóságok általi maradéktalan tiszteletben tartását, és elítéli ezek bármilyen nemű (például házrombolások, kényszerkitelepítések vagy a közszolgáltatások korlátozása révén történő) megsértését; e tekintetben felszólítja az izraeli kormányt, hogy vonja vissza a Prawer-tervet;

| 13. | sürgeti a palesztin kormányt és hatóságokat, hogy a palesztin nemzeti fejlesztési tervekben és projektekben fordítsanak fokozottabb figyelmet a C. övezetre és Kelet-Jeruzsálemre az ott élő palesztin lakosság helyzetének és életkörülményeinek javítása érdekében; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a palesztin kormányt és hatóságokat, hogy a palesztin nemzeti fejlesztési tervekben és projektekben fordítsanak fokozottabb figyelmet a C. övezetre és Kelet-Jeruzsálemre az ott élő palesztin lakosság helyzetének és életkörülményeinek javítása érdekében;

| 14. | ismételten hangsúlyozza, hogy csak békés és erőszakmentes eszközökkel lehet az izraeli–palesztin konfliktust fenntartható módon rendezni; ebben a tekintetben a továbbiakban is támogatja Abbász elnök erőszakmentes ellenállással kapcsolatos politikáját és szorgalmazza a palesztinok közötti megbékélést és a palesztin államépítést, amely folyamatnak fontos eleme az elnök- és parlamenti választások megrendezése; |
| --- | --- |

14.

ismételten hangsúlyozza, hogy csak békés és erőszakmentes eszközökkel lehet az izraeli–palesztin konfliktust fenntartható módon rendezni; ebben a tekintetben a továbbiakban is támogatja Abbász elnök erőszakmentes ellenállással kapcsolatos politikáját és szorgalmazza a palesztinok közötti megbékélést és a palesztin államépítést, amely folyamatnak fontos eleme az elnök- és parlamenti választások megrendezése;

| 15. | ismételten hangsúlyozza Izrael Állam biztonsága iránti határozott elkötelezettségét; elítéli a bármelyik fél által a polgári lakosság ellen elkövetett szándékos erőszakos cselekményeket, és felháborítónak tartja a Gázai övezetből indított rakétatámadásokat; |
| --- | --- |

15.

ismételten hangsúlyozza Izrael Állam biztonsága iránti határozott elkötelezettségét; elítéli a bármelyik fél által a polgári lakosság ellen elkövetett szándékos erőszakos cselekményeket, és felháborítónak tartja a Gázai övezetből indított rakétatámadásokat;

| 16. | felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassák a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben lévő palesztin intézményeket és fejlesztési projekteket, és nyújtsanak segítséget számukra a palesztin lakosság védelme és erősítése érdekében; összehangoltabb fellépést sürget az EU és a tagállamok között ezen a téren; hangsúlyozza, hogy Izraelnek véget kell vetnie annak a gyakorlatnak, hogy visszatartja a Palesztin Hatóságot illető vám- és adóbevételeket; |
| --- | --- |

16.

felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy továbbra is támogassák a C. övezetben és Kelet-Jeruzsálemben lévő palesztin intézményeket és fejlesztési projekteket, és nyújtsanak segítséget számukra a palesztin lakosság védelme és erősítése érdekében; összehangoltabb fellépést sürget az EU és a tagállamok között ezen a téren; hangsúlyozza, hogy Izraelnek véget kell vetnie annak a gyakorlatnak, hogy visszatartja a Palesztin Hatóságot illető vám- és adóbevételeket;

| 17. | sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy a helyszínen ellenőrizze az összes állítást, amely a megszállt területeken lévő, Unió által finanszírozott létesítmények és projektek elpusztításáról és az azokat ért károkról számol be, és az eredményeket nyújtsa be a Parlamentnek; |
| --- | --- |

17.

sürgeti az Európai Külügyi Szolgálatot és a Bizottságot, hogy a helyszínen ellenőrizze az összes állítást, amely a megszállt területeken lévő, Unió által finanszírozott létesítmények és projektek elpusztításáról és az azokat ért károkról számol be, és az eredményeket nyújtsa be a Parlamentnek;

| 18. | sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a továbbiakban is valamennyi szinten foglalkozzanak ezekkel a kérdésekkel az EU Izraellel és a Palesztin Hatósággal folytatott kétoldalú kapcsolataiban; hangsúlyozza, hogy Izraelnek a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jog értelmében a megszállt palesztin lakossággal szembeni kötelezettségeinek tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségvállalását teljes mértékben figyelembe kell venni az EU Izraellel fenntartott kétoldalú kapcsolataiban; |
| --- | --- |

18.

sürgeti a Tanácsot és a Bizottságot, hogy a továbbiakban is valamennyi szinten foglalkozzanak ezekkel a kérdésekkel az EU Izraellel és a Palesztin Hatósággal folytatott kétoldalú kapcsolataiban; hangsúlyozza, hogy Izraelnek a nemzetközi emberi jogok és humanitárius jog értelmében a megszállt palesztin lakossággal szembeni kötelezettségeinek tiszteletben tartására vonatkozó kötelezettségvállalását teljes mértékben figyelembe kell venni az EU Izraellel fenntartott kétoldalú kapcsolataiban;

| 19. | ismételten sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy – többek között a kvartetten belül is – játsszanak aktívabb szerepet az izraeliek és palesztinok közötti méltányos és tartós béke elérésére tett erőfeszítések során; ismételten nyomatékosítja a kvartett központi szerepét, és továbbra is támogatja a főképviselőt arra irányuló törekvéseiben, hogy a kvartett valós távlatot teremtsen a békefolyamat újraindításához; |
| --- | --- |

19.

ismételten sürgeti az EU-t és tagállamait, hogy – többek között a kvartetten belül is – játsszanak aktívabb szerepet az izraeliek és palesztinok közötti méltányos és tartós béke elérésére tett erőfeszítések során; ismételten nyomatékosítja a kvartett központi szerepét, és továbbra is támogatja a főképviselőt arra irányuló törekvéseiben, hogy a kvartett valós távlatot teremtsen a békefolyamat újraindításához;

| 20. | megismétli felhívását a Gázai övezet blokádjának azonnali, tartós és feltétel nélküli megszüntetésére a személyek, valamint a humanitárius segélyek és kereskedelmi áruk áramlása tekintetében, továbbá arra, hogy tegyenek lépéseket az övezet újjáépítése és gazdasági helyreállítása érdekében; ezenkívül – elismerve Izrael jogos védelmi igényeit – a Gázába történő fegyvercsempészet megakadályozását segítő hatékony ellenőrzési mechanizmust sürget; felhívja a figyelmet a Tanács határozatára, mely szerint 2013. június 30-ig meg kell hosszabbítani az Európai Unió rafahi határellenőrzést segítő missziójának megbízatását, továbbá reményét fejezi ki, hogy a misszió ellátja feladatait, vagyis döntő és hatékony szerepet fog játszani a határokon átnyúló kapcsolatok napi kezelésében, valamint az Izrael és a Palesztin Hatóság közötti bizalom kialakításában; felhívja a Hamászt, hogy ismerje el Izrael államot és támogassa a két állam elvén alapuló megoldást; szintén felhívja a Hamászt, hogy vessen véget az izraeli állammal szembeni belső és külső erőszaknak; |
| --- | --- |

20.

megismétli felhívását a Gázai övezet blokádjának azonnali, tartós és feltétel nélküli megszüntetésére a személyek, valamint a humanitárius segélyek és kereskedelmi áruk áramlása tekintetében, továbbá arra, hogy tegyenek lépéseket az övezet újjáépítése és gazdasági helyreállítása érdekében; ezenkívül – elismerve Izrael jogos védelmi igényeit – a Gázába történő fegyvercsempészet megakadályozását segítő hatékony ellenőrzési mechanizmust sürget; felhívja a figyelmet a Tanács határozatára, mely szerint 2013. június 30-ig meg kell hosszabbítani az Európai Unió rafahi határellenőrzést segítő missziójának megbízatását, továbbá reményét fejezi ki, hogy a misszió ellátja feladatait, vagyis döntő és hatékony szerepet fog játszani a határokon átnyúló kapcsolatok napi kezelésében, valamint az Izrael és a Palesztin Hatóság közötti bizalom kialakításában; felhívja a Hamászt, hogy ismerje el Izrael államot és támogassa a két állam elvén alapuló megoldást; szintén felhívja a Hamászt, hogy vessen véget az izraeli állammal szembeni belső és külső erőszaknak;

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjai kormányainak és parlamentjeinek, a kvartett közel-keleti megbízottjának, a Knesszetnek és az izraeli kormánynak, a Palesztin Hatóság elnökének, valamint a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak. |
| --- | --- |

21.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió közel-keleti békefolyamathoz rendelt különleges képviselőjének, az ENSZ-közgyűlés elnökének, az ENSZ Biztonsági Tanácsa tagjai kormányainak és parlamentjeinek, a kvartett közel-keleti megbízottjának, a Knesszetnek és az izraeli kormánynak, a Palesztin Hatóság elnökének, valamint a Palesztin Törvényhozó Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0429.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0060.

(3)  HL C 308. E, 2011.10.20., 81. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/88 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/88

---

2012. július 5., csütörtökA leszbikusokkal szembeni erőszak és a leszbikusok, melegek, biszexuálisok és transzneműek jogai Afrikában

P7_TA(2012)0299

Az Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása a leszbikus nőkkel szembeni erőszakról és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek jogairól Afrikában (2012/2701(RSP))

2013/C 349 E/12

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az emberek és népek jogairól szóló afrikai chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és az emberek és népek jogairól szóló afrikai chartára,

| — | tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre és a pekingi cselekvési platformra, hangsúlyozva, hogy minden nőnek joga van arra, hogy a szexualitásával összefüggő kérdésekről kényszerítéstől, megkülönböztetéstől és erőszaktól mentesen saját maga rendelkezzen, továbbá szabad és felelősségteljes döntéseket hozzon. |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szemben alkalmazott hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre és a pekingi cselekvési platformra, hangsúlyozva, hogy minden nőnek joga van arra, hogy a szexualitásával összefüggő kérdésekről kényszerítéstől, megkülönböztetéstől és erőszaktól mentesen saját maga rendelkezzen, továbbá szabad és felelősségteljes döntéseket hozzon.

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló, 2011. június 17-i A/HRC/17/19. számú határozatára, valamint az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának 2011. november 17-i az egyének szexuális irányultságán és nemi identitásán alapuló diszkriminatív törvényekről, gyakorlatokról és erőszakos cselekményekről szóló jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa (EJT) emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló, 2011. június 17-i A/HRC/17/19. számú határozatára, valamint az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának 2011. november 17-i az egyének szexuális irányultságán és nemi identitásán alapuló diszkriminatív törvényekről, gyakorlatokról és erőszakos cselekményekről szóló jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ EJT emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló 2012. március 7-i vitafórumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ EJT emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló 2012. március 7-i vitafórumára,

| — | tekintettel Navanethem Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa által az emberi jogokkal, szexuális irányultsággal és nemi identitással foglalkozó vitafórumhoz az ENSZ EJT 2012. március 7-i 19. ülésén intézett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Navanethem Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa által az emberi jogokkal, szexuális irányultsággal és nemi identitással foglalkozó vitafórumhoz az ENSZ EJT 2012. március 7-i 19. ülésén intézett nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Amnesty International által az emberi jogok világbeli helyzetéről készített 2012. évi éves jelentésre, amely azt állítja, hogy Afrikában erősödött a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek elleni intolerancia, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Amnesty International által az emberi jogok világbeli helyzetéről készített 2012. évi éves jelentésre, amely azt állítja, hogy Afrikában erősödött a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális (LMBTI) személyek elleni intolerancia,

| — | tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) második felülvizsgálatára, és a benne foglalt emberi jogi záradékokra, és különösen a 8. cikk (4) bekezdésére és a 9. cikkre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másrészről az Európai Közösség és tagállamai között létrejött partnerségi megállapodás (Cotonoui Megállapodás) második felülvizsgálatára, és a benne foglalt emberi jogi záradékokra, és különösen a 8. cikk (4) bekezdésére és a 9. cikkre,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 10. cikkére, amelyben az Európai Unió, illetve annak tagállamai kötelezettséget vállalnak az egyetemes emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére és előmozdítására, valamint az egyének védelmére a tágabb világban fenntartott kapcsolataik keretében. |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 2. cikkére, 3. cikkének (5) bekezdésére és 21. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 10. cikkére, amelyben az Európai Unió, illetve annak tagállamai kötelezettséget vállalnak az egyetemes emberi jogok és alapvető szabadságok védelmére és előmozdítására, valamint az egyének védelmére a tágabb világban fenntartott kapcsolataik keretében.

| — | tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben (2010–2015)” című európai uniós cselekvési tervre,. |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nemek közötti egyenlőség és a nők szerepének erősítése a fejlesztési együttműködésben (2010–2015)” című európai uniós cselekvési tervre,.

| — | tekintettel az Európai Bizottság alelnökének/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az Európai Parlament elnökének a homofóbia elleni világnap alkalmából 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság alelnökének/az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, valamint az Európai Parlament elnökének a homofóbia elleni világnap alkalmából 2010-ben, 2011-ben és 2012-ben tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra (LMBT eszköztár), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által kidolgozott, a leszbikus, meleg, biszexuális és transznemű (LMBT) személyek emberi jogai maradéktalan érvényesítésének elősegítését és védelmét szolgáló eszköztárra (LMBT eszköztár),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2011. december 7-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0840) és a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés finanszírozási eszközének létrehozásáról szóló, 2011. december 7-i európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló bizottsági javaslatra (COM(2011)0840) és a „Változtatási program: az EU fejlesztéspolitikájának hathatósabbá tétele” című 2011. október 13-i bizottsági közleményre (COM(2011)0637),

| — | tekintettel a 2009. december 17-i, a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről szóló (1), a 2010. december 16-i, az ugandai úgynevezett „Bahati-törvénytervezetről” és az LMBT személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetésről szóló (2), a 2011. február 17-i, David Kato ugandai meggyilkolásáról szóló (3), valamint 2011. szeptember 28-i, az emberi jogok, a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában az ENSZ-ben végzett munkáról szóló (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2009. december 17-i, a homoszexualitás ellen irányuló ugandai törvénytervezetről szóló (1), a 2010. december 16-i, az ugandai úgynevezett „Bahati-törvénytervezetről” és az LMBT személyekkel szembeni hátrányos megkülönböztetésről szóló (2), a 2011. február 17-i, David Kato ugandai meggyilkolásáról szóló (3), valamint 2011. szeptember 28-i, az emberi jogok, a szexuális irányultság és a nemi identitás vonatkozásában az ENSZ-ben végzett munkáról szóló (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén történő általános érvényesítéséről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti esélyegyenlőségnek az EU külkapcsolataiban, valamint a béke megszilárdítása és az állami intézményrendszer kiépítése terén történő általános érvényesítéséről szóló 2009. május 7-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel minden ember szabadnak és egyenlőnek születik méltóság és jogok tekintetében, mivel minden állam köteles megakadályozni a szexuális irányultságon, a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló erőszakot és gyűlöletkeltést, valamint tiszteletben tartani a nők és a férfiak közötti egyenlőség elveit, |
| --- | --- |

A.

mivel minden ember szabadnak és egyenlőnek születik méltóság és jogok tekintetében, mivel minden állam köteles megakadályozni a szexuális irányultságon, a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló erőszakot és gyűlöletkeltést, valamint tiszteletben tartani a nők és a férfiak közötti egyenlőség elveit,

| B. | mivel a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nőket ugyanazok a jogok illetik, mint minden nőt és férfit, és ezeket a jogokat a szexuális irányultságtól, a nemi identitástól vagy annak kifejezésétől függetlenül védeni kell, |
| --- | --- |

B.

mivel a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nőket ugyanazok a jogok illetik, mint minden nőt és férfit, és ezeket a jogokat a szexuális irányultságtól, a nemi identitástól vagy annak kifejezésétől függetlenül védeni kell,

| C. | mivel néhány afrikai ország élen jár az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme tekintetében, mivel az apartheid felszámolása utáni dél-afrikai alkotmány volt az első, amely betiltotta a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést, és mivel Dél-Afrika kezdeményezte az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló A/HRC/17/19. számú határozatát, |
| --- | --- |

C.

mivel néhány afrikai ország élen jár az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelme tekintetében, mivel az apartheid felszámolása utáni dél-afrikai alkotmány volt az első, amely betiltotta a szexuális irányultságon alapuló megkülönböztetést, és mivel Dél-Afrika kezdeményezte az ENSZ Emberi Jogi Tanácsa emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló A/HRC/17/19. számú határozatát,

| D. | mivel vannak olyan politikai mozgalmak és vezetők, amelyek és akik képesek lesznek megmutatni a változáshoz és az emberi jogok, a nőjogok és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális emberek jogainak megszilárdításához vezető utat Afrikában, |
| --- | --- |

D.

mivel vannak olyan politikai mozgalmak és vezetők, amelyek és akik képesek lesznek megmutatni a változáshoz és az emberi jogok, a nőjogok és a leszbikus, meleg, biszexuális, transznemű és interszexuális emberek jogainak megszilárdításához vezető utat Afrikában,

| E. | mivel Afrikában erősödik a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nők, valamint a leszbikusnak, biszexuálisnak, transzneműnek és interszexuálisnak tartott nők megbélyegzése és az őket érő erőszak az állam és a rendőri erők, családjuk és közösségük tagjai részéről, ami mindenkit aggodalommal tölt el, ahogy azt Ban Ki Mun, ENSZ-főtitkár, Navanethem Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa számos nyilatkozata, valamint az ENSZ EJT emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló A/HRC/17/19. számú határozata is példázza, |
| --- | --- |

E.

mivel Afrikában erősödik a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nők, valamint a leszbikusnak, biszexuálisnak, transzneműnek és interszexuálisnak tartott nők megbélyegzése és az őket érő erőszak az állam és a rendőri erők, családjuk és közösségük tagjai részéről, ami mindenkit aggodalommal tölt el, ahogy azt Ban Ki Mun, ENSZ-főtitkár, Navanethem Pillay, az ENSZ emberi jogi főbiztosa számos nyilatkozata, valamint az ENSZ EJT emberi jogokról, szexuális irányultságról és nemi identitásról szóló A/HRC/17/19. számú határozata is példázza,

| F. | mivel az ENSZ EJT emberi jogok női védelmezőiről szóló, 2012. június 25-én és 26-án tartott éves vitáján Margret Sekaggya, az ENSZ emberijogvédőkkel foglalkozó különleges előadója kiemelte, hogy az emberi jogok női védelmezői elleni erőszak a nemen alapuló szóbeli bántalmazástól kezdve a szexuális bántalmazáson át a nemi erőszakig nemspecifikus formát ölt, hogy a nőkre úgy tekintenek, mint akik ellenszegülnek a társadalmi normáknak, a kultúrának és a hagyományoknak, illetve néha úgy, mint akik kétségbe vonják a vallási előírásokat, és ennek következtében megbélyegzetté válnak, továbbá hogy az emberi jogok női védelmezőire külön figyelmet kell fordítani, mivel munkájuk során néha nagyobb szenvedésen mennek keresztül, mint férfitársaik, |
| --- | --- |

F.

mivel az ENSZ EJT emberi jogok női védelmezőiről szóló, 2012. június 25-én és 26-án tartott éves vitáján Margret Sekaggya, az ENSZ emberijogvédőkkel foglalkozó különleges előadója kiemelte, hogy az emberi jogok női védelmezői elleni erőszak a nemen alapuló szóbeli bántalmazástól kezdve a szexuális bántalmazáson át a nemi erőszakig nemspecifikus formát ölt, hogy a nőkre úgy tekintenek, mint akik ellenszegülnek a társadalmi normáknak, a kultúrának és a hagyományoknak, illetve néha úgy, mint akik kétségbe vonják a vallási előírásokat, és ennek következtében megbélyegzetté válnak, továbbá hogy az emberi jogok női védelmezőire külön figyelmet kell fordítani, mivel munkájuk során néha nagyobb szenvedésen mennek keresztül, mint férfitársaik,

| G. | mivel a társadalmi és kulturális normákat megszegő nőket leszbikusnak bélyegezhetik, és fennáll a veszélye annak, hogy a férfiak erőszakosságának és/vagy megalázó bánásmódjának célpontjává válnak, ami minden típusú női szexualitás kifejezésének és a heteroszexuális nők esetében is a szabad választás lehetőségének elnyomásához vezet, és mivel a szexuális jogok összefüggnek a valamennyi nőt megillető testi autonómiával és választási szabadsággal, |
| --- | --- |

G.

mivel a társadalmi és kulturális normákat megszegő nőket leszbikusnak bélyegezhetik, és fennáll a veszélye annak, hogy a férfiak erőszakosságának és/vagy megalázó bánásmódjának célpontjává válnak, ami minden típusú női szexualitás kifejezésének és a heteroszexuális nők esetében is a szabad választás lehetőségének elnyomásához vezet, és mivel a szexuális jogok összefüggnek a valamennyi nőt megillető testi autonómiával és választási szabadsággal,

| H. | mivel Afrikában 27 országban legális és 27 országban illegális a női homoszexualitás, mivel a férfi homoszexualitás 16 országban legális és 38-ban illegális, és mivel a homoszexualitást Mauritániában, Szudánban, Szomália egyes részein és Nigériában halálbüntetéssel sújtják, és mivel az ugandai parlamenthez egy független képviselő által benyújtott törvénytervezet a homoszexualitást halálbüntetéssel sújtja, |
| --- | --- |

H.

mivel Afrikában 27 országban legális és 27 országban illegális a női homoszexualitás, mivel a férfi homoszexualitás 16 országban legális és 38-ban illegális, és mivel a homoszexualitást Mauritániában, Szudánban, Szomália egyes részein és Nigériában halálbüntetéssel sújtják, és mivel az ugandai parlamenthez egy független képviselő által benyújtott törvénytervezet a homoszexualitást halálbüntetéssel sújtja,

| I. | mivel az azonos neműek kapcsolatait és szexualitását kriminalizáló jogszabályok olyan légkört teremtenek, ahol bátorítást kap a leszbikus vagy leszbikusnak tartott nők elleni erőszak, |
| --- | --- |

I.

mivel az azonos neműek kapcsolatait és szexualitását kriminalizáló jogszabályok olyan légkört teremtenek, ahol bátorítást kap a leszbikus vagy leszbikusnak tartott nők elleni erőszak,

| J. | mivel az LMBTI-emberek ellen irányuló gyilkosságokról, kínzásokról, erőszakról, megbélyegzésről és gyűlöletbeszédről, amelyeket néha a jog legitimizál, a világ minden pontjáról érkeznek jelentések; és mivel számos afrikai országban újra és újra sor kerül leszbikusok elleni erőszakos cselekedetekre, |
| --- | --- |

J.

mivel az LMBTI-emberek ellen irányuló gyilkosságokról, kínzásokról, erőszakról, megbélyegzésről és gyűlöletbeszédről, amelyeket néha a jog legitimizál, a világ minden pontjáról érkeznek jelentések; és mivel számos afrikai országban újra és újra sor kerül leszbikusok elleni erőszakos cselekedetekre,

| K. | mivel a leszbikusok egyenlőségért és igazságért, láthatóságért és a jogaikért folytatott küzdelme szorosan kapcsolódik a nők emberi jogaiért zajló általános küzdelemhez; és mivel a leszbikusok is sok más nőhöz hasonlóan erőszaknak vannak kitéve egyrészt azért, mert nők, másrészt szexuális irányultságuk miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel a leszbikusok egyenlőségért és igazságért, láthatóságért és a jogaikért folytatott küzdelme szorosan kapcsolódik a nők emberi jogaiért zajló általános küzdelemhez; és mivel a leszbikusok is sok más nőhöz hasonlóan erőszaknak vannak kitéve egyrészt azért, mert nők, másrészt szexuális irányultságuk miatt;

| L. | mivel Kamerunban 2012 februárjában tíz nőt letartóztattak, és most először közülük három ellen homoszexualitás miatt vádat emeltek; mivel további letartóztatások zajlanak, és a rendőrség erőszakkal lép fel, ahogy legutóbb például 2012. június 24-én; mivel Alice Nkom ügyvédet, aki homoszexualitással vádolt emberek védelmét látja el, több alkalommal halálosan megfenyegették vagy kilátásba helyezték, hogy megverik; mivel a Yaoundéban rendezett LMBTI találkozót 2012. május 19-én erőszakkal félbeszakította egy banda, |
| --- | --- |

L.

mivel Kamerunban 2012 februárjában tíz nőt letartóztattak, és most először közülük három ellen homoszexualitás miatt vádat emeltek; mivel további letartóztatások zajlanak, és a rendőrség erőszakkal lép fel, ahogy legutóbb például 2012. június 24-én; mivel Alice Nkom ügyvédet, aki homoszexualitással vádolt emberek védelmét látja el, több alkalommal halálosan megfenyegették vagy kilátásba helyezték, hogy megverik; mivel a Yaoundéban rendezett LMBTI találkozót 2012. május 19-én erőszakkal félbeszakította egy banda,

| M. | mivel Libériában a szenátus éppen egy olyan javaslatot tárgyal, amely a jelenlegi jogszabályokban foglaltaknál tágabb körben tiltja az azonos neműek kapcsolatait; mivel a média és a közvélemény egyre inkább arra törekszik, hogy megfélemlítse az LMBTI-embereket, és mivel Libériában két leszbikus nőt nemrégiben fegyveres férfiak megtámadtak, |
| --- | --- |

M.

mivel Libériában a szenátus éppen egy olyan javaslatot tárgyal, amely a jelenlegi jogszabályokban foglaltaknál tágabb körben tiltja az azonos neműek kapcsolatait; mivel a média és a közvélemény egyre inkább arra törekszik, hogy megfélemlítse az LMBTI-embereket, és mivel Libériában két leszbikus nőt nemrégiben fegyveres férfiak megtámadtak,

| N. | mivel Malawiban 2011 januárjában újból betiltották a homoszexualitást; mivel Joyce Banda, az új elnök kijelentette, hogy fel fogja kérni a parlamentet a homoszexualitást kriminalizáló jogszabályok visszavonására, |
| --- | --- |

N.

mivel Malawiban 2011 januárjában újból betiltották a homoszexualitást; mivel Joyce Banda, az új elnök kijelentette, hogy fel fogja kérni a parlamentet a homoszexualitást kriminalizáló jogszabályok visszavonására,

| O. | mivel Nigéra célja, hogy bűncselekménnyé nyilvánítsa a találkozók vagy felvonulások szervezését, a szervezetek regisztrálását, működését és fenntartását, és betilt olyan tevékenységeket, amelyek teljes mértékben a magánélet részei; |
| --- | --- |

O.

mivel Nigéra célja, hogy bűncselekménnyé nyilvánítsa a találkozók vagy felvonulások szervezését, a szervezetek regisztrálását, működését és fenntartását, és betilt olyan tevékenységeket, amelyek teljes mértékben a magánélet részei;

| P. | mivel Dél-Afrikában büntetlenül folytatódnak a leszbikus és transznemű nők elleni úgynevezett „javító-nevelő nemi erőszakok”; mivel a szexuális irányultságuk alapján áldozattá váló személyek alkotmányos védelméről szóló jelenleg zajló viták gerjesztik az LMBTI-emberek elleni erőszakot; Thapelo Makutle meleg aktivistát nemrégiben megkínozták és megölték, a 22 éves leszbikus Phumeza Nkolonzit szexuális irányultsága miatt fejbe lőtték, és Neil Daniels leszúrták, megcsonkították és élve elégették, amiért meleg volt, |
| --- | --- |

P.

mivel Dél-Afrikában büntetlenül folytatódnak a leszbikus és transznemű nők elleni úgynevezett „javító-nevelő nemi erőszakok”; mivel a szexuális irányultságuk alapján áldozattá váló személyek alkotmányos védelméről szóló jelenleg zajló viták gerjesztik az LMBTI-emberek elleni erőszakot; Thapelo Makutle meleg aktivistát nemrégiben megkínozták és megölték, a 22 éves leszbikus Phumeza Nkolonzit szexuális irányultsága miatt fejbe lőtték, és Neil Daniels leszúrták, megcsonkították és élve elégették, amiért meleg volt,

| Q. | mivel Szváziföldön a homoszexualitás kriminalizációja ellenére pozitív erőfeszítésekre kerül sor a HIV/AIDS megelőzése és gyógyítása tekintetében a veszélyeztetett csoportok esetében, ideértve a nőket, a férfiakkal közösülő férfiakat, |
| --- | --- |

Q.

mivel Szváziföldön a homoszexualitás kriminalizációja ellenére pozitív erőfeszítésekre kerül sor a HIV/AIDS megelőzése és gyógyítása tekintetében a veszélyeztetett csoportok esetében, ideértve a nőket, a férfiakkal közösülő férfiakat,

| R. | mivel Ugandában 2012 februárjában és júniusában a rendőri erők és az etikáért és integritásért felelős miniszter rendőrségi végzés nélkül véget vetett az emberi jogi aktivisták magán jellegű találkozóinak, semmibe véve a polgárok gyülekezési szabadságát; mivel a miniszter az LMBTI-emberek emberi jogaiért küzdő 38 szervezet betiltását tervezi; mivel az először 2009-ben benyújtott, a homoszexualitás ellen irányuló törvénytervezetről még mindig vita zajlik, és elfogadhatatlan rendelkezések is belekerülhetnek, többek között a halálbüntetés; mivel ugandai és egyesült államokbeli perek és vizsgálatok során fény derült Scott Lively és az Abiding Truth Ministries, egy az USA-ban székhellyel rendelkező fundamentalista evangéliumi csoport szerepére a szexuális irányultság miatti gyűlölet és intolerancia gerjesztésében, valamint a jogszabály beterjesztésében, |
| --- | --- |

R.

mivel Ugandában 2012 februárjában és júniusában a rendőri erők és az etikáért és integritásért felelős miniszter rendőrségi végzés nélkül véget vetett az emberi jogi aktivisták magán jellegű találkozóinak, semmibe véve a polgárok gyülekezési szabadságát; mivel a miniszter az LMBTI-emberek emberi jogaiért küzdő 38 szervezet betiltását tervezi; mivel az először 2009-ben benyújtott, a homoszexualitás ellen irányuló törvénytervezetről még mindig vita zajlik, és elfogadhatatlan rendelkezések is belekerülhetnek, többek között a halálbüntetés; mivel ugandai és egyesült államokbeli perek és vizsgálatok során fény derült Scott Lively és az Abiding Truth Ministries, egy az USA-ban székhellyel rendelkező fundamentalista evangéliumi csoport szerepére a szexuális irányultság miatti gyűlölet és intolerancia gerjesztésében, valamint a jogszabály beterjesztésében,

Leszbikus nők elleni megkülönböztetés és erőszak Afrikában

| 1. | súlyosan elítéli a leszbikus nők elleni megkülönböztetés és erőszak minden formáját – ideértve az erőszak olyan szélsőséges megnyilvánulásait, mint a „javító-nevelő” nemi erőszak, valamint a szexuális erőszak más formáit – azokban az afrikai országokban, ahol ilyesmi bekövetkezik; |
| --- | --- |

1.

súlyosan elítéli a leszbikus nők elleni megkülönböztetés és erőszak minden formáját – ideértve az erőszak olyan szélsőséges megnyilvánulásait, mint a „javító-nevelő” nemi erőszak, valamint a szexuális erőszak más formáit – azokban az afrikai országokban, ahol ilyesmi bekövetkezik;

| 2. | határozottan támogatja a nők és LMBTI-személyek elleni megkülönböztető jogszabályok eltörlését célul kitűző kampányokat és kezdeményezéseket; és felszólítja azokat az afrikai országokat, ahol még hatályban vannak megkülönböztető jogszabályok, hogy azonnal töröljék el ezeket, ideértve a homoszexualitást tiltó és a nőket jogállásuk, vagyonuk és öröklési joguk tekintetében megkülönböztető jogszabályokat is; |
| --- | --- |

2.

határozottan támogatja a nők és LMBTI-személyek elleni megkülönböztető jogszabályok eltörlését célul kitűző kampányokat és kezdeményezéseket; és felszólítja azokat az afrikai országokat, ahol még hatályban vannak megkülönböztető jogszabályok, hogy azonnal töröljék el ezeket, ideértve a homoszexualitást tiltó és a nőket jogállásuk, vagyonuk és öröklési joguk tekintetében megkülönböztető jogszabályokat is;

| 3. | megerősíti, hogy a leszbikusok alapvető jogokért és emberi jogokért Afrikában zajló küzdelme szorosan kapcsolódik a minden nőt megillető szexuális és reproduktív egészség védelméhez, ezért felszólítja az Európai Uniót, hogy határozottan kötelezze el magát a szexuális és reproduktív egészség támogatása iránt a források tekintetében és politikai szinten az afrikai partnerországokkal folytatott munkája során; |
| --- | --- |

3.

megerősíti, hogy a leszbikusok alapvető jogokért és emberi jogokért Afrikában zajló küzdelme szorosan kapcsolódik a minden nőt megillető szexuális és reproduktív egészség védelméhez, ezért felszólítja az Európai Uniót, hogy határozottan kötelezze el magát a szexuális és reproduktív egészség támogatása iránt a források tekintetében és politikai szinten az afrikai partnerországokkal folytatott munkája során;

| 4. | felszólítja a vonatkozó afrikai hatóságokat, hogy hatékonyan védjenek meg minden nőt a gyilkosságoktól, az úgynevezett „javító-nevelő” nem erőszaktól és más szexuális erőszaktól, és állítsák bíróság elő az elkövetőket; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a vonatkozó afrikai hatóságokat, hogy hatékonyan védjenek meg minden nőt a gyilkosságoktól, az úgynevezett „javító-nevelő” nem erőszaktól és más szexuális erőszaktól, és állítsák bíróság elő az elkövetőket;

| 5. | megállapítja, hogy a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nők megbélyegzése és az őket érő erőszak gyakran szorosan kapcsolódik a hátrányos megkülönböztetéshez; |
| --- | --- |

5.

megállapítja, hogy a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nők megbélyegzése és az őket érő erőszak gyakran szorosan kapcsolódik a hátrányos megkülönböztetéshez;

| 6. | kifejezi szolidaritását és támogatását a szigorúbb nőjogi napirendért fellépő valamennyi szereplő iránt; |
| --- | --- |

6.

kifejezi szolidaritását és támogatását a szigorúbb nőjogi napirendért fellépő valamennyi szereplő iránt;

| 7. | felszólítja az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy támogassák az afrikai nőszervezeteket és LMBT szervezeteket az egyenlőségért és a testi autonómiáért, valamint a minden nőt és LMBT-személyt megillető szexuális szabadságjogért folytatott küzdelemben; egyúttal hangsúlyozza, hogy az LMBT és a nőmozgalmon, valamint más társadalmi mozgalmakon belül külön figyelmet kell fordítani a leszbikus nőkre annak érdekében, hogy megszűnjön az afrikai leszbikusokat érő kettős vagy sokszor többszörös hátrányos megkülönböztetés; |
| --- | --- |

7.

felszólítja az Európai Bizottságot és az uniós tagállamokat, hogy támogassák az afrikai nőszervezeteket és LMBT szervezeteket az egyenlőségért és a testi autonómiáért, valamint a minden nőt és LMBT-személyt megillető szexuális szabadságjogért folytatott küzdelemben; egyúttal hangsúlyozza, hogy az LMBT és a nőmozgalmon, valamint más társadalmi mozgalmakon belül külön figyelmet kell fordítani a leszbikus nőkre annak érdekében, hogy megszűnjön az afrikai leszbikusokat érő kettős vagy sokszor többszörös hátrányos megkülönböztetés;

| 8. | felszólítja az Európai Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy kezdjék el a fejlesztés terén a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről és a nők szerepvállalásáról szóló uniós cselekvési tervben foglalt célok megvalósítását, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban, továbbá nem kormányzati szervezetek és emberi jogi jogvédők támogatása kapcsán szenteljenek külön figyelmet a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nők jogainak; |
| --- | --- |

8.

felszólítja az Európai Bizottságot, az Európai Külügyi Szolgálatot és a tagállamokat, hogy kezdjék el a fejlesztés terén a nemek közötti egyenlőség érvényesítéséről és a nők szerepvállalásáról szóló uniós cselekvési tervben foglalt célok megvalósítását, és a harmadik országokkal fenntartott kapcsolataikban, továbbá nem kormányzati szervezetek és emberi jogi jogvédők támogatása kapcsán szenteljenek külön figyelmet a leszbikus, biszexuális, transznemű és interszexuális nők jogainak;

Az LMBTI-személyek jogai Afrikában

| 9. | felszólítja azt a 76 országot, közülük 38 afrikai országot, ahol illegális a homoszexualitás, a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére; |
| --- | --- |

9.

felszólítja azt a 76 országot, közülük 38 afrikai országot, ahol illegális a homoszexualitás, a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére;

| 10. | elítéli a szexuális irányultságon, a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló gyűlöletkeltést és az erőszak szítását; felszólítja a fenti országokat, hogy hatékonyan védjék meg az LMBTI-személyek élethez és méltósághoz való jogát, és ítéljék el az őket sújtó erőszakot, megkülönböztetést, megbélyegzést és megalázást; |
| --- | --- |

10.

elítéli a szexuális irányultságon, a nemi identitáson vagy annak kifejezésén alapuló gyűlöletkeltést és az erőszak szítását; felszólítja a fenti országokat, hogy hatékonyan védjék meg az LMBTI-személyek élethez és méltósághoz való jogát, és ítéljék el az őket sújtó erőszakot, megkülönböztetést, megbélyegzést és megalázást;

| 11. | felszólítja a politikai és vallási vezetőket, hogy ítéljék el a szexuális irányultságon alapuló üldöztetést és megkülönböztetést, és határozottan foglaljanak állást a homofóbiával szemben, csatlakozva ezzel Desmond Tutu érsek felhívásához, amely elítéli az igazságtalanságot és az előítéletet, és szolidaritásra és igazságosságra szólít fel; |
| --- | --- |

11.

felszólítja a politikai és vallási vezetőket, hogy ítéljék el a szexuális irányultságon alapuló üldöztetést és megkülönböztetést, és határozottan foglaljanak állást a homofóbiával szemben, csatlakozva ezzel Desmond Tutu érsek felhívásához, amely elítéli az igazságtalanságot és az előítéletet, és szolidaritásra és igazságosságra szólít fel;

| 12. | felszólítja az EKSZ-t, az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az afrikai országokkal folytatott politikai párbeszédek során emlékeztessék ezeket az országokat a kötelező jogi erejű nemzetközi emberi jogi eszközök és egyezmények keretében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, különösen a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetéstől való mentességgel kapcsolatos jog tiszteletben tartására és támogatására; |
| --- | --- |

12.

felszólítja az EKSZ-t, az Európai Bizottságot és a tagállamokat, hogy az afrikai országokkal folytatott politikai párbeszédek során emlékeztessék ezeket az országokat a kötelező jogi erejű nemzetközi emberi jogi eszközök és egyezmények keretében vállalt kötelezettségeik teljesítésére, különösen a szexuális irányultságon és a nemi identitáson alapuló megkülönböztetéstől való mentességgel kapcsolatos jog tiszteletben tartására és támogatására;

| 13. | üdvözli, hogy néhány afrikai ország, köztük a Zöld-foki-szigetek, a Közép-Afrikai Köztársaság, Gabon, Bissau-Guinea, Malawi, Mauritius, Ruanda, São Tomé és Príncipe, Dél-Afrika és Szváziföld nyilvánosan kifejezték, hogy ellenzik a homoszexualitás kriminalizációját, biztosítják az LMBTI-személyek számára az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, vagy ígéretet tettek a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére; |
| --- | --- |

13.

üdvözli, hogy néhány afrikai ország, köztük a Zöld-foki-szigetek, a Közép-Afrikai Köztársaság, Gabon, Bissau-Guinea, Malawi, Mauritius, Ruanda, São Tomé és Príncipe, Dél-Afrika és Szváziföld nyilvánosan kifejezték, hogy ellenzik a homoszexualitás kriminalizációját, biztosítják az LMBTI-személyek számára az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, vagy ígéretet tettek a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére;

| 14. | felszólítja az AKCS-államok csoportját, hogy indítsanak nyílt és egymást kölcsönösen tiszteletben tartó vitát; |
| --- | --- |

14.

felszólítja az AKCS-államok csoportját, hogy indítsanak nyílt és egymást kölcsönösen tiszteletben tartó vitát;

| 15. | felszólítja az afrikai országokat, hogy nyújtsanak biztonságot az LMBT-személyek emberi jogait védelmezők számára az EU-t pedig arra, hogy kapacitásépítő programokkal segítse Afrikában a helyi civil társadalmat; |
| --- | --- |

15.

felszólítja az afrikai országokat, hogy nyújtsanak biztonságot az LMBT-személyek emberi jogait védelmezők számára az EU-t pedig arra, hogy kapacitásépítő programokkal segítse Afrikában a helyi civil társadalmat;

| 16. | szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság, az EKSZ és a tagállamok teljes mértékben alkalmazzák az LMBT eszköztárt, bátorítva a harmadik országokat a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére, segítve az erőszak és a hátrányos megkülönböztetés csökkentését és védve az LMBTI-személyek emberi jogainak védelmezéséért síkra szálló személyeket; |
| --- | --- |

16.

szorgalmazza, hogy az Európai Bizottság, az EKSZ és a tagállamok teljes mértékben alkalmazzák az LMBT eszköztárt, bátorítva a harmadik országokat a homoszexualitás büntethetőségének megszüntetésére, segítve az erőszak és a hátrányos megkülönböztetés csökkentését és védve az LMBTI-személyek emberi jogainak védelmezéséért síkra szálló személyeket;

| 17. | felszólítja a Bizottságot és különösen Catherine Ashtont, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy tegyen konkrét lépéseket, igénybe véve a nyomásgyakorlás céljából minden megfelelő eszközt azok védelmezése érdekében, akiket szexuális irányultságuk miatt hátrányosan megkülönböztetnek és üldöznek, továbbá vesse fel ezeket a problémákat a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok keretében és a velük folytatott párbeszédek során; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Bizottságot és különösen Catherine Ashtont, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjét/az Európai Bizottság alelnökét, hogy tegyen konkrét lépéseket, igénybe véve a nyomásgyakorlás céljából minden megfelelő eszközt azok védelmezése érdekében, akiket szexuális irányultságuk miatt hátrányosan megkülönböztetnek és üldöznek, továbbá vesse fel ezeket a problémákat a harmadik országokkal fenntartott kapcsolatok keretében és a velük folytatott párbeszédek során;

*

* *

| 18. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, a tagállamoknak, az AKCS-államok csoportja főtitkárának, az AKCS-államok Európai Unióhoz rendelt nagyköveteinek, a dél-afrikai parlamentnek, valamint az Afrikai Uniónak és intézményeinek. |
| --- | --- |

18.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének/az Európai Bizottság alelnökének, a tagállamoknak, az AKCS-államok csoportja főtitkárának, az AKCS-államok Európai Unióhoz rendelt nagyköveteinek, a dél-afrikai parlamentnek, valamint az Afrikai Uniónak és intézményeinek.

---

(1)  HL C 286. E, 2010.10.22., 25. o.

(2)  HL C 169. E, 2012.6.15., 134. o.

(3)  HL C 188. E, 2012.6.28., 62. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0427.

(5)  HL C 212. E, 2010.8.5., 32. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/93 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/93

---

2012. július 5., csütörtökA véleménynyilvánítás szabadsága Fehéroroszországban, különös tekintettel Andrzej Poczobut ügyére

P7_TA(2012)0300

Az Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása Belaruszról, különös tekintettel Andrzej Poczobut ügyére (2012/2702(RSP))

2013/C 349 E/13

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. március 29-i (1), a 2012. február 16-i (2), a 2011. szeptember 15-i (3), a 2011. május 12-i (4), a 2011. március 10-i (5), a 2011. január 20-i (6), a 2010. március 10-i (7) és a 2009. december 17-i (8) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belaruszról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. március 29-i (1), a 2012. február 16-i (2), a 2011. szeptember 15-i (3), a 2011. május 12-i (4), a 2011. március 10-i (5), a 2011. január 20-i (6), a 2010. március 10-i (7) és a 2009. december 17-i (8) állásfoglalására,

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. június 28-i nyilatkozatára a Belarusz helyzetről, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. június 28-i nyilatkozatára a Belarusz helyzetről,

| — | tekintettel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselőjének, Dunja Mijatovicnak az Andrzej Poczobut lengyel-belarusz újságíró letartóztatásáról szóló 2012. június 22-i sajtóközleményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ médiaszabadsággal foglalkozó képviselőjének, Dunja Mijatovicnak az Andrzej Poczobut lengyel-belarusz újságíró letartóztatásáról szóló 2012. június 22-i sajtóközleményére;

| — | tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2012. június 26-i 523. számú írásbeli nyilatkozatára, amelyben kéri Andrzej Poczobut lengyel-belarusz újságíró kiengedését a belarusz börtönből, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2012. június 26-i 523. számú írásbeli nyilatkozatára, amelyben kéri Andrzej Poczobut lengyel-belarusz újságíró kiengedését a belarusz börtönből,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2012. március 1–2-i következtetéseire, amelyekben mélységes aggodalmának ad hangot a Belaruszban tapasztalható egyre romló helyzet miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2012. március 1–2-i következtetéseire, amelyekben mélységes aggodalmának ad hangot a Belaruszban tapasztalható egyre romló helyzet miatt,

| — | tekintettel a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2012. február 28-i 2012/126/KKBP tanácsi végrehajtási határozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat végrehajtásáról szóló, 2012. február 28-i 2012/126/KKBP tanácsi végrehajtási határozatra (9),

| — | tekintettel a belarusz társadalommal egy modernizációról szóló európai párbeszéd kezdeményezéséről szóló tanácsi következtetésekre (a Külügyek Tanácsának 2012. március 23-i brüsszeli, 3157. ülése), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belarusz társadalommal egy modernizációról szóló európai párbeszéd kezdeményezéséről szóló tanácsi következtetésekre (a Külügyek Tanácsának 2012. március 23-i brüsszeli, 3157. ülése),

| — | tekintettel a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2012. április 23-i 354/2012/EU tanácsi rendeletre (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországra vonatkozó korlátozó intézkedésekről szóló 765/2006/EK rendelet módosításáról szóló 2012. április 23-i 354/2012/EU tanácsi rendeletre (10),

| — | tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. február 28-i nyilatkozatása, amely saját és a lengyel kormány azon határozatára vonatkozik, miszerint visszahívják a minszki uniós küldöttség vezetőjét, illetve Lengyelország Belaruszba akkreditált nagykövetét, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton főképviselő 2012. február 28-i nyilatkozatása, amely saját és a lengyel kormány azon határozatára vonatkozik, miszerint visszahívják a minszki uniós küldöttség vezetőjét, illetve Lengyelország Belaruszba akkreditált nagykövetét,

| — | tekintettel a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2012. január 23-i 2012/36/KKBP tanácsi határozatra (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fehéroroszországgal szembeni korlátozó intézkedésekről szóló 2010/639/KKBP határozat módosításáról szóló, 2012. január 23-i 2012/36/KKBP tanácsi határozatra (11),

| — | tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2012. január 25-i, a belarusz helyzettel kapcsolatos 1857(2012) állásfoglalására, amely elítéli a demokratikus ellenzék tagjainak jelenlegi üldözését, továbbá a civil társadalmi aktivisták, a független média és az emberi jogi jogvédők zaklatását Belaruszban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács parlamenti közgyűlésének 2012. január 25-i, a belarusz helyzettel kapcsolatos 1857(2012) állásfoglalására, amely elítéli a demokratikus ellenzék tagjainak jelenlegi üldözését, továbbá a civil társadalmi aktivisták, a független média és az emberi jogi jogvédők zaklatását Belaruszban,

| — | tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2012. április 10-i jelentésére és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 17/24. számú 2011. június 17-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ emberi jogi főbiztosának 2012. április 10-i jelentésére és az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának a belarusz emberi jogi helyzetről szóló, 17/24. számú 2011. június 17-i határozatára,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7–9-én Prágában tartott csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra és a keleti partnerség 2011. szeptember 30-i varsói csúcstalálkozóján elfogadott, a belarusz helyzetről szóló nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2009. május 7–9-én Prágában tartott csúcstalálkozóján elfogadott nyilatkozatra és a keleti partnerség 2011. szeptember 30-i varsói csúcstalálkozóján elfogadott, a belarusz helyzetről szóló nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Visegrádi Csoport, Észtország, Lettország és Litvánia külügyminisztereinek 2012. március 5-i, Prágában tett közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Visegrádi Csoport, Észtország, Lettország és Litvánia külügyminisztereinek 2012. március 5-i, Prágában tett közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Keleti Partnerség Civil Társadalmi Fórumának Belarusz Nemzeti Platformja által 2012. március 2-án, Minszkben tett nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Keleti Partnerség Civil Társadalmi Fórumának Belarusz Nemzeti Platformja által 2012. március 2-án, Minszkben tett nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. június 20-i, 3101. ülésén Belaruszról elfogadott tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsa 2011. június 20-i, 3101. ülésén Belaruszról elfogadott tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője szóvivőjének 2011. április 10-i nyilatkozatára a független médiát ért kemény támadásokról Belaruszban, |
| --- | --- |

—

tekintettel Catherine Ashton, az EU főképviselője szóvivőjének 2011. április 10-i nyilatkozatára a független médiát ért kemény támadásokról Belaruszban,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére, a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikkére és az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére,

| — | tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére és az ENSZ emberi jogvédőkről szóló, 1998. decemberi nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1948-as Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatának 19. cikkére és az ENSZ emberi jogvédőkről szóló, 1998. decemberi nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2012. június 21-én a belarusz Grodnó városában letartóztatták Andrzej Poczobutot, a lengyel Gazeta Wyborcza napilap tudósítóját, aki egyben vezető kisebbségi aktivista és a Belarusz Lengyel Unió tanácsának elnöke; |
| --- | --- |

A.

mivel 2012. június 21-én a belarusz Grodnó városában letartóztatták Andrzej Poczobutot, a lengyel Gazeta Wyborcza napilap tudósítóját, aki egyben vezető kisebbségi aktivista és a Belarusz Lengyel Unió tanácsának elnöke;

| B. | mivel Poczobut grodnói lakásán házkutatást tartott az ügyészség, és anyagait lefoglalták; mivel ezután a bűnüldöző szervek házkutatást tartottak a Lengyel Unió grodnói irodájában – amelynek Poczobut hivatalos haszonbérlője –, és számítógépes berendezéseket foglaltak le, |
| --- | --- |

B.

mivel Poczobut grodnói lakásán házkutatást tartott az ügyészség, és anyagait lefoglalták; mivel ezután a bűnüldöző szervek házkutatást tartottak a Lengyel Unió grodnói irodájában – amelynek Poczobut hivatalos haszonbérlője –, és számítógépes berendezéseket foglaltak le,

| C. | mivel Poczobutot a Belarusz Köztársaság büntető törvénykönyvének 367. cikke értelmében Aljakszandr Lukasenka elnök ellen elkövetett úgynevezett becsületsértéssel vádolják tizenkét, a „Charter97” és „Belarusz partizán” weboldalon közzétett, többek között a tavalyi, aluljáróbeli bombatámadással kapcsolatos perről szóló cikke miatt; |
| --- | --- |

C.

mivel Poczobutot a Belarusz Köztársaság büntető törvénykönyvének 367. cikke értelmében Aljakszandr Lukasenka elnök ellen elkövetett úgynevezett becsületsértéssel vádolják tizenkét, a „Charter97” és „Belarusz partizán” weboldalon közzétett, többek között a tavalyi, aluljáróbeli bombatámadással kapcsolatos perről szóló cikke miatt;

| D. | mivel Poczobut három hónapot már töltött börtönben a múltban, és jelenleg hároméves felfüggesztett börtönbüntetésre van ítélve ugyanazzal a váddal, miszerint egy Gazeta Wyborczában és egy belaruszt weboldalon közétett cikkében állítólag megsértette az elnököt; mivel ezért akár – a felfüggesztett büntetés időtartamával együtt – hét évre és kilenc hónapra is korlátozhatják a szabadságát, illetve szabadságvesztésre ítélhetik; |
| --- | --- |

D.

mivel Poczobut három hónapot már töltött börtönben a múltban, és jelenleg hároméves felfüggesztett börtönbüntetésre van ítélve ugyanazzal a váddal, miszerint egy Gazeta Wyborczában és egy belaruszt weboldalon közétett cikkében állítólag megsértette az elnököt; mivel ezért akár – a felfüggesztett büntetés időtartamával együtt – hét évre és kilenc hónapra is korlátozhatják a szabadságát, illetve szabadságvesztésre ítélhetik;

| E. | mivel 2012. június 30-án Poczobutot szabadlábra helyezték azzal a feltétellel, hogy írásban kötelezettséget vállal arra, hogy nem hagyja el a tartózkodási helyét; |
| --- | --- |

E.

mivel 2012. június 30-án Poczobutot szabadlábra helyezték azzal a feltétellel, hogy írásban kötelezettséget vállal arra, hogy nem hagyja el a tartózkodási helyét;

| F. | mivel 2011. július 5-én a grodnói Leninszkij körzeti bíróság a büntető törvénykönyv 368. cikke 1. része alapján felmentette Poczobutot az elnök megsértésére vonatkozó vád alól, de a büntető törvénykönyv 367. cikke 1. része alapján bűnösnek találta az elnök rágalmazásában; |
| --- | --- |

F.

mivel 2011. július 5-én a grodnói Leninszkij körzeti bíróság a büntető törvénykönyv 368. cikke 1. része alapján felmentette Poczobutot az elnök megsértésére vonatkozó vád alól, de a büntető törvénykönyv 367. cikke 1. része alapján bűnösnek találta az elnök rágalmazásában;

| G. | mivel Poczobut legutóbbi, 2012. június 21-i letartóztatása egybeesett egy grodnói lengyel iskola Lukasenka-rezsim által folytatott erőszakos oroszosítása elleni békés tüntetéssel, amelyet a Lengyel Unió szervezett az ő vezetésével, és amelyen körülbelül húsz személyt vettek őrizetbe; |
| --- | --- |

G.

mivel Poczobut legutóbbi, 2012. június 21-i letartóztatása egybeesett egy grodnói lengyel iskola Lukasenka-rezsim által folytatott erőszakos oroszosítása elleni békés tüntetéssel, amelyet a Lengyel Unió szervezett az ő vezetésével, és amelyen körülbelül húsz személyt vettek őrizetbe;

| H. | mivel a 2008-ban hatályba lépett belarusz médiatörvény természeténél fogva korlátozó jellegű, hiszen az újságírói tevékenységet különböző intézkedések révén ellenőrzik, például a televízió és rádió cenzúrája, a független újságírók tevékenységének felügyelete és a kiadók ellenőrzése révén; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2008-ban hatályba lépett belarusz médiatörvény természeténél fogva korlátozó jellegű, hiszen az újságírói tevékenységet különböző intézkedések révén ellenőrzik, például a televízió és rádió cenzúrája, a független újságírók tevékenységének felügyelete és a kiadók ellenőrzése révén;

| I. | mivel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikke értelmében mindenkit megillet a jog, hogy véleménye miatt ne szenvedjen zaklatást, illetve a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint mivel a belarusz alkotmány 34. cikke biztosítja a véleménynyilvánítás szabadságát; mivel a független és nemzetközi médiamegfigyelők és újságírók következetesen elítélik a kormánynak a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiát érintő korlátozásait; |
| --- | --- |

I.

mivel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának 19. cikke értelmében mindenkit megillet a jog, hogy véleménye miatt ne szenvedjen zaklatást, illetve a véleménynyilvánítás szabadsága, valamint mivel a belarusz alkotmány 34. cikke biztosítja a véleménynyilvánítás szabadságát; mivel a független és nemzetközi médiamegfigyelők és újságírók következetesen elítélik a kormánynak a véleménynyilvánítás szabadságát és a médiát érintő korlátozásait;

| J. | mivel Poczobut 2011. áprilisi letartóztatását követően őt az Amnesty International meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak ismerte el; |
| --- | --- |

J.

mivel Poczobut 2011. áprilisi letartóztatását követően őt az Amnesty International meggyőződése miatt bebörtönzött fogolynak ismerte el;

| K. | mivel Poczobut ügye a civil társadalom és a lengyel kisebbség, valamint az emberi jogi jogvédők elleni, a 2010. decemberi elnökválasztások után megkezdett és jelenleg is tartó, komoly méreteket öltő zaklatások része, amelyek Belaruszban az emberi jogok, valamint a polgári és politikai szabadságjogok helyzetének drámai hanyatlásához vezettek, |
| --- | --- |

K.

mivel Poczobut ügye a civil társadalom és a lengyel kisebbség, valamint az emberi jogi jogvédők elleni, a 2010. decemberi elnökválasztások után megkezdett és jelenleg is tartó, komoly méreteket öltő zaklatások része, amelyek Belaruszban az emberi jogok, valamint a polgári és politikai szabadságjogok helyzetének drámai hanyatlásához vezettek,

| L. | mivel folyamatosan érkeznek jelentések a belarusz civil szervezetek képviselőinek módszeres zaklatásáról; mivel azóta másokat is letartóztattak, többek között Aljakszandr Arcibasav Paval Vinahradav és Siarhei Kavalenka demokratikus ellenzéki aktivistákat, valamint őrizetbe vették Aljakszandr Barazenka, Siarhei Balai, Alina Radacsinszkaja és Ina Studzinskaj újságírókat és a „Tell the Truth” (Mondd el az igazságot!) szervezet aktivistáit: Hanna Kurlovicsot, Mikhail Paskevicset, Aljakszandr Ulitsionakot és Siarhei Vazniakot; |
| --- | --- |

L.

mivel folyamatosan érkeznek jelentések a belarusz civil szervezetek képviselőinek módszeres zaklatásáról; mivel azóta másokat is letartóztattak, többek között Aljakszandr Arcibasav Paval Vinahradav és Siarhei Kavalenka demokratikus ellenzéki aktivistákat, valamint őrizetbe vették Aljakszandr Barazenka, Siarhei Balai, Alina Radacsinszkaja és Ina Studzinskaj újságírókat és a „Tell the Truth” (Mondd el az igazságot!) szervezet aktivistáit: Hanna Kurlovicsot, Mikhail Paskevicset, Aljakszandr Ulitsionakot és Siarhei Vazniakot;

| M. | mivel Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” emberi jogi központ és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének elnöke, akit Babrujszk városában büntetőtáborba zártak, a közelmúltban újabb jogellenes korlátozó intézkedéseknek és a börtönigazgatás általi nyomásnak lett kitéve, amelyek egyértelmű szándéka, hogy úgynevezett bűnössége beismerésére kényszerítsék; |
| --- | --- |

M.

mivel Alesz Bjaljacki, a „Vjaszna” emberi jogi központ és az Emberi Jogi Szervezetek Nemzetközi Szövetségének elnöke, akit Babrujszk városában büntetőtáborba zártak, a közelmúltban újabb jogellenes korlátozó intézkedéseknek és a börtönigazgatás általi nyomásnak lett kitéve, amelyek egyértelmű szándéka, hogy úgynevezett bűnössége beismerésére kényszerítsék;

| N. | mivel 2012. május 24-én civil ruhás rendőrök „nyilvános helyen történő káromkodás” miatt letartóztatták Aleh Volcseket, a Lakossági Jogsegély nevű szervezet egykori vezetőjét, mely szervezet 2003-as felszámolásáig nyújtott jogsegélyt; mivel ugyanezen a napon a szabálysértési törvény 17.1. cikke értelmében („a rendőrség szidalmazása”) bírósági eljárás nélkül kilencnapi elzárásra ítélték; mivel Aleh Volcseket már korábban, 2012 januárjában is 4 napi elzárásra ítélték, bírósági eljárás nélkül, utcán való állítólagos káromkodás miatt; mivel neve felkerült azon személyek listájára, akik nem hagyhatják el Belaruszt; |
| --- | --- |

N.

mivel 2012. május 24-én civil ruhás rendőrök „nyilvános helyen történő káromkodás” miatt letartóztatták Aleh Volcseket, a Lakossági Jogsegély nevű szervezet egykori vezetőjét, mely szervezet 2003-as felszámolásáig nyújtott jogsegélyt; mivel ugyanezen a napon a szabálysértési törvény 17.1. cikke értelmében („a rendőrség szidalmazása”) bírósági eljárás nélkül kilencnapi elzárásra ítélték; mivel Aleh Volcseket már korábban, 2012 januárjában is 4 napi elzárásra ítélték, bírósági eljárás nélkül, utcán való állítólagos káromkodás miatt; mivel neve felkerült azon személyek listájára, akik nem hagyhatják el Belaruszt;

| O. | mivel 2012 márciusának eleje óta különböző ürügyekkel tizenöt ellenzéki politikustól, független újságírótól és emberi jogi jogvédőtől tagadták meg, hogy elhagyja az országot, míg a belarusz hatóságok állítólag egy 108 emberi jogi jogvédő és ellenzéki politikus nevét tartalmazó lista összeállítását tervezik, hogy e személyek ne hagyhassák el az országot; |
| --- | --- |

O.

mivel 2012 márciusának eleje óta különböző ürügyekkel tizenöt ellenzéki politikustól, független újságírótól és emberi jogi jogvédőtől tagadták meg, hogy elhagyja az országot, míg a belarusz hatóságok állítólag egy 108 emberi jogi jogvédő és ellenzéki politikus nevét tartalmazó lista összeállítását tervezik, hogy e személyek ne hagyhassák el az országot;

| P. | mivel 2012. június 14-én a belarusz parlament egy sor módosítást fogadott el az állambiztonsági szervekről szóló jogszabályhoz, kiterjedt hatáskört biztosítva a belarusz KGB számára, ideértve a kényszerítő intézkedések szabad használatát; mivel az új jogszabály szerint a KGB szabadon magánterületre léphet és korlátlanul tartóztathat le belarusz polgárokat, diplomatákat és nemzetközi szervezetek képviselőit; |
| --- | --- |

P.

mivel 2012. június 14-én a belarusz parlament egy sor módosítást fogadott el az állambiztonsági szervekről szóló jogszabályhoz, kiterjedt hatáskört biztosítva a belarusz KGB számára, ideértve a kényszerítő intézkedések szabad használatát; mivel az új jogszabály szerint a KGB szabadon magánterületre léphet és korlátlanul tartóztathat le belarusz polgárokat, diplomatákat és nemzetközi szervezetek képviselőit;

| Q. | mivel 2011 folyamán legalább 98 újságírót vettek őrizetbe „csendes tiltakozási” akciók során, 22 újságírót állítottak bíróság elé és 13-at ítéltek bírósági eljárás nélküli, eltérő időtartamú fogva tartásra; mivel 2011 végén a hatóságok többek között további internetszabályozási intézkedések révén tovább szigorították az internet ellenőrzését; |
| --- | --- |

Q.

mivel 2011 folyamán legalább 98 újságírót vettek őrizetbe „csendes tiltakozási” akciók során, 22 újságírót állítottak bíróság elé és 13-at ítéltek bírósági eljárás nélküli, eltérő időtartamú fogva tartásra; mivel 2011 végén a hatóságok többek között további internetszabályozási intézkedések révén tovább szigorították az internet ellenőrzését;

| R. | mivel tartani kell attól, hogy a belarusz hatóságok azért kísérelnek meg bűnvádi eljárást indítani az ellenzéki aktivisták ellen, hogy ezzel az ürüggyel megakadályozzák e személyek számára az ország elhagyását és azt, hogy kapcsolatba lépjenek az ENSZ-szel vagy más mechanizmusokkal; |
| --- | --- |

R.

mivel tartani kell attól, hogy a belarusz hatóságok azért kísérelnek meg bűnvádi eljárást indítani az ellenzéki aktivisták ellen, hogy ezzel az ürüggyel megakadályozzák e személyek számára az ország elhagyását és azt, hogy kapcsolatba lépjenek az ENSZ-szel vagy más mechanizmusokkal;

| 1. | határozottan elítéli Andrzej Poczobut, a lengyel Gazeta Wyborcza napilap újságírójának letartóztatását és az ellene felhozott vádakat; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli Andrzej Poczobut, a lengyel Gazeta Wyborcza napilap újságírójának letartóztatását és az ellene felhozott vádakat;

| 2. | üdvözli Andrzej Poczobut előzetes letartóztatásból történő szabadon bocsátását, és kéri, hogy szüntessék be a nyomozást ellene, továbbá ejtsenek minden ellene felhozott vádat; |
| --- | --- |

2.

üdvözli Andrzej Poczobut előzetes letartóztatásból történő szabadon bocsátását, és kéri, hogy szüntessék be a nyomozást ellene, továbbá ejtsenek minden ellene felhozott vádat;

| 3. | mélységes aggodalmának ad hangot a emberi jogi jogvédők belaruszi helyzetének romlása miatt, és elítéli az azon újságírók és egyének ellen irányuló fenyegetéseket, akik élnek véleménynyilvánítási szabadságukkal; |
| --- | --- |

3.

mélységes aggodalmának ad hangot a emberi jogi jogvédők belaruszi helyzetének romlása miatt, és elítéli az azon újságírók és egyének ellen irányuló fenyegetéseket, akik élnek véleménynyilvánítási szabadságukkal;

| 4. | felszólítja a keleti partnerség külügyminisztereinek 2012. július 23–24-i, brüsszeli negyedik ülését, hogy vizsgálja és vitassa meg a romló belarusz emberi jogi helyzetet és Andrzej Poczobut ügyét; |
| --- | --- |

4.

felszólítja a keleti partnerség külügyminisztereinek 2012. július 23–24-i, brüsszeli negyedik ülését, hogy vizsgálja és vitassa meg a romló belarusz emberi jogi helyzetet és Andrzej Poczobut ügyét;

| 5. | felszólít arra, hogy vessenek véget az újságírók, a civil társadalmi aktivisták és az emberi jogi jogvédők elleni jogi zaklatásoknak, és felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy fordítsák vissza jelenlegi elnyomó politikáikat; |
| --- | --- |

5.

felszólít arra, hogy vessenek véget az újságírók, a civil társadalmi aktivisták és az emberi jogi jogvédők elleni jogi zaklatásoknak, és felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy fordítsák vissza jelenlegi elnyomó politikáikat;

| 6. | ezzel összefüggésben úgy véli, hogy tekintettel a civil társadalom elleni példátlan erőszakos fellépésre és az azt követő eseményekre Belaruszban a 2010. decemberi elnökválasztást követően (melynek során legalább 21 riportert megvertek, 27 újságírót őrizetbe vettek és közülük tizenhármat tíztől tizenöt napig terjedő elzárásra ítéltek), az Andrzej Poczobut elleni ügy politikai indíttatású, és célja Andrzej Poczobut újságíróként és nemzeti kisebbségi vezetőként végzett munkájának akadályozása; |
| --- | --- |

6.

ezzel összefüggésben úgy véli, hogy tekintettel a civil társadalom elleni példátlan erőszakos fellépésre és az azt követő eseményekre Belaruszban a 2010. decemberi elnökválasztást követően (melynek során legalább 21 riportert megvertek, 27 újságírót őrizetbe vettek és közülük tizenhármat tíztől tizenöt napig terjedő elzárásra ítéltek), az Andrzej Poczobut elleni ügy politikai indíttatású, és célja Andrzej Poczobut újságíróként és nemzeti kisebbségi vezetőként végzett munkájának akadályozása;

| 7. | mélységes aggodalmának ad hangot az Andrzej Poczobutot hasonló állítólagos „jogsértések” miatt három év felfüggesztett börtönbüntetésre ítélő határozat miatt; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a felfüggesztett büntetés letöltendőre változhat, mivel a felfüggesztett büntetés azt jelenti, hogy Andrzej Poczobut a Lukasenka-rezsim belátása szerint bármikor visszazárható a börtönbe, ha a hatóságok úgy döntenek, hogy ismételten „törvényt szegett” újságírói munkája végzése során; ez az ítélet egyfajta megfélemlítés, és arra irányuló kísérlet, hogy Andrzej Poczobut öncenzúrának vesse alá magát; |
| --- | --- |

7.

mélységes aggodalmának ad hangot az Andrzej Poczobutot hasonló állítólagos „jogsértések” miatt három év felfüggesztett börtönbüntetésre ítélő határozat miatt; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a felfüggesztett büntetés letöltendőre változhat, mivel a felfüggesztett büntetés azt jelenti, hogy Andrzej Poczobut a Lukasenka-rezsim belátása szerint bármikor visszazárható a börtönbe, ha a hatóságok úgy döntenek, hogy ismételten „törvényt szegett” újságírói munkája végzése során; ez az ítélet egyfajta megfélemlítés, és arra irányuló kísérlet, hogy Andrzej Poczobut öncenzúrának vesse alá magát;

| 8. | elítéli, hogy a belarusz hatóságok a civil társadalmi tevékenységek elnémítását célzó elnyomó jogszabályok bevezetésével ellehetetlenítik az újságírók működését, és büntetőjogi szankciókkal fenyegetőzve megfélemlítik az emberi jogi jogvédőket és kisebbségi aktivistákat; |
| --- | --- |

8.

elítéli, hogy a belarusz hatóságok a civil társadalmi tevékenységek elnémítását célzó elnyomó jogszabályok bevezetésével ellehetetlenítik az újságírók működését, és büntetőjogi szankciókkal fenyegetőzve megfélemlítik az emberi jogi jogvédőket és kisebbségi aktivistákat;

| 9. | véleménye szerint a belarusz törvényekkel és a nemzetközi mechanizmusokkal a belarusz hatóságok szándékosan visszaélnek, és azokat eszközként használják fel; |
| --- | --- |

9.

véleménye szerint a belarusz törvényekkel és a nemzetközi mechanizmusokkal a belarusz hatóságok szándékosan visszaélnek, és azokat eszközként használják fel;

| 10. | felszólítja a belarusz hatóságokat a demokratikus elveknek, az emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Belarusz által ratifikált nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökkel összhangban, minden körülmények között történő biztosítására; kiemeli, hogy a média és a véleménynyilvánítás szabadsága a demokrácia alapvető sarokkövei közé tartoznak, melyek tiszteletben tartása mellett a belarusz hatóságok elkötelezték magukat; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a belarusz hatóságokat a demokratikus elveknek, az emberi jogoknak és alapvető szabadságoknak az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával és a Belarusz által ratifikált nemzetközi és regionális emberi jogi eszközökkel összhangban, minden körülmények között történő biztosítására; kiemeli, hogy a média és a véleménynyilvánítás szabadsága a demokrácia alapvető sarokkövei közé tartoznak, melyek tiszteletben tartása mellett a belarusz hatóságok elkötelezték magukat;

| 11. | sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy reformálják meg a jogszabályokat, és hogy a belarusz jogszabályokat, különösen az egyesülési és véleménynyilvánítási szabadsággal kapcsolatosakat hozzák összhangba a nemzetközi normákkal, és azoknak megfelelően szüntessék meg a cenzúra és az öncenzúra gyakorlatát is, ugyanakkor tartózkodjanak a jogszabályokkal való további visszaélésektől, például a politikai ellenfelek bebörtönzésétől, az újságírók elhallgattatásától, a független védőügyvédek zaklatásától és az internet ellenőrzésére irányuló intézkedésektől; |
| --- | --- |

11.

sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy reformálják meg a jogszabályokat, és hogy a belarusz jogszabályokat, különösen az egyesülési és véleménynyilvánítási szabadsággal kapcsolatosakat hozzák összhangba a nemzetközi normákkal, és azoknak megfelelően szüntessék meg a cenzúra és az öncenzúra gyakorlatát is, ugyanakkor tartózkodjanak a jogszabályokkal való további visszaélésektől, például a politikai ellenfelek bebörtönzésétől, az újságírók elhallgattatásától, a független védőügyvédek zaklatásától és az internet ellenőrzésére irányuló intézkedésektől;

| 12. | sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül azokat a 2011 októberében a parlament által elfogadott, jogi aktusokhoz kapcsolódó módosításokat, melyek tovább korlátozzák a gyülekezési, egyesülési és véleménynyilvánítási szabadságot; |
| --- | --- |

12.

sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy helyezzék hatályon kívül azokat a 2011 októberében a parlament által elfogadott, jogi aktusokhoz kapcsolódó módosításokat, melyek tovább korlátozzák a gyülekezési, egyesülési és véleménynyilvánítási szabadságot;

| 13. | sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy vessenek véget a rövid távú önkényes fogva tartásoknak és az önkényes utazási korlátozásoknak, amelyek – úgy tűnik –az emberi jogi jogvédők, a média, a politikai ellenzék és a civil társadalmi aktivisták megfélemlítését és munkavégzésük megakadályozását célozzák; |
| --- | --- |

13.

sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy vessenek véget a rövid távú önkényes fogva tartásoknak és az önkényes utazási korlátozásoknak, amelyek – úgy tűnik –az emberi jogi jogvédők, a média, a politikai ellenzék és a civil társadalmi aktivisták megfélemlítését és munkavégzésük megakadályozását célozzák;

| 14. | elnyomásnak tekinti Mikola Sztatkevics magánzárkába helyezését és az arra irányuló kísérletet, hogy aláírassanak vele egy kegyelmi kérvényt; ennélfogva felkéri az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy lépjen közbe ügyében; |
| --- | --- |

14.

elnyomásnak tekinti Mikola Sztatkevics magánzárkába helyezését és az arra irányuló kísérletet, hogy aláírassanak vele egy kegyelmi kérvényt; ennélfogva felkéri az Európai Bizottságot és az EKSZ-t, hogy lépjen közbe ügyében;

| 15. | felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az újságírókra és a médiában dolgozókra tett nyomásgyakorlás valamennyi formájának, és vonjanak vissza minden, újságírók ellen munkavégzésük kapcsán emelt vádat, és hozzanak intézkedéseket rehabilitálásukra; felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy biztosítsák a véleménynyilvánítás szabadságát és hozzanak létre olyan jogi környezetet és gyakorlatot, amely ténylegesen elősegíti a média szabadságát, és számolják fel a cenzúra és az öncenzúra gyakorlatát, továbbá biztosítsák, hogy az internet ellenőrzésére irányuló intézkedések minimálisak legyenek, és hogy a szabályozás ne vezessen az elektronikus média és a véleménynyilvánítás szabadságának cenzúrájához; |
| --- | --- |

15.

felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az újságírókra és a médiában dolgozókra tett nyomásgyakorlás valamennyi formájának, és vonjanak vissza minden, újságírók ellen munkavégzésük kapcsán emelt vádat, és hozzanak intézkedéseket rehabilitálásukra; felszólítja a belarusz hatóságokat, hogy biztosítsák a véleménynyilvánítás szabadságát és hozzanak létre olyan jogi környezetet és gyakorlatot, amely ténylegesen elősegíti a média szabadságát, és számolják fel a cenzúra és az öncenzúra gyakorlatát, továbbá biztosítsák, hogy az internet ellenőrzésére irányuló intézkedések minimálisak legyenek, és hogy a szabályozás ne vezessen az elektronikus média és a véleménynyilvánítás szabadságának cenzúrájához;

| 16. | hangsúlyozza, hogy az EU a Belarusszal fenntartott kapcsolatait szigorú feltételekhez köti, és attól teszi függővé, hogy Belarusz elkötelezi-e magát az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett a belarusz kormány által aláírt, 2009. május 7-i, a keleti partnerséggel foglalkozó prágai csúcstalálkozó együttes nyilatkozatával összhangban; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az EU a Belarusszal fenntartott kapcsolatait szigorú feltételekhez köti, és attól teszi függővé, hogy Belarusz elkötelezi-e magát az emberi jogok és a jogállamiság tiszteletben tartása mellett a belarusz kormány által aláírt, 2009. május 7-i, a keleti partnerséggel foglalkozó prágai csúcstalálkozó együttes nyilatkozatával összhangban;

| 17. | felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozza a belarusz civil társadalmi szervezetek iránti együttműködését és mozdítsa elő az intenzívebb emberek közötti kapcsolatokat; |
| --- | --- |

17.

felszólítja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy fokozza a belarusz civil társadalmi szervezetek iránti együttműködését és mozdítsa elő az intenzívebb emberek közötti kapcsolatokat;

| 18. | felszólítja a jelenleg az ENSZ Emberi Jogi tanácsának tagjai közé tartozó uniós tagállamokat, hogy e szervezetben tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy legalább két évre országspecifikus megbízatást hozzanak létre, például egy, a belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges ENSZ-előadói megbízatást; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus jelentős szerepet játszana a visszaélések független dokumentálásában és az ENSZ különböző mechanizmusai – különösen a főképviselő legutóbbi jelentésében megfogalmazottak – által tett ajánlások végrehajtásának nyomon követésében; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a jelenleg az ENSZ Emberi Jogi tanácsának tagjai közé tartozó uniós tagállamokat, hogy e szervezetben tegyenek meg minden tőlük telhetőt annak érdekében, hogy legalább két évre országspecifikus megbízatást hozzanak létre, például egy, a belarusz emberi jogi helyzettel foglalkozó különleges ENSZ-előadói megbízatást; hangsúlyozza, hogy egy ilyen mechanizmus jelentős szerepet játszana a visszaélések független dokumentálásában és az ENSZ különböző mechanizmusai – különösen a főképviselő legutóbbi jelentésében megfogalmazottak – által tett ajánlások végrehajtásának nyomon követésében;

| 19. | megismétli, hogy a keleti partnerség keretében – ideértve annak parlamenti dimenzióját, az Euronest Parlamenti Közgyűlést is – erősíteni kell a kapcsolatot és a politikai párbeszédet az EU és keleti szomszédai között Belarusz demokratikus átalakulása biztosításának közös céljával; |
| --- | --- |

19.

megismétli, hogy a keleti partnerség keretében – ideértve annak parlamenti dimenzióját, az Euronest Parlamenti Közgyűlést is – erősíteni kell a kapcsolatot és a politikai párbeszédet az EU és keleti szomszédai között Belarusz demokratikus átalakulása biztosításának közös céljával;

| 20. | a 2012. évi parlamenti választásokra tekintettel sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy folytassák a választási jogszabályok és gyakorlat reformfolyamatát, figyelembe véve az EBESZ/ODIHR és az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottsága által tett valamennyi ajánlást, továbbá összhangban minden nemzetközi demokratikus normával és előírással; |
| --- | --- |

20.

a 2012. évi parlamenti választásokra tekintettel sürgeti a belarusz hatóságokat, hogy folytassák a választási jogszabályok és gyakorlat reformfolyamatát, figyelembe véve az EBESZ/ODIHR és az Európa Tanács Joggal a Demokráciáért Bizottsága által tett valamennyi ajánlást, továbbá összhangban minden nemzetközi demokratikus normával és előírással;

| 21. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy értékeljék a Belarusz elleni hatályos korlátozó intézkedések hatékonyságát és vizsgálják meg a hatályos szankciók kiterjesztését azon belarusz polgárok listájának kiterjesztése révén, akikre nézve vízumtilalom és a pénzeszközök befagyasztása van érvényben; |
| --- | --- |

21.

felszólítja az uniós tagállamokat, hogy értékeljék a Belarusz elleni hatályos korlátozó intézkedések hatékonyságát és vizsgálják meg a hatályos szankciók kiterjesztését azon belarusz polgárok listájának kiterjesztése révén, akikre nézve vízumtilalom és a pénzeszközök befagyasztása van érvényben;

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint a belarusz kormánynak és parlamentnek. |
| --- | --- |

22.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az EBESZ és az Európa Tanács parlamenti közgyűléseinek, valamint a belarusz kormánynak és parlamentnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0112.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0063.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2012)0392.

(4)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0244.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0099.

(6)  HL C 136. E, 2012.5.11., 57. o.

(7)  HL C 349. E, 2010.12.22., 37. o.

(8)  HL C 286. E, 2010.10.22., 16. o.

(9)  HL L 55., 2012.2.29., 19. o.

(10)  HL L 113., 2012.4.25., 1. o.

(11)  HL L 19., 2012.1.24., 31. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/98 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/98

---

2012. július 5., csütörtökA kényszerabortusszal kapcsolatban kipattant botrány Kínában

P7_TA(2012)0301

Az Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása a kínai kényszerabortusszal kapcsolatos botrányról (2012/2712(RSP))

2013/C 349 E/14

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni hátrányos megkülönböztetés minden formájának kiküszöböléséről szóló egyezményre (CEDAW) és annak fakultatív jegyzőkönyvére, valamint a kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményre,

| — | tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermek jogairól szóló egyezményre,

| — | tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferenciára (ICPD), |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1994-ben Kairóban tartott nemzetközi népesedési és fejlesztési konferenciára (ICPD),

| — | tekintettel Kína egykepolitikájára és az abortusszal kapcsolatos kínai jogszabályokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Kína egykepolitikájára és az abortusszal kapcsolatos kínai jogszabályokra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 122 cikkének (5) bekezdésére és 110. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Csenping megyében (Senhszi tartomány) 2012. június 2-án erőszakkal elvitték otthonából és abortuszra kényszerítették a héthónapos terhes Feng Csian-mejt, ami Kínában és szerte a világban komoly felháborodást és tiltakozási hullámot keltett; |
| --- | --- |

A.

mivel Csenping megyében (Senhszi tartomány) 2012. június 2-án erőszakkal elvitték otthonából és abortuszra kényszerítették a héthónapos terhes Feng Csian-mejt, ami Kínában és szerte a világban komoly felháborodást és tiltakozási hullámot keltett;

| B. | mivel a kínai jogszabályok értelében a hatodik hónap után tilos abortuszt végezni; mivel az ankangi helyi hatóságok vizsgálata megállapította, hogy a Csenping megyei tisztviselők „kegyetlenül jártak el” és „rábírták” Fenget a terhesség megszakíttatására; mivel a jelentés szerint ez a döntés sértette az anya jogait; mivel az ankangi helyi hatóságok bejelentették, hogy büntetést szabnak ki a családtervezési bizottság ügyben érintett helyi tisztviselőire, közülük többet el is bocsátanak; |
| --- | --- |

B.

mivel a kínai jogszabályok értelében a hatodik hónap után tilos abortuszt végezni; mivel az ankangi helyi hatóságok vizsgálata megállapította, hogy a Csenping megyei tisztviselők „kegyetlenül jártak el” és „rábírták” Fenget a terhesség megszakíttatására; mivel a jelentés szerint ez a döntés sértette az anya jogait; mivel az ankangi helyi hatóságok bejelentették, hogy büntetést szabnak ki a családtervezési bizottság ügyben érintett helyi tisztviselőire, közülük többet el is bocsátanak;

| C. | mivel a vizsgálat szerint a helyi tisztviselők 40 000 jüanos „biztosítékul szolgáló letétet” követeltek Feng családjától, ami a férj szerint valójában a második gyermek vállalása miatt kiszabott bírság volt; mivel a helyi hatóságoknak nem állt volna jogában ilyen letétet követelni; mivel Fenget arra kényszerítették, hogy írjon alá egy nyilatkozatot, amellyel – mivel nem tudja kifizetni a bírságot – beleegyezik a terhesség megszakításába, majd később kórházi őrizetben tartották; |
| --- | --- |

C.

mivel a vizsgálat szerint a helyi tisztviselők 40 000 jüanos „biztosítékul szolgáló letétet” követeltek Feng családjától, ami a férj szerint valójában a második gyermek vállalása miatt kiszabott bírság volt; mivel a helyi hatóságoknak nem állt volna jogában ilyen letétet követelni; mivel Fenget arra kényszerítették, hogy írjon alá egy nyilatkozatot, amellyel – mivel nem tudja kifizetni a bírságot – beleegyezik a terhesség megszakításába, majd később kórházi őrizetben tartották;

| D. | mivel Kína egykepolitikájának következményeként igen gyakoriak a magzat neme alapján történő illegális abortuszok, amelyek miatt megbomlik a számbeli egyensúly a férfiak és a nők között; |
| --- | --- |

D.

mivel Kína egykepolitikájának következményeként igen gyakoriak a magzat neme alapján történő illegális abortuszok, amelyek miatt megbomlik a számbeli egyensúly a férfiak és a nők között;

| E. | mivel az EU a múltban is támogatott és jelenleg is támogat olyan szervezeteket, amelyek a kínai családtervezési politikával kapcsolatos tevékenységeket végeznek; |
| --- | --- |

E.

mivel az EU a múltban is támogatott és jelenleg is támogat olyan szervezeteket, amelyek a kínai családtervezési politikával kapcsolatos tevékenységeket végeznek;

| 1. | egyértelműen hangsúlyozza, hogy a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési terve értelmében a családtervezési programoknak azt a célt kell szolgálniuk, hogy a párok és egyének szabad, felelős és megfelelő információkon alapuló döntést hozhassanak a gyermekvállalás tekintetében, valamint hogy biztonságos, hatékony és elfogadható családtervezési módszereket kínáljanak számukra, kizárva a kényszer valamennyi formáját; |
| --- | --- |

1.

egyértelműen hangsúlyozza, hogy a nemzetközi népesedési és fejlesztési konferencia cselekvési terve értelmében a családtervezési programoknak azt a célt kell szolgálniuk, hogy a párok és egyének szabad, felelős és megfelelő információkon alapuló döntést hozhassanak a gyermekvállalás tekintetében, valamint hogy biztonságos, hatékony és elfogadható családtervezési módszereket kínáljanak számukra, kizárva a kényszer valamennyi formáját;

| 2. | ismételten kijelenti, hogy valamennyi nőnek alapvető joga a közegészségügyi rendszerekhez való hozzáférés, különös tekintettel az Egészségügyi Világszervezet meghatározása szerinti egészségügyi alapellátásra és szülészeti-nőgyógyászati ellátásra; |
| --- | --- |

2.

ismételten kijelenti, hogy valamennyi nőnek alapvető joga a közegészségügyi rendszerekhez való hozzáférés, különös tekintettel az Egészségügyi Világszervezet meghatározása szerinti egészségügyi alapellátásra és szülészeti-nőgyógyászati ellátásra;

| 3. | részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak, határozottan elítéli a zaklatást, amelynek ki vannak téve, továbbá hivatalos védelmet kér számukra; |
| --- | --- |

3.

részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak, határozottan elítéli a zaklatást, amelynek ki vannak téve, továbbá hivatalos védelmet kér számukra;

| 4. | határozottan elítéli azt a döntést, amelynek értelmében abortuszra kényszerítették Fenget, általánosságban is elítéli a kényszerabortuszok és a kényszersterilizáció gyakorlatát, különösen az egykepolitika összefüggéseiben; |
| --- | --- |

4.

határozottan elítéli azt a döntést, amelynek értelmében abortuszra kényszerítették Fenget, általánosságban is elítéli a kényszerabortuszok és a kényszersterilizáció gyakorlatát, különösen az egykepolitika összefüggéseiben;

| 5. | üdvözli az ankangi helyi hatóságok döntését, amely szerint kártérítést nyújtanak Feng családjának és szigorú büntetést szabnak ki az ügyben érintett helyi tisztviselőkre; |
| --- | --- |

5.

üdvözli az ankangi helyi hatóságok döntését, amely szerint kártérítést nyújtanak Feng családjának és szigorú büntetést szabnak ki az ügyben érintett helyi tisztviselőkre;

| 6. | megállapítja, hogy Feng esete az internetnek köszönhetően vált széles körben ismertté, és hangsúlyozza a véleménynyilvánítás szabadságának fontosságát, ideértve az online környezetet is; elégedetten üdvözli, hogy nyilvános vita alakult ki az ügyben, részben a mikroblogszférának köszönhetően; |
| --- | --- |

6.

megállapítja, hogy Feng esete az internetnek köszönhetően vált széles körben ismertté, és hangsúlyozza a véleménynyilvánítás szabadságának fontosságát, ideértve az online környezetet is; elégedetten üdvözli, hogy nyilvános vita alakult ki az ügyben, részben a mikroblogszférának köszönhetően;

| 7. | fontosnak tartja az értelmiségiek és kutatók körében azzal kapcsolatosan zajló vitát, hogy folytatni kell-e a kínai egykepolitikát; |
| --- | --- |

7.

fontosnak tartja az értelmiségiek és kutatók körében azzal kapcsolatosan zajló vitát, hogy folytatni kell-e a kínai egykepolitikát;

| 8. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy projekttámogatásai nem sértik az Európai Unió 2012. évi általános költségvetése III. szakaszának 21. címében szereplő megjegyzéseket; |
| --- | --- |

8.

sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy projekttámogatásai nem sértik az Európai Unió 2012. évi általános költségvetése III. szakaszának 21. címében szereplő megjegyzéseket;

| 9. | felkéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a kényszerabortuszok kérdését vegyék fel a Kínával tartandó következő emberi jogi párbeszéd napirendjére; |
| --- | --- |

9.

felkéri a Bizottságot és az Európai Külügyi Szolgálatot, hogy a kényszerabortuszok kérdését vegyék fel a Kínával tartandó következő emberi jogi párbeszéd napirendjére;

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió ENSZ mellett működő delegációjának, valamint a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

10.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Unió ENSZ mellett működő delegációjának, valamint a Kínai Népi Demokratikus Köztársaság kormányának és parlamentjének.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/99 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/99

---

2012. július 5., csütörtökA fejlesztéssel kapcsolatos oktatás és az aktív globális polgárság

P7_TA(2012)0302

Az Európai Parlament 2012. július 5-i nyilatkozata a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásról és az aktív globális polgárságról

2013/C 349 E/15

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Európai konszenzus a fejlesztési politikáról” című dokumentumra, amely hangsúlyozza, hogy az EU „különös figyelmet fordít majd (...) a fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelhívó tevékenységekre”, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai konszenzus a fejlesztési politikáról” című dokumentumra, amely hangsúlyozza, hogy az EU „különös figyelmet fordít majd (...) a fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelhívó tevékenységekre”,

| — | tekintettel a strukturált párbeszédnek a civil társadalom és a helyi hatóságok fejlesztésben betöltött szerepével kapcsolatos következtetéseire, amelyben felszólítják az uniós tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy erősítsék meg a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra és figyelemfelhívásra irányuló stratégiáikat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a strukturált párbeszédnek a civil társadalom és a helyi hatóságok fejlesztésben betöltött szerepével kapcsolatos következtetéseire, amelyben felszólítják az uniós tagállamokat és az Európai Bizottságot, hogy erősítsék meg a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra és figyelemfelhívásra irányuló stratégiáikat,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás és figyelemfelhívás az európai fejlesztési politikák központi eleme, amint arra a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásról szóló európai konszenzus („Európai konszenzus a fejlesztési politikáról: a fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelhívó tevékenységek szerepe”) is rámutatott; |
| --- | --- |

A.

mivel a fejlesztéssel kapcsolatos oktatás és figyelemfelhívás az európai fejlesztési politikák központi eleme, amint arra a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásról szóló európai konszenzus („Európai konszenzus a fejlesztési politikáról: a fejlesztéssel kapcsolatos oktatási és figyelemfelhívó tevékenységek szerepe”) is rámutatott;

| B. | mivel az Európai Unió annak ellenére, hogy a fejlesztéssel kapcsolatos európai oktatás egyik legfőbb támogatója, nem rendelkezik külön stratégiával ezen a téren; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió annak ellenére, hogy a fejlesztéssel kapcsolatos európai oktatás egyik legfőbb támogatója, nem rendelkezik külön stratégiával ezen a téren;

| C. | mivel a megszorítások, válságok, valamint nacionalista és populista mozgalmak megjelenése által jellemzett időkben különösen fontos az aktív globális polgárság támogatása; |
| --- | --- |

C.

mivel a megszorítások, válságok, valamint nacionalista és populista mozgalmak megjelenése által jellemzett időkben különösen fontos az aktív globális polgárság támogatása;

| 1. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki hosszú távú, ágazatokon átívelő európai stratégiát a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra, figyelemfelkeltésre és az aktív globális polgárságra vonatkozóan; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy dolgozzanak ki hosszú távú, ágazatokon átívelő európai stratégiát a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra, figyelemfelkeltésre és az aktív globális polgárságra vonatkozóan;

| 2. | felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki vagy erősítsék meg a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra irányuló nemzeti stratégiáikat; |
| --- | --- |

2.

felszólítja a tagállamokat, hogy dolgozzák ki vagy erősítsék meg a fejlesztéssel kapcsolatos oktatásra irányuló nemzeti stratégiáikat;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamok parlamentjeinek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a Bizottságnak, a Tanácsnak és a tagállamok parlamentjeinek.

---

(1)  Az aláírók felsorolása a 2012. július 5-i jegyzőkönyv 1. mellékletében kerül kiadásra (P7_PV(2012)07-05(ANN1)).

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/100 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/100

---

2012. július 5., csütörtökA kézműves fagylalt európai napjának megalapítása

P7_TA(2012)0303

Az Európai Parlament 2012. július 5-i nyilatkozata a kézműves fagylalt európai napjának megalapításáról

2013/C 349 E/16

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkére,

| A. | mivel az uniós jogszabályok egyre inkább törekszenek az élelmiszerek minőségének biztosítására, és mivel a friss tejtermékek közül a kézműves fagylalt mind minőségi, mind élelmiszer-biztonsági szempontból kiemelkedő értéket képvisel, és emeli az egyes tagállamok agrár-élelmiszeripari termékeinek jó hírnevét; |
| --- | --- |

A.

mivel az uniós jogszabályok egyre inkább törekszenek az élelmiszerek minőségének biztosítására, és mivel a friss tejtermékek közül a kézműves fagylalt mind minőségi, mind élelmiszer-biztonsági szempontból kiemelkedő értéket képvisel, és emeli az egyes tagállamok agrár-élelmiszeripari termékeinek jó hírnevét;

| B. | mivel a vásárlók figyelme egyre inkább az egészséges, tápláló, ízletes és hagyományos eljárásokkal készült, a környezetre nézve nem ártalmas élelmiszerek felé fordul; |
| --- | --- |

B.

mivel a vásárlók figyelme egyre inkább az egészséges, tápláló, ízletes és hagyományos eljárásokkal készült, a környezetre nézve nem ártalmas élelmiszerek felé fordul;

| C. | mivel az ágazat Európa-szerte közel 50 000 fagylaltozóban megközelítőleg 300 000 alkalmazottnak biztosít munkalehetőséget, és ezáltal hozzájárul elsősorban a fiatalok közvetlen foglalkoztatáshoz, és mivel a fagylaltfogyasztás egyre kevésbé kötődik évszakhoz, aminek köszönhetően az ágazat egész éven keresztül több száz millió eurós forgalmat bonyolít; |
| --- | --- |

C.

mivel az ágazat Európa-szerte közel 50 000 fagylaltozóban megközelítőleg 300 000 alkalmazottnak biztosít munkalehetőséget, és ezáltal hozzájárul elsősorban a fiatalok közvetlen foglalkoztatáshoz, és mivel a fagylaltfogyasztás egyre kevésbé kötődik évszakhoz, aminek köszönhetően az ágazat egész éven keresztül több száz millió eurós forgalmat bonyolít;

| 1. | felkéri a tagállamokat, hogy az uniós gazdaság egyik versenyképes ágazataként támogassák a kézműves fagylalt által képviselt minőségi termelést, amelyre a többek között a tejtermelési ágazatot is sújtó jelenlegi válságban építeni lehet; |
| --- | --- |

1.

felkéri a tagállamokat, hogy az uniós gazdaság egyik versenyképes ágazataként támogassák a kézműves fagylalt által képviselt minőségi termelést, amelyre a többek között a tejtermelési ágazatot is sújtó jelenlegi válságban építeni lehet;

| 2. | e termék népszerűsítése és az ágazat gasztronómiai hagyományainak fejlesztése érdekében meg kívánja alapítani a kézműves fagylalt március 24-én tartandó európai napját; |
| --- | --- |

2.

e termék népszerűsítése és az ágazat gasztronómiai hagyományainak fejlesztése érdekében meg kívánja alapítani a kézműves fagylalt március 24-én tartandó európai napját;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a tagállamok kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a nyilatkozatot, az aláírók nevével (1) együtt, a tagállamok kormányának és parlamentjének.

---

(1)  Az aláírók felsorolása a 2012. július 5-i jegyzőkönyv 2. mellékletében kerül kiadásra (P7_PV(2012)07-05(ANN2)).

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2012. július 3., kedd

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/101 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/101

---

2012. július 3., keddA módosítások elektronikus aláírása (az eljárási szabályzat 156. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmezése)

P7_TA(2012)0277

Az Európai Parlament 2012. július 3-i határozata a bizottságokban benyújtott módosítások elektronikus aláírásával foglalkozó kísérleti projektről (az eljárási szabályzat 156. cikke (1) bekezdése második albekezdésének értelmezése)

2013/C 349 E/17

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2012. június 19-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Alkotmányügyi Bizottsága elnökének 2012. június 19-i levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 211. cikkére,

| 1. | úgy határoz, hogy a 156. cikk (1) bekezdésének második albekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:
  „A módosításokat - a korlátozott számú parlamenti bizottságot felölelő kísérleti projekt keretében - elektronikusan is alá lehet írni, egyrészt azzal a feltétellel, hogy a projektben résztvevő bizottságok abba beleegyeztek, másrészt azzal, hogy megfelelő intézkedések történtek az aláírások hitelességének biztosítására.” |
| --- | --- |

1.

úgy határoz, hogy a 156. cikk (1) bekezdésének második albekezdéséhez az alábbi értelmezést csatolja:

„A módosításokat - a korlátozott számú parlamenti bizottságot felölelő kísérleti projekt keretében - elektronikusan is alá lehet írni, egyrészt azzal a feltétellel, hogy a projektben résztvevő bizottságok abba beleegyeztek, másrészt azzal, hogy megfelelő intézkedések történtek az aláírások hitelességének biztosítására.”

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztatás céljából továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2012. július 3., kedd

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/102 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/102

---

2012. július 3., keddBiztosítás és viszontbiztosítás (Szolvencia II) ***I

P7_TA(2012)0267

Az Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a biztosítási és viszontbiztosítási üzleti tevékenység megkezdéséről és gyakorlásáról szóló 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2012)0217 – C7-0125/2012 – 2012/0110(COD))

2013/C 349 E/18

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0217), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0217),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0125/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 53. cikkének (1) bekezdésére és 62. cikkére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0125/2012),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. június 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. június 20-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére és 46. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0198/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A7-0198/2012),

| A. | Mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolc hetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

Mivel sürgősségi okokból megalapozott, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. sz. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolc hetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. július 3., keddP7_TC1-COD(2012)0110

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a 2009/138/EK irányelv (Szolvencia II) átültetésének időpontja és alkalmazásának időpontja, valamint egyes irányelvek hatályon kívül helyezésének időpontja tekintetében történő módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/23/EU irányelv.)

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/103 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/103

---

2012. július 3., keddAz Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulása *

P7_TA(2012)0268

Az Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a tengerentúli országok és területek társulásáról szóló 2001/822/EK határozat módosítására vonatkozó tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2012)0061 – C7-0054/2012 – 2012/0024(CNS))

2013/C 349 E/19

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0061), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2012)0061),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0054/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 203. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C7-0054/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzatának 55. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0169/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0169/2012),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra abban az esetben, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/104 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/104

---

2012. július 3., keddAz egységes európai vasúti térség ***II

P7_TA(2012)0270

Az Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) elfogadása céljából a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjáról (18581/2/2011 – C7-0268/2010 – 2010/0253(COD))

2013/C 349 E/20

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (18581/2/2011 – C7-0268/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatban kialakított álláspontjára (18581/2/2011 – C7-0268/2010),

| — | tekintettel a luxemburgi Képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a luxemburgi Képviselőház által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 28-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2011. január 28-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0475) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2010)0475) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 66. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0196/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A7-0196/2012),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 99. o.

(2)  HL C 104., 2011.4.2., 53. o.

(3)  2011.11.16-i elfogadott szövegek, P7_TA(2011)0503.

---

2012. július 3., keddP7_TC2-COD(2010)0253

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra az egységes európai vasúti térség létrehozásáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (átdolgozás)

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 2012/34/EU irányelv.)

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/105 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/105

---

2012. július 3., keddA közúti közlekedésben használt menetíró készülékek ***I

P7_TA(2012)0271

Az Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet és az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0451 – C7-0205/2011 – 2011/0196(COD))

2013/C 349 E/21

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0451), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0451),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0205/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0205/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. december 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. október 5-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztos 2011. október 5-i véleményére (2),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0195/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A7-0195/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 79. o.

(2)  HL C 37., 2012.2.10., 6. o.

---

2012. július 3., keddP7_TC1-COD(2011)0196

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a közúti közlekedésben használt menetíró készülékekről
  tachográfokról szóló 3821/85/EGK tanácsi rendelet és az 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 91. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére (2),

rendes jogalkotási eljárás keretében (3),

mivel:

| (1) | A 3821/85/EGK tanácsi rendelet (4) a közúti közlekedésben használt menetíró készülék

  tachográfok
  kialakítására, beépítésére, használatára és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket fogalmaz meg. A rendeletet többször jelentősen módosították, és ezért a nagyobb fokú egyértelműség érdekében főbb rendelkezéseinek egyszerűsítése és átszerkesztése szükséges. [Mód. 8, a „tachográf”-ra vonatkozó módosítás az egész szövegre érvényes] |
| --- | --- |

(1)

A 3821/85/EGK tanácsi rendelet (4) a közúti közlekedésben használt menetíró készülék

  tachográfok
  kialakítására, beépítésére, használatára és ellenőrzésére vonatkozó rendelkezéseket fogalmaz meg. A rendeletet többször jelentősen módosították, és ezért a nagyobb fokú egyértelműség érdekében főbb rendelkezéseinek egyszerűsítése és átszerkesztése szükséges. [Mód. 8, a „tachográf”-ra vonatkozó módosítás az egész szövegre érvényes]

| (2) | A tapasztalat azt mutatja, hogy a 3821/85/EGK rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében bizonyos műszaki elemeket és ellenőrzési eljárásokat javítani kell. |
| --- | --- |

(2)

A tapasztalat azt mutatja, hogy a 3821/85/EGK rendelet hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében bizonyos műszaki elemeket és ellenőrzési eljárásokat javítani kell.

| (3) | Bizonyos járművek mentesülnek a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) rendelkezései alól. Az összhang biztosítása érdekében lehetőséget kell teremteni arra, hogy ezek a járművek mentesülhessenek a 3821/85/EGK rendelet hatálya alól is. |
| --- | --- |

(3)

Bizonyos járművek mentesülnek a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) rendelkezései alól. Az összhang biztosítása érdekében lehetőséget kell teremteni arra, hogy ezek a járművek mentesülhessenek a 3821/85/EGK rendelet hatálya alól is.

| (4) | Az 561/2006/EK rendelet
  céljainak tiszteletben tartása mellett a rendelet
  13. cikkében meghatározott különböző mentességek közötti összhang biztosítása
  ,

  és a fuvarozó vállalkozások adminisztratív terheinek a rendelet céljainak tiszteletben tartása mellett történő

  csökkentése,
  a
  bürokrácia
  csökkentése
  , valamint a tachográfok gyakorlatnak megfelelő fejlesztése
  érdekében az említett irányelvben meghatározott legnagyobb megengedett távolságok módosítása szükséges. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Az 561/2006/EK rendelet
  céljainak tiszteletben tartása mellett a rendelet
  13. cikkében meghatározott különböző mentességek közötti összhang biztosítása
  ,

  és a fuvarozó vállalkozások adminisztratív terheinek a rendelet céljainak tiszteletben tartása mellett történő

  csökkentése,
  a
  bürokrácia
  csökkentése
  , valamint a tachográfok gyakorlatnak megfelelő fejlesztése
  érdekében az említett irányelvben meghatározott legnagyobb megengedett távolságok módosítása szükséges. [Mód. 2]

| (5) | A helymeghatározó adatok rögzítése elősegíti a vezetési idők és pihenőidők egyeztetését a szabálytalanságok és csalások észlelése érdekében. A menetíró készülék

  tachográfok
  globális navigációs műholdrendszerhez (GNSS) kapcsolt használata a legmegfelelőbb és költséghatékonyabb módja az ilyen adatok automatikus rögzítésének, ami segíti az ellenőrzést végző tisztviselőket az ellenőrzések során, és ennek megfelelően be kell vezetni. |
| --- | --- |

(5)

A helymeghatározó adatok rögzítése elősegíti a vezetési idők és pihenőidők egyeztetését a szabálytalanságok és csalások észlelése érdekében. A menetíró készülék

  tachográfok
  globális navigációs műholdrendszerhez (GNSS) kapcsolt használata a legmegfelelőbb és költséghatékonyabb módja az ilyen adatok automatikus rögzítésének, ami segíti az ellenőrzést végző tisztviselőket az ellenőrzések során, és ennek megfelelően be kell vezetni.

| (6) | A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) legalább bizonyos számú közúti ellenőrzés elvégzését követeli meg a tagállamoktól. A menetíró készülék

  tachográf
  és a közúti ellenőrzést végző hatóságok között közúti ellenőrzések céljából történő távoli kommunikáció elősegíti a célzott közúti ellenőrzéseket, ami lehetővé teszi a szállítási vállalkozások véletlenszerű ellenőrzések miatti adminisztratív terheinek csökkentését, és ennek megfelelően be kell vezetni. |
| --- | --- |

(6)

A közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (6) legalább bizonyos számú közúti ellenőrzés elvégzését követeli meg a tagállamoktól. A menetíró készülék

  tachográf
  és a közúti ellenőrzést végző hatóságok között közúti ellenőrzések céljából történő távoli kommunikáció elősegíti a célzott közúti ellenőrzéseket, ami lehetővé teszi a szállítási vállalkozások véletlenszerű ellenőrzések miatti adminisztratív terheinek csökkentését, és ennek megfelelően be kell vezetni.

| (7) | Az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) segíthetik az európai közlekedéspolitika kihívásainak, például a növekvő közúti szállítási volumeneknek és a torlódásoknak, vagy a növekvő energiafogyasztásnak való megfelelést. A menetíró készülékhez

  tachográfhoz
  ezért szabványosított interfészt kell biztosítani az ITS-alkalmazásokkal való interoperabilitás érdekében. |
| --- | --- |

(7)

Az intelligens közlekedési rendszerek (ITS) segíthetik az európai közlekedéspolitika kihívásainak, például a növekvő közúti szállítási volumeneknek és a torlódásoknak, vagy a növekvő energiafogyasztásnak való megfelelést. A menetíró készülékhez

  tachográfhoz
  ezért szabványosított interfészt kell biztosítani az ITS-alkalmazásokkal való interoperabilitás érdekében.

| (8) | A menetíró készülék

  tachográf
  és rendszerének biztonsága nélkülözhetetlen annak biztosításához, hogy megbízható adatok jöjjenek létre. A gyártóknak ezért a menetíró készülékeket

  tachográfokat
  úgy kell megtervezniük, tesztelniük és azok élettartama alatt folyamatosan ellenőrizniük, hogy észleljék, megelőzzék és csökkentsék azok biztonsági sebezhetőségét. |
| --- | --- |

(8)

A menetíró készülék

  tachográf
  és rendszerének biztonsága nélkülözhetetlen annak biztosításához, hogy megbízható adatok jöjjenek létre. A gyártóknak ezért a menetíró készülékeket

  tachográfokat
  úgy kell megtervezniük, tesztelniük és azok élettartama alatt folyamatosan ellenőrizniük, hogy észleljék, megelőzzék és csökkentsék azok biztonsági sebezhetőségét.

| (9) | A típusjóváhagyással még nem rendelkező menetíró készülékek

  tachográfok
  bevezetés előtti üzemi tesztelése lehetővé teszi a készülékek valós körülmények közötti vizsgálatát, ezáltal a gyorsabb fejlesztést. Az üzemi tesztelést tehát meg kell engedni azzal a feltétellel, hogy az ilyen tesztekben való részvételt és az 561/2006/EK rendeletnek való megfelelést hatékonyan ellenőrzik és felügyelik. |
| --- | --- |

(9)

A típusjóváhagyással még nem rendelkező menetíró készülékek

  tachográfok
  bevezetés előtti üzemi tesztelése lehetővé teszi a készülékek valós körülmények közötti vizsgálatát, ezáltal a gyorsabb fejlesztést. Az üzemi tesztelést tehát meg kell engedni azzal a feltétellel, hogy az ilyen tesztekben való részvételt és az 561/2006/EK rendeletnek való megfelelést hatékonyan ellenőrzik és felügyelik.

| (10) | A szerelők és a műhelyek fontos szerepet játszanak a menetíró készülékek

  tachográfok
  biztonságában. Ezért helyénvaló elismerésükhöz és vizsgálatukhoz bizonyos minimumkövetelményeket meghatározni, továbbá biztosítani a műhelyek és szállítási vállalkozások közötti összeférhetetlenség megelőzését. |
| --- | --- |

(10)

A szerelők és a műhelyek fontos szerepet játszanak a menetíró készülékek

  tachográfok
  biztonságában. Ezért helyénvaló elismerésükhöz és vizsgálatukhoz bizonyos minimumkövetelményeket meghatározni, továbbá biztosítani a műhelyek és szállítási vállalkozások közötti összeférhetetlenség megelőzését.

| (11) | A járművezetői kártyák hatékonyabb vizsgálatának és ellenőrzésének biztosítása és az ellenőrzést végző tisztviselők feladatainak megkönnyítése érdekében nemzeti elektronikus nyilvántartásokat kell létrehozni, és biztosítani kell e nyilvántartások egymással való összekötését. |
| --- | --- |

(11)

A járművezetői kártyák hatékonyabb vizsgálatának és ellenőrzésének biztosítása és az ellenőrzést végző tisztviselők feladatainak megkönnyítése érdekében nemzeti elektronikus nyilvántartásokat kell létrehozni, és biztosítani kell e nyilvántartások egymással való összekötését.

| (12) | Mivel a vezetői engedélyekhez kapcsolódó csalások és visszaélések sokkal kevésbé valószínűek, mint a járművezetői kártyákhoz kapcsolódók, a menetíró készülékek

  tachográfok
  rendszere sokkal megbízhatóbb és hatékonyabb volna, ha a járművezetői kártyákat a jövőben beépítenék a vezetői engedélybe. Ez a megközelítés csökkentené a járművezetők adminisztrációs terheit is, akiknek ezután nem kellene két különböző dokumentumot kérelmezni, megszerezni és maguknál tartani. Ennek megfelelően kilátásba kell helyezni a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) módosítását. |
| --- | --- |

(12)

Mivel a vezetői engedélyekhez kapcsolódó csalások és visszaélések sokkal kevésbé valószínűek, mint a járművezetői kártyákhoz kapcsolódók, a menetíró készülékek

  tachográfok
  rendszere sokkal megbízhatóbb és hatékonyabb volna, ha a járművezetői kártyákat a jövőben beépítenék a vezetői engedélybe. Ez a megközelítés csökkentené a járművezetők adminisztrációs terheit is, akiknek ezután nem kellene két különböző dokumentumot kérelmezni, megszerezni és maguknál tartani. Ennek megfelelően kilátásba kell helyezni a vezetői engedélyekről szóló, 2006. december 20-i 2006/126/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) módosítását.

| (13) | A járművezetők és szállítási vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében tisztázni kell, hogy nincs szükség a napi vagy heti pihenőidők írásbeli bizonyítékára. Ellenőrzés céljából azokat az időszakokat, amelyekben a vezetőnek nincs regisztrált tevékenysége, ennek megfelelően pihenőidőszaknak kell tekinteni. |
| --- | --- |

(13)

A járművezetők és szállítási vállalkozások adminisztratív terheinek csökkentése érdekében tisztázni kell, hogy nincs szükség a napi vagy heti pihenőidők írásbeli bizonyítékára. Ellenőrzés céljából azokat az időszakokat, amelyekben a vezetőnek nincs regisztrált tevékenysége, ennek megfelelően pihenőidőszaknak kell tekinteni.

| (14) | Az ellenőrzést végző tisztviselők a menetíró készülékek

  tachográfok
  változása és az új manipulációs technikák miatt folyamatos kihívásokkal szembesülnek. A hatékonyabb ellenőrzés biztosítása és az ellenőrzésre vonatkozó szemléletmódnak az Unión belüli harmonizálása érdekében az ellenőrzést végző tisztviselők kiképzésére és továbbképzésére közös módszertant szükséges elfogadni. |
| --- | --- |

(14)

Az ellenőrzést végző tisztviselők a menetíró készülékek

  tachográfok
  változása és az új manipulációs technikák miatt folyamatos kihívásokkal szembesülnek. A hatékonyabb ellenőrzés biztosítása és az ellenőrzésre vonatkozó szemléletmódnak az Unión belüli harmonizálása érdekében az ellenőrzést végző tisztviselők kiképzésére és továbbképzésére közös módszertant szükséges elfogadni.

| (15) | A menetíró készülék

  tachográf
  általi adatrögzítés, valamint a helymeghatározó adatok rögzítésével, a távoli kommunikációval és az ITS-hez csatlakozó interfésszel kapcsolatos technológia kialakítása személyes adatok feldolgozásával jár. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9) alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(15)

A menetíró készülék

  tachográf
  általi adatrögzítés, valamint a helymeghatározó adatok rögzítésével, a távoli kommunikációval és az ITS-hez csatlakozó interfésszel kapcsolatos technológia kialakítása személyes adatok feldolgozásával jár. A személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelmére és az ilyen adatok szabad áramlására vonatkozó uniós jogszabályokat, különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (8), valamint az elektronikus hírközlési ágazatban a személyes adatok kezeléséről, feldolgozásáról és a magánélet védelméről szóló, 2002. július 12-i 2002/58/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (9) alkalmazni kell.

| (16) | Annak érdekében, hogy a közúti szállítás belső piacán tisztességes versenyfeltételek uralkodjanak, valamint hogy a járművezetők és a szállítási vállalkozások egyértelmű jelzést kapjanak,
  az e rendeletbe ütköző nagyon súlyos jogsértés fogalommeghatározását harmonizálni kell és kötelezővé kell tenni, és
  a tagállamoknak – a szubszidiaritás elvének sérelme nélkül – a legszigorúbb szankciókategóriát kell alkalmazniuk a „nagyon súlyos” jogsértésekre (amint azt a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének módosításáról szóló, 2009. január 30-i 2009/5/EK bizottsági irányelv (10) meghatározza).
  Törekedni kell annak biztosítására is, hogy a bármely jogsértés miatt kiszabott szankciók mindenkor „hatékonyak, visszatartó erejűek és arányosak” legyenek. Ezen belül konkrét lépéseket kell tenni a kisebb jogsértésekért kiszabott túlzottan magas bírságok gyakorlatának megszüntetésére. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy a közúti szállítás belső piacán tisztességes versenyfeltételek uralkodjanak, valamint hogy a járművezetők és a szállítási vállalkozások egyértelmű jelzést kapjanak,
  az e rendeletbe ütköző nagyon súlyos jogsértés fogalommeghatározását harmonizálni kell és kötelezővé kell tenni, és
  a tagállamoknak – a szubszidiaritás elvének sérelme nélkül – a legszigorúbb szankciókategóriát kell alkalmazniuk a „nagyon súlyos” jogsértésekre (amint azt a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv III. mellékletének módosításáról szóló, 2009. január 30-i 2009/5/EK bizottsági irányelv (10) meghatározza).
  Törekedni kell annak biztosítására is, hogy a bármely jogsértés miatt kiszabott szankciók mindenkor „hatékonyak, visszatartó erejűek és arányosak” legyenek. Ezen belül konkrét lépéseket kell tenni a kisebb jogsértésekért kiszabott túlzottan magas bírságok gyakorlatának megszüntetésére. [Mód. 3]

| (16a) | A napi vezetési idő kiszámítására vonatkozó eltérő szabályok az 561/2006/EK rendelet nem egységes alkalmazásához vezet, valamint jogbizonytalanságot teremt a nemzetközi fuvarozást végző járművezetők és szállítási vállalkozások körében. A szociális biztonsági előírások közúti közlekedésen belüli világos, hatékony, arányos és egységes végrehajtása érdekében elengedhetetlen, hogy a tagállami hatóságok egységesen alkalmazzák a szabályokat. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(16a)

A napi vezetési idő kiszámítására vonatkozó eltérő szabályok az 561/2006/EK rendelet nem egységes alkalmazásához vezet, valamint jogbizonytalanságot teremt a nemzetközi fuvarozást végző járművezetők és szállítási vállalkozások körében. A szociális biztonsági előírások közúti közlekedésen belüli világos, hatékony, arányos és egységes végrehajtása érdekében elengedhetetlen, hogy a tagállami hatóságok egységesen alkalmazzák a szabályokat. [Mód. 4]

| (17) | A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló, 1970. július 1-jén Genfben aláírt és az Egyesült Nemzetek szervezetének főtitkáránál letétbe helyezett – hat módosításával együtt értendő – európai megállapodás (AETR-megállapodás) kiigazításaival kötelezővé vált az IB. mellékletben említett menetíró készülék

  a digitális tachográf
  használata a szomszédos harmadik országokban nyilvántartásba vett járművek vonatkozásában. Mivel ezeket az országokat közvetlenül érintik a menetíró készülékekben

  tachográfokban
  ezzel a rendelettel bevezetett változások, lehetőséget kell kapniuk a műszaki kérdésekkel
  , valamint a járművezetői kártyákra vonatkozó információcsere egységes elektronikus rendszerének létrehozásával
  kapcsolatos párbeszédben való részvételre. Ennek megfelelően menetíró készülékekkel foglalkozó fórumot kell létrehozni. [Mód. 5, a „digitális tachográf”-ra vonatkozó módosítás az egész szövegre érvényes] |
| --- | --- |

(17)

A nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló, 1970. július 1-jén Genfben aláírt és az Egyesült Nemzetek szervezetének főtitkáránál letétbe helyezett – hat módosításával együtt értendő – európai megállapodás (AETR-megállapodás) kiigazításaival kötelezővé vált az IB. mellékletben említett menetíró készülék

  a digitális tachográf
  használata a szomszédos harmadik országokban nyilvántartásba vett járművek vonatkozásában. Mivel ezeket az országokat közvetlenül érintik a menetíró készülékekben

  tachográfokban
  ezzel a rendelettel bevezetett változások, lehetőséget kell kapniuk a műszaki kérdésekkel
  , valamint a járművezetői kártyákra vonatkozó információcsere egységes elektronikus rendszerének létrehozásával
  kapcsolatos párbeszédben való részvételre. Ennek megfelelően menetíró készülékekkel foglalkozó fórumot kell létrehozni. [Mód. 5, a „digitális tachográf”-ra vonatkozó módosítás az egész szövegre érvényes]

| (18) | A műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az I., az IB. és a II. mellékletnek a műszaki fejlődéshez igazítása tekintetében, valamint az IB. mellékletnek a helymeghatározó adatok automatikus rögzítéséhez, a távoli kommunikáció lehetővé tételéhez és az ITS-hez kapcsolódó interfész biztosításához szükséges műszaki előírásokkal történő kiegészítése tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is. |
| --- | --- |

(18)

A műszaki fejlődéshez történő hozzáigazítás érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy az I., az IB. és a II. mellékletnek a műszaki fejlődéshez igazítása tekintetében, valamint az IB. mellékletnek a helymeghatározó adatok automatikus rögzítéséhez, a távoli kommunikáció lehetővé tételéhez és az ITS-hez kapcsolódó interfész biztosításához szükséges műszaki előírásokkal történő kiegészítése tekintetében az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban jogi aktusokat fogadjon el. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során – többek között szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és megfogalmazása során biztosítania kell, hogy a megfelelő dokumentumokat egyidejűleg, a kellő időben és megfelelő módon eljuttassák az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz is.

| (19) | Az e rendelet üzemi tesztek, a járművezetői kártyákon levő információk tagállamok közötti elektronikus cseréje és az ellenőrzést végző tisztviselők képzése tekintetében történő végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet üzemi tesztek, a járművezetői kártyákon levő információk tagállamok közötti elektronikus cseréje és az ellenőrzést végző tisztviselők képzése tekintetében történő végrehajtása egységes feltételeinek biztosítása érdekében a Bizottságra végrehajtási hatásköröket kell ruházni. Az említett hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (11) szerint kell gyakorolni.

| (20) | A tanácsadó bizottsági eljárást az üzemi tesztek elvégzése során követendő eljárások és az ilyen tesztek ellenőrzésére használt űrlapok, valamint az ellenőrzést végző tisztviselők kiképzésének és továbbképzése módszertanának elfogadására kell használni. |
| --- | --- |

(20)

A tanácsadó bizottsági eljárást az üzemi tesztek elvégzése során követendő eljárások és az ilyen tesztek ellenőrzésére használt űrlapok, valamint az ellenőrzést végző tisztviselők kiképzésének és továbbképzése módszertanának elfogadására kell használni.

| (21) | A vizsgálóbizottsági eljárást a járművezetői kártyákon levő információk tagállamok közötti elektronikus cseréjéhez kapcsolódó előírások elfogadására kell használni. |
| --- | --- |

(21)

A vizsgálóbizottsági eljárást a járművezetői kártyákon levő információk tagállamok közötti elektronikus cseréjéhez kapcsolódó előírások elfogadására kell használni.

| (21a) | A személy- és teherszállítás rendkívül eltérő körülmények között és feltételek mellett zajlik. Ezért minél hamarabb, de legkésőbb 2013 végéig az autóbusz-vezetők tekintetében felül kell vizsgálni a tachográfokkal kapcsolatos követelményeket, valamint a vezetési és pihenőidőkre vonatkozó szabályokat. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(21a)

A személy- és teherszállítás rendkívül eltérő körülmények között és feltételek mellett zajlik. Ezért minél hamarabb, de legkésőbb 2013 végéig az autóbusz-vezetők tekintetében felül kell vizsgálni a tachográfokkal kapcsolatos követelményeket, valamint a vezetési és pihenőidőkre vonatkozó szabályokat. [Mód. 6]

| (21b) | A szabványokat és előírásokat nyílt szabványok formájában kellene kidolgozni, amelyek a Bizottság általi vizsgálatot követően lehetővé teszik az egyéb funkciók – mint például a baleseti adatrögzítők és a 112-es segélyhívó szám – egy és ugyanazon készülékbe való beépítését. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(21b)

A szabványokat és előírásokat nyílt szabványok formájában kellene kidolgozni, amelyek a Bizottság általi vizsgálatot követően lehetővé teszik az egyéb funkciók – mint például a baleseti adatrögzítők és a 112-es segélyhívó szám – egy és ugyanazon készülékbe való beépítését. [Mód. 7]

| (22) | A 3821/85/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell. |
| --- | --- |

(22)

A 3821/85/EGK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 3821/85/EGK tanácsi rendelet a következőképpen módosul:

| -1. | A cím helyébe a következő szöveg lép:



  „A közúti közlekedésben használt tachográfokról szóló, 1985. december 20-i 3821/85/EGK tanácsi rendelet” [Mód. 8] |
| --- | --- |

-1.

A cím helyébe a következő szöveg lép:

| 1. | Az 1–21. cikk helyébe a következő cikkek lépnek:
  „I.   FEJEZET
  Alapelvek, alkalmazási kör
  és követelmények [Mód. 9]


  1. cikk


  Tárgy és
  alapelvek [Mód. 10]


  (1)
     Ez a rendelet a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12), a közúti szállításban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13) és a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelvnek (14) való megfelelés ellenőrzése céljából meghatározza a közúti szállításban

  közlekedésben
  használt menetíró készülékek kialakításának, beépítésének, használatának és tesztelésének követelményeit

  tachográfok kialakítására, beépítésére, használatára, tesztelésére és ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeket és követelményeket
  . [Mód. 11]



  (1a)
     
  Ez a rendelet megállapítja azokat a feltételeket és követelményeket, amelyek alapján a (2) cikkben meghatározott tachográfok által rögzített, feldolgozott vagy tárolt adatokat vagy információkat az e cikk (1) bekezdésében említett jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzésétől eltérő célra fel lehet használni. [Mód. 12]



  (2)
     A menetíró készülékeknek

  tachográfoknak
  a kialakítás, a beépítés, a használat és az ellenőrzés tekintetében meg kell felelniük e rendelet követelményeinek.

  2. cikk


  Fogalommeghatározások

  1.   E rendelet alkalmazásában az 561/2006/EK rendelet 4. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.
  2.   Az (1) bekezdésben szereplő fogalommeghatározásokon túl e rendelet alkalmazásában:
  a)   „menetíró készülék

  tachográf
  ”: a közúti járműbe történő beépítésre szánt készülék, amely automatikusan vagy félautomatikusan megjeleníti, rögzíti, kinyomtatja, tárolja és kiadja e járművek mozgásának és vezetőik bizonyos munkaszakaszainak adatait

  azokat az adatokat, amelyek
  e
  járműveknek a vezető napi munkaidejének részét képező különböző időszakokhoz kapcsolódó mozgására vonatkoznak, a jármű súlyának és sebességének adatait, valamint a rendelet 30. cikkében említett adatokat
  ; [Mód. 13, 147 és 148]

  b)   „járműegység”: a menetíró készülék

  tachográf
  , nem beleértve a mozgásérzékelőt és a mozgásérzékelőhöz tartozó csatlakozó kábeleket. A járműegység egyetlen vagy több, a gépjárműben szétosztott egység lehet, amennyiben megfelel e rendelet biztonsági követelményeinek
  . A járműegység feldolgozó egységből, adatmemóriából, valós idejű órából, két intelligenskártya-interfész készülékből (járművezető és járműkísérő), nyomtatóból, kijelző berendezésből, vizuális figyelmeztető berendezésből, kalibrálási/letöltő csatlakozóból és a felhasználói inputok bevitelére szolgáló készülékekből áll
  ; [Mód. 14]

  c)   „mozgásérzékelő”: a menetíró készülék

  tachográf
  azon része, amely jelzi a jármű sebességét és/vagy a megtett távolságot;


  ca)
     
  „súlyérzékelő”
  :

  a digitális tachográf azon része, amely információt ad a jármű súlyáról, így adatokat rögzít a jármű be- és kirakodásáról; [Mód. 149]
  d)   „tachográf-kártya”: a menetíró készülékkel

  tachográffal
  történő használatra szánt intelligens kártya, amely lehetővé teszi a kártyatulajdonos szerepének
  és adatokhoz való hozzáférési jogainak
  a menetíró készülék

  tachográf
  általi meghatározását, valamint az adatátvitelt és -tárolást; [Mód. 15]

  e)   „adatrögzítő lap”: a rögzített adatok befogadására és megőrzésére szolgáló lap, amelyet a menetíró készülékbe

  az analóg tachográfba
  kell helyezni, és amelyre a menetíró készülék

  tachográf
  jelölőeszközei folyamatosan ráírják a rögzítendő adatokat; [Mód. 16, ez az „analóg tachográf”-ra vonatkozó módosítás az egész szövegre érvényes]

  f)   „járművezetői kártya”: egy tagállam hatóságai által egy adott járművezető részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja a járművezetőt és lehetővé teszi a járművezető tevékenységére vonatkozó adatok tárolását;


  fa)
     
  „analóg tachográf”
  :

  olyan tachográf, amely ezzel a rendelettel összhangban adatrögzítő lapot használ; [Mód. 17]


  fb)
     
  „digitális tachográf”
  :

  olyan tachográf, amely ezzel a rendelettel összhangban tachográf-kártyát használ; [Mód. 18]
  g)   „ellenőrzőkártya”: egy tagállam hatóságai által az illetékes nemzeti ellenőrző hatóságnak kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja az ellenőrző szervet és opcionálisan az ellenőrzést végző tisztviselőt, valamint lehetővé teszi az adatmemóriában
  ,

  vagy a járművezetői kártyán
  és a műhelykártyán
  tárolt adatokhoz való hozzáférést leolvasás, nyomtatás és/vagy letöltés céljából; [Mód. 19]

  h)   „vállalkozáskártya”: egy tagállam hatóságai által a menetíró készülékkel

  tachográffal
  felszerelt jármű tulajdonosa vagy üzemben tartója részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja a tulajdonost, illetőleg az üzemben tartót, és lehetővé teszi az adott tulajdonos vagy üzemben tartó által lezárt menetíró készülékben

  tachográfban
  tárolt adatok megjelenítését, letöltését és kinyomtatását;
  i)   „műhelykártya”: egy tagállam hatóságai által a tagállam által jóváhagyott menetírókészülék-gyártó

  tachográfgyártó
  , illetve -szerelő, gépjárműgyártó vagy műhely
  kijelölt személyzete
  részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja a kártyatulajdonost és lehetővé teszi a menetíró készülék

  tachográf
  vizsgálatát, kalibrálását és/vagy letöltését; [Mód. 20]

  j)   „napi munkaidő”: a vezetéssel töltött időt, minden más munkaidőt, valamint

  az akkor kezdődő időtartam, amikor
  a
  járművezető
  a
  heti vagy napi pihenőidőt követően, illetve – amennyiben a napi pihenőidő különálló időszakokra bomlik – egy legalább
  kilenc óránál nem hosszabb rendelkezésre állási időket, munkamegszakításokat és pihenőidőket magában foglaló időtartam

  órás pihenőidőt követően aktiválja a tachográfot
  .
  A napi munkaidő a napi pihenőidő kezdetén, illetve – amennyiben a napi pihenőidő különálló pihenőidőszakokra bomlik – egy kilenc órát meghaladó pihenőidő kezdetén ér véget; [Mód. 21]



  ja)
     
  „aktiválás”
  :

  az az időtartam, amely alatt a tachográf teljes mértékben üzemképessé válik, és valamennyi funkcióját üzembe helyezi, beleértve a biztonsági funkciókat is; a tachográf aktiválásához a műhelykártya használatára van szükség; [Mód. 22]


  jb)
     
  „hitelesítés”
  :

  azon funkció, amelynek célja a személyazonosság megállapítása és ellenőrzése; [Mód. 23]


  jc)
     
  „hitelesség”
  :

  azon tulajdonság, hogy az információ egy olyan féltől származik, akinek személyazonossága ellenőrizhető; [Mód. 24]


  jd)
     
  „kalibrálás”
  :

  az adatmemóriában tárolandó gépjármű-paraméterek aktualizálása vagy megerősítése. A gépjármű-paraméterek közé tartoznak a gépjármű azonosító adatai, valamint a gépjármű jellemzői. A tachográf kalibrálásához műhelykártya használatára van szükség; [Mód. 25]


  je)
     
  „letöltés”
  :

  a jármű adatmemóriájában vagy a tachográf-kártya memóriájában tárolt azon komplett adatkészletnek vagy annak egy részének a digitális aláírással együtt történő lemásolása, amelyek az 561/2006/EK rendeletben meghatározott rendelkezéseknek való megfelelés ellenőrzéséhez szükségesek; [Mód. 26]


  jf)
     
  „esemény”
  :

  a tachográf által felderített olyan művelet, amely csalási kísérletből eredhet; [Mód. 27]


  jg)
     
  „hiba”
  :

  a tachográf által felderített olyan rendellenes működés, amely egy berendezés hibás működéséből vagy meghibásodásából eredhet; [Mód. 28]


  jh)
     
  „beépítés”
  :

  a tachográf beszerelése a járműbe; [Mód. 29]


  ji)
     
  „nem érvényes kártya”
  :

  olyan kártya, mely hibásnak bizonyul, vagy amelynek a kezdeti hitelesítése nem sikerült, vagy amely nem érte még el érvényességi idejének kezdetét, illetve amelynek már lejárt az érvényességi ideje; [Mód. 30]


  jj)
     
  „időszakos felülvizsgálat”
  :

  az ellenőrző műveletek olyan sorozata, amelynek célja annak biztosítása, hogy a tachográf megfelelően működjön, és hogy beállításai megfeleljenek a jármű paramétereinek; [Mód. 31]


  jk)
     
  „nyomtató’
  :

  a tachográf azon komponense, amely biztosítja a tárolt adatok kinyomtatását; [Mód. 32]


  jl)
     
  „javítás”
  :

  egy mozgásérzékelő vagy egy járműegység bármely olyan javítása, amelyhez az áramellátás kiiktatása, a tachográf más komponensétől történő szétválasztása vagy a tachográf felnyitása szükséges; [Mód. 33]


  jm)
     
  „típusjóváhagyás”
  :

  olyan eljárás, amellyel valamely tagállam igazolja, hogy a vizsgálandó tachográf (vagy valamely komponense) vagy a tachográf-kártya megfelel e rendelet követelményeinek; [Mód. 34]


  jn)
     
  „a jármű azonosítása”
  :

  a járművet azonosító következő számok: a jármű rendszáma a regisztráló tagállam megjelölésével, valamint a jármű alvázszáma; [Mód. 35]


  jo)
     
  „kölcsönös átjárhatóság” (interoperabilitás)
  :

  a rendszerek és az alapjukat képező üzleti folyamatok adatcserére, valamint információk és ismeretek megosztására való képessége; [Mód. 36]


  jp)
     
  „interfész”
  :

  a rendszerek közötti felület, amely biztosítja az összekapcsolódást és interakciót lehetővé tévő közvetítő eszközt. [Mód. 37]

  3. cikk


  Hatály

  (1)   Menetíró készüléket

  Tachográfot
  kell a járműbe szerelni és abban használni a tagállamokban nyilvántartott olyan járművek esetében, amelyeket az 561/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó közúti áru- vagy személyszállításra alkalmaznak.
  (2)   A tagállamok mentesíthetik az 561/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett járműveket e rendelet alkalmazása alól.
  (3)   A tagállamok a Bizottság általi felhatalmazást követően mentesíthetik az 561/2006/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott szállításra használt járműveket e rendelet alkalmazása alól.
  A tagállamok az 561/2006/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szállításra használt járműveket mentesíthetik e rendelet alkalmazása alól; erről azonnal értesíteniük kell a Bizottságot.


  (3a)
     
  2020-ra az összes olyan járművet, amelyet nem mentesítenek a (2) és (3) bekezdés szerint e rendelet alkalmazása alól, a rendelet értelmében vett intelligens tachográffal kell felszerelni. [Mód. 38]

  (4)   A tagállamok belföldi szállítás esetén előírhatják az e rendeletnek megfelelő menetíró készülékek

  tachográfok
  beépítését és használatát minden olyan járműnél, amelybe az (1) bekezdés szerint nem szükséges menetíró készüléket

  tachográfot
  beépíteni és használni.

  3a. cikk


  Alapvető követelmények



  (1)
     
  A tachográfoknak, tachográfkártyáknak és adatrögzítő lapoknak szigorú műszaki, funkcionális és egyéb követelményeknek kell megfelelniük annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a (2) bekezdésben meghatározott alapkövetelményeknek, és hogy megvalósítsák e rendelet célkitűzéseit.




  (2)
     
  Annak érdekében, hogy hathatósan ellenőrizni lehessen a vonatkozó szociális jogszabályok betartását, a tachográfnak a következő alapvető követelményeknek kell megfelelnie:










  a) | a járművezető tevékenységére és a járműre vonatkozó pontos és megbízható adatokat kell rögzítenie; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1–21. cikk helyébe a következő cikkek lépnek:

„I.   FEJEZET

Alapelvek, alkalmazási kör
  és követelmények [Mód. 9]

1. cikk

Tárgy és
  alapelvek [Mód. 10]

(1)
     Ez a rendelet a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályok összehangolásáról szóló, 2006. március 15-i 561/2006/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12), a közúti szállításban utazó tevékenységet végző személyek munkaidejének szervezéséről szóló, 2002. március 11-i 2002/15/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (13) és a Közösségben egyes gépjármű-kategóriákra sebességkorlátozó készülékek felszereléséről és használatáról szóló, 1992. február 10-i 92/6/EGK tanácsi irányelvnek (14) való megfelelés ellenőrzése céljából meghatározza a közúti szállításban

  közlekedésben
  használt menetíró készülékek kialakításának, beépítésének, használatának és tesztelésének követelményeit

  tachográfok kialakítására, beépítésére, használatára, tesztelésére és ellenőrzésére vonatkozó kötelezettségeket és követelményeket
  . [Mód. 11]

(1a)
     
  Ez a rendelet megállapítja azokat a feltételeket és követelményeket, amelyek alapján a (2) cikkben meghatározott tachográfok által rögzített, feldolgozott vagy tárolt adatokat vagy információkat az e cikk (1) bekezdésében említett jogszabályoknak való megfelelés ellenőrzésétől eltérő célra fel lehet használni. [Mód. 12]

(2)
     A menetíró készülékeknek

  tachográfoknak
  a kialakítás, a beépítés, a használat és az ellenőrzés tekintetében meg kell felelniük e rendelet követelményeinek.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában az 561/2006/EK rendelet 4. cikkében szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

2.   Az (1) bekezdésben szereplő fogalommeghatározásokon túl e rendelet alkalmazásában:

a)   „menetíró készülék

  tachográf
  ”: a közúti járműbe történő beépítésre szánt készülék, amely automatikusan vagy félautomatikusan megjeleníti, rögzíti, kinyomtatja, tárolja és kiadja e járművek mozgásának és vezetőik bizonyos munkaszakaszainak adatait

  azokat az adatokat, amelyek
  e
  járműveknek a vezető napi munkaidejének részét képező különböző időszakokhoz kapcsolódó mozgására vonatkoznak, a jármű súlyának és sebességének adatait, valamint a rendelet 30. cikkében említett adatokat
  ; [Mód. 13, 147 és 148]

b)   „járműegység”: a menetíró készülék

  tachográf
  , nem beleértve a mozgásérzékelőt és a mozgásérzékelőhöz tartozó csatlakozó kábeleket. A járműegység egyetlen vagy több, a gépjárműben szétosztott egység lehet, amennyiben megfelel e rendelet biztonsági követelményeinek
  . A járműegység feldolgozó egységből, adatmemóriából, valós idejű órából, két intelligenskártya-interfész készülékből (járművezető és járműkísérő), nyomtatóból, kijelző berendezésből, vizuális figyelmeztető berendezésből, kalibrálási/letöltő csatlakozóból és a felhasználói inputok bevitelére szolgáló készülékekből áll
  ; [Mód. 14]

c)   „mozgásérzékelő”: a menetíró készülék

  tachográf
  azon része, amely jelzi a jármű sebességét és/vagy a megtett távolságot;

ca)
     
  „súlyérzékelő”
  :

d)   „tachográf-kártya”: a menetíró készülékkel

  tachográffal
  történő használatra szánt intelligens kártya, amely lehetővé teszi a kártyatulajdonos szerepének
  és adatokhoz való hozzáférési jogainak
  a menetíró készülék

  tachográf
  általi meghatározását, valamint az adatátvitelt és -tárolást; [Mód. 15]

e)   „adatrögzítő lap”: a rögzített adatok befogadására és megőrzésére szolgáló lap, amelyet a menetíró készülékbe

  az analóg tachográfba
  kell helyezni, és amelyre a menetíró készülék

  tachográf
  jelölőeszközei folyamatosan ráírják a rögzítendő adatokat; [Mód. 16, ez az „analóg tachográf”-ra vonatkozó módosítás az egész szövegre érvényes]

f)   „járművezetői kártya”: egy tagállam hatóságai által egy adott járművezető részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja a járművezetőt és lehetővé teszi a járművezető tevékenységére vonatkozó adatok tárolását;

fa)
     
  „analóg tachográf”
  :

fb)
     
  „digitális tachográf”
  :

g)   „ellenőrzőkártya”: egy tagállam hatóságai által az illetékes nemzeti ellenőrző hatóságnak kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja az ellenőrző szervet és opcionálisan az ellenőrzést végző tisztviselőt, valamint lehetővé teszi az adatmemóriában
  ,

  vagy a járművezetői kártyán
  és a műhelykártyán
  tárolt adatokhoz való hozzáférést leolvasás, nyomtatás és/vagy letöltés céljából; [Mód. 19]

h)   „vállalkozáskártya”: egy tagállam hatóságai által a menetíró készülékkel

  tachográffal
  felszerelt jármű tulajdonosa vagy üzemben tartója részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja a tulajdonost, illetőleg az üzemben tartót, és lehetővé teszi az adott tulajdonos vagy üzemben tartó által lezárt menetíró készülékben

  tachográfban
  tárolt adatok megjelenítését, letöltését és kinyomtatását;

i)   „műhelykártya”: egy tagállam hatóságai által a tagállam által jóváhagyott menetírókészülék-gyártó

  tachográfgyártó
  , illetve -szerelő, gépjárműgyártó vagy műhely
  kijelölt személyzete
  részére kiállított tachográf-kártya, amely azonosítja a kártyatulajdonost és lehetővé teszi a menetíró készülék

  tachográf
  vizsgálatát, kalibrálását és/vagy letöltését; [Mód. 20]

j)   „napi munkaidő”: a vezetéssel töltött időt, minden más munkaidőt, valamint

  az akkor kezdődő időtartam, amikor
  a
  járművezető
  a
  heti vagy napi pihenőidőt követően, illetve – amennyiben a napi pihenőidő különálló időszakokra bomlik – egy legalább
  kilenc óránál nem hosszabb rendelkezésre állási időket, munkamegszakításokat és pihenőidőket magában foglaló időtartam

  órás pihenőidőt követően aktiválja a tachográfot
  .
  A napi munkaidő a napi pihenőidő kezdetén, illetve – amennyiben a napi pihenőidő különálló pihenőidőszakokra bomlik – egy kilenc órát meghaladó pihenőidő kezdetén ér véget; [Mód. 21]

ja)
     
  „aktiválás”
  :

jb)
     
  „hitelesítés”
  :

jc)
     
  „hitelesség”
  :

jd)
     
  „kalibrálás”
  :

je)
     
  „letöltés”
  :

jf)
     
  „esemény”
  :

jg)
     
  „hiba”
  :

jh)
     
  „beépítés”
  :

ji)
     
  „nem érvényes kártya”
  :

jj)
     
  „időszakos felülvizsgálat”
  :

jk)
     
  „nyomtató’
  :

jl)
     
  „javítás”
  :

jm)
     
  „típusjóváhagyás”
  :

jn)
     
  „a jármű azonosítása”
  :

jo)
     
  „kölcsönös átjárhatóság” (interoperabilitás)
  :

jp)
     
  „interfész”
  :

3. cikk

Hatály

(1)   Menetíró készüléket

  Tachográfot
  kell a járműbe szerelni és abban használni a tagállamokban nyilvántartott olyan járművek esetében, amelyeket az 561/2006/EK rendelet hatálya alá tartozó közúti áru- vagy személyszállításra alkalmaznak.

(2)   A tagállamok mentesíthetik az 561/2006/EK rendelet 13. cikkének (1) és (3) bekezdésében említett járműveket e rendelet alkalmazása alól.

(3)   A tagállamok a Bizottság általi felhatalmazást követően mentesíthetik az 561/2006/EK rendelet 14. cikkének (1) bekezdésében meghatározott szállításra használt járműveket e rendelet alkalmazása alól.

A tagállamok az 561/2006/EK rendelet 14. cikkének (2) bekezdésében meghatározott szállításra használt járműveket mentesíthetik e rendelet alkalmazása alól; erről azonnal értesíteniük kell a Bizottságot.

(3a)
     
  2020-ra az összes olyan járművet, amelyet nem mentesítenek a (2) és (3) bekezdés szerint e rendelet alkalmazása alól, a rendelet értelmében vett intelligens tachográffal kell felszerelni. [Mód. 38]

(4)   A tagállamok belföldi szállítás esetén előírhatják az e rendeletnek megfelelő menetíró készülékek

  tachográfok
  beépítését és használatát minden olyan járműnél, amelybe az (1) bekezdés szerint nem szükséges menetíró készüléket

  tachográfot
  beépíteni és használni.

3a. cikk

Alapvető követelmények

(1)
     
  A tachográfoknak, tachográfkártyáknak és adatrögzítő lapoknak szigorú műszaki, funkcionális és egyéb követelményeknek kell megfelelniük annak biztosítása érdekében, hogy megfeleljenek a (2) bekezdésben meghatározott alapkövetelményeknek, és hogy megvalósítsák e rendelet célkitűzéseit.

(2)
     
  Annak érdekében, hogy hathatósan ellenőrizni lehessen a vonatkozó szociális jogszabályok betartását, a tachográfnak a következő alapvető követelményeknek kell megfelelnie:

a)

a járművezető tevékenységére és a járműre vonatkozó pontos és megbízható adatokat kell rögzítenie;

| b) | biztonságosnak kell lennie, a járműegységekből, mozgásérzékelőkből és tachográfkártyákból rögzített és kinyert adatok forrása integritásának és eredetének garantálására; |
| --- | --- |

b)

biztonságosnak kell lennie, a járműegységekből, mozgásérzékelőkből és tachográfkártyákból rögzített és kinyert adatok forrása integritásának és eredetének garantálására;

| c) | interoperábilisnek kell lenniük, |
| --- | --- |

c)

interoperábilisnek kell lenniük,

| d) | felhasználóbarátnak kell lenniük. |
| --- | --- |

d)

felhasználóbarátnak kell lenniük.

(3)
     
  A tachográfokat úgy kell kialakítani és használni, hogy az biztosítsa a magánélet és a személyes adatok védelmét.

(4)
     
  A tachográfot a járműben úgy kell elhelyezni, hogy az a járművezető számára a normál ülő helyzetéből teljes mértékben elérhető és leolvasható legyen, lehetővé tegye, hogy a járművezető a vezetés során ülő helyzetből a szükséges funkciókat biztonságosan elérje és működtesse, és ne vonja el a járművezető figyelmét az útról.

(5)
     
  Az adatok letöltését a fuvarozó vállalatok vagy járművezetők számára a legkisebb késedelem okozásával kell elvégezni.

(6)
     
  A letöltés nem eredményezheti az adatok módosítását vagy törlését. A részletes sebességadatok állományának letöltése nem feltétlenül szükséges az 561/2006/EK rendelet betartásának biztosítására, de azt más célból – például balesetek kivizsgálására – el lehet végezni és fel lehet használni. [Mód. 39]

3b. cikk

A tachográf funkciói

A tachográf az alábbi funkciókat biztosítja:

| (1) | a kártyák, valamint azok behelyezésének és kivételének ellenőrzése, |
| --- | --- |

(1)

a kártyák, valamint azok behelyezésének és kivételének ellenőrzése,

| (2) | sebesség- és távolságmérés, |
| --- | --- |

(2)

sebesség- és távolságmérés,

| (3) | időmérés, |
| --- | --- |

(3)

időmérés,

| (4) | járművezetői tevékenység ellenőrzése, |
| --- | --- |

(4)

járművezetői tevékenység ellenőrzése,

| (5) | járművezetési állapot ellenőrzése, |
| --- | --- |

(5)

járművezetési állapot ellenőrzése,

| (6) | járművezetők kézi bejegyzései, |
| --- | --- |

(6)

járművezetők kézi bejegyzései,

| (7) | azon helyek bejegyzése, ahol a munkanap kezdődik és/vagy végződik, |
| --- | --- |

(7)

azon helyek bejegyzése, ahol a munkanap kezdődik és/vagy végződik,

| (8) | a járművezetői tevékenységek kézi betáplálása, |
| --- | --- |

(8)

a járművezetői tevékenységek kézi betáplálása,

| (9) | különleges körülmények betáplálása, |
| --- | --- |

(9)

különleges körülmények betáplálása,

| (10) | vállalkozás általi lezárások kezelése, |
| --- | --- |

(10)

vállalkozás általi lezárások kezelése,

| (11) | az ellenőrzési tevékenység felügyelete, |
| --- | --- |

(11)

az ellenőrzési tevékenység felügyelete,

| (12) | események és/vagy hibák felderítése, |
| --- | --- |

(12)

események és/vagy hibák felderítése,

| (13) | beépített és önellenőrző tesztek, |
| --- | --- |

(13)

beépített és önellenőrző tesztek,

| (14) | leolvasás az adatmemóriából, |
| --- | --- |

(14)

leolvasás az adatmemóriából,

| (15) | rögzítés és tárolás az adatmemóriában, |
| --- | --- |

(15)

rögzítés és tárolás az adatmemóriában,

| (16) | leolvasás a tachográf-kártyáról, |
| --- | --- |

(16)

leolvasás a tachográf-kártyáról,

| (17) | rögzítés és tárolás a tachográf-kártyákon, |
| --- | --- |

(17)

rögzítés és tárolás a tachográf-kártyákon,

| (18) | kijelzés, |
| --- | --- |

(18)

kijelzés,

| (19) | nyomtatás, |
| --- | --- |

(19)

nyomtatás,

| (20) | figyelmeztetés, |
| --- | --- |

(20)

figyelmeztetés,

| (21) | adatletöltés külső adathordozókra, |
| --- | --- |

(21)

adatletöltés külső adathordozókra,

| (22) | kiegészítő külső készülékekre kimenő adatok, |
| --- | --- |

(22)

kiegészítő külső készülékekre kimenő adatok,

| (23) | kalibrálás, |
| --- | --- |

(23)

kalibrálás,

| (24) | időbeállítás, |
| --- | --- |

(24)

időbeállítás,

| (25) | a fennmaradó vezetési idő kijelzése, |
| --- | --- |

(25)

a fennmaradó vezetési idő kijelzése,

| (26) | a beiktatott szünetek kijelzése. [Mód. 40] |
| --- | --- |

(26)

a beiktatott szünetek kijelzése. [Mód. 40]

3c. cikk

Rögzítendő adatok

(1)
     
  A digitális tachográfoknak a következő adatokat kell rögzíteniük:

| a) | a megtett távolság és a jármű sebessége, |
| --- | --- |

a)

a megtett távolság és a jármű sebessége,

| b) | a mért idő, |
| --- | --- |

b)

a mért idő,

| c) | a jármű helyzete a járművezető napi munkaidejének és minden egyes szállítási művelet kezdetén és végén, |
| --- | --- |

c)

a jármű helyzete a járművezető napi munkaidejének és minden egyes szállítási művelet kezdetén és végén,

| d) | a járművezető személyazonossága, |
| --- | --- |

d)

a járművezető személyazonossága,

| e) | a járművezető tevékenységei, |
| --- | --- |

e)

a járművezető tevékenységei,

| f) | kalibrálási adatok, beleértve a műhelyt azonosító adatokat, |
| --- | --- |

f)

kalibrálási adatok, beleértve a műhelyt azonosító adatokat,

| g) | események és hibák. |
| --- | --- |

g)

események és hibák.

(2)
     
  Az analóg tachográfoknak legalább az (1) bekezdés a), b) és e) pontjában említett adatokat kell rögzíteniük.

(3)
     
  A tachográfban tárolt adatokhoz bármikor adható hozzáférés a következők részére:

| a) | az ellenőrző vizsgálatok elvégzésére illetékes ellenőrző hatóságoknak; |
| --- | --- |

a)

az ellenőrző vizsgálatok elvégzésére illetékes ellenőrző hatóságoknak;

| b) | az adott fuvarozó vállalatnak a jogszabályi, különösen a 28. és 29. cikkben rögzített kötelezettségei teljesítésének lehetővé tételére. |
| --- | --- |

b)

az adott fuvarozó vállalatnak a jogszabályi, különösen a 28. és 29. cikkben rögzített kötelezettségei teljesítésének lehetővé tételére.

A személyes adatokat tartalmazó adatokhoz való hozzáférés csak az adatvédelmi jogszabályoknak megfelelő engedély beszerzését követően engedélyezhető. [Mód. 41]

3d. cikk

Megjelenítés

(1)
     
  A tachográfnak a következők megjelenítésére kell képesnek lennie:

| a) | alapértelmezésre vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

a)

alapértelmezésre vonatkozó adatok,

| b) | figyelmeztetésre vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

b)

figyelmeztetésre vonatkozó adatok,

| c) | a menü elérésére vonatkozó adatok, |
| --- | --- |

c)

a menü elérésére vonatkozó adatok,

| d) | a felhasználó által a 3c. cikk (1) bekezdésével összhangban kért más adatok, |
| --- | --- |

d)

a felhasználó által a 3c. cikk (1) bekezdésével összhangban kért más adatok,

| e) | a járművezetőre vonatkozó információk:








  — | amennyiben aktuális tevékenysége „JÁRMŰVEZETÉS”, úgy az aktuális, megszakítás nélküli járművezetési idő és a halmozott szünetidő, |
| --- | --- | --- |

e)

a járművezetőre vonatkozó információk:

—

amennyiben aktuális tevékenysége „JÁRMŰVEZETÉS”, úgy az aktuális, megszakítás nélküli járművezetési idő és a halmozott szünetidő,

| — | amennyiben aktuális tevékenysége „NEM JÁRMŰVEZETÉS”, úgy a folyamatban lévő tevékenységének időtartama (a kiválasztás óta), és tényleges, halmozott szünetideje. |
| --- | --- |

—

amennyiben aktuális tevékenysége „NEM JÁRMŰVEZETÉS”, úgy a folyamatban lévő tevékenységének időtartama (a kiválasztás óta), és tényleges, halmozott szünetideje.

(2)
     
  A tachográf kijelezhet kiegészítő információkat, feltéve hogy ezek világosan megkülönböztethetők a fent leírt információktól.

(3)
     
  Amennyiben más információ kijelzésére nincs szükség, a tachográf alapértelmezésként a következőket jelzi ki:

| — | idő, |
| --- | --- |

—

idő,

| — | üzemeltetési mód, |
| --- | --- |

—

üzemeltetési mód,

| — | a járművezető és a járműkísérő folyamatban lévő tevékenysége. |
| --- | --- |

—

a járművezető és a járműkísérő folyamatban lévő tevékenysége.

Az egyes járművezetőkre vonatkozó adatok kijelzése világos, érthető és egyértelmű. Amennyiben a járművezetőre és a járműkísérőre vonatkozó információk nem jelezhetők ki egy időben, úgy a tachográf alapértelmezésként a járművezetőre vonatkozó információkat jelzi ki, és a felhasználó részére lehetővé teszi a járműkísérőre vonatkozó információk kijelzését.

(4)
     
  A tachográf a figyelmeztető információkat a 3d. cikknek megfelelően jeleníti meg. A figyelmeztetés szó szerinti leírása a járművezető választott nyelvén kiegészítésként szintén megjeleníthető. [Mód. 42]

3e. cikk

Figyelmeztetések

(1)
     
  A tachográf figyelmezteti a járművezetőt bármilyen esemény, illetve hiba észlelésekor. A tachográf figyelmezteti a járművezetőt 15 perccel a megszakítás nélküli leghosszabb engedélyezett járművezetési idő letelte előtt és ezen idő túllépése pillanatában.

(2)
     
  A figyelmeztetések vizuális úton történnek. A látható figyelmeztetések a felhasználó számára világosan felismerhetők, ezek a járművezető látóterében vannak elhelyezve, és tisztán olvashatóak mind nappal, mind pedig éjjel. A látható figyelmeztetések kiegészítéseként hallható figyelmeztetések szintén alkalmazhatók.

(3)
     
  A figyelmeztetések legalább 30 másodpercen keresztül tartanak, hacsak a felhasználó ezt nem igazolja vissza a tachográf valamely gombjának a lenyomásával.

(4)
     
  A figyelmeztetés oka kijelzésre kerül a tachográfon, és látható marad, amíg a felhasználó ezt nem igazolja vissza a tachográf egy meghatározott gombjának vagy parancsának alkalmazásával. Kiegészítő figyelmeztetések is előírhatók, amennyiben ezek nem tévesztik meg a járművezetőket az előzőekben meghatározott figyelmeztetésekhez képest. [Mód. 43]

3f. cikk

Adatvédelem és a magánélet védelme

(1)
     
  A személyes adatok feldolgozása e rendelet vonatkozásában a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvnek megfelelően és az adott tagállam 95/46/EK irányelv 28. cikke szerinti független közigazgatási szervének felügyelete alatt történik.

(2)
     
  Csak a feldolgozáshoz szigorúan szükséges adatokat szabad feldolgozni.

(3)
     
  Az e rendeletben említett előírásoknak biztosítaniuk kell a tachográf által rögzített, feldolgozott és tárolt személyes adatok bizalmas jellegét, az adatok épségét, és meg kell előzniük a csalást és az adatok jogellenes manipulálását.

Megfelelő biztonsági intézkedéseket kell elfogadni annak garantálására, hogy a személyes adatok védettek legyenek különösen a következők tekintetében:

| — | globális navigációs műholdrendszer (GNSS) használata helymeghatározási adatok rögzítésére a 4. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

globális navigációs műholdrendszer (GNSS) használata helymeghatározási adatok rögzítésére a 4. cikkben meghatározott módon,

| — | távoli kommunikáció használata ellenőrzés céljából az 5. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

távoli kommunikáció használata ellenőrzés céljából az 5. cikkben meghatározott módon,

| — | harmonizált interfésszel rendelkező tachográf használata a 6. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

harmonizált interfésszel rendelkező tachográf használata a 6. cikkben meghatározott módon,

| — | a járművezetői kártyákra vonatkozó elektronikus információcsere a 26. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

a járművezetői kártyákra vonatkozó elektronikus információcsere a 26. cikkben meghatározott módon,

| — | a szállítási vállalkozások nyilvántartása a 29. cikkben meghatározott módon. |
| --- | --- |

—

a szállítási vállalkozások nyilvántartása a 29. cikkben meghatározott módon.

(4)
     
  A járművek és/vagy szállítási vállalkozások tulajdonosainak meg kell felelniük a személyes adatok védelmére vonatkozó megfelelő rendelkezéseknek.

(5)
     
  A helyes adatvédelmi gyakorlatok előmozdítása érdekében az európai adatvédelmi biztos és az adatvédelmi hatóságok 29. cikk szerinti munkacsoportja része lesz az e rendelet 41. cikkében előírt, tachográfokkal foglalkozó fórumnak.

(6)
     
  A harmadik országok hatóságaival e rendelet alkalmazásával összefüggésben történő, határokon átnyúló adatcseréhez megfelelő adatvédelmi garanciák megléte szükséges annak biztosítására, hogy a 95/46/EK irányelv 25. és 26. cikkének megfelelően garantált legyen a megfelelő szintű védelem. [Mód. 44]

3g. cikk

Specifikációk

(1)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 39. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el azon részletes előírások elfogadására, amelyek e rendelet mellékleteinek annak biztosítása érdekében történő módosításához és kiegészítéséhez szükségesek, hogy a tachográfok, a tachográf-kártyák és az ellenőrző tisztviselők által a tachográfokban tárolt adatok elemzésére és értelmezésére használt szoftver megfeleljen az e rendeletben, és különösen az I. és a II. fejezetben meghatározott elveknek és követelményeknek.

(2)
     
  A Bizottság az (1) bekezdésben említett részletes előírásokat ...

   (15)

  -ig fogadja el.

(3)
     
  Adott esetben és az előírás hatályától függően az előírás tartalmazhat egyet vagy többet a következő rendelkezéstípusok közül:

| a) | funkcionális rendelkezések, amelyek leírják a különböző felhasználók szerepét és a közöttük folyó információáramlást; |
| --- | --- |

a)

funkcionális rendelkezések, amelyek leírják a különböző felhasználók szerepét és a közöttük folyó információáramlást;

| b) | technikai rendelkezések, melyek előírják a rendeletben meghatározott funkcionális rendelkezések és követelmények elérését szolgáló technikai eszközöket; |
| --- | --- |

b)

technikai rendelkezések, melyek előírják a rendeletben meghatározott funkcionális rendelkezések és követelmények elérését szolgáló technikai eszközöket;

| c) | szervezési rendelkezések, amelyek meghatározzák a különböző érdekeltek eljárási kötelezettségeit; |
| --- | --- |

c)

szervezési rendelkezések, amelyek meghatározzák a különböző érdekeltek eljárási kötelezettségeit;

| d) | szolgáltatási rendelkezések, amelyek ismertetik a szolgáltatások különböző szintjeit és azok tartalmát. |
| --- | --- |

d)

szolgáltatási rendelkezések, amelyek ismertetik a szolgáltatások különböző szintjeit és azok tartalmát.

(4)
     
  Az előírások adott esetben szabványokon alapulnak, és garantálják a járműegységek, tachográf-kártyák és a jogalkalmazó hatóságok berendezéseinek különböző változatai és generációi közötti kölcsönös átjárhatóságot és kompatibilitást.

(5)
     
  A II. fejezetben említett intelligens tachográf funkcióinak működésével kapcsolatban a műszaki előírásoknak tartalmazniuk kell az annak biztosításához szükséges követelményeket, hogy a tachográfhoz kapcsolt külső berendezések használata révén nyert adatok pontosak és megbízhatóak legyenek.

(6)
     
  A tachográfból akár vezeték nélküli, akár elektronikus úton továbbítható vagy lekérhető valamennyi adatnak – függetlenül attól, hogy jogi előírás részét képezik-e – nyilvánosan hozzáférhető protokollok formájában kell meglennie.

(7)
     
  A II. fejezetben említett előírások elfogadását megelőzően a Bizottság egy költség-haszon elemzést is magában foglaló hatásvizsgálatot végez. [Mód.
  45]

II.   FEJEZET

Okos adatrögzítő készülék

  tachográf

4. cikk

Helymeghatározó adatok rögzítése

(1)
     A helymeghatározó adatokat azért kell rögzíteni,

  Annak érdekében
  , hogy lehetővé váljon

  megkönnyítsék
  a
  vonatkozó jogszabályok betartásának ellenőrzését, a
  napi munkaidő
  , valamint minden egyes szállítási művelet
  indulási és érkezési helyének meghatározása

  helyét automatikusan rögzíteni kell
  . Ebből a célból az első alkalommal [48

  24
  hónappal
  az
  e rendelet

  cikkben és a 3g. cikkben említett előírások
  hatálybalépését követően]

  követően
  üzembe helyezett járműveket GNSS-hez csatlakozó menetíró készülékkel

  tachográffal
  kell felszerelni. [Mód. 46]

(1a)
     
  Ami a tachográfnak az (1) bekezdésben említettek szerinti globális navigációs műholdas rendszerhez (GNSS) történő csatlakoztatását illeti, csak olyan műholdas helymeghatározási rendszert szabad használni, amely térítésmentes helymeghatározást biztosít. Az (1) bekezdésben említett kezdeti és befejezési pontok meghatározására a tachográfban nem tárolható más helymeghatározási adat, csak az, amely – ha ez lehetséges – földrajzi koordinátákban van megadva. [Mód. 47]

(2)
     A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 39. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az IB. mellékletnek a GNSS-ből származó helymeghatározó adatok menetíró készülék

  tachográf
  általi feldolgozásához szükséges részletes műszaki előírásokkal történő kiegészítésére

  előírások kidolgozására, az e cikkben meghatározottak szerint
  .

Az előírásoknak különösen a következő feltételeknek kell megfelelniük:

| — | térítésmentes GNSS-szolgáltatáson kell alapulniuk; |
| --- | --- |

—

térítésmentes GNSS-szolgáltatáson kell alapulniuk;

| — | csak a tachográf által rögzített adatok ellenőrző hatóságok általi egyeztetéséhez szigorúan szükséges helymeghatározási adatokat kell automatikusan és kötelezően rögzíteni; |
| --- | --- |

—

csak a tachográf által rögzített adatok ellenőrző hatóságok általi egyeztetéséhez szigorúan szükséges helymeghatározási adatokat kell automatikusan és kötelezően rögzíteni;

| — | az adatvédelmi hatásvizsgálatot még az e cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt el kell végezni és közzé kell tenni; |
| --- | --- |

—

az adatvédelmi hatásvizsgálatot még az e cikkben említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadása előtt el kell végezni és közzé kell tenni;

| — | a hitelesített jelek használatát nem szabad kötelezővé tenni, amennyiben azok nem érhetőek el ingyenesen. |
| --- | --- |

—

a hitelesített jelek használatát nem szabad kötelezővé tenni, amennyiben azok nem érhetőek el ingyenesen.

Az előírásoknak meg kell határozniuk azokat az eseménytípusokat, amelyek kiválthatják a helymeghatározás automatikus rögzítését, és azokat a helyzeteket, amelyekben a manuális rögzítés lehetőségének meg kell maradnia. Az előírásoknak meg kell határozniuk a tachográfon kívül elhelyezkedő vagy a tachográfba beépített GNSS-vevőre vonatkozó különböző feltételeket és előírásokat, valamint külső vevő esetén azt is, hogy miként kell a GNSS-t a jármű mozgására vonatkozó más adatokhoz viszonyítani. [Mód. 48]

(2a)
     
  A tachográf által rögzített helymeghatározási adatok bármely más felhasználásának önkéntesnek kell lennie a fuvarozó vállalkozás számára, és meg kell felelnie az uniós adatvédelmi jogi keretnek. [Mód. 49]

5. cikk

Távoli kommunikáció ellenőrzés céljából

  Az esetleges manipulációk és visszaélések távolról történő korai észlelése [Mód. 50]

(1)   Az illetékes ellenőrző hatóságok általi célzott közúti ellenőrzések elősegítése érdekében az első alkalommal [48

  24
  hónappal
  az
  e rendelet

  cikkben és a 3g. cikkben említett műszaki előírások
  hatálybalépését követően] üzembe helyezett

  követően nyilvántartásba vett
  járművekbe szerelt menetíró készülékeknek

  tachográfoknak
  a jármű mozgása során képesnek kell lenniük kommunikálni e hatóságokkal

  adatok közlésére e hatóságok számára
  . [Mód. 51]

(1a)
     
  A tagállamok felszerelik ellenőrző hatóságaikat az e cikkben említett adatközlés lehetővé tételéhez szükséges, korai távfelderítő berendezéssel. [Mód. 52]

(2)   A menetíró készülékkel

  Az (1) bekezdésben említett, a tachográffal
  történő kommunikáció

  adatközlés
  csak az ellenőrző hatóságok készüléke általi kérés hatására jön létre. A kommunikációnak biztonságosnak kell lennie az adatok integritásának biztosítása és a menetíró

  tachográf
  és
  az
  ellenőrző készülékek hitelesítése érdekében.
  Gondoskodni kell arról, hogy a közölt adatokhoz csak az e rendeletbe és az 561/2006/EK rendeletbe ütköző jogsértések ellenőrzésére felhatalmazott végrehajtó hatóságok, valamint a műhelyek férhessenek hozzá, de utóbbiak csak annyiban, amennyiben ez a tachográf helyes működésének ellenőrzéséhez szükséges. [Mód. 53]

(3)   A kommunikáció során közölt adatokat a célzott közúti ellenőrzésekhez szükséges adatokra kell korlátozni.
  Ezeknek az adatoknak a következő eseményekhez vagy a tachográf által rögzített alábbi adatokhoz kell kapcsolódniuk:

| — | a biztonsági rendszer megsértésére irányuló legutóbbi kísérlet, |
| --- | --- |

—

a biztonsági rendszer megsértésére irányuló legutóbbi kísérlet,

| — | az áramellátás leghosszabb megszakadása, |
| --- | --- |

—

az áramellátás leghosszabb megszakadása,

| — | érzékelőhiba, |
| --- | --- |

—

érzékelőhiba,

| — | a mozgásra vonatkozó adatok hibája, |
| --- | --- |

—

a mozgásra vonatkozó adatok hibája,

| — | a jármű mozgásával kapcsolatos ellentmondás, |
| --- | --- |

—

a jármű mozgásával kapcsolatos ellentmondás,

| — | érvényes kártya nélküli járművezetés, |
| --- | --- |

—

érvényes kártya nélküli járművezetés,

| — | kártyabehelyezés menet közben, |
| --- | --- |

—

kártyabehelyezés menet közben,

| — | Időbeállítási adatok |
| --- | --- |

—

Időbeállítási adatok

| — | kalibrálási adatok, beleértve a két legutóbbi kalibrálás időpontját, |
| --- | --- |

—

kalibrálási adatok, beleértve a két legutóbbi kalibrálás időpontját,

| — | a jármű hatósági rendszáma. |
| --- | --- |

—

a jármű hatósági rendszáma.

A járművezető személyazonosságára, járművezetői tevékenységeire és a sebességre

  és nemzetiségére
  vonatkozó adatokat nem közlik. [Mód. 54]

(4)   A közölt adatok kizárólag e rendelet és az 561/2006/EK rendelet betartásának ellenőrzésére használhatók. Nem továbbíthatók az ellenőrzést végző hatóságok
  , illetve – folyamatban lévő igazságügyi eljárások keretében – az igazságügyi szervek
  kivételével más szervezeteknek. [Mód. 55]

(5)   Az adatokat az ellenőrzést végző hatóságok csak a közúti ellenőrzés idejére tárolhatják, és ennek lezárultát

  az adatközlést
  követően legkésőbb két órán belül törölni kell azokat
  , kivéve, ha az adatok a tachográf esetleges manipulációjára vagy a használatával való visszaélésre engednek következtetni
  .
  Ha a következő közúti ellenőrzés nem erősíti meg a manipuláció vagy a visszaélés tényét, az átadott adatokat törölni kell. A jármű azonosítására vagy valamely műszaki paraméterre vonatkozó, személyes adatot nem tartalmazó adatokat az ellenőrző hatóságok statisztikai célokra használhatják.

  [Mód. 56]

(6)   A jármű tulajdonosa vagy üzemben tartója

  járművet üzemeltető fuvarozó vállalkozás
  felelős a vezető távoli kommunikáció lehetőségére vonatkozó tájékoztatásáért. [Mód. 57]

(7)   
  Az ebben a cikkben leírt, távolból történő kommunikáció semmilyen esetben nem vezethet automatikus pénzbírsághoz vagy a járművezető, illetve a vállalkozás büntetéséhez.
  Az ellenőrzést végző illetékes hatóság a közölt adatok alapján dönthet a jármű és a tachográf ellenőrzéséről.
  A távoli adatközlés eredménye nem akadályozhatja meg, hogy az ellenőrzést végző hatóság véletlenszerű közúti ellenőrzéseket hajtson végre a közúti szállításra vonatkozó egyes szociális jogszabályokkal kapcsolatos 3820/85/EGK és a 3821/85/EGK tanácsi rendelet végrehajtásának minimumfeltételeiről szóló, 2006. március 15-i 2006/22/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (16) 9. cikkében bevezetett kockázatértékelő rendszer alapján. [Mód. 58]

(8)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 39. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az IB. mellékletnek a menetíró készülék

  a tachográf
  és az illetékes ellenőrző hatóságok közötti, az e cikkben meghatározott kommunikációhoz szükséges részletes műszaki előírásokkal történő kiegészítésére

  előírások elkészítésére
  .
  A Bizottság meghosszabbíthatja az (1) bekezdésben említett határidőt is, ha e határidő lejártakor bizonyítani tudja, hogy még nem áll rendelkezésre a megkövetelt előírásoknak megfelelő készülék
  . [Mód. 59 és 122]

6. cikk

Intelligens közlekedési rendszerek (ITS)

(1)   Az
  IB. mellékletben említett
  menetíró készülékeknek

  tachográfoknak
  interoperábilisaknak kell lenniük az intelligens közlekedési rendszereknek a közúti közlekedés területén történő kiépítésére, valamint a más közlekedési módokhoz való kapcsolódására vonatkozó keretről szóló, 2010. július 7-i 2010/40/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (17) 4. cikkében meghatározott ITS-alkalmazásokkal.

(1a)
     
  A tachográf által rögzített azon adatok lehetnek csak hozzáférhetőek, amelyek szigorúan szükségesek valamely ITS-alkalmazásban való feldolgozáshoz.

A tachográf által rögzített adatok továbbíthatóak az ITS-alkalmazások számára, amennyiben a következő feltételek teljesülnek:

| a) | az interfész nem befolyásolja a tachográf adatainak hitelességét és integritását; |
| --- | --- |

a)

az interfész nem befolyásolja a tachográf adatainak hitelességét és integritását;

| b) | az interfészhez csatlakozó külső eszköz csak akkor fér hozzá a földrajzi helymeghatározási adatokat is magukban foglaló személyes adatokhoz, ha a járművezető, akire az adatok vonatkoznak, ehhez igazolhatóan a hozzájárulását adta. [Mód. 60] |
| --- | --- |

b)

az interfészhez csatlakozó külső eszköz csak akkor fér hozzá a földrajzi helymeghatározási adatokat is magukban foglaló személyes adatokhoz, ha a járművezető, akire az adatok vonatkoznak, ehhez igazolhatóan a hozzájárulását adta. [Mód. 60]

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában a [48

  24
  hónappal
  az
  e rendelet

  cikkben említett műszaki előírások
  hatálybalépését követően]

  követően
  először üzembe helyezett járműveket olyan menetíró készülékkel

  tachográffal
  kell felszerelni, amely rendelkezik a rögzített vagy előállított adatok ITS-alkalmazásokkal történő használatát lehetővé tevő harmonizált interfésszel. [Mód. 61]

(3)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 39. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az IB. mellékletnek az

  a harmonizált
  interfészre vonatkozó előírásokkal

  előírások
  , a hozzáférési jogokkal

  jogok
  és a hozzáférhető adatok jegyzékével történő kiegészítésére

  jegyzékének kialakítására
  .

A Bizottság meghosszabbíthatja az (1) bekezdésben említett határidőt is, ha e határidő lejártakor bizonyítani tudja, hogy még nem áll rendelkezésre a megkövetelt előírásoknak megfelelő készülék.

Elsőbbséget kell adni az olyan harmonizált ITS-alkalmazások kialakításának, amelyek a szociális jogszabályok betartásának segítése érdekében lehetővé teszik a járművezető számára, hogy értelmezze a tachográfban rögzített adatokat. [Mód. 62 és 123]

III.   FEJEZET

Típusjóváhagyás

7. cikk

Kérelmek

(1)   A gyártóknak vagy meghatalmazottjaiknak kérelmet kell benyújtaniuk az adott típusú járműegység,
  súlyérzékelő,
  mozgásérzékelő, adatrögzítőlap-minta
  ,

  vagy tachográf-kártya
  vagy az adatok értelmezéséhez az illetékes ellenőrző hatóságok által használt szoftver
  EU általi jóváhagyására az erre a célra az egyes tagállamok által kijelölt
  olyan
  típusjóváhagyó hatóságokhoz
  , amelynek hitelesítési feltételeit a vezető tisztviselők információs rendszerek biztonságával foglalkozó csoportjának (SOG-IS) kölcsönös elismerésről szóló európai megállapodás irányítóbizottsága elismeri
  .
  A Bizottság minden harmadik országbeli tanúsító szerv elismerésére vonatkozó határozat meghozatala előtt konzultál a SOG-IS megállapodás irányítóbizottságával. [Mód. 63 és 150]

(2)   A tagállamok
  ... (18) után legkésőbb három hónappal
  tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdés szerint kijelölt szervek megnevezéséről és elérhetőségéről. A Bizottság a honlapján közzéteszi a típusjóváhagyásra kijelölt hatóságok jegyzékét. [Mód. 64]

(2a)
     
  A tachográfok és a tachográf-kártyák típusjóváhagyása biztonsági vizsgálatokat, funkcionális vizsgálatokat és együttműködési képességi vizsgálatokat foglal magában. E vizsgálatok mindegyikének kedvező eredményét megfelelő tanúsítványon kell igazolni. [Mód. 65]

(3)   A típusjóváhagyásra vonatkozó kérelemhez mellékelni kell a megfelelő leírásokat és az IB. függelék VIII. pontjában említett

  a biztonsági, funkcionális és együttműködési képességi
  tanúsítványokat. A Bizottság kijelöli azokat a független értékelőket, akik a biztonsági tanúsítványokat kiadják

  Meg kell adnia az arra vonatkozó adatokat is, hogy a tachográf elemeit miként kell leplombálni
  . [Mód. 66]

(3a)
     
  A biztonsági célok betartását igazoló biztonsági tanúsítványt e rendelet rendelkezéseinek megfelelően kell elkészíteni. A biztonsági tanúsítványt a Bizottság által elismert tanúsító szerv állítja ki.

A funkcionális tanúsítványt a gyártónak csak akkor szabad kiadni, ha a rendeletnek megfelelően meghatározott, valamennyi olyan funkcionális vizsgálatot sikerrel elvégeztek, melyek tanúsítják, hogy a bevizsgált cikk az ellátott funkciók, a mérés pontossága és a környezeti jellemzők tekintetében megfelel a vonatkozó követelményeknek. A típusjóváhagyó hatóság állítja ki a funkcionális tanúsítványt.

Az együttműködési képességi tanúsítványt egyetlen, az Európai Bizottság alá tartozó és annak felelős laboratórium állítja ki. E rendeletnek megfelelően kell elvégezni az együttműködési képességi vizsgálatokat, amelyek tanúsítják, hogy a tachográfok vagy tachográf-kártyák teljes mértékben képesek együttműködni a szükséges tachográf- és tachográfkártya-modellekkel. A rendeletben ismertetett rendkívüli körülmények kivételével nem végezhető együttműködési képességi vizsgálat olyan tachográfok vagy tachográf-kártyák tekintetében, amelyek nem kaptak biztonsági vagy funkcionális tanúsítványt. [Mód. 67]

(3b)
     
  A tachográf szoftverében, hardverében és a gyártásához felhasznált anyagok természetében végzett minden módosítást még a felhasználás előtt be kell jelenteni azon hatóságnak, amely kiállította a típusjóváhagyást a berendezés részére. E hatóság megerősíti a gyártó felé a típusjóváhagyás meghosszabbítását, vagy kérheti a vonatkozó funkcionális, biztonsági, illetve együttműködési képességi tanúsítványok aktualizálását vagy megerősítését. [Mód. 68]

(4)   Egyazon járműegységre, mozgásérzékelőre, adatrögzítőlap-mintára vagy tachográf-kártyára vonatkozóan csak egy tagállamhoz nyújtható be kérelem.

8. cikk

A típusjóváhagyás megadása

A tagállamok minden olyan típusú járműegységre, mozgásérzékelőre, adatrögzítőlap-mintára vagy tachográf-kártyára
  , illetve az ellenőrző hatóságok által a tachográfokban tárolt adatok értelmezésére használt szoftverre
  megadják az EU-

  uniós
  alkatrész-típusjóváhagyást, amely megfelel az I. vagy az IB. melléklet előírásainak

  e rendeletben említett előírásokban meghatározott követelményeknek
  , feltéve, hogy a tagállamnak lehetősége van ellenőrizni
  ,
  hogy a gyártmány egyezőségét

  legyártott modellek megfelelnek-e
  a jóváhagyott típussal

  típusnak. [Mód. 69]

Bármely jóváhagyott minta módosításához vagy kiegészítéséhez annak a tagállamnak a kiegészítő EU-típusjóváhagyása szükséges, amelyik az eredeti EU-típusjóváhagyást kiadta.

9. cikk

Típusjóváhagyási jel

A tagállamok a kérelmezőnek a II. mellékletben bemutatott mintának megfelelő EU-típusjóváhagyási jelet adnak ki az általuk a 8. cikk szerint jóváhagyott minden egyes járműegység-típusra, mozgásérzékelő-típusra, adatrögzítőlap-mintára vagy tachográf-kártyára.

10. cikk

Jóváhagyás vagy elutasítás

A tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága, amelyhez a típusjóváhagyás iránti kérelmet benyújtották, az egyes jóváhagyott járműegységek, mozgásérzékelők, adatrögzítőlap-minták
  ,

  vagy tachográf-kártyák
  vagy az ellenőrző hatóságok által a tachográfokban tárolt adatok értelmezésére használt szoftver
  tekintetében egy hónapon belül megküldi a típusbizonyítvány egy példányát és a
  – plombákra is vonatkozó –
  műszaki leírások egy példányát a többi tagállam hatóságainak. [Mód. 70]

Ha a hatáskörrel rendelkező hatóságok nem fogadják el a típusjóváhagyás iránti kérelmet, értesíteniük kell a többi tagállam hatóságait, hogy a jóváhagyást megtagadták, és közölniük kell döntésük okait is.

11. cikk

A készülék típusjóváhagyásnak való megfelelése

(1)   Amennyiben az a tagállam, amelyik az EU-típusjóváhagyást az 8. cikk szerint kiadta, azt állapítja meg, hogy az általa kiadott EU-típusjóváhagyási jelet viselő járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítő lap vagy tachográf-kártya nem felel meg a jóváhagyott mintának, megteszi a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa a gyártmánynak a jóváhagyott mintával való egyezését. Ezek az intézkedések, ha szükséges, az EU-típusjóváhagyás megvonásáig terjedhetnek.

(2)   Az EU-típusjóváhagyást kiadó tagállam visszavonja a jóváhagyást, ha a jóváhagyott járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítő lap vagy tachográf-kártya nincs összhangban ezzel a rendelettel vagy annak mellékleteivel, vagy a használata során olyan általános jellegű hiba jelentkezik, amely alkalmatlanná teszi a tervezett célú felhasználásra.

(3)   Amennyiben egy EU-típusjóváhagyást kiadó tagállamot egy másik tagállam az (1) és (2) bekezdésben említett valamelyik esetről értesíti, e tagállammal folytatott konzultációt követően megteszi az adott bekezdésekben meghatározott intézkedéseket, az (5) bekezdésnek megfelelően.

(4)   Az a tagállam, amelyik megállapítja, hogy a (2) bekezdésben említett esetek valamelyike fennáll, további értesítésig megtilthatja a járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítő lapok vagy tachográf-kártya forgalomba hozatalát és üzembe helyezését. Ugyanezt alkalmazza az (1) bekezdésben említett esetekre azon járműegységek, mozgásérzékelők, adatrögzítő lapok vagy tachográf-kártyák tekintetében, amelyeket kivontak a kezdeti EU-vizsgálat alól, ha a gyártó a megfelelő figyelmeztetést követően sem biztosítja a készülék egyezőségét a jóváhagyott típussal vagy e rendelet követelményeivel.

A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai minden esetben egy hónapon belül értesítik egymást és a Bizottságot az EU-típusjóváhagyás megvonásáról vagy az (1), a (2) és a (3) bekezdéssel összhangban tett egyéb intézkedéseikről, és részletesen meghatározzák ezek okait.

(5)   Amennyiben egy EU-típusjóváhagyást kiadó tagállam vitatja a tudomására hozott – az (1), illetőleg a (2) bekezdés szerinti – esetek bármelyikének fennállását, az érintett tagállamok igyekeznek a vitát rendezni, és erről folyamatosan tájékoztatják a Bizottságot.

Ha a megbeszélések a tagállamok között a (3) bekezdés szerinti értesítést követő négy hónapon belül nem vezetnek megállapodáshoz, a Bizottság valamennyi tagállam szakértőinek meghallgatása és valamennyi idevágó – például gazdasági és műszaki – tényező megvizsgálása után az említett négyhónapos időszak elteltétől számított hat hónapon belül határozatot fogad el, amelyről az érintett tagállamokat és egyidejűleg a többi tagállamot is értesíti. A Bizottság minden esetben határidőt szab határozatának végrehajtására.

12. cikk

Az adatrögzítő lapok jóváhagyása

(1)   Az adatrögzítő lap mintájának EU-típusjóváhagyását kérelmező a kérelmében meghatározza azoknak az I. mellékletben említett menetíró készülékeknek

  analóg tachográfoknak
  a típusát vagy típusait, amelyekkel való használatra a kérdéses adatrögzítő lapot tervezték, és a lap teszteléséhez megfelelő ilyen típusú készüléket bocsát rendelkezésre.

(2)   Valamennyi tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága az adatrögzítő lap mintájának típusbizonyítványán jelzi azoknak az I. mellékletben említett menetíró készülékeknek

  tachográfoknak
  a típusát vagy típusait, amelyekkel a mintalapot használni lehet.

13. cikk

Az elutasító határozat indoklása

Az e rendelet szerint hozott minden olyan határozatban, amellyel egy járműegység, mozgásérzékelő, adatrögzítőlap-minta vagy tachográf-kártya típusjóváhagyását elutasítják vagy visszavonják, részletesen meg kell adni a határozat indokait. A határozatot közölni kell az érintett féllel, akit ezzel egyidejűleg tájékoztatni kell a tagállamok jogszabályai szerint rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségekről és azok érvényesítésének határidejéről.

14. cikk

A típusjóváhagyással rendelkező menetíró készülékek

  tachográfok
  elfogadása

A tagállamok a menetíró készülékekel

  tachográfokkal
  felszerelt járművek nyilvántartásba vételét nem tagadhatják meg és az ilyen járművek üzembe helyezését vagy használatát nem tilthatják meg semmilyen, az adott járműnek ilyen készülékkel való felszereltségével összefüggő indokkal, amennyiben a készülék el van látva a 9. cikkben említett EU-típusjóváhagyási jellel és a 17. cikk (4) bekezdésében említett beépítési plakettel.

15. cikk

Biztonság

(1)   A gyártóknak úgy kell a gyártásra kerülő járműegységeket, mozgásérzékelőket,
  súlyérzékelőket
  és tachográf-kártyákat kialakítaniuk, tesztelniük és ellenőrizniük, hogy észleljék a termék életciklusának minden fázisában felmerülő sebezhetőségeket, és megakadályozzák vagy csökkentsék ezek lehetséges kihasználását.
  A vizsgálatok gyakoriságát az a tagállam állapítja meg, amely a típusbizonyítványt kiadta, a tesztek között eltelt idő azonban nem haladhatja meg a két évet
  . [Mód. 71 és 151]

(2)   Ebből a célból a gyártóknak a sebezhetőség elemzésére vonatkozó megfelelő dokumentációt kell benyújtaniuk a 7. cikk (3) bekezdésében

  7. cikk (3a) bekezdésében
  említett független értékelőnek

  tanúsító szerveknek
  . [Mód. 72]

(3)   A független értékelőknek

  Az (1) bekezdés alkalmazásában a 7. cikk (3a) bekezdésében említett tanúsító szervnek
  behatolásvizsgálatot kell végezniük

  végeznie
  a járműegységeken, mozgásérzékelőkön és tachográf-kártyákon annak megerősítésére, hogy az ismert sebezhetőségek a nyilvánosan elérhető információk birtokában levő személyek által nem használhatók ki. [Mód. 73]

(3a)
     
  Amennyiben az (1) és (3) bekezdésben említett tesztek a járműegységek, a mozgásérzékelők és a tachográf-kártyák a sebezhetőségét fedik fel, az érintett elemeket nem lehet forgalomba hozni. Ilyen esetekben a típusjóváhagyást megadó tagállam a 11. cikk (2) bekezdésével összhangban visszavonja a jóváhagyást. [Mód. 74]

(3b)
     
  Amennyiben a gyártó vagy a 7. cikk (3a) bekezdésében említett tanúsító szerv a járműegységek, a mozgásérzékelők és a tachográf-kártyák nagyon súlyos sebezhetőségét fedi fel, és ezeket az elemeket már forgalomba hozták, a gyártó vagy a 7. cikk (3a) bekezdésében említett tanúsító szerv késedelem nélkül értesíti az adott tagállam illetékes hatóságait. [Mód. 75]

(3c)
     
  A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak biztosítására, hogy a (3b) bekezdésben említett problémát – különösen a gyártó részéről – orvosolják, és késedelem nélkül értesítik a Bizottságot a felfedett sebezhetőségekről, illetve a tervezett vagy meghozott intézkedésekről. [Mód. 76]

16. cikk

Üzemi tesztek

(1)   A tagállamok engedélyezhetik a típusjóváhagyással még nem rendelkező menetíró készülékek

  tachográfok
  üzemi tesztjét. A tagállamok kölcsönösen elismerik az üzemi teszteknek egy másik tagállam általi engedélyezését.

(2)   Az üzemi tesztben részt vevő járművezetőknek és szállítási vállalkozásoknak meg kell felelniük az 561/2006/EK rendelet követelményeinek. A megfelelés igazolására a járművezetőknek a 31. cikk (2) bekezdésében meghatározott eljárást kell követniük.

(3)   A Bizottság végrehajtási aktusokat hozhat az üzemi tesztek elvégzése során szükséges eljárások meghatározására és az ezen üzemi tesztek ellenőrzéséhez használt formanyomtatványokra vonatkozóan. E végrehajtási aktusokat a 40. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

IV.   FEJEZET

Beépítés és ellenőrzés

17. cikk

Beépítés és javítás

(1)   A menetíró készülék

  tachográfok
  beépítését és javítását csak olyan szerelők vagy műhelyek végezhetik, akiket, illetőleg amelyeket a tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai e tekintetben a 19. cikknek megfelelően elismertek.

(2)   A
  jóváhagyott
  szerelők vagy műhelyek a megfelelő működés ellenőrzése után
  – a 10. cikkben említett típusbizonyítványban szereplő műszaki leírásokkal összhangban –
  leplombálják a menetíró készülékeket

  tachográfot
  , hogy a rögzített adatokat ne lehessen manipuláló eszközzel meghamisítani vagy megváltoztatni. [Mód. 77]

(3)   Az elismert szerelő vagy műhely az általa felhelyezett plombán a saját megkülönböztető jelét használja, ezenkívül az
  IB. mellékletben foglaltaknak megfelelő menetíró készülékek

  digitális tachográfok
  esetében betáplálja a hitelesítő ellenőrzések végrehajtásához kapcsolódó elektronikus biztonsági adatokat. Minden tagállam illetékes hatósága nyilvántartást vezet az alkalmazott jelzésekről és elektronikus biztonsági adatokról, valamint az elismert műhelyek és szerelők részére kiállított kártyákról.

(4)   Annak igazolására, hogy a menetíró készülékek

  tachográfok
  beépítése ezen rendelet előírásainak megfelelően történt, beépítési plakettet helyeznek el az I. és IB. mellékletben meghatározottaknak megfelelően.

(5)   A plomba csak az illetékes hatóság által az (1) bekezdés szerint elismert szerelők vagy műhelyek vagy az ellenőrzést végző tisztviselők által, vagy az I. melléklet V. szakaszának 4. pontjában vagy az IB. melléklet V. szakaszának 3. pontjában meghatározott körülmények között távolíthatók el.
  [Mód. 78]

17a. cikk

Plombálás

(1)
     
  A tachográf alábbi részeit kell leplombálni:

| — | bármely olyan csatlakozás, amely szétkapcsoláskor észlelhetetlen változásokat vagy észrevehetetlen adatvesztést okoz, |
| --- | --- |

—

bármely olyan csatlakozás, amely szétkapcsoláskor észlelhetetlen változásokat vagy észrevehetetlen adatvesztést okoz,

| — | beépítési plakett, hacsak nem oly módon van rögzítve, hogy lehetetlen eltávolítani a rajta lévő jelölések tönkretétele nélkül. |
| --- | --- |

—

beépítési plakett, hacsak nem oly módon van rögzítve, hogy lehetetlen eltávolítani a rajta lévő jelölések tönkretétele nélkül.

(2)
     
  A plomba csak az illetékes hatóság által a 17. cikk (1) bekezdése szerint elismert szerelők vagy műhelyek vagy az ellenőrzést végző tisztviselők által vagy az e rendeletben meghatározott körülmények között távolítható el.

(3)
     
  Minden alkalommal, amikor e plombák feltörésre kerülnek, erről és ennek okairól írásbeli nyilatkozatot kell készíteni, amelyet az illetékes hatóságnak át kell adni. [Mód. 79]

18. cikk

A menetíró készülékek

  tachográfok
  ellenőrzése

A menetíró készülékeket

  tachográfokat
  rendszeresen ellenőriztetni kell az elfogadott műhelyekkel. Az ilyen ellenőrzéseket legalább háromévente el kell végezni.

Ezek az ellenőrzések legalább a következők ellenőrzését foglalják magukban:

| (1) | a tachográf rendeltetésszerű működése; |
| --- | --- |

(1)

a tachográf rendeltetésszerű működése;

| (2) | a tachográfon a típusjóváhagyási jel megléte; |
| --- | --- |

(2)

a tachográfon a típusjóváhagyási jel megléte;

| (3) | a beépítési jel felerősítése; |
| --- | --- |

(3)

a beépítési jel felerősítése;

| (4) | a tachográfon és a készülék egyéb alkatrészein lévő plombák sértetlensége, |
| --- | --- |

(4)

a tachográfon és a készülék egyéb alkatrészein lévő plombák sértetlensége,

| (5) | a tachográfhoz csatlakoztatott manipuláló berendezés hiánya. [Mód. 80] |
| --- | --- |

(5)

a tachográfhoz csatlakoztatott manipuláló berendezés hiánya. [Mód. 80]

A műhelyeknek vizsgálati jelentést kell készíteniük azokban az esetekben, amikor akár az időszaki ellenőrzés, akár az illetékes nemzeti hatóság külön kérésére végzett ellenőrzés eredményeként a menetíró készülék

  tachográf
  működésének rendellenességeit javítani kellett. A műhelyeknek az összes vizsgálati jelentésről jegyzéket kell vezetniük.

A vizsgálati jelentéseket a műhelyeknek a jelentés készítési idejétől számított legalább két évig meg kell őrizniük. Az illetékes hatóság kérésére a műhelyeknek az adott időszak során végzett ellenőrzésekre és kalibrálásokra vonatkozó jelentéseket elérhetővé kell tenniük.

19. cikk

Szerelők és műhelyek elismerése

(1)   A tagállamoknak el kell ismerniük, rendszeresen ellenőrizniük és tanúsítaniuk kell azokat a szerelőket és műhelyeket, amelyek elvégezhetik a menetíró készülék

  tachográfok
  beépítését, ellenőrzését, vizsgálatát és javítását.

(2)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a szerelők és műhelyek megfelelő szakértelemmel rendelkeznek és megbízhatók. Ebből a célból egyértelmű nemzeti eljárásokat kell kialakítaniuk és megjelentetniük, és biztosítaniuk kell, hogy a következő minimumkövetelmények teljesüljenek:

| a) | a személyzet megfelelően képzett; |
| --- | --- |

a)

a személyzet megfelelően képzett;

| b) | a lényeges vizsgálatok és feladatok elvégzéséhez szükséges készülékek rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

b)

a lényeges vizsgálatok és feladatok elvégzéséhez szükséges készülékek rendelkezésre állnak;

| c) | a szerelők és a műhelyek megítélése jó. |
| --- | --- |

c)

a szerelők és a műhelyek megítélése jó.

(3)   Az elismert szerelők és műhelyek ellenőrzését a következőképpen kell elvégezni:

| a) | Az elismert szerelőknél és műhelyeknél évente ellenőrizni kell a műhely által a menetíró készülék

  tachográfok
  kezeléséhez kapcsolódóan alkalmazott eljárásokat. Az ellenőrzésnek különösen az alkalmazott biztonsági intézkedésekre és a műhelykártyák kezelésére kell koncentrálnia. |
| --- | --- |

a)

Az elismert szerelőknél és műhelyeknél évente ellenőrizni kell a műhely által a menetíró készülék

  tachográfok
  kezeléséhez kapcsolódóan alkalmazott eljárásokat. Az ellenőrzésnek különösen az alkalmazott biztonsági intézkedésekre és a műhelykártyák kezelésére kell koncentrálnia.

| b) | Az elismert szerelők és műhelyek műszaki ellenőrzése bejelentés nélkül is megtörténhet az elvégzett kalibrálások és beépítések ellenőrzése céljából. Ezeket az ellenőrzéseket évente legalább az elismert műhelyek 10 %-ánál

  20 %-ánál
  el kell végezni. [Mód. 81] |
| --- | --- |

b)

Az elismert szerelők és műhelyek műszaki ellenőrzése bejelentés nélkül is megtörténhet az elvégzett kalibrálások és beépítések ellenőrzése céljából. Ezeket az ellenőrzéseket évente legalább az elismert műhelyek 10 %-ánál

  20 %-ánál
  el kell végezni. [Mód. 81]

(4)   A tagállamoknak
  és illetékes hatóságaiknak
  megfelelő intézkedéseket kell hozniuk a szerelők vagy műhelyek és a szállítási vállalkozások közötti összeférhetetlenség megelőzése érdekében. Így különösen nem engedhető meg

  Összeférhetetlenség komoly kockázata esetén olyan kiegészítő egyedi intézkedéseket kell hozni
  ,
  amelyek biztosítják
  , hogy egy olyan szállítási vállalkozás, amely elismert szerelőként

  a szerelők
  vagy műhelyként is működik, menetíró készülékeket építsen be és kalibráljon saját járműveiben

  műhelyek megfeleljenek e rendeletnek
  . [Mód. 82]

(5)   A tagállamok illetékes hatóságai haladéktalanul továbbítják a Bizottsághoz az elismert szerelők és műhelyek, valamint a részükre kiállított kártyák jegyzékét, ezenkívül eljuttatják a Bizottság részére az alkalmazott jelekre és az elektronikus biztonsági adatokra vonatkozó szükséges információk másolatait. A Bizottság közzéteszi a honlapján az elismert szerelők és műhelyek jegyzékét.

(6)   A tagállamok ideiglenesen vagy véglegesen visszavonhatják az elismerést azoktól a szerelőktől és műhelyektől, amelyek nem tesznek eleget az e rendeletben előírt kötelezettségeknek.

(6a)
     
  A tagállamok figyelemmel kísérik és üldözik a csalárd beszerelésre és a tachográfokat manipuláló eszközök beszerelésére vonatkozó, az interneten egyre terjedő ajánlatokat. A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az e tekintetben végzett tevékenységeikről; a Bizottság pedig az EU összes többi ellenőrző hatósága számára hozzáférhetővé teszi ezt az információt, hogy mindegyikük számára ismertté tegye a csalárd beszerelés és manipuláció legújabb gyakorlatait. [Mód. 152]

20. cikk

Műhelykártyák

(1)   A műhelykártyák érvényességi ideje nem haladhatja meg az egy évet.
  A műhelykártya megújításakor az illetékes hatóság meggyőződik arról, hogy a szerelő vagy a műhely megfelel a 19. cikk (2) bekezdésében felsorolt követelményeknek
  . [Mód. 83]

(2)   Ha egy műhelykártya érvényességi idejét meg kell hosszabbítani, a kártya megsérül, hibásan működik, elvész vagy azt ellopják, a hatóság az erre irányuló részletes kérelem kézhezvételének időpontjától számított öt munkanapon belül cserekártyát biztosít. A kártyát kiállító hatóság az elvesztett, ellopott, illetve meghibásodott kártyákról nyilvántartást vezet.

(3)   Ha egy tagállam visszavonja egy szerelőnek vagy műhelynek a 19. cikk szerinti elismerését, akkor vissza kell vonnia a hozzá tartozó műhelykártyákat is.

(4)   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy az elismert szerelők és műhelyek részére eljuttatott kártyák hamisítását megakadályozzák.

V.   FEJEZET

Járművezetői kártyák

21. cikk

Járművezetői kártyák kiadása

(1)   A járművezetői kártyát a járművezető kérésére annak a tagállamnak az illetékes hatósága állítja ki, amelynek területén a járművezető szokásos tartózkodási hellyel rendelkezik. A kártyát az illetékes hatóság a kérés beérkeztét követő egy hónapon

  15 napon
  belül kiállítja. [Mód. 84]

(2)   E cikk alkalmazásában a „szokásos tartózkodási hely” az a hely, ahol az adott személy általában él, vagyis ahol egy naptári évben legalább 185 napot tölt, személyes és foglalkozásával összefüggő kötöttségei miatt, illetőleg – foglalkozási kötöttségekkel nem rendelkező személy esetében – olyan személyes kötöttségei miatt, amelyek szoros kapcsolatra utalnak az adott személy és azon hely között, ahol él; olyan személy esetében, akinek foglalkozásával összefüggő kötöttségei más helyen vannak, mint személyes kötöttségei, és aki ezért felváltva két vagy több tagállam különböző helyein él, normális tartózkodási helyként a személyes kötöttségek helyét kell tekinteni, feltéve, hogy a szóban forgó személy rendszeresen visszatér oda. E legutóbbi feltételnek nem kell teljesülnie, ha az érintett személy azért él egy tagállamban, hogy ott határozott idejű megbízásnak tegyen eleget.

(3)   A járművezető bármilyen arra alkalmas eszközzel, például személyazonosító igazolvánnyal vagy más érvényes okmánnyal igazolhatja szokásos tartózkodási helyét. A járművezetői kártyát kiállító tagállam illetékes hatóságai a szokásos tartózkodási helyről tett nyilatkozat érvényességével kapcsolatos kétségük esetén vagy meghatározott külön ellenőrzések céljára további információt vagy bizonyítékot kérhetnek.

(3a)
     
  A szokásos tartózkodási hely sérelme nélkül, valamint a nemzetközi közúti fuvarozás során a tisztességes verseny biztosítása érdekében, a nemzetközi fuvarozást végző járművezetők egyedi munkaszerződéseire azon ország jogszabályai irányadók, amelyben vagy amelyből a járművezető – a tevékenységét jellemző összes tényező figyelembevételével – szerződése teljesítése során rendszeresen teljesíti kötelezettségei nagy részét munkaadója felé. [Mód. 132]

(4)   A kiállító tagállam illetékes hatóságai megfelelő intézkedéseket hoznak annak biztosítására, hogy a kérelmező nem rendelkezik már érvényes járművezetői kártyával, és az IB melléklet rendelkezéseinek megfelelően személyes jelleggel ruházzák fel a járművezetői kártyát.

(5)   Hivatalos használatra a járművezetői kártya érvényességi ideje nem haladhatja meg az öt évet.

(6)   Hivatalos érvényességi ideje alatt csak akkor vonható vissza, illetve érvényessége csak akkor függeszthető fel, ha valamely tagállam illetékes hatósága arra a megállapításra jut, hogy a kártyát hamisították vagy a járművezető olyan kártyát használ, amelynek nem ő a tulajdonosa, vagy a kártyát a valóságnak nem megfelelő nyilatkozatok, illetve hamisított okmányok alapján szerezte meg. Ha az ilyen felfüggesztésről vagy visszavonásról nem az a tagállam intézkedik, amelyik a kártyát kiállította

  kiállító tagállamtól eltérő tagállam rendelkezik
  , akkor az előbbi tagállam

  a lehető legrövidebb időn belül
  visszaküldi a kártyát a kiállító tagállam hatóságaihoz, és jelzi a visszaküldés

  visszavonás vagy felfüggesztés
  indokait. [Mód. 85]

(7)   Járművezetői kártya csak olyan kérelmező részére állítható ki, aki az 561/2006/EK rendelet hatálya alá tartozik.

(8)   A tagállamok minden szükséges intézkedést megtesznek annak érdekében, hogy megelőzzék a járművezetői kártyák hamisítását.

22. cikk

Járművezetői kártyák használata

(1)   A járművezetői kártya személyre szól.

(2)   A járművezető nem rendelkezhet egynél több érvényes járművezetői kártyával, és csak saját, személyre szóló járművezetői kártyájának használatára jogosult. A járművezető nem használhat hibás vagy lejárt járművezetői kártyát.

23. cikk

Járművezetői kártyák megújítása

(1)   Ha egy járművezető meg kívánja újítani járművezetői kártyáját, akkor legkésőbb 15 munkanappal a kártya lejáratának napja előtt a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságához kell fordulnia.

(2)   Amennyiben a járművezető szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam hatóságai nem azonosak a kártyát a járművezető részére kiállító hatósággal, és amennyiben a járművezető a járművezetői kártya megújítása iránti kérelmével az előbbiekhez fordul, úgy ezek a hatóságok tájékoztatják a régi kártyát kiállító hatóságot a kártya megújításának pontos indokairól.

(3)   Ha olyan kártya megújítását kérelmezik, amelynek lejárati időpontja közeleg, az illetékes hatóság a lejárat időpontja előtt új kártyát biztosít, amennyiben a kérelmet az (1) bekezdésben megállapított határidőn belül benyújtották.

24. cikk

Ellopott, elveszett vagy hibás járművezetői kártyák

(1)   A kiállító hatóság legalább a kártyák érvényességi idejének megfelelő ideig nyilvántartást vezet a kiadott, ellopott, elveszett vagy hibás járművezetői kártyákról.

(2)   Ha a járművezetői kártya megsérül vagy hibásan működik, a járművezető köteles azt visszajuttatni a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságához. A járművezetői kártya eltulajdonításáról hivatalos bejelentést kell tenni azon állam illetékes hatóságánál, amelynek területén a kártyalopás történt.

(3)   A járművezetői kártya elvesztését hivatalosan be kell jelenteni a kártyát kiállító tagállam illetékes hatóságainál, továbbá – ha ez utóbbival nem azonosak – a szokásos tartózkodási hely szerinti tagállam illetékes hatóságainál.

(4)   Ha a járművezetői kártya megsérül, hibásan működik, elvész vagy ellopják, akkor a járművezetőnek a kártyacsere ügyében 7 naptári napon belül a szokásos tartózkodási helye szerinti tagállam illetékes hatóságához kell fordulnia. Ezek a hatóságok az erre irányuló részletes kérelem kézhezvételének időpontjától számított öt munkanapon belül cserekártyát biztosítanak.

(5)   A (4) bekezdésben meghatározott körülmények között járművezetői kártya nélkül egy járművezető legfeljebb 15 naptári napig vezethet tovább, illetőleg ennél hosszabb ideig is abban az esetben, ha ez a járműnek a telephelyre való visszajuttatásához szükséges, feltéve, hogy a vezető bizonyítani tudja, hogy a kártya bemutatása vagy használata ez alatt az időtartam alatt lehetetlen.

25. cikk

A járművezetői kártyák kölcsönös elismerése és cseréje

(1)   A tagállamok által kiállított járművezetői kártyákat a tagállamok kölcsönösen elismerik.

(2)   Ha az egyik tagállamban kiállított érvényes járművezetői kártya tulajdonosa a szokásos tartózkodási helyét egy másik tagállamba helyezi át, akkor az addigi kártyája helyett azzal egyenértékű új járművezetői kártyát igényelhet. A kártyacserét végrehajtó tagállam feladata annak ellenőrzése, hogy a bemutatott kártya érvényes-e még.

(3)   A kártyacserét végrehajtó tagállam visszaküldi a régi kártyát a kiállító tagállam hatóságainak, és jelzi ennek indokait.

(4)   Amennyiben egy tagállam pótol vagy másikra cserél egy járművezetői kártyát, úgy az ilyen cserét – és minden további cserét, illetve megújítást – nyilvántartásba kell venni az adott tagállamban.

26. cikk

A járművezetői kártyákra vonatkozó elektronikus információcsere

(1)   Annak a 21. cikk (4) bekezdése szerinti biztosítása érdekében, hogy a kérelmező nem rendelkezik már érvényes vezetői kártyával, a tagállamoknak a kártyák érvényességi idejének megfelelő ideig a járművezetői kártyákra vonatkozó következő információkat tartalmazó nemzeti elektronikus nyilvántartásokat kell vezetniük:

| — | a járművezető családi neve és utóneve; |
| --- | --- |

—

a járművezető családi neve és utóneve;

| — | a járművezető születési ideje és helye; |
| --- | --- |

—

a járművezető születési ideje és helye;

| — | a

  az érvényes
  vezetői engedély száma és a vezetői engedélyt kibocsátó ország (adott esetben); [Mód. 86] |
| --- | --- |

—

a

  az érvényes
  vezetői engedély száma és a vezetői engedélyt kibocsátó ország (adott esetben); [Mód. 86]

| — | a járművezetői kártya státusa. |
| --- | --- |

—

a járművezetői kártya státusa.

(2)   A Bizottságnak és a tagállamoknak meg kell tenniük minden szükséges intézkedést annak biztosítása érdekében, hogy az elektronikus nyilvántartások kapcsolódnak egymáshoz és az egész Unió területéről elérhetők
  , a TACHOnet üzenetküldő rendszer vagy ezzel kompatibilis rendszer használatával
  . [Mód. 87]

(3)   Járművezetői kártya kibocsátásakor, megújításakor vagy cseréjekor a tagállamoknak elektronikus adatcserén keresztül ellenőrizniük kell, hogy a járművezető még nem rendelkezik érvényes járművezetői kártyával. A közölt adatokat korlátozni kell a célzott közúti ellenőrzésekhez szükséges adatokra.

(4)   Az ellenőrzést végző tisztviselők hozzáférhetnek

  hozzáférnek
  az elektronikus nyilvántartáshoz annak érdekében, hogy ellenőrizzék a járművezetői kártyák státusát. [Mód. 88]

(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogad el a (2) bekezdésben említett összekapcsolódáshoz szükséges – a kicserélt adatok formátumát, a nemzeti elektronikus nyilvántartásokkal történő elektronikus konzultáció műszaki eljárásait, a hozzáférési eljárásokat és a biztonsági mechanizmusokat is magukban foglaló – közös eljárások és műszaki előírások létrehozása érdekében. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 40. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban kell elfogadni.

27. cikk

A járművezetői kártyák egyesítése a vezetői engedéllyel

A járművezetői kártyákat 2018. január 18-ig e fejezet rendelkezései szerint kell kibocsátani. 2018. január 19-től a járművezetői kártyákat bele kell építeni a vezetői engedélyekbe, és a 2006/126/EK rendelet rendelkezései szerint kell kiállítani, megújítani, cserélni és pótolni.

A Bizottságnak ... (19)-tól/-től számított 24 hónapon belül a jelenleg folyó kártyacsalások mennyiségének csökkentése érdekében hatásvizsgálatot kell végeznie a hivatásos járművezetők által használt összes kártya – különösen a járművezetői kártya és a jogosítvány – egyesítésének megvalósíthatóságáról és előnyeiről. A Bizottság ennek keretében megvizsgálja a rendelkezésre álló valamennyi technikai megoldást, a kártyák kompatibilitásával kapcsolatos problémákat, valamint az adatvédelemmel kapcsolatos kérdéseket. A Bizottság ... (19)-tól/-től számított 30 hónapon belül közli az Európai Parlamenttel a megállapításait. [Mód. 89]

VI.   FEJEZET

A készülék használata

28. cikk

A menetíró készülék

  tachográf
  helyes használata

(1)   A szállítási vállalkozásnak, a jármű tulajdonosának és járművezetőknek gondoskodniuk kell a menetíró készülék

  tachográf
  és a járművezetői kártya helyes működéséről és megfelelő használatáról, amennyiben a járművezetőnek az IB. mellékletben foglaltaknak megfelelő menetíró készülékkel

  digitális tachográffal
  felszerelt járművet kell vezetnie.
  Analóg tachográf használata esetében a szállítási vállalkozás és a járművezetők gondoskodnak az adatrögzítő lap megfelelő működéséről és helyes használatáról. [Mód. 90]

(1a)
     
  A digitális tachográf nem lehet oly módon beállítva, hogy automatikusan egy meghatározott jelzésre kapcsoljon, amikor a jármű motorja le van állítva vagy a gyújtás le van kapcsolva. A járművezetőnek manuálisan kell tudnia kategóriát választani, a kikapcsolást követő tevékenységétől vagy pihenésétől függően. [Mód. 91]

(2)   Tilos az adatrögzítő lapon rögzített, a menetíró készülékben

  tachográfban
  vagy a járművezetői kártyán tárolt adatokat, illetve az IB. mellékletben meghatározott menetíró készülék

  tachográf
  kinyomtatott adatait meghamisítani, eltitkolni, kitörölni vagy megsemmisíteni. Ugyanúgy tilos a menetíró készülékkel

  tachográffal
  , az adatrögzítő lappal vagy a járművezetői kártyával kapcsolatos bármely olyan manipuláció, amely az adatok, illetve a kinyomtatott információk meghamisítását, törlését vagy megsemmisítését eredményezheti. Nem tartható a járművön olyan eszköz, amelyik ilyen célra felhasználható lehet.

(3)   A járművek nem lehetnek egynél több menetíró készülék

  tachográffal
  felszerelve, kivéve a 16. cikkben meghatározott üzemi tesztek céljából.

(4)   A tagállamok megtiltják a menetíró készülék

  tachográfok
  manipulálására készített és/vagy szánt eszközök gyártását, forgalmazását, reklámozását és/vagy értékesítését.

(4a)
     
  A tagállamok figyelemmel kísérik és üldözik a csalárd beszerelésre és a tachográfokat manipuláló eszközök beszerelésére vonatkozó, az interneten egyre terjedő ajánlatokat. [Mód. 153]

29. cikk

A vállalkozás feladatai

| (-1) | A szállítási vállalkozás:










  (1) | megadja az általa alkalmazott vagy rendelkezésére álló járművezetőknek a szükséges képzést és utasításokat a tachográfok helyes működése vonatkozásában; |
| --- | --- | --- |

(-1)

A szállítási vállalkozás:

(1)

megadja az általa alkalmazott vagy rendelkezésére álló járművezetőknek a szükséges képzést és utasításokat a tachográfok helyes működése vonatkozásában;

| (2) | rendszeresen ellenőrzéseket végez annak biztosítására, hogy az általa foglalkoztatott vagy a rendelkezésére álló járművezetők helyesen használják a tachográfot, és; |
| --- | --- |

(2)

rendszeresen ellenőrzéseket végez annak biztosítására, hogy az általa foglalkoztatott vagy a rendelkezésére álló járművezetők helyesen használják a tachográfot, és;

| (3) | nem ad az általa alkalmazott vagy rendelkezésére álló járművezetőknek olyan közvetlen vagy közvetett ösztönzést, amely a tachográfokkal való visszaélésre sarkallhat. [Mód. 92] |
| --- | --- |

(3)

nem ad az általa alkalmazott vagy rendelkezésére álló járművezetőknek olyan közvetlen vagy közvetett ösztönzést, amely a tachográfokkal való visszaélésre sarkallhat. [Mód. 92]

| (1) | A szállítási vállalkozásnak megfelelő számú adatrögzítő lapot kell kiadnia azoknak a járművezetőknek, akik az I. mellékletnek megfelelően
  menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  felszerelt járművet vezetnek, amely mennyiségnél számításba kell venni az adatrögzítő lapok személyes jellegét, a szolgálati idő tartamát és annak a lehetőségét, hogy a sérült vagy az illetékes ellenőrző tisztviselő által lefoglalt adatrögzítő lapokat pótolni kell. A szállítási vállalkozás a járművezetőknek csak olyan adatrögzítő lapokat ad ki, amelyek a jóváhagyott mintának megfelelnek és a járműbe beépített készülékhez használhatók.
  Amennyiben a jármű az IB. mellékletben foglaltaknak megfelelő
  menetíró készülékkel

  digitális tachográffal
  van felszerelve, a szállítási vállalkozás és a járművezető gondoskodik arról, hogy ellenőrzés esetén az IB. mellékletben említett, kérelemre történő kinyomtatás – a szolgálati idő hosszának figyelembevételével – helyesen történjék. |
| --- | --- |

(1)

A szállítási vállalkozásnak megfelelő számú adatrögzítő lapot kell kiadnia azoknak a járművezetőknek, akik az I. mellékletnek megfelelően
  menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  felszerelt járművet vezetnek, amely mennyiségnél számításba kell venni az adatrögzítő lapok személyes jellegét, a szolgálati idő tartamát és annak a lehetőségét, hogy a sérült vagy az illetékes ellenőrző tisztviselő által lefoglalt adatrögzítő lapokat pótolni kell. A szállítási vállalkozás a járművezetőknek csak olyan adatrögzítő lapokat ad ki, amelyek a jóváhagyott mintának megfelelnek és a járműbe beépített készülékhez használhatók.

Amennyiben a jármű az IB. mellékletben foglaltaknak megfelelő
  menetíró készülékkel

  digitális tachográffal
  van felszerelve, a szállítási vállalkozás és a járművezető gondoskodik arról, hogy ellenőrzés esetén az IB. mellékletben említett, kérelemre történő kinyomtatás – a szolgálati idő hosszának figyelembevételével – helyesen történjék.

| (2) | A szállítási vállalkozás a 31. cikknek megfelelően köteles időrendi sorrendben és olvasható formában, használatukat követően legalább egy évig megőrizni az adatrögzítő lapokat és – amennyiben készültek – a kinyomatokat is, és ezekről az érintett járművezetőnek kérésére másolatokat kell adnia. A szállítási vállalkozás a járművezetői kártyákról letöltött adatokból is másolatokat, illetve az érintett járművezetőnek – kérésére – nyomtatott példányt ad. Az adatrögzítő lapokat, kinyomatokat és a letöltött adatokat az illetékes ellenőrző tisztviselő kérésére be kell mutatni vagy át kell adni. |
| --- | --- |

(2)

A szállítási vállalkozás a 31. cikknek megfelelően köteles időrendi sorrendben és olvasható formában, használatukat követően legalább egy évig megőrizni az adatrögzítő lapokat és – amennyiben készültek – a kinyomatokat is, és ezekről az érintett járművezetőnek kérésére másolatokat kell adnia. A szállítási vállalkozás a járművezetői kártyákról letöltött adatokból is másolatokat, illetve az érintett járművezetőnek – kérésére – nyomtatott példányt ad. Az adatrögzítő lapokat, kinyomatokat és a letöltött adatokat az illetékes ellenőrző tisztviselő kérésére be kell mutatni vagy át kell adni.

| (3) | A szállítási vállalkozás felelős

  felel azért, ha saját járművezetői vagy a rendelkezésére álló járművezetők megsértik
  az e rendeletben előírtaknak a vállalkozás járművezetői általi megsértéséért

  előírtakat
  . A tagállamok azon joga ellenére, hogy a szállítási vállalkozást teljes mértékben felelősnek tekintsék, a tagállamok

  tekinthetik, ugyanakkor ennek során
  figyelembe vehetnek bármely
  olyan
  bizonyítékot arra vonatkozóan
  ,amely alátámasztja,
  hogy a szállítási vállalkozást ésszerűen nem lehet az elkövetett jogsértésért felelősnek tekinteni.

  Az ellenőrző hatóságok rendszeres ellenőrzéseket végeznek az 561/2006/EK rendelet 10. cikkének (4) bekezdése szerint. [Mód. 94, 124 és 133] |
| --- | --- |

(3)

A szállítási vállalkozás felelős

  felel azért, ha saját járművezetői vagy a rendelkezésére álló járművezetők megsértik
  az e rendeletben előírtaknak a vállalkozás járművezetői általi megsértéséért

  előírtakat
  . A tagállamok azon joga ellenére, hogy a szállítási vállalkozást teljes mértékben felelősnek tekintsék, a tagállamok

  tekinthetik, ugyanakkor ennek során
  figyelembe vehetnek bármely
  olyan
  bizonyítékot arra vonatkozóan
  ,amely alátámasztja,
  hogy a szállítási vállalkozást ésszerűen nem lehet az elkövetett jogsértésért felelősnek tekinteni.

30. cikk

A járművezetői kártyák és adatrögzítő lapok használata

(1)   A járművezetőnek – attól az időponttól kezdve, amikor a járművet átveszi – minden nap használnia kell az adatrögzítő lapot vagy a járművezetői kártyát, amikor vezet. Az adatrögzítő lapot vagy járművezetői kártyát nem szabad kivenni a napi munkaidő vége előtt, kivéve ha a kivétel egyébként megengedett. Egyetlen adatrögzítő lap vagy járművezetői kártya sem használható azon az időtartamon túl, amelyre szánták.

(2)   A járművezetőknek megfelelő módon védeniük kell az adatrögzítő lapokat vagy járművezetői kártyákat, és nem szabad piszkos vagy sérült lapokat vagy kártyákat használniuk.

(3)   Ha a gépjármű elhagyásának következtében a járművezető nem tudja használni a járműbe szerelt berendezést

  tachográfot
  , az (5) bekezdés b) pontjának ii. és iii. alpontjában említett időszakokat:

| a) | ha a járművet az I. melléklet szerinti
  menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  látták el, be kell jegyezni az adatrögzítő lapra kézzel, automata feljegyzéssel vagy egyéb módon, olvashatóan, a lap beszennyezése nélkül; vagy |
| --- | --- |

a)

ha a járművet az I. melléklet szerinti
  menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  látták el, be kell jegyezni az adatrögzítő lapra kézzel, automata feljegyzéssel vagy egyéb módon, olvashatóan, a lap beszennyezése nélkül; vagy

| b) | ha a járművet az IB. mellékletnek megfelelő
  menetíró készülékkel

  digitális tachográffal
  látták el, be kell jegyezni a járművezetői kártyára a menetíró készülék

  tachográf
  kézi adatbeviteli eszközeivel. |
| --- | --- |

b)

ha a járművet az IB. mellékletnek megfelelő
  menetíró készülékkel

  digitális tachográffal
  látták el, be kell jegyezni a járművezetői kártyára a menetíró készülék

  tachográf
  kézi adatbeviteli eszközeivel.

Ellenőrzés céljából azok az időszakok, amelyekre nincs bejegyzett tevékenység, pihenőidőnek vagy megszakításnak minősülnek. A járművezetőknek nem kötelező a napi és heti pihenőidőket feljegyezni, ha a járműtől távol tartózkodnak

  A tagállamok nem írják elő a járművezetők számára, hogy dokumentálják a jármű elhagyása során végzett tevékenységeiket
  . [Mód. 95]

(4)   Ha egynél több járművezető van az IB. mellékletnek megfelelő
  menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  felszerelt járművön, minden egyes járművezetőnek biztosítania kell, hogy járművezetői kártyája a menetíró készülék

  tachográf
  megfelelő kártyaolvasó egységébe legyen beillesztve.

Ha egynél több járművezető van az IB. mellékletnek megfelelő
  menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  felszerelt járművön, a vezetők a szükséges változtatásokat az adatrögzítő lapokon úgy hajtják végre, hogy az I. melléklet II. szakaszának a), b) és c) pontjában említett információkat a járművet ténylegesen vezető járművezető adatrögzítő lapjára jegyzik fel.

(5)   A járművezetők kötelesek:

| a) | biztosítani, hogy az adatrögzítő lapon feljegyzett idő annak az országnak a hivatalos idejével egyezzék meg, amelyikben a járművet nyilvántartásba vették; |
| --- | --- |

a)

biztosítani, hogy az adatrögzítő lapon feljegyzett idő annak az országnak a hivatalos idejével egyezzék meg, amelyikben a járművet nyilvántartásba vették;

| b) | úgy működtetni a kapcsolóberendezéseket, hogy lehetőség legyen az alábbi időtartamok elkülönített és pontos rögzítésére:






  i. | a

  jel alatt: vezetési idő, |
| --- | --- | --- |

b)

úgy működtetni a kapcsolóberendezéseket, hogy lehetőség legyen az alábbi időtartamok elkülönített és pontos rögzítésére:

i.

Image

| ii. | a

  jel alatt: „egyéb munka”, amelyen a 2002/15/EK irányelv 3. cikkének a) pontja szerinti meghatározás szerinti, vezetésen kívüli más tevékenység, valamint bármely olyan munka értendő, amelyet ugyanannak vagy más munkaadónak végeznek a szállítási ágazaton belül vagy azon kívül, |
| --- | --- |

ii.

Image

| iii. | a

  jel alatt: „készenléti idő”, a 2002/15/EK rendelet 3. cikk b) pontjában meghatározottak alapján. |
| --- | --- |

iii.

Image

| iv. | a

  jel alatt: megszakítás vagy pihenőidő. |
| --- | --- |

iv.

Image

(6)   Minden járművezető az adatrögzítő lapján a következő adatokat köteles bejegyezni:

| a) | a lap használatba vételének kezdetekor: a családi és utónevét; |
| --- | --- |

a)

a lap használatba vételének kezdetekor: a családi és utónevét;

| b) | a dátumot és helyet, ahol a lap használatba vétele történt, és a dátumot és helyet, ahol az ilyen használat véget ért; |
| --- | --- |

b)

a dátumot és helyet, ahol a lap használatba vétele történt, és a dátumot és helyet, ahol az ilyen használat véget ért;

| c) | minden egyes jármű rendszámát, amelyre beosztották, mind a lapon rögzített első menet kezdetekor, mind az azt követő, a lap használata alatt bekövetkező járműcsere esetén; |
| --- | --- |

c)

minden egyes jármű rendszámát, amelyre beosztották, mind a lapon rögzített első menet kezdetekor, mind az azt követő, a lap használata alatt bekövetkező járműcsere esetén;

| d) | a kilométer-számláló állását:






  i. | a lapon rögzített első menet előtt, |
| --- | --- | --- |

d)

a kilométer-számláló állását:

i.

a lapon rögzített első menet előtt,

| ii. | a lapon rögzített utolsó menet végén, |
| --- | --- |

ii.

a lapon rögzített utolsó menet végén,

| iii. | a munkanap folyamán bekövetkező járműcsere esetén az állást azon a járművön, amelyre előzőleg beosztották, és azon a járművön, amelyre azután következőleg osztották be; |
| --- | --- |

iii.

a munkanap folyamán bekövetkező járműcsere esetén az állást azon a járművön, amelyre előzőleg beosztották, és azon a járművön, amelyre azután következőleg osztották be;

| e) | az esetleges járműcsere időpontját. |
| --- | --- |

e)

az esetleges járműcsere időpontját.

(7)   A járművezető az IB. mellékletben foglaltaknak megfelelő menetíró készülékbe

  a digitális tachográfba
  köteles beírni azoknak az országoknak a betűjeleit, amelyekben a munkanapját megkezdi és befejezi. Bármely tagállam előírhatja azonban, hogy az olyan járművek vezetői, amelyek a határaikon belül folytatnak szállításokat, az ország betűjele mellett részletesebb földrajzi leírásokat is adjanak meg, feltéve hogy az adott tagállam azokat még 1998. április 1-je előtt bejelentette a Bizottságnak. [Mód. 96]

A járművezetőknek nem szükséges megadniuk ezt az információt, ha a menetíró készülék

  tachográf
  a 4. cikknek megfelelően automatikusan rögzíti a helymeghatározó adatokat.

31. cikk

Sérült járművezetői kártyák és adatrögzítő lapok

(1)   Amennyiben az adatrögzítő lap vagy a járművezetői kártya, amelyen feljegyzés van, megsérült, a járművezető a sérült adatrögzítő lapot vagy járművezetői kártyát a pótláshoz használt tartaléklaphoz köteles csatolni.

(2)   Ha egy járművezetői kártya megsérült, hibásan működik, elveszett vagy ellopták, a járművezető köteles:

| a) | az út megkezdése előtt kinyomtatni a használt járműre vonatkozó adatokat, és erre a kinyomatra ráírja:






  i. | azokat az adatokat, melyek a járművezető azonosításához szükségesek (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), aláírással ellátva; |
| --- | --- | --- |

a)

az út megkezdése előtt kinyomtatni a használt járműre vonatkozó adatokat, és erre a kinyomatra ráírja:

i.

azokat az adatokat, melyek a járművezető azonosításához szükségesek (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), aláírással ellátva;

| ii. | a 30. cikk (5) bekezdése b) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában említett időtartamokat; |
| --- | --- |

ii.

a 30. cikk (5) bekezdése b) pontjának ii., iii. és iv. alpontjában említett időtartamokat;

| b) | az út végén a menetíró készülék

  tachográf
  által rögzített időtartamokkal kapcsolatos információt ki kell nyomtatni, az egyéb munkával töltött időt, rendelkezésre állást és az induláskor készített nyomtatás óta tartott pihenőket, melyeket a menetíró készülék

  tachográf
  nem jegyzett fel, be kell jegyezni, és meg kell jelölni a dokumentumon azokat az adatokat, melyek lehetővé teszik a járművezető azonosítását (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), beleértve a járművezető aláírását is. |
| --- | --- |

b)

az út végén a menetíró készülék

  tachográf
  által rögzített időtartamokkal kapcsolatos információt ki kell nyomtatni, az egyéb munkával töltött időt, rendelkezésre állást és az induláskor készített nyomtatás óta tartott pihenőket, melyeket a menetíró készülék

  tachográf
  nem jegyzett fel, be kell jegyezni, és meg kell jelölni a dokumentumon azokat az adatokat, melyek lehetővé teszik a járművezető azonosítását (név, járművezetői kártya vagy vezetői engedély száma), beleértve a járművezető aláírását is.

32. cikk

A járművezető által magánál tartott adatok

(1)   Ha a járművezető az I. mellékletnek megfelelő menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  felszerelt járművet vezet, a járművezetőnek az ellenőrzést végző személy kérésére a következőket be kell tudnia mutatni:

| i. | az adott napon és az azt megelőző 28 napon a járművezető által használt adatrögzítő lapok, |
| --- | --- |

i.

az adott napon és az azt megelőző 28 napon a járművezető által használt adatrögzítő lapok,

| ii. | járművezetői kártya, ha van ilyen a birtokában, és |
| --- | --- |

ii.

járművezetői kártya, ha van ilyen a birtokában, és

| iii. | bármely kézi feljegyzés és kinyomat, amelyet az adott napon és az azt megelőző 28 napon készítettek e rendeletnek és az 561/2006/EK rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

iii.

bármely kézi feljegyzés és kinyomat, amelyet az adott napon és az azt megelőző 28 napon készítettek e rendeletnek és az 561/2006/EK rendeletnek megfelelően.

(2)   Ha a járművezető az IB mellékletnek megfelelő
  menetíró készülékkel

  digitális tachográffal
  felszerelt járművet vezet, a járművezetőnek az ellenőrzést végző személy kérésére a következőket be kell tudnia mutatni:

| i. | járművezetői kártya, |
| --- | --- |

i.

járművezetői kártya,

| ii. | bármely kézi feljegyzés és kinyomat, amelyet az adott napon és az azt megelőző 28 napon készítettek e rendeletnek és az 561/2006/EK rendeletnek megfelelően. |
| --- | --- |

ii.

bármely kézi feljegyzés és kinyomat, amelyet az adott napon és az azt megelőző 28 napon készítettek e rendeletnek és az 561/2006/EK rendeletnek megfelelően.

| iii. | az adatrögzítő lapokat az ii. alpontban meghatározott olyan időszakra vonatkozóan, melyek alatt az I. mellékletnek megfelelő menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  felszerelt járművet vezetett. |
| --- | --- |

iii.

az adatrögzítő lapokat az ii. alpontban meghatározott olyan időszakra vonatkozóan, melyek alatt az I. mellékletnek megfelelő menetíró készülékkel

  analóg tachográffal
  felszerelt járművet vezetett.

(3)   Az arra felhatalmazott

  A tanúsítvánnyal rendelkező,
  ellenőrzést végző személy az adatrögzítő lapok, a menetíró készülék

  tachográf
  vagy a járművezetői kártya által rögzített, kijelzett
  ,

  vagy kinyomtatott
  vagy letöltött
  adatok elemzésével ellenőrizheti az 561/2006/EK rendeletnek való megfelelést, illetve ha ezek nem állnak rendelkezésre, bármely más olyan dokumentum ellenőrzésével, mely egy rendelkezés be nem tartását bizonyítja, például a 24. cikk (2) és a 33. cikk (2) bekezdésében meghatározottakat. [Mód. 97]

(3a)
     
  A Bizottság az első jogalkalmazó tisztviselői bizonyítványok kiadását követő 18 hónapon belül az összes tagállamban tanulmányt készít a végrehajtási rendszerekről annak megállapítása érdekében, hogy hány képesítéssel rendelkező tisztviselő található az egyes tagállamokban.

A tagállamoknak ezt követően évente jelentést kell tenniük a Bizottság felé, részletezve, hogy a tisztviselők milyen képzést kaptak, és hány aktív jogalkalmazó tisztviselő szerzett európai jogalkalmazási bizonyítványt. [Mód. 98]

33. cikk

Eljárások hibásan működő készülék esetében

(1)   A készülék üzemzavara vagy hibás működése esetén a szállítási vállalkozónak, mihelyt a körülmények megengedik, meg kell javíttatnia a készüléket

  tachográfot
  egy elismert szerelővel vagy műhellyel.

Ha a jármű nem tud visszatérni a telephelyre az üzemzavar vagy a hibás működés megállapításának napjától számított egy héten belül, a javítást útközben kell elvégezni.

A tagállamok által a 37. cikk szerint hozott intézkedések felhatalmazhatják

  hatáskört biztosítanak
  az illetékes hatóságokat

  hatóságoknak
  a jármű használatának a megtiltására, amennyiben az üzemzavart vagy a hibás működés nem került megszüntetésre az e cikk első és második albekezdésének megfelelően. [Mód. 99]

A hátrányos megkülönböztetés megelőzése érdekében a Bizottság ennek során ellenőrzi, hogy a hazai és a külföldi járművek azonos elbírálás alá esnek-e. [Mód. 100]

(2)   Amennyiben a menetíró készülék

  tachográf
  üzemképtelen vagy hibásan működik, a járművezető rögzíti az azonosításához szükséges adatokat (név, járművezetői kártya és/vagy vezetői engedély száma) – saját kezű aláírásával együtt –, a különböző időtartamokra vonatkozó mindazon információkat, amelyeket a menetíró készülék

  tachográf
  már nem helyesen rögzített vagy nyomtatott ki

| a) | az adatrögzítő lapon vagy lapokon; vagy |
| --- | --- |

a)

az adatrögzítő lapon vagy lapokon; vagy

| b) | az adatrögzítő laphoz csatolandó vagy a járművezetői kártyával együtt tartandó ideiglenes lapon. |
| --- | --- |

b)

az adatrögzítő laphoz csatolandó vagy a járművezetői kártyával együtt tartandó ideiglenes lapon.

VII.   FEJEZET

Adatvédelem, végrehajtás

  Végrehajtás és szankciók [Mód. 101]

34. cikk

A személyes adatok védelme

(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a személyes adatok feldolgozása ezen rendelet vonatkozásában a 95/46/EK és a 2002/58/EK irányelvnek megfelelően és a tagállamnak a 95/46/EK irányelv 28. cikke szerinti független közigazgatási szervének felügyelete alatt történik.

(2)   A tagállamoknak különösen biztosítaniuk kell a személyes adatok védelmét a következőkhöz kapcsolódóan:

| — | globális navigációs műholdrendszer (GNSS) használata helymeghatározó adatok rögzítésére a 4. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

globális navigációs műholdrendszer (GNSS) használata helymeghatározó adatok rögzítésére a 4. cikkben meghatározott módon,

| — | távoli kommunikáció használata ellenőrzés céljából az 5. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

távoli kommunikáció használata ellenőrzés céljából az 5. cikkben meghatározott módon,

| — | harmonizált interfésszel rendelkező menetíró készülék használata a 6. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

harmonizált interfésszel rendelkező menetíró készülék használata a 6. cikkben meghatározott módon,

| — | a járművezetői kártyákra vonatkozó elektronikus információcsere a 26. cikkben meghatározott módon, |
| --- | --- |

—

a járművezetői kártyákra vonatkozó elektronikus információcsere a 26. cikkben meghatározott módon,

| — | a szállítási vállalkozások nyilvántartása a 29. cikkben meghatározott módon. |
| --- | --- |

—

a szállítási vállalkozások nyilvántartása a 29. cikkben meghatározott módon.

(3)   Az IB. mellékletben említett menetíró készüléket úgy kell kialakítani, hogy biztosítsa a magánélet tiszteletben tartását. Csak a feldolgozáshoz szigorúan szükséges adatokat szabad feldolgozni.

(4)   A járművek és/vagy szállítási vállalkozások tulajdonosainak adott esetben meg kell felelniük a személyes adatok védelmére vonatkozó megfelelő rendelkezéseknek.
  [Mód. 102]

34a. cikk

Ellenőrző tisztviselők

(1)
     
  A rendelet betartásának eredményes figyelemmel kísérése érdekében a tanúsított ellenőrző tisztviselőknek kellő mennyiségű szabványos berendezéssel és jogi hatáskörrel kell rendelkezniük ahhoz, hogy elláthassák e rendelet szerinti kötelezettségeiket. Ez különösen a következőket jelenti:

| a) | a tanúsított ellenőrző tisztviselőnek birtokában kell lennie azon ellenőrző kártyáknak, amelyek lehetővé teszik a tachográfban és a tachográf-kártyákon – továbbá a műhelykártyán – rögzített adatokhoz való hozzáférést. |
| --- | --- |

a)

a tanúsított ellenőrző tisztviselőnek birtokában kell lennie azon ellenőrző kártyáknak, amelyek lehetővé teszik a tachográfban és a tachográf-kártyákon – továbbá a műhelykártyán – rögzített adatokhoz való hozzáférést.

| b) | a tanúsított ellenőrző tisztviselőnek rendelkeznie kell a vonatkozó harmonizált és szabványosított eszközökkel és típusjóváhagyással rendelkező szoftverrel az adatállományok járműegységekből és tachográf-kártyákból történő letöltéséhez, és a digitális tachográfok ilyen adatállományainak és nyomtatott jelentéseinek az analóg tachográfok nyomtatványaival vagy ábráival együttesen történő, gyors elemzéséhez. |
| --- | --- |

b)

a tanúsított ellenőrző tisztviselőnek rendelkeznie kell a vonatkozó harmonizált és szabványosított eszközökkel és típusjóváhagyással rendelkező szoftverrel az adatállományok járműegységekből és tachográf-kártyákból történő letöltéséhez, és a digitális tachográfok ilyen adatállományainak és nyomtatott jelentéseinek az analóg tachográfok nyomtatványaival vagy ábráival együttesen történő, gyors elemzéséhez.

(2)
     
  Ha a tanúsított tisztviselő az ellenőrzés végeztével elegendő bizonyítékot talál a csalás alapos gyanújára, felhatalmazással kell rendelkeznie arra, hogy további vizsgálatok elvégzése céljából egy felhatalmazott műhelybe küldje a járművet, különösen annak ellenőrzése érdekében:

| a) | hogy a tachográf megfelelően működik-e; |
| --- | --- |

a)

hogy a tachográf megfelelően működik-e;

| b) | hogy a tachográf helyesen rögzíti és tárolja-e az adatokat; és |
| --- | --- |

b)

hogy a tachográf helyesen rögzíti és tárolja-e az adatokat; és

| c) | hogy a kalibrálási paraméterek helyesek-e. |
| --- | --- |

c)

hogy a kalibrálási paraméterek helyesek-e.

(3)
     
  A tanúsított ellenőrző tisztviselőknek hatáskörrel kell rendelkezniük a felhatalmazott műhelyek arra való utasítására, hogy végezzék el a (2) bekezdésben említett teszteket, és a manipulációs eszközök jelenlétének kimutatására kifejlesztett célzott teszteket. Ha manipulációs eszközöket mutatnak ki, a berendezést, beleértve magát az eszközt, a járműegységet vagy összetevőit és a járművezetői kártyát ki lehet szerelni a járműből, és bizonyítékként lehet felhasználni, az ilyen bizonyítékok kezelésére vonatkozó nemzeti eljárási szabályoknak megfelelően.

(4)
     
  A tanúsított ellenőrző tisztviselőknek a vállalkozás telephelyének ellenőrzésekor ki kell használniuk a lehetőséget az ott található tachográfok és járművezetői kártyák ellenőrzésére.

(5)
     
  A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy a 39. cikknek megfelelően az e cikk (1) bekezdésében említett berendezésre vonatkozó műszaki és funkcionális előírások meghatározása céljából felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el. [Mód. 103]

35. cikk

Az ellenőrzést végző tisztviselők képzése

(1)   A tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy az ellenőrzést végző tisztviselők megfelelően képzettek a rögzített adatok elemzéséhez és a menetíró készülék

  tachográfok
  ellenőrzéséhez.

(2)   A tagállamoknak legkésőbb ... (20)-ig tájékoztatniuk kell a Bizottságot az ellenőrzést végző tisztviselőik képzési követelményeiről.

(2a)
     
  A Bizottság legkésőbb ... (21)-ig határozatokat fogad el az ellenőrző tisztviselők képzésének közös rendszerének létrehozásáról. [Mód. 104]

(3)   A Bizottság határozatokat hoz

  elfogadja
  az ellenőrzést végző tisztviselők kiképzésének és továbbképzésének módszertanára vonatkozóan

  módszertanát
  , beleértve az ellenőrzések irányítására és a manipulációs eszközök és csalás észlelésére vonatkozó technikákat is.
  E módszertannak a tachográf által rögzített adatok valamennyi tagállamban egységes elemzésének biztosítása érdekében az e rendelet és az 561/2006/EK rendelet közös értelmezését biztosító iránymutatásokon kell alapulnia. E
  végrehajtási aktusokat a 40. cikk (2) bekezdésében

  40. cikk (3) bekezdésében
  említett tanácsadó bizottsági

  vizsgálati
  eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 105]

(3a)
     
  Az ellenőrző tisztviselők legkésőbb ... (22)-ig vizsgát tesznek az európai jogalkalmazási bizonyítvány megszerzése érdekében. Ez a harmonizált tanúsítvány igazolja, hogy rendelkeznek a megfelelő képességekkel az e rendeletben és különösen a 34a. cikkel kapcsolatban meghatározott ellenőrzési feladataik megfelelő végrehajtásához. [Mód. 106]

(3b)
     
  A Bizottság határozatokban fogadja el a vizsgakövetelményeket és az e cikk (3a) bekezdésében említett vizsga tartalmát. Ezeket a végrehajtási jogi aktusokat a 40. cikk (3) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 107]

(3c)
     
  A Bizottság kétévente jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak az egyes tagállamokban képzésben részt vevő, illetve az európai jogalkalmazási bizonyítványt megszerző ellenőrző tisztviselők számáról. [Mód. 108]

35a. cikk

Nagyon súlyos jogsértések

Az e rendeletben meghatározott kötelezettségek tekintetében elkövetett alábbi jogsértések különös súlyuknál és a közúti közlekedés biztonságára való lehetséges következményeiknél fogva nagyon súlyos jogsértésnek minősülnek a tagállami jogszabályokban:

| (1) | A tachográfok beszerelését illető kötelezettségek tekintetében: típusjóváhagyással nem rendelkező tachográf beszerelése és használata; |
| --- | --- |

(1)

A tachográfok beszerelését illető kötelezettségek tekintetében: típusjóváhagyással nem rendelkező tachográf beszerelése és használata;

| (2) | A tachográfok, járművezetői kártyák vagy adatrögzítő lap használatát illető kötelezettségek tekintetében:










  a) | olyan tachográf használata, amely a 18. cikkben meghatározott ellenőrzéshez kapcsolódó kötelezettségeket nem teljesíti, |
| --- | --- | --- |

(2)

A tachográfok, járművezetői kártyák vagy adatrögzítő lap használatát illető kötelezettségek tekintetében:

a)

olyan tachográf használata, amely a 18. cikkben meghatározott ellenőrzéshez kapcsolódó kötelezettségeket nem teljesíti,

| b) | olyan tachográf használata, amelyet nem ellenőriztek, kalibráltak vagy plombáltak le megfelelően; |
| --- | --- |

b)

olyan tachográf használata, amelyet nem ellenőriztek, kalibráltak vagy plombáltak le megfelelően;

| c) | érvénytelen járművezetői kártya használata; |
| --- | --- |

c)

érvénytelen járművezetői kártya használata;

| d) | az adatrögzítő lapok, a kinyomtatott és letöltött jelentések megőrzésének vállalkozás általi elmulasztása; |
| --- | --- |

d)

az adatrögzítő lapok, a kinyomtatott és letöltött jelentések megőrzésének vállalkozás általi elmulasztása;

| e) | a járművezetőnek több érvényes járművezetői kártyája van; |
| --- | --- |

e)

a járművezetőnek több érvényes járművezetői kártyája van;

| f) | más személy járművezetői kártyájának használata; |
| --- | --- |

f)

más személy járművezetői kártyájának használata;

| g) | hibás vagy lejárt járművezetői kártya használata; |
| --- | --- |

g)

hibás vagy lejárt járművezetői kártya használata;

| h) | a rögzített és tárolt adatok nem állnak rendelkezésre legalább 365 napig; |
| --- | --- |

h)

a rögzített és tárolt adatok nem állnak rendelkezésre legalább 365 napig;

| i) | szennyezett vagy sérült lapok és járművezetői kártyák használata, ha illetve olvashatatlan adatok; |
| --- | --- |

i)

szennyezett vagy sérült lapok és járművezetői kártyák használata, ha illetve olvashatatlan adatok;

| j) | a járművezetői kártyák és adatrögzítő lapok nem rendeltetésszerű használata; |
| --- | --- |

j)

a járművezetői kártyák és adatrögzítő lapok nem rendeltetésszerű használata;

| k) | egyetlen adatrögzítő lap vagy járművezetői kártya rendeltetési időn túli használata, ha ez adatvesztést okoz; |
| --- | --- |

k)

egyetlen adatrögzítő lap vagy járművezetői kártya rendeltetési időn túli használata, ha ez adatvesztést okoz;

| l) | a kötelező manuális adatbevitel elmulasztása; |
| --- | --- |

l)

a kötelező manuális adatbevitel elmulasztása;

| m) | a megfelelő nyílásban nem a megfelelő lap vagy járművezetői kártya használata (multimanning). |
| --- | --- |

m)

a megfelelő nyílásban nem a megfelelő lap vagy járművezetői kártya használata (multimanning).

| (3) | Az információk megadása tekintetében: az adatrögzítő lapon a vezetéknév és a keresztnév megadásának elmulasztása. |
| --- | --- |

(3)

Az információk megadása tekintetében: az adatrögzítő lapon a vezetéknév és a keresztnév megadásának elmulasztása.

| (4) | Az információszolgáltatási kötelezettség tekintetében:










  a) | az ellenőrzés megtagadása; |
| --- | --- | --- |

(4)

Az információszolgáltatási kötelezettség tekintetében:

a)

az ellenőrzés megtagadása;

| b) | az adott napi nyilvántartások indokolatlan hiánya; |
| --- | --- |

b)

az adott napi nyilvántartások indokolatlan hiánya;

| c) | az előző 28 napi nyilvántartások indokolatlan hiánya; |
| --- | --- |

c)

az előző 28 napi nyilvántartások indokolatlan hiánya;

| d) | járművezetői kártyával rendelkező járművezető kártyáján indokolatlanul hiányoznak a nyilvántartások; |
| --- | --- |

d)

járművezetői kártyával rendelkező járművezető kártyáján indokolatlanul hiányoznak a nyilvántartások;

| e) | az adott héten és az előző 28 napban készült kézi nyilvántartások és nyomtatott jelentések indokolatlan hiánya; |
| --- | --- |

e)

az adott héten és az előző 28 napban készült kézi nyilvántartások és nyomtatott jelentések indokolatlan hiánya;

| f) | a járművezetői kártya felmutatására való képtelenség; |
| --- | --- |

f)

a járművezetői kártya felmutatására való képtelenség;

| g) | az adott héten és az előző 28 napban készült nyomtatott jelentések felmutatására való képtelenség; |
| --- | --- |

g)

az adott héten és az előző 28 napban készült nyomtatott jelentések felmutatására való képtelenség;

| (5) | Meghibásodás:



  A tachográfot nem jóváhagyott szerelő vagy műhely javította. |
| --- | --- |

(5)

Meghibásodás:

| (6) | A nyomtatott jelentések kézi javítása:










  a) | a járművezető nem tünteti fel az összes információt a tachográf javíthatatlansága vagy meghibásodása miatt már nem rögzített időszakokra vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

(6)

A nyomtatott jelentések kézi javítása:

a)

a járművezető nem tünteti fel az összes információt a tachográf javíthatatlansága vagy meghibásodása miatt már nem rögzített időszakokra vonatkozóan;

| b) | az ideiglenes lapról hiányzik a járművezető kártyaszáma és/vagy neve és/vagy a járművezetői engedély száma; |
| --- | --- |

b)

az ideiglenes lapról hiányzik a járművezető kártyaszáma és/vagy neve és/vagy a járművezetői engedély száma;

| c) | a járművezetői kártya elvesztéséről vagy eltulajdonításáról nem tettek hivatalos bejelentést azon tagállam illetékes hatóságainál, amelynek területén azt elveszítették vagy ellopták. |
| --- | --- |

c)

a járművezetői kártya elvesztéséről vagy eltulajdonításáról nem tettek hivatalos bejelentést azon tagállam illetékes hatóságainál, amelynek területén azt elveszítették vagy ellopták.

| (7) | Csalás tekintetében:










  a) | az adatrögzítő lapon rögzített, a tachográfban vagy a járművezetői kártyán tárolt adatok, illetve a tachográf kinyomtatott adatainak meghamisítása, törlése vagy megsemmisítése; |
| --- | --- | --- |

(7)

Csalás tekintetében:

a)

az adatrögzítő lapon rögzített, a tachográfban vagy a járművezetői kártyán tárolt adatok, illetve a tachográf kinyomtatott adatainak meghamisítása, törlése vagy megsemmisítése;

| b) | a tachográffal, az adatrögzítő lappal, a járművezetői kártyával vagy a vállalati kártyával kapcsolatos bármely olyan manipuláció, amely az adatok, illetve a kinyomtatott információk meghamisítását eredményezheti; |
| --- | --- |

b)

a tachográffal, az adatrögzítő lappal, a járművezetői kártyával vagy a vállalati kártyával kapcsolatos bármely olyan manipuláció, amely az adatok, illetve a kinyomtatott információk meghamisítását eredményezheti;

| c) | a járművön lévő olyan manipulációs eszköz, amely az adatok vagy a kinyomtatott adatok hamisítására felhasználható. [Mód. 109] |
| --- | --- |

c)

a járművön lévő olyan manipulációs eszköz, amely az adatok vagy a kinyomtatott adatok hamisítására felhasználható. [Mód. 109]

36. cikk

Kölcsönös segítségnyújtás

A tagállamok segítik egymást e rendelet alkalmazásában és az e rendeletnek való megfelelés ellenőrzésében.

A kölcsönös segítségnyújtás keretén belül a tagállamok illetékes hatóságai rendszeresen megküldik egymásnak az ezen rendelet megsértésére vonatkozó, szerelőkre és műhelyekre
  , a manipulálás gyakorlatainak típusaira,
  valamint az ilyen jogsértésekért kiszabott büntetésekre vonatkozó összes rendelkezésre álló információt. [Mód. 110]

36a. cikk

Telefonos ügyelet

A Bizottság weboldalt, valamint az EU egészében hívható ügyeleti telefonszámot hoz létre, amelyet a járművezetők vagy bármely más érintett fél díjmentesen és anonim módon hívhat, ha az e rendelet hatálya alá eső csalást kíván bejelenteni. [Mód. 111]

37. cikk

Szankciók

(1)   A tagállamok megállapítják az e rendelet megsértése esetén alkalmazandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést megtesznek azok foganatosítása érdekében. Az említett szankcióknak hatékonyaknak, arányosnak, visszatartónak és diszkriminációmentesnek kell lenniük. Amennyiben ezen rendelet megsértését műhelyek követik el, ez tartalmazhatja a jóváhagyás és a műhelykártya visszavonását.

(2)   E rendelet semmilyen megszegése nem vonhat maga után több mint egy büntetést vagy eljárást.

(3)   A tagállamok által a 2009/5/EK irányelvben

  az e rendelet 35a. cikkében
  megállapított nagyon súlyos jogsértésekre meghatározott szankcióknak a tagállamban a közúti közlekedésre vonatkozó jogszabályok megsértéséért alkalmazható legmagasabb kategóriába kell tartozniuk. [Mód. 112]

(4)   A tagállamoknak értesíteniük kell a Bizottságot ezekről az intézkedésekről és a szankciókra vonatkozó szabályokról legkésőbb ... (23)-ig. Az említett intézkedések bármilyen későbbi módosításáról szintén tájékoztatniuk kell a Bizottságot.

VIII.   FEJEZET

Záró rendelkezések

38. cikk

A műszaki fejlődéshez való felzárkózás

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a vonatkozó 39. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az I., IB. és II: mellékleteknek a műszaki fejlődéshez való felzárkóztatása céljából.

A Bizottság a 4., 5. és 6. cikkben meghatározott részletes előírásokat ... (24) -ig fogadja el. A Bizottság a 39. cikknek megfelelően felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadhat el e határidő meghosszabbítása céljából, amennyiben a határidő lejártakor bizonyítani tudja, hogy még nem áll rendelkezésre a megkövetelt előírásoknak megfelelő készülék. [Mód. 115]

39. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg.

(2)   A
  Bizottság 3g.,
  4., 5., 6. és 38.

  34a
  . cikkben említett,
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól ... (25) -tól/-től kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időszakok vége előtt nem emel kifogást a meghosszabbítás ellen, a
  felhatalmazás [e rendelet hatálybalépésének időpontjától] határozatlan időre szól

  hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra
  . [Mód. 113]

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 4., 5., 6. és 38. cikkben

  3g., 4., 5., 6. és 34a. cikkben
  említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. [Mód. 114]

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 4., 5., 6. és 38. cikk

  3g., a 4., az 5., a 6., illetve a 34a. cikk
  alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor léphet hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács az értesítést követő két hónapos időtartamon belül nem emel ellene kifogást, vagy ha az Európai Parlament és a Tanács az időtartam leteltét megelőzően egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást. Ezen időtartam az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbodik. [Mód. 115]

40. cikk

Bizottság

(1)   A Bizottság munkáját egy bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

Amennyiben a bizottság véleményét írásbeli eljárás útján alakítja ki, az írásbeli eljárást eredmény nélkül lezárják, amennyiben a vélemény kialakítására megállapított határidőn belül az elnök így dönt, vagy a bizottsági tagok egyszerű többsége kéri.

(3)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

Amennyiben a bizottság írásbeli eljárás útján alakítja ki véleményét, az írásbeli eljárás eredmény nélkül lezárásra kerül abban az esetben, ha a vélemény kialakítására megállapított határidőn belül az elnök így dönt, vagy ha a bizottsági tagok egyszerű többsége ezt kéri.

41. cikk

Tachográf-fórum

(1)   Tachográf-fórumot kell létrehozni a menetíró készülékre

  tachográfra
  vonatkozó műszaki kérdésekben a tagállamok szakértői és a menetíró készüléket

  tachográfokat

  A

  a
  nemzetközi közúti fuvarozást végző járművek személyzetének munkájáról szóló európai megállapodás (AETR) alapján használó harmadik országok szakértői között zajló párbeszéd támogatására.

(2)   A tagállamok egy szakértőt jelölnek a Tachográf-fórumba.

(3)   A Tachográf-fórumnak nyitottnak kell lennie az érdeklődő nem EU-s AETR szerződő felek szakértőinek részvételére.

(4)   A Tachográf-fórumba meghívást kell kapniuk az érintett feleknek, a járműgyártók és a tachográf-gyártók képviselőinek, valamint a szociális partnereknek.

(5)   A Tachográf-fórum elfogadja saját eljárási szabályzatát.

(6)   A Tachográf-fórum évente legalább egyszer ülésezik.

42. cikk

A nemzeti intézkedések közlése

A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseit, amelyeket az e rendelet által szabályozott területen fogadnak el, legkésőbb 30 nappal elfogadásuk időpontját követően és első alkalommal ... (26)-ig követően legkésőbb 12 hónapon belül.

| 2. | Az I. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az I. fejezet – Meghatározások részben a b) pontot el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

2.

Az I. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az I. fejezet – Meghatározások részben a b) pontot el kell hagyni.

| b) | A III. fejezet c) részének 4.1. pontjában az „a rendelet 15. cikkének (3) bekezdése, második francia bekezdésének b), c) és d) pontjában” szövegrész helyébe az „a rendelet 30. cikke (5) bekezdése második francia bekezdésének b), c) és d) pontjában” szövegrész lép. |
| --- | --- |

b)

A III. fejezet c) részének 4.1. pontjában az „a rendelet 15. cikkének (3) bekezdése, második francia bekezdésének b), c) és d) pontjában” szövegrész helyébe az „a rendelet 30. cikke (5) bekezdése második francia bekezdésének b), c) és d) pontjában” szövegrész lép.

| c) | A III. fejezet c) részének 4.2 pontjában az „a rendelet 15. cikkében” szövegrész helyébe az „a rendelet 30. cikkében” hivatkozás lép. |
| --- | --- |

c)

A III. fejezet c) részének 4.2 pontjában az „a rendelet 15. cikkében” szövegrész helyébe az „a rendelet 30. cikkében” hivatkozás lép.

| d) | A IV. fejezet a) része 1. pontjának harmadik albekezdésében az „a rendelet 15. cikk (5) bekezdésében” szövegrész helyébe az „a rendelet 30. cikkének (6) bekezdésében” szövegrész lép. |
| --- | --- |

d)

A IV. fejezet a) része 1. pontjának harmadik albekezdésében az „a rendelet 15. cikk (5) bekezdésében” szövegrész helyébe az „a rendelet 30. cikkének (6) bekezdésében” szövegrész lép.

| 3. | Az IB. melléklet a következőképpen módosul:






  a) | Az I. fejezet – Fogalommeghatározások részben az l), o), y), ee), kk), oo) és qq) pontokat el kell hagyni. |
| --- | --- | --- |

3.

Az IB. melléklet a következőképpen módosul:

a)

Az I. fejezet – Fogalommeghatározások részben az l), o), y), ee), kk), oo) és qq) pontokat el kell hagyni.

| b) | A VI. fejezet a következőképpen módosul:






  i. | az első bekezdésben az „a 2135/98/EK rendelettel módosított 3821/85/EGK rendelet 12. cikkének (5) bekezdésében” szövegrész helyébe az „a 3821/85/EGK rendelet 24. cikkének (5) bekezdésében” szövegrész lép. |
| --- | --- | --- |

b)

A VI. fejezet a következőképpen módosul:

i.

az első bekezdésben az „a 2135/98/EK rendelettel módosított 3821/85/EGK rendelet 12. cikkének (5) bekezdésében” szövegrész helyébe az „a 3821/85/EGK rendelet 24. cikkének (5) bekezdésében” szövegrész lép.

| ii. | A „Szerelők vagy műhelyek jóváhagyása” című 1. szakaszt el kell hagyni. |
| --- | --- |

ii.

A „Szerelők vagy műhelyek jóváhagyása” című 1. szakaszt el kell hagyni.

| c) | A VIII. fejezet 271. pontjában az „e rendelet 5. cikkével” szövegrész helyébe az „e rendelet 8. cikkével” szövegrész lép. |
| --- | --- |

c)

A VIII. fejezet 271. pontjában az „e rendelet 5. cikkével” szövegrész helyébe az „e rendelet 8. cikkével” szövegrész lép.

2. cikk

Az 561/2006/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (-1) | A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következőképpen módosul:










  „a) | áruszállítás esetében, ha a jármű megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival meghaladja a 2,8 tonnát, vagy. [Mód. 134]” |
| --- | --- | --- |

(-1)

A 2. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következőképpen módosul:

„a)

áruszállítás esetében, ha a jármű megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival meghaladja a 2,8 tonnát, vagy. [Mód. 134]”

| (-1a) | A 3. cikk a következő ponttal egészül ki:










  „aa) | az olyan járművek vagy járművek kombinációi, amelyeket olyan anyagok, felszerelések vagy gépek szállítására használnak, amelyekre a járművezetőnek munkája során szüksége van, illetve amelyeket kizárólag a vállalkozás telephelyétől számított 100 km-es sugarú körben használnak, azzal a feltétellel, hogy a jármű vezetése nem a járművezető fő tevékenysége; [Mód. 126 és 135]” |
| --- | --- | --- |

(-1a)

A 3. cikk a következő ponttal egészül ki:

„aa)

az olyan járművek vagy járművek kombinációi, amelyeket olyan anyagok, felszerelések vagy gépek szállítására használnak, amelyekre a járművezetőnek munkája során szüksége van, illetve amelyeket kizárólag a vállalkozás telephelyétől számított 100 km-es sugarú körben használnak, azzal a feltétellel, hogy a jármű vezetése nem a járművezető fő tevékenysége; [Mód. 126 és 135]”

| (-1b) | A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:



  „Az (1) és (2) bekezdéstől eltérve, a személyszállítással foglalkozó járművezetőnek 4,5 órás vezetési időt követően legalább 45 perc szünetet kell tartania. A szünet több kisebb, legalább 15 perces megszakítással is helyettesíthető. [Mód. 127]” |
| --- | --- |

(-1b)

A 7. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

| (-1c) | A 8. cikk (6a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(6a)
     
  A (6) bekezdéstől eltérve, az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében személyszállítással foglalkozó járművezetők heti pihenőidejüket az azt megelőző rendes heti pihenőidőt követően legfeljebb 12 egymást követő 24 órás időszakkal elhalaszthatják (27), feltéve, hogy:










  a) | az eltérés kihasználását követően a járművezetők egy rendes heti pihenőidőt tartanak; |
| --- | --- | --- |

(-1c)

A 8. cikk (6a) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(6a)
     
  A (6) bekezdéstől eltérve, az autóbusszal végzett személyszállítás nemzetközi piacához való hozzáférés közös szabályairól szóló, 2009. október 21-i 1073/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet értelmében személyszállítással foglalkozó járművezetők heti pihenőidejüket az azt megelőző rendes heti pihenőidőt követően legfeljebb 12 egymást követő 24 órás időszakkal elhalaszthatják (27), feltéve, hogy:

a)

az eltérés kihasználását követően a járművezetők egy rendes heti pihenőidőt tartanak;

| b) | egy négy hetes időtartamon belül összesen 140 óra heti pihenőidőt tartanak. [Mód. 128]” |
| --- | --- |

b)

egy négy hetes időtartamon belül összesen 140 óra heti pihenőidőt tartanak. [Mód. 128]”

| (1) | A 13. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:


  „(1)   Amennyiben ez az 1. cikkben szereplő célokat nem sérti, a tagállamok az 5–9. cikkel kapcsolatban a saját területükön vagy egy másik tagállam területén a kérdéses tagállam hozzájárulásával kivételeket engedélyezhetnek – amelyeket egyéni feltételekhez köthetnek –, a következő járművekkel történő szállítás esetében:






  a) | a hatóságok tulajdonában lévő vagy járművezető nélkül bérelt járművei, melyek közúti szállítást végeznek és nem állnak versenyben magán szállítási vállalkozásokkal; |
| --- | --- | --- |

(1)

A 13. cikk (1) bekezdése a következőképpen módosul:

„(1)   Amennyiben ez az 1. cikkben szereplő célokat nem sérti, a tagállamok az 5–9. cikkel kapcsolatban a saját területükön vagy egy másik tagállam területén a kérdéses tagállam hozzájárulásával kivételeket engedélyezhetnek – amelyeket egyéni feltételekhez köthetnek –, a következő járművekkel történő szállítás esetében:

a)

a hatóságok tulajdonában lévő vagy járművezető nélkül bérelt járművei, melyek közúti szállítást végeznek és nem állnak versenyben magán szállítási vállalkozásokkal;

| b) | a mezőgazdaság, kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy halászat terén működő vállalkozások által járművezető nélkül használt vagy bérelt járművek saját tevékenységi körükkel kapcsolatos áruszállítás esetén a vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdaság, kertészet, erdőgazdálkodás, földművelés vagy halászat terén működő vállalkozások által járművezető nélkül használt vagy bérelt járművek saját tevékenységi körükkel kapcsolatos áruszállítás esetén a vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül;

| c) | mezőgazdasági vagy erdészeti tevékenységre használt mezőgazdasági vontatók és erdészeti vontatók a járműtulajdonos, azt bérlő vagy lízingelő vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül; |
| --- | --- |

c)

mezőgazdasági vagy erdészeti tevékenységre használt mezőgazdasági vontatók és erdészeti vontatók a járműtulajdonos, azt bérlő vagy lízingelő vállalkozás telephelyétől számított 100 km sugarú körön belül;

| d) | olyan,
  postai küldemények kézbesítése céljára használt
  járművek vagy járművek kombinációja, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7,5 tonnát
  .
  Ezeket a járműveket csak a vállalkozás telephelyétől számított
  100 km
  sugarú körben szabad használni, azzal a feltétellel, hogy a jármű vezetése nem a járművezető fő tevékenysége; [Mód. 117] |
| --- | --- |

d)

olyan,
  postai küldemények kézbesítése céljára használt
  járművek vagy járművek kombinációja, amelyek megengedett legnagyobb össztömege nem haladja meg a 7,5 tonnát
  .
  Ezeket a járműveket csak a vállalkozás telephelyétől számított
  100 km
  sugarú körben szabad használni, azzal a feltétellel, hogy a jármű vezetése nem a járművezető fő tevékenysége; [Mód. 117]

| e) | kizárólagosan az ország területéhez gépjármű-használat számára nyitott híddal, gázlóval vagy alagúttal nem kapcsolódó, 2 300 négyzetkilométer alapterület alatti szigeteken használt járművek; |
| --- | --- |

e)

kizárólagosan az ország területéhez gépjármű-használat számára nyitott híddal, gázlóval vagy alagúttal nem kapcsolódó, 2 300 négyzetkilométer alapterület alatti szigeteken használt járművek;

| f) | a vállalkozás telephelyétől számított
  100 km
  sugarú körben áruszállításra használt járművek, melyeket természetes vagy cseppfolyósított gáz vagy elektromosság hajt, és amelynek megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival együtt nem haladja meg a 7,5 tonnát; |
| --- | --- |

f)

a vállalkozás telephelyétől számított
  100 km
  sugarú körben áruszállításra használt járművek, melyeket természetes vagy cseppfolyósított gáz vagy elektromosság hajt, és amelynek megengedett legnagyobb össztömege pótkocsival vagy félpótkocsival együtt nem haladja meg a 7,5 tonnát;

| g) | autóvezetői engedély vagy pályaalkalmassági vizsga megszerzése céljából autóvezetés-oktatásra és vizsgáztatásra használt járművek, feltéve, hogy azokat nem használják kereskedelmi áru-, vagy személyszállításra; |
| --- | --- |

g)

autóvezetői engedély vagy pályaalkalmassági vizsga megszerzése céljából autóvezetés-oktatásra és vizsgáztatásra használt járművek, feltéve, hogy azokat nem használják kereskedelmi áru-, vagy személyszállításra;

| h) | csatornázási, árvízvédelem, víz, gáz, és villamos áram karbantartási szolgáltatás,
  útépítés, -karbantartás és -ellenőrzés
  , háztól-házig háztartási hulladékgyűjtés és szállítás, távirati és telefonos szolgáltatások, rádiós és televíziós műsorszolgáltatás vagy rádió és televízió adó- és vevőállomások bemérése során használt járművek; [Mód. 118] |
| --- | --- |

h)

csatornázási, árvízvédelem, víz, gáz, és villamos áram karbantartási szolgáltatás,
  útépítés, -karbantartás és -ellenőrzés
  , háztól-házig háztartási hulladékgyűjtés és szállítás, távirati és telefonos szolgáltatások, rádiós és televíziós műsorszolgáltatás vagy rádió és televízió adó- és vevőállomások bemérése során használt járművek; [Mód. 118]

| i) | 10 és 17 közötti ülőhellyel rendelkező gépjárművek, melyeket kizárólag nem-kereskedelmi célú személyszállításra használnak; |
| --- | --- |

i)

10 és 17 közötti ülőhellyel rendelkező gépjárművek, melyeket kizárólag nem-kereskedelmi célú személyszállításra használnak;

| j) | speciális járművek, melyek cirkuszi és vidámparki berendezést szállítanak; |
| --- | --- |

j)

speciális járművek, melyek cirkuszi és vidámparki berendezést szállítanak;

| k) | olyan különlegesen kialakított járművek, amelyek elsődleges célja álló helyzetben oktatási segédeszközként való használat, |
| --- | --- |

k)

olyan különlegesen kialakított járművek, amelyek elsődleges célja álló helyzetben oktatási segédeszközként való használat,

| l) | a gazdaságokból tej begyűjtésére
  és/vagy
  a tejkonténereknek a gazdaság területére való visszaszállítására, illetve
  a takarmányozási célú tejtermékek szállítására
  használt járművek; [Mód. 119] |
| --- | --- |

l)

a gazdaságokból tej begyűjtésére
  és/vagy
  a tejkonténereknek a gazdaság területére való visszaszállítására, illetve
  a takarmányozási célú tejtermékek szállítására
  használt járművek; [Mód. 119]

| m) | pénz és/vagy értékek szállítására kialakított járművek; |
| --- | --- |

m)

pénz és/vagy értékek szállítására kialakított járművek;

| n) | nem emberi fogyasztásra szánt állati hulladék vagy állati tetem szállítására szolgáló járművek; |
| --- | --- |

n)

nem emberi fogyasztásra szánt állati hulladék vagy állati tetem szállítására szolgáló járművek;

| o) | kizárólag olyan csomópont jellegű helyeken, mint kikötőkben, kombinált árufuvarozási terminálokon és vasútállomásokon használt járművek; |
| --- | --- |

o)

kizárólag olyan csomópont jellegű helyeken, mint kikötőkben, kombinált árufuvarozási terminálokon és vasútállomásokon használt járművek;

| p) | az élőállatoknak a gazdaságokból a helyi piacokra és fordítva, vagy a piacokról a helyi vágóhídra legfeljebb
  100 km
  -es sugarú körben történő szállításához használt járművek
  ; |
| --- | --- |

p)

az élőállatoknak a gazdaságokból a helyi piacokra és fordítva, vagy a piacokról a helyi vágóhídra legfeljebb
  100 km
  -es sugarú körben történő szállításához használt járművek
  ;

| q) | építkezéseken szükséges építőanyagok szállítására használt járművek.
  ”. |
| --- | --- |

q)

építkezéseken szükséges építőanyagok szállítására használt járművek.
  ”.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ezt a rendeletet [a hatálybalépéstől számított egy év]... (28)-tól/-től kell alkalmazni.

E rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 43., 2012.2.15., 79. o.

1

(2)  HL C 37., 2012.2.10., 6. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2012. július 3-i álláspontja.

3

(4)  HL L 370., 1985.12.31., 8. o.

4

(5)  HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

5

(6)  HL L 102., 2006.4.11., 35. o.

6

(7)  HL L 403., 2006.12.30., 18. o.

7

(8)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

8

(9)  HL L 201., 2002.7.31., 37. o.

9

(10)  HL L 29., 2009.1.31., 45. o.

10

(11)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

11

(12)  HL L 102., 2006.4.11., 1. o.

12

(13)  HL L 80., 2002.3.23., 35. o.

13

(14)  HL L 57., 1992.3.2., 27. o.

14

(15)

15

| + | HL: kérjük illessze be: e rendelet hatálybalépése után két évvel. |
| --- | --- |

+

HL: kérjük illessze be: e rendelet hatálybalépése után két évvel.

(16)  HL L 102., 2006.4.11., 35. o.

16

(17)  HL L 207., 2010.8.6., 1. o.”

17

(18)

18

| + | E rendelet hatálybalépésének időpontja. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(19)

19

| + | E rendelet hatálybalépésének időpontja. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(20)

20

| + | E rendelet hatálybalépését követő hat hónappal |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépését követő hat hónappal

(21)

21

| ++ | E rendelet hatálybalépését követő 12 hónappal. |
| --- | --- |

++

E rendelet hatálybalépését követő 12 hónappal.

(22)

22

| + | E rendelet hatálybalépését követő 24 hónappal. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépését követő 24 hónappal.

(23)

23

| + | E rendelet alkalmazásának kezdő időpontja |
| --- | --- |

+

E rendelet alkalmazásának kezdő időpontja

(24)

24

| + | E rendelet hatálybalépését követő két évvel. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépését követő két évvel.

(25)

25

| ++ | E rendelet hatálybalépésének időpontja. |
| --- | --- |

++

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(26)

26

| + | E rendelet hatálybalépését követően 12 hónappal. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépését követően 12 hónappal.

(27)  

  HL L 300., 2009.11.14., 88. o.

27

HL L 300., 2009.11.14., 88. o.

(28)  E rendelet hatálybalépését követő 12 hónappal.

28

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/148 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/148

---

2012. július 3., keddA szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítése ***I

P7_TA(2012)0272

Az Európai Parlament 2012. július 3-i jogalkotási állásfoglalása a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0285 – C7-0139/2011 – 2011/0137(COD))

2013/C 349 E/22

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0285), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0285),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0139/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0139/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0046/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0046/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. július 3., keddP7_TC1-COD(2011)0137

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 3-án került elfogadásra a szellemitulajdon-jogok vámhatósági érvényesítéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 207. cikkére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

tekintettel az európai adatvédelmi biztos véleményére (1),

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az Európai Unió Tanácsa a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalásában (3) az egyes szellemitulajdon-jogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló, 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendelet (4) felülvizsgálatát kérte. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió Tanácsa a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről szóló, 2008. szeptember 25-i állásfoglalásában (3) az egyes szellemitulajdon-jogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről és az ilyen jogokat ténylegesen sértő áruk ellen hozandó intézkedésekről szóló, 2003. július 22-i 1383/2003/EK tanácsi rendelet (4) felülvizsgálatát kérte.

| (2) | A szellemitulajdon-jogokat sértő áruk forgalomba hozatala súlyos kárt okoz a jogosultak, a törvénytisztelő gyártók és a kereskedők számára. Ezen felül megtéveszti a fogyasztókat, és egyes esetekben veszélyezteti egészségüket és biztonságukat. Az ilyen áruk
  uniós vámterületre történő belépését és
  piacra jutását a lehető legtöbb eszközzel akadályozni kell, és intézkedéseket kell hozni e jogellenes tevékenység elleni fellépés érdekében anélkül, hogy ez a jogszerű kereskedelmet fenyegetné.
  Ezért a fogyasztókat megfelelően tájékoztatni kell az ilyen áruk megvásárlásához kapcsolódó kockázatokról. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(2)

A szellemitulajdon-jogokat sértő áruk forgalomba hozatala súlyos kárt okoz a jogosultak, a törvénytisztelő gyártók és a kereskedők számára. Ezen felül megtéveszti a fogyasztókat, és egyes esetekben veszélyezteti egészségüket és biztonságukat. Az ilyen áruk
  uniós vámterületre történő belépését és
  piacra jutását a lehető legtöbb eszközzel akadályozni kell, és intézkedéseket kell hozni e jogellenes tevékenység elleni fellépés érdekében anélkül, hogy ez a jogszerű kereskedelmet fenyegetné.
  Ezért a fogyasztókat megfelelően tájékoztatni kell az ilyen áruk megvásárlásához kapcsolódó kockázatokról. [Mód. 1]

| (3) | Az 1383/2003/EK rendelet felülvizsgálata rámutatott, hogy a szellemitulajdon-jogok
  vámhatóságok általi
  érvényesítésének erősítése érdekében a jogi kereteket illetően bizonyos fejlesztésekre van szükség, egyúttal a rendelkezések jogi egyértelműségét is biztosítani kell, figyelembe véve a gazdasági, kereskedelmi és jogi fejleményeket is. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(3)

Az 1383/2003/EK rendelet felülvizsgálata rámutatott, hogy a szellemitulajdon-jogok
  vámhatóságok általi
  érvényesítésének erősítése érdekében a jogi kereteket illetően bizonyos fejlesztésekre van szükség, egyúttal a rendelkezések jogi egyértelműségét is biztosítani kell, figyelembe véve a gazdasági, kereskedelmi és jogi fejleményeket is. [Mód. 2]

| (4) | Lehetővé kell tenni a vámhatóságok számára, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítése érdekében ellenőrizzék azokat az árukat, amelyek az Unió vámterületén vámfelügyelet alatt állnak, vagy ilyen felügyelet alatt kellett volna állniuk
  , ideértve a felfüggesztő eljárás alá vont árukat is
  . A szellemitulajdon-jogoknak a határokon történő érvényesítése mindenkor az erőforrások hatékony felhasználásával jár, amikor az áruk a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (5) meghatározása szerinti „vámfelügyelet” alatt állnak, vagy az alatt kellett volna állniuk. Amennyiben a vámszervek az árukat a határon lefoglalják, csak egy jogi eljárásra van szükség, míg ugyanilyen szintű jogérvényesítéshez számos különálló eljárásra lenne szükség a piacra került áruk megbontott és a kiskereskedőkhöz szállított tételeivel szembeni fellépés esetén. Kivételt kell tenni a végfelhasználási rendszer keretében szabad forgalomba bocsátott áruk tekintetében, mivel azok vámfelügyelet alatt maradnak még akkor is, ha szabad forgalomba bocsátották őket. Helyénvaló továbbá nem alkalmazni e rendeletet az utasok által a személyes poggyászukban szállított árukra sem, feltéve, hogy ezek az utasok személyes használatára szolgálnak, és nem merülnek fel a kereskedelmi forgalomra utaló jelek. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(4)

Lehetővé kell tenni a vámhatóságok számára, hogy a szellemitulajdon-jogok érvényesítése érdekében ellenőrizzék azokat az árukat, amelyek az Unió vámterületén vámfelügyelet alatt állnak, vagy ilyen felügyelet alatt kellett volna állniuk
  , ideértve a felfüggesztő eljárás alá vont árukat is
  . A szellemitulajdon-jogoknak a határokon történő érvényesítése mindenkor az erőforrások hatékony felhasználásával jár, amikor az áruk a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (5) meghatározása szerinti „vámfelügyelet” alatt állnak, vagy az alatt kellett volna állniuk. Amennyiben a vámszervek az árukat a határon lefoglalják, csak egy jogi eljárásra van szükség, míg ugyanilyen szintű jogérvényesítéshez számos különálló eljárásra lenne szükség a piacra került áruk megbontott és a kiskereskedőkhöz szállított tételeivel szembeni fellépés esetén. Kivételt kell tenni a végfelhasználási rendszer keretében szabad forgalomba bocsátott áruk tekintetében, mivel azok vámfelügyelet alatt maradnak még akkor is, ha szabad forgalomba bocsátották őket. Helyénvaló továbbá nem alkalmazni e rendeletet az utasok által a személyes poggyászukban szállított árukra sem, feltéve, hogy ezek az utasok személyes használatára szolgálnak, és nem merülnek fel a kereskedelmi forgalomra utaló jelek. [Mód. 3]

| (5) | Az 1383/2003/EK rendelet nem terjed ki bizonyos szellemitulajdon-jogokra és kizár bizonyos jogsértéseket. A szellemitulajdon-jogok érvényesítésének erősítése érdekében a vámhatósági ellenőrzést ki kell terjeszteni más típusú jogsértésekre is, így a párhuzamos kereskedelemből eredő jogsértésekre, valamint a vámhatóságok által már érvényesített, de

  amelyek nem tartoznak
  az 1383/2003/EK rendelet hatálya alá nem tartozó más jogsértésekre ... Ugyanebből az okból

  E célból
  indokolt a rendelet hatálya alá vonni – a már eddig is az 1383/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó jogok mellett – a kereskedelmi neveket, amennyiben azok a nemzeti jog alapján kizárólagos tulajdonjogként védettek, a félvezető termékek topográfiáit, a használati mintákat, a műszaki megoldások megkerülését szolgáló eszközöket, valamint az uniós jogszabályok által létrehozott bármely kizárólagos szellemitulajdon-jogot. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(5)

Az 1383/2003/EK rendelet nem terjed ki bizonyos szellemitulajdon-jogokra és kizár bizonyos jogsértéseket. A szellemitulajdon-jogok érvényesítésének erősítése érdekében a vámhatósági ellenőrzést ki kell terjeszteni más típusú jogsértésekre is, így a párhuzamos kereskedelemből eredő jogsértésekre, valamint a vámhatóságok által már érvényesített, de

  amelyek nem tartoznak
  az 1383/2003/EK rendelet hatálya alá nem tartozó más jogsértésekre ... Ugyanebből az okból

  E célból
  indokolt a rendelet hatálya alá vonni – a már eddig is az 1383/2003/EK rendelet hatálya alá tartozó jogok mellett – a kereskedelmi neveket, amennyiben azok a nemzeti jog alapján kizárólagos tulajdonjogként védettek, a félvezető termékek topográfiáit, a használati mintákat, a műszaki megoldások megkerülését szolgáló eszközöket, valamint az uniós jogszabályok által létrehozott bármely kizárólagos szellemitulajdon-jogot. [Mód. 4]

| (5a) | A tagállamok elegendő forrást bocsátanak rendelkezésre ahhoz, hogy vámhatóságaik képesek legyenek a megnövekedett feladatok ellátására, valamint megfelelő képzést biztosítanak vámtisztviselőik számára. A Bizottság és a tagállamok irányvonalakat fogadnak el annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet hatálya alá eső jogsértések különböző típusai tekintetében végrehajtandó vámellenőrzésekre megfelelően és egységes módon kerüljön sor. [Mód. 5] |
| --- | --- |

(5a)

A tagállamok elegendő forrást bocsátanak rendelkezésre ahhoz, hogy vámhatóságaik képesek legyenek a megnövekedett feladatok ellátására, valamint megfelelő képzést biztosítanak vámtisztviselőik számára. A Bizottság és a tagállamok irányvonalakat fogadnak el annak biztosítása érdekében, hogy az e rendelet hatálya alá eső jogsértések különböző típusai tekintetében végrehajtandó vámellenőrzésekre megfelelően és egységes módon kerüljön sor. [Mód. 5]

| (5b) | Ez a rendelet maradéktalan végrehajtását követően hozzájárul továbbá az egységes piachoz, amely biztosítja a jogosultak hatékonyabb védelmét, ösztönzi a kreativitást és az innovációt, valamint megbízható és jó minőségű termékeket nyújt a fogyasztók számára, ami cserébe megerősíti a fogyasztók, vállalkozások és kereskedők közötti határokon átnyúló tranzakciókat. [Mód. 6] |
| --- | --- |

(5b)

Ez a rendelet maradéktalan végrehajtását követően hozzájárul továbbá az egységes piachoz, amely biztosítja a jogosultak hatékonyabb védelmét, ösztönzi a kreativitást és az innovációt, valamint megbízható és jó minőségű termékeket nyújt a fogyasztók számára, ami cserébe megerősíti a fogyasztók, vállalkozások és kereskedők közötti határokon átnyúló tranzakciókat. [Mód. 6]

| (5c) | A szellemitulajdon-jogok hatékony érvényesítésének biztosítása érdekében a Bizottságnak minden szükséges intézkedést meg kell tennie az új jogi keretek vámhatóságok általi harmonizált – és szükségtelen késlekedés nélküli – alkalmazásának biztosítása érdekében az egész Unióban, ami a kereskedelem hátráltatása nélkül védelmezi a jogosultakat. A Modernizált Vámkódex – különösen egy interoperábilis e-vám rendszer – jövőbeli végrehajtása előmozdíthatná a jogérvényesítést. [Mód. 7] |
| --- | --- |

(5c)

A szellemitulajdon-jogok hatékony érvényesítésének biztosítása érdekében a Bizottságnak minden szükséges intézkedést meg kell tennie az új jogi keretek vámhatóságok általi harmonizált – és szükségtelen késlekedés nélküli – alkalmazásának biztosítása érdekében az egész Unióban, ami a kereskedelem hátráltatása nélkül védelmezi a jogosultakat. A Modernizált Vámkódex – különösen egy interoperábilis e-vám rendszer – jövőbeli végrehajtása előmozdíthatná a jogérvényesítést. [Mód. 7]

| (5d) | A tagállamok erőforrásai a vámigazgatás terén egyre korlátozottabbak. Az új rendeletek ezért nem róhatnak további pénzügyi terheket a nemzeti hatóságokra. Az új kockázatkezelő technológiák előmozdítása és a nemzeti hatóságok rendelkezésére álló erőforrások maximalizálására irányuló stratégiákat támogatni kell. [Mód. 8] |
| --- | --- |

(5d)

A tagállamok erőforrásai a vámigazgatás terén egyre korlátozottabbak. Az új rendeletek ezért nem róhatnak további pénzügyi terheket a nemzeti hatóságokra. Az új kockázatkezelő technológiák előmozdítása és a nemzeti hatóságok rendelkezésére álló erőforrások maximalizálására irányuló stratégiákat támogatni kell. [Mód. 8]

| (6) | Ez a rendelet a vámhatóságokra vonatkozó eljárási szabályokat tartalmaz. Ennek megfelelően ez a rendelet nem vezet be

  ír elő
  semmiféle új kritériumot a szellemi alkotásokra alkalmazandó jog megsértésének igazolása céljából. [Mód. 9] |
| --- | --- |

(6)

Ez a rendelet a vámhatóságokra vonatkozó eljárási szabályokat tartalmaz. Ennek megfelelően ez a rendelet nem vezet be

  ír elő
  semmiféle új kritériumot a szellemi alkotásokra alkalmazandó jog megsértésének igazolása céljából. [Mód. 9]

| (7) | Ez a rendelet nem érinti a bíróságok hatáskörére vonatkozó rendelkezéseket, különösen a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben (6) meghatározottakat. |
| --- | --- |

(7)

Ez a rendelet nem érinti a bíróságok hatáskörére vonatkozó rendelkezéseket, különösen a polgári és kereskedelmi ügyekben a joghatóságról, valamint a határozatok elismeréséről és végrehajtásáról szóló, 2000. december 22-i 44/2001/EK tanácsi rendeletben (6) meghatározottakat.

| (8) | Bárkinek, aki saját nevében képes jogi eljárást indítani az adott jog esetleges megsértése miatt – függetlenül attól, hogy ő a szellemi alkotáshoz fűződő jog jogosultja vagy sem –, jogosultságot kell biztosítani arra is, hogy vámhatósági intézkedés iránti kérelmet nyújtson be. |
| --- | --- |

(8)

Bárkinek, aki saját nevében képes jogi eljárást indítani az adott jog esetleges megsértése miatt – függetlenül attól, hogy ő a szellemi alkotáshoz fűződő jog jogosultja vagy sem –, jogosultságot kell biztosítani arra is, hogy vámhatósági intézkedés iránti kérelmet nyújtson be.

| (9) | Annak biztosítása érdekében, hogy a szellemitulajdon-jogokat az Európai Unió egészében érvényesítsék, helyénvaló arról rendelkezni, hogy amennyiben az intézkedés iránti kérelem benyújtására jogosult személy az Unió egész területét lefedő szellemitulajdon-jog érvényesítését kezdeményezi, az említett személy kérelmezheti valamely tagállam vámhatóságánál olyan határozat kiadását, amely az adott tagállam vámhatóságának intézkedésének előírásán felül bármely másik olyan tagállam vámhatóságának intézkedéséről is rendelkezik, ahol a szellemitulajdon-jog érvényesítését kezdeményezik. |
| --- | --- |

(9)

Annak biztosítása érdekében, hogy a szellemitulajdon-jogokat az Európai Unió egészében érvényesítsék, helyénvaló arról rendelkezni, hogy amennyiben az intézkedés iránti kérelem benyújtására jogosult személy az Unió egész területét lefedő szellemitulajdon-jog érvényesítését kezdeményezi, az említett személy kérelmezheti valamely tagállam vámhatóságánál olyan határozat kiadását, amely az adott tagállam vámhatóságának intézkedésének előírásán felül bármely másik olyan tagállam vámhatóságának intézkedéséről is rendelkezik, ahol a szellemitulajdon-jog érvényesítését kezdeményezik.

| (10) | A szellemitulajdon-jogok gyors érvényesítésének biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy ha a vámhatóságok megfelelő bizonyítékok

  elegendő jelek
  alapján azt gyanítják, hogy a felügyeletük alatt álló áruk szellemitulajdon-jogot sértenek, akkor akár saját kezdeményezésükre, akár kérelemre felfüggeszthessék az áruk kiadását, vagy lefoglalhassák azokat annak érdekében, hogy a vámhatóságok intézkedését kezdeményező kérelem előterjesztésére jogosult személy eljárást indíthasson annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. [Mód. 10] |
| --- | --- |

(10)

A szellemitulajdon-jogok gyors érvényesítésének biztosítása érdekében rendelkezni kell arról, hogy ha a vámhatóságok megfelelő bizonyítékok

  elegendő jelek
  alapján azt gyanítják, hogy a felügyeletük alatt álló áruk szellemitulajdon-jogot sértenek, akkor akár saját kezdeményezésükre, akár kérelemre felfüggeszthessék az áruk kiadását, vagy lefoglalhassák azokat annak érdekében, hogy a vámhatóságok intézkedését kezdeményező kérelem előterjesztésére jogosult személy eljárást indíthasson annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. [Mód. 10]

| (10a) | Ha felmerül annak gyanúja, hogy valamely tranzitáru az Unióban szellemitulajdon-jog oltalma alatt álló termék utánzata vagy másolata, akkor a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa köteles eleget tenni az áruk végső rendeltetési helyére vonatkozó bizonyítási kötelezettségnek. A nyilatkozattevő, az áruk birtokosa vagy tulajdonosa által nyújtott világos és meggyőző bizonyíték hiányában az áruk vélelmezett végső rendeltetési helye az uniós piac. A Bizottság – figyelembe véve az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát – iránymutatásokat fogad el, amelyek kritériumokat tartalmaznak a vámhatóságok számára az átirányítás és az uniós piacon történő forgalombahozatal veszélyének hatékony értékelése céljából. [Mód. 11] |
| --- | --- |

(10a)

Ha felmerül annak gyanúja, hogy valamely tranzitáru az Unióban szellemitulajdon-jog oltalma alatt álló termék utánzata vagy másolata, akkor a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa köteles eleget tenni az áruk végső rendeltetési helyére vonatkozó bizonyítási kötelezettségnek. A nyilatkozattevő, az áruk birtokosa vagy tulajdonosa által nyújtott világos és meggyőző bizonyíték hiányában az áruk vélelmezett végső rendeltetési helye az uniós piac. A Bizottság – figyelembe véve az Európai Unió Bíróságának vonatkozó ítélkezési gyakorlatát – iránymutatásokat fogad el, amelyek kritériumokat tartalmaznak a vámhatóságok számára az átirányítás és az uniós piacon történő forgalombahozatal veszélyének hatékony értékelése céljából. [Mód. 11]

| (11) | Ha nem hamisított vagy kalózáru válik jogsértés gyanújának tárgyává, a vámhatóságoknak nehéz lehet pusztán szemrevételezéssel megállapítaniuk, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. Ezért indokolt eljárás megindítását előíró intézkedésről rendelkezni, kivéve ha az érintett felek – nevezetesen az áruk birtokosa és a jogosult – beleegyeznek az áruk megsemmisítésébe. Az ilyen eljárásokkal foglalkozó illetékes hatóságok feladata, hogy eldöntsék, történt-e szellemitulajdonjog-sértés, illetve hogy az adott árukra vonatkozó szellemitulajdonjog-sértésekkel kapcsolatos megfelelő döntéseket meghozzák.
  [Mód. 12] |
| --- | --- |

(11)

Ha nem hamisított vagy kalózáru válik jogsértés gyanújának tárgyává, a vámhatóságoknak nehéz lehet pusztán szemrevételezéssel megállapítaniuk, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. Ezért indokolt eljárás megindítását előíró intézkedésről rendelkezni, kivéve ha az érintett felek – nevezetesen az áruk birtokosa és a jogosult – beleegyeznek az áruk megsemmisítésébe. Az ilyen eljárásokkal foglalkozó illetékes hatóságok feladata, hogy eldöntsék, történt-e szellemitulajdonjog-sértés, illetve hogy az adott árukra vonatkozó szellemitulajdonjog-sértésekkel kapcsolatos megfelelő döntéseket meghozzák.
  [Mód. 12]

| (12) | Az 1383/2003/EK rendelet lehetővé tette, hogy a tagállamok olyan eljárásról rendelkezzenek, amely megengedi bizonyos áruk megsemmisítését anélkül, hogy kötelező lenne eljárást indítani a szellemitulajdonjog-sértés tényének megállapítására. Amint azt a hamisításnak a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló 2008. december 18-i európai parlamenti állásfoglalás (7) elismeri, ez az eljárás nagyon hasznosnak bizonyult azokban a tagállamokban, ahol élhettek vele. Ezért ezt az eljárást mindazon szemmel látható jogsértések esetére kötelezővé kell tenni, amikor a vámhatóságok puszta szemrevételezéssel könnyen megállapíthatják a jogsértést,

  minden jogsértés tekintetében,
  és az eljárást a jogosult kérelmére alkalmazni kell, amennyiben a
  jogosult megerősítette a szellemitulajdon-jog megsértését és hozzájárult a megsemmisítéshez, és amennyiben a
  nyilatkozattevő vagy az áru birtokosa nem emel kifogást a megsemmisítés ellen. [Mód. 13] |
| --- | --- |

(12)

Az 1383/2003/EK rendelet lehetővé tette, hogy a tagállamok olyan eljárásról rendelkezzenek, amely megengedi bizonyos áruk megsemmisítését anélkül, hogy kötelező lenne eljárást indítani a szellemitulajdonjog-sértés tényének megállapítására. Amint azt a hamisításnak a nemzetközi kereskedelemre gyakorolt hatásáról szóló 2008. december 18-i európai parlamenti állásfoglalás (7) elismeri, ez az eljárás nagyon hasznosnak bizonyult azokban a tagállamokban, ahol élhettek vele. Ezért ezt az eljárást mindazon szemmel látható jogsértések esetére kötelezővé kell tenni, amikor a vámhatóságok puszta szemrevételezéssel könnyen megállapíthatják a jogsértést,

  minden jogsértés tekintetében,
  és az eljárást a jogosult kérelmére alkalmazni kell, amennyiben a
  jogosult megerősítette a szellemitulajdon-jog megsértését és hozzájárult a megsemmisítéshez, és amennyiben a
  nyilatkozattevő vagy az áru birtokosa nem emel kifogást a megsemmisítés ellen. [Mód. 13]

| (13) | Az adminisztratív terhek és költségek minimalizálása érdekében a hamisított és kalózáruk

  felhasználók azon jogának sérelme nélkül, hogy a vámhatóságok intézkedéseinek jogalapjáról ésszerű időn belül megfelelő tájékoztatást kapjanak – az áruk
  kis tételei vonatkozásában egyedi eljárást kell bevezetni, amely a jogosult beleegyezése nélkül is lehetővé tenné az áruk megsemmisítését
  ,

  Az arra vonatkozó küszöbérték megállapítása érdekében, hogy milyen szállítmányok minősülnek kis tételnek, ebben a rendeletben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazást kell adni a Bizottság számára általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására. Fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során – szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson

  amennyiben a jogosult az általa benyújtott kérelemben kérte a különleges eljárás alkalmazását
  . [Mód. 14] |
| --- | --- |

(13)

Az adminisztratív terhek és költségek minimalizálása érdekében a hamisított és kalózáruk

  felhasználók azon jogának sérelme nélkül, hogy a vámhatóságok intézkedéseinek jogalapjáról ésszerű időn belül megfelelő tájékoztatást kapjanak – az áruk
  kis tételei vonatkozásában egyedi eljárást kell bevezetni, amely a jogosult beleegyezése nélkül is lehetővé tenné az áruk megsemmisítését
  ,

  Az arra vonatkozó küszöbérték megállapítása érdekében, hogy milyen szállítmányok minősülnek kis tételnek, ebben a rendeletben az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazást kell adni a Bizottság számára általános hatályú nem jogalkotási aktusok elfogadására. Fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során – szakértői szinten is – megfelelő konzultációkat folytasson

  amennyiben a jogosult az általa benyújtott kérelemben kérte a különleges eljárás alkalmazását
  . [Mód. 14]

| (14) | Amikor a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat készít elő és szövegez, biztosítania kell a vonatkozó dokumentumok egyidejű, gyors és megfelelő továbbítását az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
  [Mód. 15] |
| --- | --- |

(14)

Amikor a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat készít elő és szövegez, biztosítania kell a vonatkozó dokumentumok egyidejű, gyors és megfelelő továbbítását az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz.
  [Mód. 15]

| (15) | A jogi egyértelműség érdekében – valamint a törvénytisztelő kereskedők érdekeinek védelmében a határokon történő jogérvényesítésre vonatkozó rendelkezésekkel való esetleges visszaélésekkel szemben – indokolt megváltoztatni a szellemitulajdonjog-sértés gyanúja esetén lefoglalható árukra vonatkozó határidőket, azokat a feltételeket, amelyek mellett a vámhatóságok kötelesek átadni a jogosultak számára a szállítmányokra vonatkozó információkat, illetve

  valamint azokat
  , amelyek mellett az áruk vámfelügyelet mellett történő megsemmisítését lehetővé tevő eljárás kérelmezhető
  a

  hamisítástól és kalózáru-forgalmazástól eltérő szellemitulajdonjog-sértés gyanúja esetén
  .

  valamint

  Ha a vámhatóságok a kérelem jóváhagyását követően intézkednek, indokolt továbbá
  olyan rendelkezést bevezetni, amely lehetővé teszi az áruk tulajdonosa számára, hogy álláspontját a vámhatóságok előtt még azt megelőzően kifejthesse, hogy azok meghoznák – számára esetlegesen kedvezőtlen – határozatukat

  a vámszerv a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áruk kiadását felfüggesztené vagy azokat lefoglalná, mivel a vámhatóságoknak nehéz lehet pusztán szemrevételezéssel megállapítaniuk, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. [Mód. 16] |
| --- | --- |

(15)

A jogi egyértelműség érdekében – valamint a törvénytisztelő kereskedők érdekeinek védelmében a határokon történő jogérvényesítésre vonatkozó rendelkezésekkel való esetleges visszaélésekkel szemben – indokolt megváltoztatni a szellemitulajdonjog-sértés gyanúja esetén lefoglalható árukra vonatkozó határidőket, azokat a feltételeket, amelyek mellett a vámhatóságok kötelesek átadni a jogosultak számára a szállítmányokra vonatkozó információkat, illetve

  valamint azokat
  , amelyek mellett az áruk vámfelügyelet mellett történő megsemmisítését lehetővé tevő eljárás kérelmezhető
  a

  hamisítástól és kalózáru-forgalmazástól eltérő szellemitulajdonjog-sértés gyanúja esetén
  .

  valamint

  Ha a vámhatóságok a kérelem jóváhagyását követően intézkednek, indokolt továbbá
  olyan rendelkezést bevezetni, amely lehetővé teszi az áruk tulajdonosa számára, hogy álláspontját a vámhatóságok előtt még azt megelőzően kifejthesse, hogy azok meghoznák – számára esetlegesen kedvezőtlen – határozatukat

  a vámszerv a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áruk kiadását felfüggesztené vagy azokat lefoglalná, mivel a vámhatóságoknak nehéz lehet pusztán szemrevételezéssel megállapítaniuk, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. [Mód. 16]

| (16) | Figyelemmel az e területen a vámhatóságok által elfogadott intézkedések ideiglenes és megelőző jellegére, valamint az intézkedések által érintett felek érdekellentéteire, a rendelet gördülékeny alkalmazásának biztosítása érdekében, az érintett felek jogainak tiszteletben tartása mellett, az eljárásokat bizonyos szempontok szerint módosítani kell. Ezért, figyelemmel az e rendeletben előírt különféle értesítésekre, a vámhatóságoknak a vámkezelésre vagy az áruk elhelyezésére vonatkozó dokumentumok alapján a legmegfelelőbb személyt kell értesíteniük. Annak érdekében, hogy az érintett felek részére küldött értesítések valamennyi határidejét összhangba hozzák,

  Az
  e rendeletben a szükséges értesítések tekintetében meghatározott határidőket attól az időponttól

  a kézhezvétel időpontjától
  kell számítani.

  ,
  amikor a vámhatóságok kiküldték az értesítéseket. A hátrányos tartalmú határozat meghozatala

  hamisított vagy kalózáruktól eltérő áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása
  előtti meghallgatásra vonatkozó jog határidejét
  a kézhezvételtől számított
  három munkanapban kell meghatározni, feltéve hogy

  ha
  az intézkedésre vonatkozó határozat iránti kérelmet előterjesztők önként kérték a vámhatóságoktól az intézkedést
  .

  és a nyilatkozattevőket vagy az áruk birtokosait áruik vámfelügyelet alá helyezésekor tájékoztatni kell azok különleges helyzetéről. A kis tételekre vonatkozó egyedi eljárás esetében, amikor is a fogyasztók várhatóan közvetlenül érintettek és nem várható el tőlük ugyanolyan fokú gondosság, mint a vámeljárások teljesítésében általában érintett egyéb gazdasági szereplőktől, a szóban forgó

  meghallgatáshoz való jogot minden fajta áru esetében biztosítani kell, a jog gyakorlására vonatkozó
  határidőt jelentősen

  pedig
  meg kell hosszabbítani.
  Tekintettel az e rendelet előírásai szerint a vámhatóságokra háruló lehetséges munkateherre, a vámhatóságnak előnyben kell részesíteniük a nagy tételek kezelését. [Mód. 17] |
| --- | --- |

(16)

Figyelemmel az e területen a vámhatóságok által elfogadott intézkedések ideiglenes és megelőző jellegére, valamint az intézkedések által érintett felek érdekellentéteire, a rendelet gördülékeny alkalmazásának biztosítása érdekében, az érintett felek jogainak tiszteletben tartása mellett, az eljárásokat bizonyos szempontok szerint módosítani kell. Ezért, figyelemmel az e rendeletben előírt különféle értesítésekre, a vámhatóságoknak a vámkezelésre vagy az áruk elhelyezésére vonatkozó dokumentumok alapján a legmegfelelőbb személyt kell értesíteniük. Annak érdekében, hogy az érintett felek részére küldött értesítések valamennyi határidejét összhangba hozzák,

  Az
  e rendeletben a szükséges értesítések tekintetében meghatározott határidőket attól az időponttól

  a kézhezvétel időpontjától
  kell számítani.

  ,
  amikor a vámhatóságok kiküldték az értesítéseket. A hátrányos tartalmú határozat meghozatala

  hamisított vagy kalózáruktól eltérő áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása
  előtti meghallgatásra vonatkozó jog határidejét
  a kézhezvételtől számított
  három munkanapban kell meghatározni, feltéve hogy

  ha
  az intézkedésre vonatkozó határozat iránti kérelmet előterjesztők önként kérték a vámhatóságoktól az intézkedést
  .

  és a nyilatkozattevőket vagy az áruk birtokosait áruik vámfelügyelet alá helyezésekor tájékoztatni kell azok különleges helyzetéről. A kis tételekre vonatkozó egyedi eljárás esetében, amikor is a fogyasztók várhatóan közvetlenül érintettek és nem várható el tőlük ugyanolyan fokú gondosság, mint a vámeljárások teljesítésében általában érintett egyéb gazdasági szereplőktől, a szóban forgó

  meghallgatáshoz való jogot minden fajta áru esetében biztosítani kell, a jog gyakorlására vonatkozó
  határidőt jelentősen

  pedig
  meg kell hosszabbítani.
  Tekintettel az e rendelet előírásai szerint a vámhatóságokra háruló lehetséges munkateherre, a vámhatóságnak előnyben kell részesíteniük a nagy tételek kezelését. [Mód. 17]

| (17) | A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) dohai miniszteri konferenciáján 2001. november 14-én elfogadott TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozat értelmében a a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodást (TRIPS-megállapodást) úgy lehet, sőt, kell értelmezni és végrehajtani, hogy az támogassa a WTO tagjainak a közegészség védelméhez való jogát, és különösen segítse elő a gyógyszerek mindenki számára elérhetővé tételét. Az olyan gyógyszerszállítmányoknak

  Ezért különösen fontos, hogy a vámhatóság valamennyi intézkedése összhangban álljon az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke szerinti fejlesztési együttműködési politikájával, és hogy ne foglaljon le generikus gyógyszereket, illetve ne függessze fel azok kiadását
  az Európai Unió területén keresztül – átrakással, raktározással, az ömlesztett szállítás megbontásával, illetve a szállítási mód vagy eszköz megváltoztatásával vagy ezek nélkül – történő továbbítása

  továbbításuk
  esetén, amikor az áthaladás az Unió területén kívül kezdődő és végződő teljes útnak csak egy részét képezi, a szellemitulajdon-jogok megsértése kockázatának vizsgálatakor a vámhatóságoknak mérlegelniük kell, hogy fennáll-e annak a jelentős valószínűsége, hogy ezeket az árukat átirányítják és az uniós piacon hozzák forgalomba

  amennyiben nincs egyértelmű és meggyőző bizonyíték arra, hogy eladásukat az Unióban kívánják megvalósítani
  . [Mód. 109, 126 és 153] |
| --- | --- |

(17)

A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) dohai miniszteri konferenciáján 2001. november 14-én elfogadott TRIPS-megállapodásról és a közegészségügyről szóló nyilatkozat értelmében a a szellemi tulajdonjogok kereskedelmi vonatkozásairól szóló megállapodást (TRIPS-megállapodást) úgy lehet, sőt, kell értelmezni és végrehajtani, hogy az támogassa a WTO tagjainak a közegészség védelméhez való jogát, és különösen segítse elő a gyógyszerek mindenki számára elérhetővé tételét. Az olyan gyógyszerszállítmányoknak

  Ezért különösen fontos, hogy a vámhatóság valamennyi intézkedése összhangban álljon az Unió nemzetközi kötelezettségvállalásaival és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 208. cikke szerinti fejlesztési együttműködési politikájával, és hogy ne foglaljon le generikus gyógyszereket, illetve ne függessze fel azok kiadását
  az Európai Unió területén keresztül – átrakással, raktározással, az ömlesztett szállítás megbontásával, illetve a szállítási mód vagy eszköz megváltoztatásával vagy ezek nélkül – történő továbbítása

  továbbításuk
  esetén, amikor az áthaladás az Unió területén kívül kezdődő és végződő teljes útnak csak egy részét képezi, a szellemitulajdon-jogok megsértése kockázatának vizsgálatakor a vámhatóságoknak mérlegelniük kell, hogy fennáll-e annak a jelentős valószínűsége, hogy ezeket az árukat átirányítják és az uniós piacon hozzák forgalomba

  amennyiben nincs egyértelmű és meggyőző bizonyíték arra, hogy eladásukat az Unióban kívánják megvalósítani
  . [Mód. 109, 126 és 153]

| (17a) | A hamis védjeggyel vagy kereskedelmi megjelöléssel ellátott gyógyszerek eredete és minősége hamisan van feltüntetve, így azok az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a hamisított gyógyszerek jogszerű ellátási láncba való bekerülésének megakadályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerint hamisított gyógyszernek minősülnek. A jogszerű generikus gyógyszerek uniós vámterületen való áthaladásának akadályozása nélkül megfelelő intézkedéseket kell tenni annak megakadályozása érdekében, hogy az ilyen termékek eljussanak a betegekhez és a fogyasztókhoz. A Bizottságnak ... (9)-ig jelentést kell készítenie, amelyben elemzi a hamisított gyógyszerek elleni küzdelemre irányuló hatályos vámintézkedések hatékonyságát, valamint az ezzel kapcsolatban a generikus gyógyszerekhez való hozzáférésre gyakorolt esetleges negatív hatását. [Mód. 110, 127 és 154] |
| --- | --- |

(17a)

A hamis védjeggyel vagy kereskedelmi megjelöléssel ellátott gyógyszerek eredete és minősége hamisan van feltüntetve, így azok az emberi felhasználásra szánt gyógyszerek közösségi kódexéről szóló 2001/83/EK irányelvnek a hamisított gyógyszerek jogszerű ellátási láncba való bekerülésének megakadályozása tekintetében történő módosításáról szóló, 2011. június 8-i 2011/62/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (8) szerint hamisított gyógyszernek minősülnek. A jogszerű generikus gyógyszerek uniós vámterületen való áthaladásának akadályozása nélkül megfelelő intézkedéseket kell tenni annak megakadályozása érdekében, hogy az ilyen termékek eljussanak a betegekhez és a fogyasztókhoz. A Bizottságnak ... (9)-ig jelentést kell készítenie, amelyben elemzi a hamisított gyógyszerek elleni küzdelemre irányuló hatályos vámintézkedések hatékonyságát, valamint az ezzel kapcsolatban a generikus gyógyszerekhez való hozzáférésre gyakorolt esetleges negatív hatását. [Mód. 110, 127 és 154]

| (17b) | A szellemi tulajdonjog megsértése elleni fellépés fokozása érdekében a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértésekkel foglalkozó európai megfigyelőközpontnak fontos szerepet kell játszania abban, hogy olyan hasznos információkat szolgáltat a vámhatóságoknak, amelyek lehetővé teszik hatékony és gyors fellépésüket. [Mód. 20] |
| --- | --- |

(17b)

A szellemi tulajdonjog megsértése elleni fellépés fokozása érdekében a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértésekkel foglalkozó európai megfigyelőközpontnak fontos szerepet kell játszania abban, hogy olyan hasznos információkat szolgáltat a vámhatóságoknak, amelyek lehetővé teszik hatékony és gyors fellépésüket. [Mód. 20]

| (17c) | A szellemitulajdon-jogok megsértése ellen az Unió külső határain folytatott küzdelmet a forrásnál történő célzott erőfeszítésekkel kell kiegészíteni. Ez együttműködést igényel mind harmadik országokkal, mind nemzetközi szinten, amelynek során a Bizottságnak és a tagállamoknak tiszteletet kell kialakítaniuk, és elő kell mozdítaniuk a szellemitulajdon-jogok védelmének magas színvonalát. Ennek magában kell foglalnia a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi megállapodásokba való felvételét és érvényesítését, a technikai együttműködést, a vita ösztönzését a különböző nemzetközi fórumokon, az információk közlését és cseréjét, valamint a harmadik országokkal és az érintett ágazatokkal folytatott operatív együttműködés területén történő további lépéseket. [Mód. 21] |
| --- | --- |

(17c)

A szellemitulajdon-jogok megsértése ellen az Unió külső határain folytatott küzdelmet a forrásnál történő célzott erőfeszítésekkel kell kiegészíteni. Ez együttműködést igényel mind harmadik országokkal, mind nemzetközi szinten, amelynek során a Bizottságnak és a tagállamoknak tiszteletet kell kialakítaniuk, és elő kell mozdítaniuk a szellemitulajdon-jogok védelmének magas színvonalát. Ennek magában kell foglalnia a szellemitulajdon-jogok kereskedelmi megállapodásokba való felvételét és érvényesítését, a technikai együttműködést, a vita ösztönzését a különböző nemzetközi fórumokon, az információk közlését és cseréjét, valamint a harmadik országokkal és az érintett ágazatokkal folytatott operatív együttműködés területén történő további lépéseket. [Mód. 21]

| (17d) | A szellemitulajdon-jogokat sértő áruk nemzetközi kereskedelmének megszüntetése céljából a TRIPS-egyezmény 69. cikke úgy rendelkezik, hogy a WTO-tagoknak elő kell mozdítaniuk a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk kereskedelmére vonatkozó, vámhatóságok közötti információcserét Ennek az információcserének a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk gyártásának és terjesztésének az ellátási lánc korábbi szakaszában történő leállítása érdekében lehetővé kell tennie a csempészhálózatok nyomon követését. Ezért meg kell határozni az Unió vámhatóságai és az érintett harmadik országbeli hatóságok közötti információcsere feltételeit, többek között az adatvédelem tekintetében is. [Mód. 22] |
| --- | --- |

(17d)

A szellemitulajdon-jogokat sértő áruk nemzetközi kereskedelmének megszüntetése céljából a TRIPS-egyezmény 69. cikke úgy rendelkezik, hogy a WTO-tagoknak elő kell mozdítaniuk a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk kereskedelmére vonatkozó, vámhatóságok közötti információcserét Ennek az információcserének a szellemitulajdon-jogokat sértő áruk gyártásának és terjesztésének az ellátási lánc korábbi szakaszában történő leállítása érdekében lehetővé kell tennie a csempészhálózatok nyomon követését. Ezért meg kell határozni az Unió vámhatóságai és az érintett harmadik országbeli hatóságok közötti információcsere feltételeit, többek között az adatvédelem tekintetében is. [Mód. 22]

| (17e) | A hamisítás, a kalózkodás és a bejegyzett jogtulajdonosok jogait megsértő termékekkel való illegális párhuzamos kereskedelem elleni küzdelem terén való nemzetközi együttműködés megerősítésére irányuló uniós célkitűzéssel összhangban a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértésekkel foglalkozó európai megfigyelőközpontnak kulcsszerepet kell betöltenie azáltal, hogy releváns és megfelelően időzített tájékoztatást biztosít valamennyi tagállam vámhatósága számára, hogy azok megfelelően tudják ellenőrizni a szellemitulajdon-jogokat valószínűleg megsértő engedélyezett importőröket és forgalmazókat a belső piacon, valamint a külföldi piacokra szállító exportőröket. E szerep még nagyobb hangsúlyt kaphat azáltal, ha létrehozzák a regisztrált védjegyek, formatervezési minták és szabadalmak által védett uniós termékek és szolgáltatások adatbázisát, amely az Unióval a szellemitulajdon-jogok hatékonyabb védelme és érvényre juttatása terén együttműködő külföldi vámhatóságok számára is rendelkezésre bocsátható. [Mód. 23] |
| --- | --- |

(17e)

A hamisítás, a kalózkodás és a bejegyzett jogtulajdonosok jogait megsértő termékekkel való illegális párhuzamos kereskedelem elleni küzdelem terén való nemzetközi együttműködés megerősítésére irányuló uniós célkitűzéssel összhangban a szellemi tulajdonhoz fűződő jogsértésekkel foglalkozó európai megfigyelőközpontnak kulcsszerepet kell betöltenie azáltal, hogy releváns és megfelelően időzített tájékoztatást biztosít valamennyi tagállam vámhatósága számára, hogy azok megfelelően tudják ellenőrizni a szellemitulajdon-jogokat valószínűleg megsértő engedélyezett importőröket és forgalmazókat a belső piacon, valamint a külföldi piacokra szállító exportőröket. E szerep még nagyobb hangsúlyt kaphat azáltal, ha létrehozzák a regisztrált védjegyek, formatervezési minták és szabadalmak által védett uniós termékek és szolgáltatások adatbázisát, amely az Unióval a szellemitulajdon-jogok hatékonyabb védelme és érvényre juttatása terén együttműködő külföldi vámhatóságok számára is rendelkezésre bocsátható. [Mód. 23]

| (18) | A hatékonyság érdekében alkalmazni kell a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendelet (10) szabályait. |
| --- | --- |

(18)

A hatékonyság érdekében alkalmazni kell a tagállamok közigazgatási hatóságai közötti kölcsönös segítségnyújtásról, valamint a vám- és mezőgazdasági jogszabályok helyes alkalmazásának biztosítása érdekében e hatóságok és a Bizottság együttműködéséről szóló 1997. március 13-i 515/97/EK tanácsi rendelet (10) szabályait.

| (19) | A vámhatóságok felelősségére a tagállami jogszabályok vonatkoznak, azonban az intézkedés iránti kérelem vámhatóság általi teljesítése nem jogosíthatja fel kártérítésre a határozat jogosultját, amennyiben a vámhivatal nem fedi fel az ilyen árukat, és az árukat kiadják, vagy nem történik intézkedés lefoglalásuk érdekében. |
| --- | --- |

(19)

A vámhatóságok felelősségére a tagállami jogszabályok vonatkoznak, azonban az intézkedés iránti kérelem vámhatóság általi teljesítése nem jogosíthatja fel kártérítésre a határozat jogosultját, amennyiben a vámhivatal nem fedi fel az ilyen árukat, és az árukat kiadják, vagy nem történik intézkedés lefoglalásuk érdekében.

| (20) | Amennyiben a vámhatóságok előzetes kérelemre járnak el, indokolt rendelkezni arról, hogy a vámhatóságok általi intézkedést elrendelő határozat jogosultja térítse meg a vámhatóságok részéről az ő szellemitulajdon-jogainak érvényesítése során felmerült valamennyi költséget. Ez azonban nem zárhatja ki

  A
  határozat jogosultjának azt a jogát,

  azonban joggal kell rendelkeznie arra,
  hogy kártérítést követeljen a jogsértőtől vagy bármely más, az érintett tagállam jogszabályai szerint felelősnek tekinthető személytől
  , úgymint egyes közvetítőktől, például a fuvarozóktól
  . Amennyiben a harmadik fél által a szellemi tulajdon alapján előterjesztett kérelem értelmében lefoglalt áruk esetében a vámintézkedés következtében a vámszervektől eltérő más személyek részéről költségek és károk merülnek fel, akkor ezekre az egyes esetekre vonatkozó egyedi jogszabályokat kell alkalmazni. [Mód. 24] |
| --- | --- |

(20)

Amennyiben a vámhatóságok előzetes kérelemre járnak el, indokolt rendelkezni arról, hogy a vámhatóságok általi intézkedést elrendelő határozat jogosultja térítse meg a vámhatóságok részéről az ő szellemitulajdon-jogainak érvényesítése során felmerült valamennyi költséget. Ez azonban nem zárhatja ki

  A
  határozat jogosultjának azt a jogát,

  azonban joggal kell rendelkeznie arra,
  hogy kártérítést követeljen a jogsértőtől vagy bármely más, az érintett tagállam jogszabályai szerint felelősnek tekinthető személytől
  , úgymint egyes közvetítőktől, például a fuvarozóktól
  . Amennyiben a harmadik fél által a szellemi tulajdon alapján előterjesztett kérelem értelmében lefoglalt áruk esetében a vámintézkedés következtében a vámszervektől eltérő más személyek részéről költségek és károk merülnek fel, akkor ezekre az egyes esetekre vonatkozó egyedi jogszabályokat kell alkalmazni. [Mód. 24]

| (20a) | E rendelet lehetőséget vezet be a vámhatóság számára annak engedélyezésére, hogy a megsemmisítésre utalt árukat az Unió vámterületén belül fekvő különböző helyszínek között, vámfelügyelet mellett szállíthassa. A vámhatóságot bátorítani kell arra, hogy a szükséges biztonsági intézkedések mellett éljen ezzel a lehetőséggel annak érdekében, hogy megkönnyítse ezen áruk gazdasági és környezetvédelmi szempontból megfelelő megsemmisítését, illetve oktatási vagy kiállítási célokra történő felhasználását. [Mód. 25] |
| --- | --- |

(20a)

E rendelet lehetőséget vezet be a vámhatóság számára annak engedélyezésére, hogy a megsemmisítésre utalt árukat az Unió vámterületén belül fekvő különböző helyszínek között, vámfelügyelet mellett szállíthassa. A vámhatóságot bátorítani kell arra, hogy a szükséges biztonsági intézkedések mellett éljen ezzel a lehetőséggel annak érdekében, hogy megkönnyítse ezen áruk gazdasági és környezetvédelmi szempontból megfelelő megsemmisítését, illetve oktatási vagy kiállítási célokra történő felhasználását. [Mód. 25]

| (21) | A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok vámhatósági érvényesítése szükségessé teszi az intézkedés iránti kérelmekkel kapcsolatban hozott határozatokra vonatkozó adatok cseréjét. Az adatok ilyen formán történő feldolgozása személyes adatokat is érint, az adatfeldolgozás során pedig meg kell felelni a uniós jogszabályoknak, különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (11) és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12). |
| --- | --- |

(21)

A szellemi tulajdonhoz fűződő jogok vámhatósági érvényesítése szükségessé teszi az intézkedés iránti kérelmekkel kapcsolatban hozott határozatokra vonatkozó adatok cseréjét. Az adatok ilyen formán történő feldolgozása személyes adatokat is érint, az adatfeldolgozás során pedig meg kell felelni a uniós jogszabályoknak, különösen a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvnek (11) és a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 2000. december 18-i 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (12).

| (21a) | Az uniós jogszabályoknak az adatbázis következő elemeit kell meghatároznia: az adatbázist ellenőrző és kezelő jogalany, és az adatbázisban rögzített adatok feldolgozásának biztonságát biztosító jogalany. Bármilyen típusú lehetséges interoperabilitás vagy csere bevezetésének mindenekelőtt meg kell felelnie a célhoz kötöttség elvének, azaz az adatokat arra a célra lehet felhasználni, amelyre az adatbázist létrehozták, illetve e célon túlmenően további csere vagy összekapcsolása nem megengedett. [Mód. 26] |
| --- | --- |

(21a)

Az uniós jogszabályoknak az adatbázis következő elemeit kell meghatároznia: az adatbázist ellenőrző és kezelő jogalany, és az adatbázisban rögzített adatok feldolgozásának biztonságát biztosító jogalany. Bármilyen típusú lehetséges interoperabilitás vagy csere bevezetésének mindenekelőtt meg kell felelnie a célhoz kötöttség elvének, azaz az adatokat arra a célra lehet felhasználni, amelyre az adatbázist létrehozták, illetve e célon túlmenően további csere vagy összekapcsolása nem megengedett. [Mód. 26]

| (22) | Annak érdekében, hogy a vámhatóságok általi intézkedés és a vámhatóságok eljárására vonatkozó határidő meghosszabbítása iránti kérelmek formájára vonatkozó rendelkezések végrehajtására egységes feltételek mellett kerüljön sor, a Bizottságra végrehajtó hatáskört, nevezetesen formanyomtatványok kidolgozásának jogát kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni. |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy a vámhatóságok általi intézkedés és a vámhatóságok eljárására vonatkozó határidő meghosszabbítása iránti kérelmek formájára vonatkozó rendelkezések végrehajtására egységes feltételek mellett kerüljön sor, a Bizottságra végrehajtó hatáskört, nevezetesen formanyomtatványok kidolgozásának jogát kell ruházni. Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (13) megfelelően kell gyakorolni.

| (23) | Bár e rendelet rendelkezéseinek tárgya a közös kereskedelempolitika körébe tartozik, figyelemmel a végrehajtási aktusok természetére és hatásaira, az elfogadásukra a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(23)

Bár e rendelet rendelkezéseinek tárgya a közös kereskedelempolitika körébe tartozik, figyelemmel a végrehajtási aktusok természetére és hatásaira, az elfogadásukra a tanácsadó bizottsági eljárást kell alkalmazni.

| (24) | Az 1383/2003/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni, |
| --- | --- |

(24)

Az 1383/2003/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   FEJEZET

TÁRGY, HATÁLY ÉS FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

1. cikk

Tárgy és hatály

(1)   Ez a rendelet a vámhatóságok intézkedésének feltételeit és eljárásait határozza meg azokban az esetekben, amikor feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áruk vámfelügyelet alatt állnak, vagy az alatt kellett volna állniuk az Unió vámterületén.

(2)   Ez a rendelet nem vonatkozik a 2913/92/EGK rendelet 82. cikke értelmében végfelhasználási rendszer keretében szabad forgalomba bocsátott árukra.

(3)   Ez a rendelet semmilyen módon nem érinti a tagállamoknak vagy az Európai Uniónak a szellemi tulajdonra vonatkozó jogát.

(4)   Ez a rendelet nem vonatkozik az utazók személyes poggyászában található nem kereskedelmi jellegű árukra.

(4a)
     
  Ezt a rendeletet alkalmazni kell az Unió vámterületén áthaladó, feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő tranzitárukra. [Mód. 27]

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában:

1.   „szellemitulajdon-jogok”:

| a) | védjegy; |
| --- | --- |

a)

védjegy;

| b) | formatervezési minta; |
| --- | --- |

b)

formatervezési minta;

| c) | valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott szerzői jog vagy bármely szomszédos jog; |
| --- | --- |

c)

valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott szerzői jog vagy bármely szomszédos jog;

| d) | földrajzi jelzés; |
| --- | --- |

d)

földrajzi jelzés;

| e) | valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott szabadalom; |
| --- | --- |

e)

valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott szabadalom;

| f) | a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 2009. május 6-i 469/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) szerint meghatározott kiegészítő oltalmi tanúsítvány gyógyszerek számára; |
| --- | --- |

f)

a gyógyszerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 2009. május 6-i 469/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (14) szerint meghatározott kiegészítő oltalmi tanúsítvány gyógyszerek számára;

| g) | a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1996. július 23-i 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) szerint meghatározott, növényvédő szerekre vonatkozó kiegészítő oltalmi tanúsítvány; |
| --- | --- |

g)

a növényvédő szerek kiegészítő oltalmi tanúsítványának bevezetéséről szóló, 1996. július 23-i 1610/96/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (15) szerint meghatározott, növényvédő szerekre vonatkozó kiegészítő oltalmi tanúsítvány;

| h) | a közösségi növényfajta-oltalomról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet (16) szerint meghatározott közösségi növényfajta-oltalmi jog; |
| --- | --- |

h)

a közösségi növényfajta-oltalomról szóló, 1994. július 27-i 2100/94/EK tanácsi rendelet (16) szerint meghatározott közösségi növényfajta-oltalmi jog;

| i) | valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott növényfajta-oltalmi jog; |
| --- | --- |

i)

valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott növényfajta-oltalmi jog;

| j) | valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott félvezető termék topográfiája; |
| --- | --- |

j)

valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott félvezető termék topográfiája;

| k) | valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott

  kizárólagos szellemitulajdon-jogként oltalmazott
  használati minta; [Mód. 28] |
| --- | --- |

k)

valamely tagállam jogszabályai szerint meghatározott

  kizárólagos szellemitulajdon-jogként oltalmazott
  használati minta; [Mód. 28]

| l) | valamely tagállam jogszabályai szerint kizárólagos szellemitulajdon-jogként oltalmazott kereskedelmi név; |
| --- | --- |

l)

valamely tagállam jogszabályai szerint kizárólagos szellemitulajdon-jogként oltalmazott kereskedelmi név;

| m) | az uniós jogszabályok szerint kizárólagos szellemitulajdon-jognak minősülő bármely más jog; |
| --- | --- |

m)

az uniós jogszabályok szerint kizárólagos szellemitulajdon-jognak minősülő bármely más jog;

2.   „védjegy”:

| a) | a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (17) szerint meghatározott közösségi védjegy; |
| --- | --- |

a)

a közösségi védjegyről szóló, 2009. február 26-i 207/2009/EK tanácsi rendelet (17) szerint meghatározott közösségi védjegy;

| b) | valamely tagállamban, illetve Belgium, Hollandia és Luxembourg esetében a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatalnál bejegyzett védjegy; |
| --- | --- |

b)

valamely tagállamban, illetve Belgium, Hollandia és Luxembourg esetében a Benelux Szellemitulajdon-védelmi Hivatalnál bejegyzett védjegy;

| c) | nemzetközi megállapodás alapján valamely tagállamra kiterjedő hatállyal bejegyzett védjegy; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi megállapodás alapján valamely tagállamra kiterjedő hatállyal bejegyzett védjegy;

| d) | nemzetközi megállapodás alapján az Európai Unióra kiterjedő hatállyal bejegyzett védjegy; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi megállapodás alapján az Európai Unióra kiterjedő hatállyal bejegyzett védjegy;

3.   „formatervezési minta”:

| a) | a közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet (18) szerint meghatározott közösségi formatervezési minta; |
| --- | --- |

a)

a közösségi formatervezési mintáról szóló, 2001. december 12-i 6/2002/EK tanácsi rendelet (18) szerint meghatározott közösségi formatervezési minta;

| b) | valamely tagállamban bejegyzett formatervezési minta; |
| --- | --- |

b)

valamely tagállamban bejegyzett formatervezési minta;

| c) | nemzetközi megállapodás alapján valamely tagállamra kiterjedő hatállyal bejegyzett formatervezési minta; |
| --- | --- |

c)

nemzetközi megállapodás alapján valamely tagállamra kiterjedő hatállyal bejegyzett formatervezési minta;

| d) | nemzetközi megállapodás alapján az Európai Unióra kiterjedő hatállyal bejegyzett formatervezési minta; |
| --- | --- |

d)

nemzetközi megállapodás alapján az Európai Unióra kiterjedő hatállyal bejegyzett formatervezési minta;

4.   „földrajzi jelzés”:

| a) | a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletben (19) meghatározott oltalom alatt álló mezőgazdasági termék vagy élelmiszer földrajzi jelzése vagy eredetmegjelölése; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletben (19) meghatározott oltalom alatt álló mezőgazdasági termék vagy élelmiszer földrajzi jelzése vagy eredetmegjelölése;

| b) | a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (20) meghatározott oltalom alatt álló bor földrajzi jelzése vagy eredetmegjelölése; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK rendeletben („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (20) meghatározott oltalom alatt álló bor földrajzi jelzése vagy eredetmegjelölése;

| c) | az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok meghatározásáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK tanácsi rendeletben (21) meghatározott oltalom alatt álló ízesített bor földrajzi megnevezése; |
| --- | --- |

c)

az ízesített bor, ízesített boralapú italok és az ízesített boralapú koktélok meghatározására, megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó általános szabályok meghatározásáról szóló, 1991. június 10-i 1601/91/EGK tanácsi rendeletben (21) meghatározott oltalom alatt álló ízesített bor földrajzi megnevezése;

| d) | a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) szerint meghatározott szeszes italok földrajzi jelzése; |
| --- | --- |

d)

a szeszes italok meghatározásáról, megnevezéséről, kiszereléséről, címkézéséről és földrajzi árujelzőinek oltalmáról, valamint az 1576/89/EGK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. január 15-i 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (22) szerint meghatározott szeszes italok földrajzi jelzése;

| e) | a boroktól, szeszes italoktól, mezőgazdasági termékektől és az élelmiszerektől eltérő termékek földrajzi jelzése, feltéve, hogy azt a tagállami vagy uniós jog kizárólagos szellemitulajdon-jogként állapítja meg; |
| --- | --- |

e)

a boroktól, szeszes italoktól, mezőgazdasági termékektől és az élelmiszerektől eltérő termékek földrajzi jelzése, feltéve, hogy azt a tagállami vagy uniós jog kizárólagos szellemitulajdon-jogként állapítja meg;

| f) | az Európai Unió és harmadik országok közötti egyezményekben meghatározott és azokban felsorolt földrajzi jelzés; |
| --- | --- |

f)

az Európai Unió és harmadik országok közötti egyezményekben meghatározott és azokban felsorolt földrajzi jelzés;

5.   „hamisított áruk”:

| a) | valamely védjegyhez fűződő jogot sértő intézkedés tárgyát képező olyan áruk, amelyek engedély nélkül olyan védjeggyel vagy megjelöléssel vannak ellátva, amely megegyezik az ugyanolyan típusú árukra érvényesen bejegyzett védjeggyel, vagy amely lényeges jellemzőit tekintve nem különböztethető meg az ilyen védjegytől
  , továbbá bármely márkajelzés, még ha elkülönítve tüntették is fel, és a hamisított áruk megjelölésével ellátott csomagolások
  ; [Mód. 29] |
| --- | --- |

a)

valamely védjegyhez fűződő jogot sértő intézkedés tárgyát képező olyan áruk, amelyek engedély nélkül olyan védjeggyel vagy megjelöléssel vannak ellátva, amely megegyezik az ugyanolyan típusú árukra érvényesen bejegyzett védjeggyel, vagy amely lényeges jellemzőit tekintve nem különböztethető meg az ilyen védjegytől
  , továbbá bármely márkajelzés, még ha elkülönítve tüntették is fel, és a hamisított áruk megjelölésével ellátott csomagolások
  ; [Mód. 29]

| b) | valamely földrajzi jelzéshez fűződő jogot sértő intézkedés tárgyát képező olyan áruk, amelyek a földrajzi jelzés tekintetében nyújtott oltalmat sértő nevet viselnek, vagy leírásukra ilyen nevet vagy kifejezést használnak; |
| --- | --- |

b)

valamely földrajzi jelzéshez fűződő jogot sértő intézkedés tárgyát képező olyan áruk, amelyek a földrajzi jelzés tekintetében nyújtott oltalmat sértő nevet viselnek, vagy leírásukra ilyen nevet vagy kifejezést használnak;

6.   „kalózáruk”: szerzői joghoz, szomszédos joghoz vagy formatervezési mintaoltalomhoz fűződő jogot sértő intézkedés tárgyát képező áruk vagy ily módon készült másolatokat tartalmazó áruk, amelyeket a szerzői jog vagy szomszédos jogok, vagy a formatervezési mintaoltalom jogosultjának – függetlenül attól, hogy azt bejegyezték-e –, vagy a gyártó országban a jogosult által felhatalmazott személy engedélye nélkül állítottak elő;

7.   „feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áruk”: olyan áruk, amelyek vonatkozásában a vámhatóságok számára elegendő bizonyíték

  jel
  áll rendelkezésre ahhoz, hogy első látásra úgy véljék, hogy a tagállamban fellelt áruk: [Mód. 30]

8.   „kérelem”: a vámhatóságokhoz intézett, intézkedés megtételére irányuló kérés olyan esetben, ha valamely áru feltehetően szellemitulajdon-jogot sért;

9.   „nemzeti kérelem”: valamely tagállam nemzeti vámhatóságai részére benyújtott kérelem abból a célból, hogy az adott tagállamban tegyenek intézkedést;

10.   „uniós kérelem”: valamely tagállamban benyújtott kérelem, amelyben az adott tagállam és egy vagy több másik tagállam vámhatóságaitól azt kérik, hogy saját tagállamukban tegyenek intézkedést;

11.   „kérelmező”: a saját nevében kérelmet benyújtó személy;

12.   „az áruk birtokosa”: az a személy, aki az áruk tulajdonjogával, illetve az áruk felett hasonló rendelkezési joggal vagy fizikai ellenőrzéssel bír;

13.   „nyilatkozattevő”: a 2913/92/EGK rendelet 4. cikkének (18) bekezdésében említett nyilatkozattevő

  az a személy, aki a saját nevében – vagy azon személy nevében, akinek nevére a vámárunyilatkozatot kiállították – nyilatkozatot tesz
  ; [Mód. 33]

14.   „megsemmisítés”: az áruk fizikai megsemmisítése, újrafelhasználása vagy kereskedelmi csatornákon kívüli felhasználása oly módon, hogy az intézkedésnek helyt adó határozat jogosultjának ne okozzon sérelmet;

15.   „vámfelügyelet”: a 2913/92/EGK rendelet 4. cikkének (13) bekezdésében említett, vámhatóságok általi felügyelet

  az általában a vámhatóság által végrehajtott intézkedés, amelynek célja a vámügyi jogszabályok – és adott esetben az ilyen intézkedések tárgyát képező árukra alkalmazandó egyéb rendelkezések – tiszteletben tartásának biztosítása
  ; [Mód. 34]

16.   „az Unió vámterülete”: a 2913/92/EGK rendelet 3. cikkében említett közösségi vámterület;

17.   „áruk kiadása”: az az intézkedés, amelynek során a vámhatóságok az árukat az ezen árukra vonatkozó vámeljárás lefolytatásának céljából rendelkezésre bocsátják;

(17a)
     
  „kis tétel”
  :
  egyetlen darabból álló, kereskedelmi jellegű csomag, amely:

(17b)
     
  „romlandó áru”
  :

3. cikk

Alkalmazandó jog

A szerződésen kívüli kötelmi viszonyokra alkalmazandó jogról („Róma II.”) szóló, 2007. július 11-i 864/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (23) 8. cikkének sérelme nélkül, annak megállapítására, hogy az áruk felhasználása felveti-e valamely szellemitulajdon-jog megsértését, vagy ténylegesen sértett-e szellemitulajdon-jogot, annak a tagállamnak a jogát kell alkalmazni, ahol az árukat az 1. cikk (1) bekezdésében említett esetek valamelyikében fellelték.

II.   FEJEZET

VÁMHATÓSÁGI INTÉZKEDÉS IRÁNTI KÉRELMEK

1.   szakasz

AZ INTÉZKEDÉS IRÁNTI KÉRELEM BENYÚJTÁSA

4. cikk

Kérelem benyújtására jogosult személyek

(1)   Nemzeti vagy uniós kérelem benyújtására a következő személyek bármelyike jogosult:

| a) | a szellemitulajdon-jogok jogosultjai; |
| --- | --- |

a)

a szellemitulajdon-jogok jogosultjai;

| b) | kollektív szellemitulajdonjog-kezelő testületek, amelyeket szabályszerűen elismernek mint

  amelyek jogszerűen képviselik
  a szerzői jogok vagy szomszédos jogok jogosultjait képviselő
  szervezetet; [Mód. 37] |
| --- | --- |

b)

kollektív szellemitulajdonjog-kezelő testületek, amelyeket szabályszerűen elismernek mint

  amelyek jogszerűen képviselik
  a szerzői jogok vagy szomszédos jogok jogosultjait képviselő
  szervezetet; [Mód. 37]

| c) | szakmai védelmi testületek, amelyeket szabályszerűen elismernek mint

  amelyek jogszerűen képviselik
  a szerzői jogok jogosultjait képviselő
  szervezetet; [Mód. 38] |
| --- | --- |

c)

szakmai védelmi testületek, amelyeket szabályszerűen elismernek mint

  amelyek jogszerűen képviselik
  a szerzői jogok jogosultjait képviselő
  szervezetet; [Mód. 38]

| d) | az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti csoportok, az 1234/2007/EK rendelet 118e. cikke szerinti termelői csoportok vagy a földrajzi jelzésekre vonatkozó uniós szabályozásban megjelölt hasonló termelői csoportok, amelyek valamely földrajzi jelzést használó termelőket képviselnek, illetve ezen csoportok képviselői; valamely földrajzi jelzés használatára jogosult gazdasági szereplők; valamint az ilyen földrajzi jelzés tekintetében illetékes ellenőrző testületek; |
| --- | --- |

d)

az 510/2006/EK rendelet 5. cikkének (1) bekezdése szerinti csoportok, az 1234/2007/EK rendelet 118e. cikke szerinti termelői csoportok vagy a földrajzi jelzésekre vonatkozó uniós szabályozásban megjelölt hasonló termelői csoportok, amelyek valamely földrajzi jelzést használó termelőket képviselnek, illetve ezen csoportok képviselői; valamely földrajzi jelzés használatára jogosult gazdasági szereplők; valamint az ilyen földrajzi jelzés tekintetében illetékes ellenőrző testületek;

(2)   Az (1) bekezdésben meghatározott személyeken túl az alábbiak jogosultak nemzeti kérelem benyújtására:

| a) | minden más személy, aki rendelkezik a szellemitulajdon-jogok használatához szükséges engedéllyel; |
| --- | --- |

a)

minden más személy, aki rendelkezik a szellemitulajdon-jogok használatához szükséges engedéllyel;

| b) | a földrajzi jelzésekre vonatkozó tagállami szabályozásban megjelölt termelői csoportok, amelyek valamely földrajzi jelzést használó termelőket képviselnek, illetve ezen csoportok képviselői, valamely földrajzi jelzés használatára jogosult gazdasági szereplők, valamint az ilyen földrajzi jelzés tekintetében illetékes ellenőrző hatóságok; |
| --- | --- |

b)

a földrajzi jelzésekre vonatkozó tagállami szabályozásban megjelölt termelői csoportok, amelyek valamely földrajzi jelzést használó termelőket képviselnek, illetve ezen csoportok képviselői, valamely földrajzi jelzés használatára jogosult gazdasági szereplők, valamint az ilyen földrajzi jelzés tekintetében illetékes ellenőrző hatóságok;

(3)   Az (1) bekezdésben meghatározott személyeken túl az Unió vámterületére kiterjedő kizárólagos engedély jogosultja is benyújthat uniós kérelmet.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdések alapján kérelem benyújtására jogosult valamennyi személy számára lehetővé kell tenni, hogy szellemitulajdonjog-sértés miatt eljárást kezdeményezzen abban a tagállamban, ahol az árukat fellelték.

5. cikk

Az uniós kérelmek hatálya alá tartozó szellemitulajdonjog-sértések

Uniós kérelem az Európai Unió egész területén alkalmazandó bármely szellemitulajdon-jog tekintetében benyújtható.

6. cikk

A kérelmek benyújtása

(1)   A 4. cikkben említett személyek az illetékes vámszervhez történő kérelem benyújtásával kérhetik a vámhatóságok intézkedését, ha az áruk használata feltehetően szellemitulajdon-jogot sért. A kérelmet a (3) bekezdésben említett nyomtatványon kell előterjeszteni.

(1a)
     
  A 4. cikkben említett személyeknek a valamely tagállamban vagy az Unióban védelem alatt álló minden egyes szellemitulajdon-jogra csupán egyetlen kérelmet kell benyújtaniuk. [Mód. 39]

(2)   Valamennyi tagállam kijelöli a kérelmek átvételére és feldolgozására illetékes vámszervet. A tagállamok erről tájékoztatják a Bizottságot, a Bizottság pedig közzéteszi a tagállamok által kijelölt illetékes vámszervek listáját.

(3)   A Bizottság végrehajtási aktusok formájában dolgozza ki a kérelmezési nyomtatványt. E végrehajtási aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.
  Végrehajtási hatáskörének gyakorlása során a Bizottság egyeztet az európai adatvédelmi biztossal. [Mód. 40]

A nyomtatványon különösen az alábbi információk kérhetők a kérelmezőtől:

| a) | a kérelmező adatai; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező adatai;

| b) | a kérelmezőnek a 4. cikk szerinti jogállása; |
| --- | --- |

b)

a kérelmezőnek a 4. cikk szerinti jogállása;

| c) | a csatolandó kísérőokmányok, amelyek alapján a vámszerv megbizonyosodhat arról, hogy a kérelmező jogosult a kérelem benyújtására; |
| --- | --- |

c)

a csatolandó kísérőokmányok, amelyek alapján a vámszerv megbizonyosodhat arról, hogy a kérelmező jogosult a kérelem benyújtására;

| d) | a kérelmezőt képviselő természetes vagy jogi személy részére a kérelem benyújtása szerinti tagállam szabályainak megfelelően kiállított meghatalmazás; |
| --- | --- |

d)

a kérelmezőt képviselő természetes vagy jogi személy részére a kérelem benyújtása szerinti tagállam szabályainak megfelelően kiállított meghatalmazás;

| e) | az érvényesítendő szellemtulajdonjog(ok); |
| --- | --- |

e)

az érvényesítendő szellemtulajdonjog(ok);

| f) | uniós kérelem esetén az a tagállam vagy azok a tagállamok, ahol a vámszervek eljárását kérik; |
| --- | --- |

f)

uniós kérelem esetén az a tagállam vagy azok a tagállamok, ahol a vámszervek eljárását kérik;

| g) | az eredeti áruk pontos leírása és műszaki adatai,
  a jelölés, mint például a vonalkód, valamint
  adott esetben képek csatolásával; [Mód. 41] |
| --- | --- |

g)

az eredeti áruk pontos leírása és műszaki adatai,
  a jelölés, mint például a vonalkód, valamint
  adott esetben képek csatolásával; [Mód. 41]

| h) | a nyomtatványhoz csatolandó, a szóban forgó áruk vámhatóságok általi azonnali felismerhetőségét lehetővé tevő tájékoztatás; |
| --- | --- |

h)

a nyomtatványhoz csatolandó, a szóban forgó áruk vámhatóságok általi azonnali felismerhetőségét lehetővé tevő tájékoztatás;

| i) | bármely olyan információ, amely felhasználható a vámhatóságok által az érintett szellemitulajdon-jog(ok) megsértése kockázatának elemzése és értékelése során
  , mint például az engedélyezett forgalmazók
  ; [Mód. 42] |
| --- | --- |

i)

bármely olyan információ, amely felhasználható a vámhatóságok által az érintett szellemitulajdon-jog(ok) megsértése kockázatának elemzése és értékelése során
  , mint például az engedélyezett forgalmazók
  ; [Mód. 42]

| j) | a kérelmező jogi és technikai ügyekben illetékes képviselőjének/képviselőinek neve és címe; |
| --- | --- |

j)

a kérelmező jogi és technikai ügyekben illetékes képviselőjének/képviselőinek neve és címe;

| k) | a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy az illetékes vámszervet a 14. cikkben meghatározott bármely helyzetről értesíti; |
| --- | --- |

k)

a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy az illetékes vámszervet a 14. cikkben meghatározott bármely helyzetről értesíti;

| l) | a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy továbbít és naprakésszé tesz bármely olyan információt, amely felhasználható a vámhatóságok által az érintett szellemitulajdon-jog(ok) megsértése kockázatának elemzése és értékelése során; |
| --- | --- |

l)

a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy továbbít és naprakésszé tesz bármely olyan információt, amely felhasználható a vámhatóságok által az érintett szellemitulajdon-jog(ok) megsértése kockázatának elemzése és értékelése során;

| m) | a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a 26. cikkben meghatározott feltételekkel felelősséget vállal; |
| --- | --- |

m)

a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a 26. cikkben meghatározott feltételekkel felelősséget vállal;

| n) | a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a 27. cikkben meghatározott feltételekkel vállalja az ugyanabban a cikkben meghatározott költségeket. |
| --- | --- |

n)

a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy a 27. cikkben meghatározott feltételekkel vállalja az ugyanabban a cikkben meghatározott költségeket.

| o) | a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy beleegyezik az általa szolgáltatott adatok Bizottság általi feldolgozásába;
  [Mód. 43] |
| --- | --- |

o)

a kérelmező arra vonatkozó kötelezettségvállalása, hogy beleegyezik az általa szolgáltatott adatok Bizottság általi feldolgozásába;
  [Mód. 43]

A kérelemnek tartalmaznia kell azokat az információkat, amelyet a 45/2001/EK rendelet és a 95/46/EK irányelvet átültető nemzeti jogszabályok értelmében az adatalany számára meg kell adni. [Mód. 44]

(4)   Amennyiben rendelkezésre áll számítógépes rendszer a kérelmek átvételére és feldolgozására, akkor a kérelmeket elektronikus adatfeldolgozó technikát használva kell benyújtani.
  Az ilyen rendszereket a tagállamok legkésőbb 2014. január 1-ig bocsátják rendelkezésre.

  [Mód. 45]

(5)   A vámhatóságok által az áruk kiadásának felfüggesztése vagy lefoglalása tárgyában a 17. cikk (4) bekezdésével összhangban küldött értesítést követően benyújtott kérelemnek a következő további követelményeknek is meg kell felelnie:

| a) | a kérelmet az illetékes vámszervhez az áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása tárgyában küldött értesítést követő négy munkanapon belül be kell nyújtani; |
| --- | --- |

a)

a kérelmet az illetékes vámszervhez az áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása tárgyában küldött értesítést követő négy munkanapon belül be kell nyújtani;

| b) | nemzeti kérelemnek kell lennie; |
| --- | --- |

b)

nemzeti kérelemnek kell lennie;

| c) | a kérelemnek tartalmaznia kell a (3) bekezdésben kért információkat. A kérelmező ugyanakkor elhagyhatja a (3) bekezdés g)–i) pontjaiban felsorolt adatokat. |
| --- | --- |

c)

a kérelemnek tartalmaznia kell a (3) bekezdésben kért információkat. A kérelmező ugyanakkor elhagyhatja a (3) bekezdés g)–i) pontjaiban felsorolt adatokat.

2.   szakasz

AZ INTÉZKEDÉS IRÁNTI KÉRELEMRŐL HOZOTT HATÁROZATOK

7. cikk

A kérelmek feldolgozása

(1)   Amennyiben a kérelem átvételekor az illetékes vámszerv úgy véli, hogy az nem tartalmazza a 6. cikk (3) bekezdésében előírt összes információt, az illetékes vámszerv felkéri a kérelmezőt arra, hogy az értesítés küldésétől számított 10 munkanapon belül pótolja a hiányzó információkat.

Ilyen esetekben a 8. cikk első bekezdésében említett határidőt a szükséges információk beérkezéséig felfüggesztik.

(2)   Amennyiben a kérelmező az (1) bekezdésben említett határidőn belül nem pótolja a hiányzó információkat, az illetékes vámszerv elutasítja

  elutasíthatja
  a kérelmet.
  Ilyen esetben az illetékes vámszerv megindokolja a döntését és tájékoztatást nyújt a jogorvoslati eljárással kapcsolatban. [Mód. 46]

(3)   A kérelmezőnek nem kell díjat fizetnie a kérelem feldolgozása tárgyában felmerült közigazgatási költségek fedezésére.

8. cikk

Az intézkedés iránti kérelmet elfogadó vagy elutasító határozatról szóló értesítés

Az illetékes vámszerv a kérelem kézhezvételét követő 30 munkanapon belül értesíti a kérelmezőt a kérelemnek helyt adó vagy azt elutasító határozatáról.

Ha azonban a kérelmezőt korábban értesítették arról, hogy a vámhatóság felfüggesztette az áruk kiadását vagy azokat lefoglalta, az illetékes vámszerv a kérelem kézhezvételét követő egy munkanapon belül értesíti a kérelmezőt a kérelemnek helyt adó vagy azt elutasító határozatáról.

9. cikk

Az intézkedés iránti kérelemről hozott határozatok

(1)   A nemzeti kérelemnek helyt adó határozatok, az ilyen határozatokat visszavonó vagy módosító határozatok, valamint a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbításáról szóló határozatok az elfogadásuk időpontjában válnak hatályossá abban a tagállamban, ahol a nemzeti kérelmet előterjesztették.

(2)   Az uniós kérelemnek helyt adó határozatok, az ilyen határozatokat visszavonó vagy módosító határozatok, valamint a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbításáról szóló határozatok az alábbiak szerint válnak hatályossá:

| a) | abban a tagállamban, ahol a kérelmet előterjesztették, az elfogadásuk időpontjában; |
| --- | --- |

a)

abban a tagállamban, ahol a kérelmet előterjesztették, az elfogadásuk időpontjában;

| b) | minden más tagállamban, ahol a vámhatóságok intézkedését kérelmezik, a vámhatóságnak a 13. cikk (2) bekezdésével összhangban történő értesítése időpontjában, feltéve hogy a határozat jogosultja teljesítette a 27. cikk (3) bekezdése szerinti kötelezettségeit. |
| --- | --- |

b)

minden más tagállamban, ahol a vámhatóságok intézkedését kérelmezik, a vámhatóságnak a 13. cikk (2) bekezdésével összhangban történő értesítése időpontjában, feltéve hogy a határozat jogosultja teljesítette a 27. cikk (3) bekezdése szerinti kötelezettségeit.

10. cikk

A vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő

(1)   Az intézkedés iránti kérelemnek helyt adó határozat esetén az illetékes vámszerv meghatározza azt az időtartamot, amelyen belül a vámhatóságoknak intézkedniük kell.

A határidő a kérelemnek helyt adó határozat elfogadásának időpontjában kezdődik és nem haladhatja meg az egy évet.

(2)   A vámhatóságok által az áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása tárgyában a 17. cikk (4) bekezdésével összhangban küldött értesítést követően benyújtott és a 6. cikk (3) bekezdésének g)–i) pontjaiban említett elemeket nem tartalmazó kérelemnek csak az adott áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása tekintetében lehet helyt adni.

(3)   Amennyiben valamely szellemitulajdon-jog hatálya megszűnik, vagy ha a kérelmező más okból már nem tartozik a kérelem benyújtására jogosult személyek körébe, a vámhatóságok nem tesznek intézkedést. A kérelemnek helyt adó határozatot a döntést hozó vámhatóság visszavonja vagy megfelelően módosítja.

11. cikk

A vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítása

(1)   Amikor lejár a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő – és amennyiben a határozat jogosultja előzetesen megfizeti a vámhatóságokkal szemben e rendelet alapján fennálló minden tartozását –, az eredeti határozatot hozó vámhatóság a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának kérésére meghosszabbíthatja ezt a határidőt.

(2)   Amennyiben a vámhatóság általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítására irányuló kérelmet az adott határozat lejártát kevesebb mint 30 nappal megelőzően terjesztik elő, az illetékes vámszerv elutasíthatja a meghosszabbítást.

(3)   A vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítása iránti kérelemben fel kell tüntetni a 6. cikk (3) bekezdése alapján szolgáltatott információk bármely változását.

(4)   Az illetékes vámszerv a meghosszabbításról szóló határozatát a kérelem kézhezvételét követő 30 munkanapon belül közli a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjával.

(5)   A vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló meghosszabbított határidő a meghosszabbításról szóló határozat elfogadásának napján kezdődik és nem haladhatja meg az egy évet.

Amennyiben valamely szellemitulajdon-jog hatálya megszűnik, vagy ha a kérelmező más okból már nem tartozik a kérelem benyújtására jogosult személyek körébe, a vámhatóságok nem tesznek intézkedést. A határidő meghosszabbításának helyt adó határozatot a döntést hozó vámhatóság visszavonja vagy megfelelően módosítja.

(6)   A kérelmezőnek nem kell díjat fizetnie a hosszabbítási kérelem feldolgozása tárgyában felmerült közigazgatási költségek fedezésére.

(7)   A Bizottság végrehajtási aktus formájában dolgozza ki a meghosszabbítás kérelmezésére szolgáló nyomtatványt. E végrehajtási aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

12. cikk

A határozat módosítása a szellemitulajdon-jogok tekintetében

A kérelemnek helyt adó határozatot elfogadó illetékes vámszerv a határozat jogosultjának kérésére módosíthatja a határozatban szereplő szellemitulajdon-jogok listáját.

Uniós kérelemnek helyt adó határozat esetében a szellemitulajdon-jogok listára történő felvételére vonatkozó bármely módosításnak az 5. cikkben szereplő szellemitulajdon-jogokra kell korlátozódnia.

13. cikk

Az illetékes vámszerv értesítési kötelezettségei

(1)   Az illetékes vámszerv, amelyhez a nemzeti kérelmet benyújtották, a következő határozatokat az elfogadásukat követően haladéktalanul továbbítja a tagállama szerinti vámhivatalok részére:

| a) | nemzeti kérelemnek helyt adó határozatai; |
| --- | --- |

a)

nemzeti kérelemnek helyt adó határozatai;

| b) | nemzeti kérelemnek helyt adó határozatok visszavonásáról szóló határozatai; |
| --- | --- |

b)

nemzeti kérelemnek helyt adó határozatok visszavonásáról szóló határozatai;

| c) | nemzeti kérelemnek helyt adó határozatok módosításáról szóló határozatai; |
| --- | --- |

c)

nemzeti kérelemnek helyt adó határozatok módosításáról szóló határozatai;

| d) | a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbításáról szóló határozatai. |
| --- | --- |

d)

a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbításáról szóló határozatai.

(2)   Az illetékes vámszerv, amelyhez az uniós kérelmet benyújtották, a következő határozatokat továbbítja azon tagállam vagy tagállamok illetékes vámszervei részére, amely(ek)et az uniós kérelemben megjelöltek:

| a) | uniós kérelemnek helyt adó határozatok; |
| --- | --- |

a)

uniós kérelemnek helyt adó határozatok;

| b) | uniós kérelemnek helyt adó határozatok visszavonásáról szóló határozatok; |
| --- | --- |

b)

uniós kérelemnek helyt adó határozatok visszavonásáról szóló határozatok;

| c) | uniós kérelemnek helyt adó határozatok módosításáról szóló határozatok; |
| --- | --- |

c)

uniós kérelemnek helyt adó határozatok módosításáról szóló határozatok;

| d) | a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbításáról vagy a meghosszabbítás elutasításáról szóló határozatok; |
| --- | --- |

d)

a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbításáról vagy a meghosszabbítás elutasításáról szóló határozatok;

| e) | a vámhatósági intézkedésnek a 15. cikk (2) bekezdése szerinti felfüggesztéséről szóló határozatok. |
| --- | --- |

e)

a vámhatósági intézkedésnek a 15. cikk (2) bekezdése szerinti felfüggesztéséről szóló határozatok.

Az uniós kérelemben megjelölt tagállam(ok) illetékes vámszerve ezeket a határozatokat ezt követően haladéktalanul továbbítja az érintett vámhivatalok részére.

(3)   Miután elkészült a Bizottságnak a 31. cikk (3) bekezdésében említett központi adatbázisa, az intézkedések iránti kérelmekre vonatkozó határozatokkal kapcsolatos minden adatcsere, a kísérő dokumentumok cseréje és a tagállamok vámhatóságai közötti értesítések ezen az adatbázison keresztül történnek.

14. cikk

A kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának értesítési kötelezettségei

A kérelemnek helyt adó határozat jogosultja
  öt munkanapon belül
  értesíti a határozatot elfogadó illetékes vámszervet a következők bármelyikéről: [Mód. 47]

| a) | a kérelmében szereplő valamely szellemitulajdon-jog hatálya megszűnik; |
| --- | --- |

a)

a kérelmében szereplő valamely szellemitulajdon-jog hatálya megszűnik;

| b) | a határozat jogosultja más okból már nem tartozik a kérelem benyújtására jogosult személyek körébe; |
| --- | --- |

b)

a határozat jogosultja más okból már nem tartozik a kérelem benyújtására jogosult személyek körébe;

| c) | a 6. cikk (3) bekezdése által előírt információk módosítása. |
| --- | --- |

c)

a 6. cikk (3) bekezdése által előírt információk módosítása.

15. cikk

A kérelemnek helyt adó határozat jogosultját terhelő kötelezettségek elmulasztása

(1)   Ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja a vámhatóság által szolgáltatott információt a 19. cikkben megjelölttől eltérő célokra használja fel, az illetékes vámszerv:

| a) | mindaddig felfüggesztheti a kérelemnek helyt adó határozatot abban a tagállamban, ahol az információt szolgáltatták vagy azt felhasználták, amíg a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő le nem jár; |
| --- | --- |

a)

mindaddig felfüggesztheti a kérelemnek helyt adó határozatot abban a tagállamban, ahol az információt szolgáltatták vagy azt felhasználták, amíg a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő le nem jár;

| b) | elutasíthatja a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

b)

elutasíthatja a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő meghosszabbítását.

(2)   Az illetékes vámszerv a vámhatóságok általi intézkedésre rendelkezésre álló határidő lejártáig felfüggesztheti a vámhatóságok intézkedéseit, amennyiben a határozat jogosultja:

| a) | nem teljesíti a 14. cikk szerinti értesítési kötelezettségeit; |
| --- | --- |

a)

nem teljesíti a 14. cikk szerinti értesítési kötelezettségeit;

| b) | nem teljesíti a minták visszaszolgáltatásáról szóló 18. cikk (2) bekezdésében foglalt előírásokat;
  [Mód. 48] |
| --- | --- |

b)

nem teljesíti a minták visszaszolgáltatásáról szóló 18. cikk (2) bekezdésében foglalt előírásokat;
  [Mód. 48]

| c) | nem teljesíti a 27. cikk (1) és (3) bekezdése szerinti kötelezettségeit a költségek és a fordítás tekintetében; |
| --- | --- |

c)

nem teljesíti a 27. cikk (1) és (3) bekezdése szerinti kötelezettségeit a költségek és a fordítás tekintetében;

| d) | nem indít eljárást a 20. cikk (1) bekezdése, a 23. cikk (4) bekezdése vagy a 24. cikk (9) bekezdése szerint. [Mód. 49] |
| --- | --- |

d)

nem indít eljárást a 20. cikk (1) bekezdése, a 23. cikk (4) bekezdése vagy a 24. cikk (9) bekezdése szerint. [Mód. 49]

Uniós kérelem esetében a vámhatósági intézkedések felfüggesztéséről szóló határozatnak csak abban a tagállamban van hatálya, ahol a határozatot meghozták.

III.   FEJEZET

VÁMHATÓSÁGI INTÉZKEDÉSRE VONATKOZÓ RENDELKEZÉSEK

1.   szakasz

VALAMELY SZELLEMITULAJDON-JOGOT FELTEHETŐEN SÉRTŐ ÁRUK KIADÁSÁNAK FELFÜGGESZTÉSE VAGY EZEN ÁRUK LEFOGLALÁSA

16. cikk

Az áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása a kérelem elfogadását követően

(1)   Amennyiben a tagállam vámhatóságai az 1. cikk (1) bekezdésében említett helyzetek valamelyikében lévő, az intézkedés iránti kérelemnek helyt adó határozatban foglalt szellemitulajdon-jogot feltehetően sértő árukat tárnak fel, akkor határozatot hoznak az áruk kiadásának felfüggesztéséről

  kiadását felfüggesztik,
  vagy azok lefoglalásáról

  lefoglalják azokat
  . [Mód. 50]

(2)   Az áruk kiadásának felfüggesztéséről

  felfüggesztését
  vagy azok lefoglalásáról szóló határozat elfogadását

  lefoglalását
  megelőzően a vámhatóságok bármely vonatkozó információ szolgáltatását kérhetik a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjától. A vámhatóságok továbbá tájékoztathatják

  tájékoztatják
  a határozat jogosultját
  – annak kérésére –
  a szóban forgó tételek tényleges vagy vélt számáról, azok jellegéről, és adott esetben képeket

  fényképeket
  is közölhetnek róluk. [Mód. 51]

(3)   
  Ha a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áruk nem hamisított vagy kalóz áruk, a vámhatóságok
  az áruk kiadásának felfüggesztéséről

  felfüggesztése
  vagy azok lefoglalásáról szóló határozat elfogadását megelőzően a vámhatóságok

  az áruk lefoglalása előtt
  közlik szándékukat a nyilatkozattevővel vagy – az áruk tervezett lefoglalása esetén – az áruk birtokosával. A nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa lehetőséget kap arra, hogy a tájékoztatást

  tájékoztatás kézhezvételét
  követő három munkanapon belül kifejthesse álláspontját. [Mód. 52]

(3a)
     
  A feltehetően az Unióban szellemitulajdon-jog oltalma alatt álló termék utánzatának vagy másolatának minősülő áruk felfüggesztő eljárás alá történő helyezése esetén a vámhatóságok felszólítják a nyilatkozattevőt vagy az áruk birtokosát, hogy a felszólítás kézhezvételét követő három munkanapon belül nyújtson megfelelő bizonyítékot arra, hogy az áruk végső rendeltetési helye az Unión kívül található. Megfelelő ellenkező értelmű bizonyíték nyújtása hiányában a vámhatóságok vélelmezik, hogy a végső rendeltetési hely az Unió területe.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén ... (24)-ig iránymutatásokat fogad el az első albekezdésben említett áruk uniós piacra történő elterelése kockázatának értékelésére vonatkozóan. E végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 53]

(4)   A vámhatóságok az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozatról az annak elfogadását követő egy munkanapon belül értesítik a kérelemnek helyt adó határozat jogosultját, valamint a nyilatkozattevőt vagy az áruk birtokosát.
  Emellett a vámhatóságok felszólíthatják a kérelemnek helyt adó határozat jogosultját, hogy ennek megfelelően értesítse a nyilatkozattevőt vagy az áruk birtokosát, ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja biztosítja, hogy eleget tesz az e rendeletben meghatározott határidőknek és kötelezettségeknek. [Mód. 54]

A nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa részére küldött értesítésnek tartalmaznia kell a hamisított és kalózáruknak nem minősülő áruk tekintetében a 20.
  20
  . cikkben, a hamisított és kalózáruknak minősülő áruk tekintetében pedig a 23. cikkben foglalt jogi következményekre vonatkozó tájékoztatást. [Mód. 55]

(5)   A vámhatóságok tájékoztatják a kérelemnek helyt adó határozat jogosultját, valamint a nyilatkozattevőt vagy az áruk birtokosát azon áruk tényleges vagy becsült mennyiségéről és tényleges vagy feltehető jellegéről – beleértve adott esetben a tételekre vonatkozó képeket

  fényképeket
  –, amelyeknek a kiadását felfüggesztették, vagy amelyeket lefoglaltak. [Mód. 56]

(6)   Amennyiben több személy minősül az áruk birtokosának, a vámhatóságok nem kötelesek egynél több személyt tájékoztatni.

17. cikk

Az áruk kiadásának felfüggesztése vagy azok lefoglalása a kérelem elfogadása nélkül

(1)   Amennyiben a vámhatóságok az 1. cikk (1) bekezdésében említett helyzetek valamelyike során a szellemitulajdon-jogokat feltehetően sértő árukat tárnak fel, felfüggeszthetik ezen áruk kiadását vagy lefoglalhatják az árukat azt megelőzően, hogy az adott áruk tekintetében kérelemnek helyt adó határozatról kaptak volna értesítést.

(2)   Az áruk kiadásának felfüggesztésére

  felfüggesztését
  vagy azok lefoglalására
  vonatkozó
  határozat
  elfogadását

  lefoglalását
  megelőzően a vámhatóságok – az áruk tényleges vagy becsült mennyiségére és tényleges vagy feltehető jellegére vonatkozó, beleértve adott esetben a tételekre vonatkozó képeket

  fényképeket
  tartalmazó, információkon túlmenő további tájékoztatás nélkül – felkérhetnek a szellemitulajdon-jog állítólagos megsértése kapcsán kérelem benyújtására jogosult bármely személyt arra, hogy a hatóságok részére bármilyen érdemi tájékoztatással szolgáljon. [Mód. 57]

(3)   Az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat elfogadását megelőzően a vámhatóságok közlik szándékukat a nyilatkozattevővel vagy – az áruk tervezett lefoglalása esetén – az áruk birtokosával. A nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa lehetőséget kap arra, hogy a tájékoztatást követő három munkanapon belül kifejthesse álláspontját.
  [Mód. 58]

(3a)
     
  A feltehetően az Unióban szellemitulajdon-jog oltalma alatt álló termék utánzatának vagy másolatának minősülő áruk felfüggesztő eljárás alá történő helyezése esetén a vámhatóságok felszólítják a nyilatkozattevőt vagy az áruk birtokosát, hogy a felszólítás feladását követő három munkanapon belül nyújtson megfelelő bizonyítékot arra, hogy az áruk végső rendeltetési helye az Unión kívül található. Megfelelő ellenkező értelmű bizonyíték nyújtása hiányában a vámhatóságok vélelmezik, hogy a végső rendeltetési hely az Unió területe.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén ... (25)–ig iránymutatásokat fogad el az első albekezdésben említett áruk uniós piacra történő elterelése kockázatának értékelésére vonatkozóan. E végrehajtási jogi aktusokat a 29. cikk (2) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 59]

(4)   A vámhatóságok az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról az intézkedés meghozatalát követő egy munkanapon belül értesítik a szellemitulajdon-jog állítólagos megsértése kapcsán kérelem benyújtására jogosult bármely személyt.

(4a)
     
  Ha nem azonosítható a kérelem benyújtására jogosult személy, a vámhatóságok a kérelem benyújtására jogosult személy azonosítása érdekében együttműködnek az illetékes hatóságokkal. [Mód. 60]

(5)   A vámhatóságok a következő esetekben a teljes vámkezelés elvégzését követően haladéktalanul biztosítják az áruk kiadását vagy megszüntetik azok lefoglalását:

| a) | az áruk kiadásának felfüggesztését vagy azok lefoglalását követő egy munkanapon belül nem találnak a szellemitulajdon-jog állítólagos megsértése kapcsán kérelem benyújtására jogosult személyt; |
| --- | --- |

a)

az áruk kiadásának felfüggesztését vagy azok lefoglalását követő egy munkanapon belül nem találnak a szellemitulajdon-jog állítólagos megsértése kapcsán kérelem benyújtására jogosult személyt;

| b) | ha nem érkezett hozzájuk a 6. cikk (5) bekezdése szerinti kérelem, vagy azt elutasították. |
| --- | --- |

b)

ha nem érkezett hozzájuk a 6. cikk (5) bekezdése szerinti kérelem, vagy azt elutasították.

A vámhatóságok az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozatról az annak elfogadását követő egy munkanapon belül értesítik a nyilatkozattevőt vagy az áruk birtokosát. [Mód. 61]

(6)   Ez a cikk romlandó árukra nem vonatkozik.
  [Mód. 62]

18. cikk

Ellenőrzés és mintavétel azon áruk tekintetében, amelyeknek a kiadását felfüggesztették, vagy amelyeket lefoglaltak

(1)   A vámhatóságok lehetőséget biztosítanak a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának, valamint a nyilatkozattevőnek vagy az áruk birtokosának azon áruk ellenőrzésére, amelyeknek a kiadását felfüggesztették, vagy amelyeket lefoglaltak.

(2)   A vámhatóságok kizárólag elemzési célból és a hamisított vagy kalózárukkal kapcsolatos további eljárás elősegítése céljából
  az összes áru tekintetében reprezentatív
  mintákat vehetnek, illetve a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja kérésére mintákat adhatnak át
  vagy küldhetnek meg
  a részére. Ezeknek a mintáknak az elemzése a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának kizárólagos felelőssége mellett történik. [Mód. 63]

Ha a körülmények engedik, a mintákat a technikai elemzést követően és az áruk kiadását vagy a lefoglalás megszüntetését megelőzően vissza kell szolgáltatni.

(3)   A vámhatóságok kérelemre tájékoztatják a kérelemnek helyt adó határozat jogosultját
  és – adott esetben – a bűnüldöző hatóságokat és ügynökségeket
  az áruk címzettjének, feladójának, bejelentőjének vagy birtokosának a nevéről és címéről, ha ezen adatok ismertek, valamint a vámeljárásról és a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő áruk származásáról, eredetéről és rendeltetési helyéről. [Mód. 64]

(4)   Az áruk kiadásának felfüggesztése vagy az áruk lefoglalásának időtartama alatti tárolás feltételeit, beleértve a költségviselésre vonatkozó rendelkezéseket, az egyes tagállamok határozzák meg.

19. cikk

Bizonyos információk megengedett használata a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja által

Ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja megkapta a 18. cikk (3) bekezdésében említett tájékoztatást, akkor azt csak a következő célokra használhatja fel:

| a) | érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés
  , illetve ilyen eljárás során
  ; [Mód. 65] |
| --- | --- |

a)

érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés
  , illetve ilyen eljárás során
  ; [Mód. 65]

| aa) | további lépések a szellemitulajdon-jogokat megsértő személy azonosítása érdekében; [Mód. 66] |
| --- | --- |

aa)

további lépések a szellemitulajdon-jogokat megsértő személy azonosítása érdekében; [Mód. 66]

| ab) | bűnvádi eljárás kezdeményezése, illetve az információk ilyen eljárásokban való felhasználása; [Mód. 67] |
| --- | --- |

ab)

bűnvádi eljárás kezdeményezése, illetve az információk ilyen eljárásokban való felhasználása; [Mód. 67]

| b) | kártalanítás érvényesítése a jogsértővel vagy más személyekkel szemben, ha az árukat a 20. cikk (3) bekezdése vagy a 23. cikk (3) bekezdése alapján megsemmisítik. [Mód. 68] |
| --- | --- |

b)

kártalanítás érvényesítése a jogsértővel vagy más személyekkel szemben, ha az árukat a 20. cikk (3) bekezdése vagy a 23. cikk (3) bekezdése alapján megsemmisítik. [Mód. 68]

| ba) | bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás érdekében vagy során, ideértve a valamely szellemitulajdon-joghoz kapcsolódó nyomozást vagy eljárást is. [Mód. 69] |
| --- | --- |

ba)

bűnügyi nyomozás vagy büntetőeljárás érdekében vagy során, ideértve a valamely szellemitulajdon-joghoz kapcsolódó nyomozást vagy eljárást is. [Mód. 69]

| bb) | a peren kívüli egyezségre irányuló tárgyalások. [Mód. 70] |
| --- | --- |

bb)

a peren kívüli egyezségre irányuló tárgyalások. [Mód. 70]

19a. cikk

Vámhatóságok közötti információ- és adatcsere

A Bizottság a megfelelő adatvédelmi biztosítékokra is figyelemmel dönthet úgy, hogy a 18. cikk (3) bekezdése alapján összegyűjtött információkat és adatokat meg kell osztani az uniós vámhatóságok és a harmadik országbeli illetékes hatóságok között, és megállapíthatja ennek feltételeit. [Mód. 71]

2.   szakasz

AZ ÁRUK MEGSEMMISÍTÉSE,
  ELJÁRÁS INDÍTÁSA ÉS AZ ÁRUK VÁRHATÓ KIADÁSA [Mód. 72]

20. cikk

Eljárás


  Az áruk megsemmisítése és eljárások
  indítása [Mód. 73]

(1)   Amennyiben a 23. és 24. cikkek hatálya alá nem tartozó áruk tekintetében merül fel a szellemitulajdonjog-sértés gyanúja, a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja

  Azok
  az áruk, kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől számított 10 munkanapon belül eljárást indít

  amelyek kiadását felfüggesztették, illetve amelyeket a 16. cikkel összhangban lefoglaltak, vámellenőrzés mellett megsemmisíthetők
  annak megállapítása érdekében,

  megállapításának szükségessége nélkül
  hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés
  azon tagállam joga szerint, ahol az árukat fellelték, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | Amennyiben a szellemitulajdonjog-sértés a gyanúja romlandó áruk tekintetében merül fel, az első albekezdésben említett eljárás megindításának határideje az

  a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban rendelkezésére bocsátott információ alapján írásban,
  az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől

  értesítés kézhezvételétől
  számított 3 munkanap

  10 munkanapon, illetve romlandó áruk esetében három munkanapon belül megerősítette a vámhatóságok számára, hogy egyik szellemitulajdon-jogát megsértették megjelölve egyúttal azt is, hogy melyik szellemitulajdon-jogról van szó; |
| --- | --- |

a)

Amennyiben a szellemitulajdonjog-sértés a gyanúja romlandó áruk tekintetében merül fel, az első albekezdésben említett eljárás megindításának határideje az

  a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja a 16. cikk (2) bekezdésével összhangban rendelkezésére bocsátott információ alapján írásban,
  az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől

  értesítés kézhezvételétől
  számított 3 munkanap

  10 munkanapon, illetve romlandó áruk esetében három munkanapon belül megerősítette a vámhatóságok számára, hogy egyik szellemitulajdon-jogát megsértették megjelölve egyúttal azt is, hogy melyik szellemitulajdon-jogról van szó;

| b) | a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló értesítés kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban megerősítette a vámhatóság számára, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe; |
| --- | --- |

b)

a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló értesítés kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban megerősítette a vámhatóság számára, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe;

| c) | a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló értesítés kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban megerősítette a vámhatóságoknak azt, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe. |
| --- | --- |

c)

a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló értesítés kézhezvételétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban megerősítette a vámhatóságoknak azt, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe.

Amennyiben a szellemitulajdonjog-sértés a gyanúja romlandó áruk tekintetében merül fel, az első albekezdésben említett eljárás megindításának határideje az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől számított 3 munkanap.
  [Mód. 74]

(2)   
  Amennyiben
  a vámhatóságok a teljes vámkezelés elvégzését követően haladéktalanul biztosítják

  nyilatkozattevő vagy
  az áruk kiadását vagy megszüntetik azok lefoglalását, ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjától

  tulajdonosa
  az (1) bekezdésben említett

  bekezdés c) pontjában meghatározott
  határidőn belül nem kapnak tájékoztatást a következők valamelyikéről:
  erősítette meg a megsemmisítéshez való hozzájárulását, és nem is emelt kifogást a megsemmisítéssel szemben annál a vámhatóságnál, amely elfogadta az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozatot, akkor a vámhatóság úgy tekinti, hogy a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa hozzájárult a megsemmisítéshez.

| a) | eljárás indítása annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés; |
| --- | --- |

a)

eljárás indítása annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés;

| b) | írásbeli megállapodás a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja és az áruk birtokosa között arról, hogy hozzájárulnak az áruk megsemmisítéséhez.
  [Mód. 75] |
| --- | --- |

b)

írásbeli megállapodás a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja és az áruk birtokosa között arról, hogy hozzájárulnak az áruk megsemmisítéséhez.
  [Mód. 75]

(3)   Abban az esetben, ha a (2) bekezdés b) pontjában említett megállapodás születik az áruk megsemmisítéséről,

  A
  megsemmisítést a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának költségére és felelősségére, vámellenőrzés alatt kell elvégezni, ha az áruk megsemmisítésének helye szerinti tagállam jogszabályai másként nem rendelkeznek.
  A megsemmisítés előtt mintavétel végezhető. [Mód. 76]

(4)   
  Ha nem születik megállapodás
  a
  megsemmisítésről, illetve ha a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa kifogást emel a megsemmisítéssel szemben, akkor a
  kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának kérésére a vámhatóságok az (1) bekezdés első albekezdésében említett határidőt indokolt esetben legfeljebb 10 munkanappal meghosszabbíthatják

  jogosultja az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló értesítés kézhezvételétől számított 20 munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – eljárást indít annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés.

Romlandó áruk esetében az (1) bekezdés második albekezdésében említett időtartamot nem hosszabbítják meg.
  [Mód. 77]

(4a)
     
  A vámhatóságok a teljes vámkezelés elvégzését követően adott esetben haladéktalanul biztosítják az áruk kiadását vagy megszüntetik azok lefoglalását, ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja nem tájékoztatja őket a következők valamelyikéről:

| a) | a jogosult az (1) bekezdés b) pontjában említett határidőn belül hozzájárul a megsemmisítéshez; |
| --- | --- |

a)

a jogosult az (1) bekezdés b) pontjában említett határidőn belül hozzájárul a megsemmisítéshez;

| b) | A jogosult a (4) bekezdésben említett határidőn belül eljárást kezdeményezett annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. [Mód. 78] |
| --- | --- |

b)

A jogosult a (4) bekezdésben említett határidőn belül eljárást kezdeményezett annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. [Mód. 78]

21. cikk

Az áruk várható kiadása

(1)   Ha a vámhatóságokat értesítették arról, hogy eljárás indult annak megállapítására, hogy formatervezési mintaoltalom, szabadalom, használati minta vagy növényfajta-oltalmi jog sérült-e, és lejárt a 20. cikkben meghatározott határidő, a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa kérheti a vámhatóságoktól az áruk kiadását vagy lefoglalásuk megszüntetését.

A vámhatóság csak akkor adja ki az árukat vagy szünteti meg azok lefoglalását, ha valamennyi alábbi feltétel teljesül:

| a) | a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa biztosítékot nyújtott; |
| --- | --- |

a)

a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa biztosítékot nyújtott;

| b) | a szellemitulajdon-jog megsértése tényének megállapítására illetékes hatóság nem foganatosított óvintézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

a szellemitulajdon-jog megsértése tényének megállapítására illetékes hatóság nem foganatosított óvintézkedéseket;

| c) | elvégezték a teljes vámkezelést. |
| --- | --- |

c)

elvégezték a teljes vámkezelést.

(2)   A nyilatkozattevőnek vagy az áruk birtokosának az (1) bekezdés a) pontjában említett biztosítékot az (1) bekezdésben említett kérelem vámhatóságok általi kézhezvételét követő 10 munkanapon belül kell szolgáltatnia.

(3)   A vámhatóságok a biztosítékot kellően magas összegben állapítják meg ahhoz, hogy az védje a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának érdekeit.

(4)   A biztosíték megfizetése nem befolyásolja a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának egyéb jogorvoslati lehetőségeit.

22. cikk

A megsemmisítésre szánt áruk vámjóváhagyással történő kezelésének és felhasználásának tilalma

(1)   A
  20. cikk

  , 23.

  vagy a 24. cikk
  alapján megsemmisítésre szánt áruk: [Mód. 79]

| a) | nem bocsáthatók szabad forgalomba; |
| --- | --- |

a)

nem bocsáthatók szabad forgalomba;

| b) | nem vihetők ki az Unió vámterületéről; |
| --- | --- |

b)

nem vihetők ki az Unió vámterületéről;

| c) | nem exportálhatók; |
| --- | --- |

c)

nem exportálhatók;

| d) | nem vihetők ki újrakivitel keretében; |
| --- | --- |

d)

nem vihetők ki újrakivitel keretében;

| e) | nem vonhatók felfüggesztő eljárás alá; |
| --- | --- |

e)

nem vonhatók felfüggesztő eljárás alá;

| f) | nem léptethetők be vámszabad területre és nem tárolhatók be vámszabad raktárba. |
| --- | --- |

f)

nem léptethetők be vámszabad területre és nem tárolhatók be vámszabad raktárba.

(1a)
     
  Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve a vámhatóságok meghatalmazhatják a hamisítás ellen küzdő és e műveleteket megelőzően egyénileg engedélyezett állami és magánszervezeteket az (1) bekezdés a)-f) pontjában felsorolt intézkedések alkalmazására. A meghatalmazott szervezetek a megsemmisítésre szánt árukat a megsemmisítés előtt elemzés és a hamisítás elleni küzdelem célját szolgáló információs adatbázis létrehozása céljából a meghatalmazásban meghatározott feltételek szerint tárolhatják. A meghatalmazott szervezeteket a Bizottság honlapján nyilvánosságra kell hozni. [Mód. 80]

(2)   A vámhatóságok engedélyezhetik, hogy az (1) bekezdésben említett árukat az Unió vámterületén belül található különböző helyek között, vámfelügyelet alatt átszállítsák abból a célból, hogy vámellenőrzés alatt megsemmisítsék, őket

  vagy a megfelelő biztonsági intézkedések mellett oktatási vagy kiállítási célokra használják fel azokat
  . [Mód. 81]

3.   szakasz

HAMISÍTOTT ÉS KALÓZÁRUK
  [Mód. 82]

23. cikk

Megsemmisítés és eljárás indítása

(1)   A feltehetően hamisított vagy kalózáruk vámellenőrzés alatt megsemmisíthetők annak megállapítása nélkül, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés azon tagállam joga szerint, ahol az árukat fellelték, amennyiben az alábbi feltételek mindegyike teljesül:

| a) | a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban tájékoztatta a vámhatóságokat arról, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe; |
| --- | --- |

a)

a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban tájékoztatta a vámhatóságokat arról, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe;

| b) | a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban megerősítette a vámhatóságoknak azt, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe. |
| --- | --- |

b)

a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől számított tíz munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – írásban megerősítette a vámhatóságoknak azt, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe.

(2)   Amennyiben a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa az (1) bekezdés b) pontjában meghatározott határidőkön belül nem erősítette meg a megsemmisítéshez való hozzájárulását, és nem is emelt kifogást a megsemmisítéssel szemben annál a vámhatóságnál, amelyik elfogadta az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozatot, akkor a vámhatóság úgy tekintheti, hogy a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa beleegyezett a megsemmisítésbe.

A vámhatóságok értesítik erről a kérelemnek helyt adó határozat jogosultját.

Ha a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa ellenzi az áruk megsemmisítését, akkor a vámhatóság értesíti erről a kifogásról a kérelemnek helyt adó határozat jogosultját.

(3)   A megsemmisítést a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának költségére és felelősségére, vámellenőrzés alatt kell elvégezni, ha az áruk megsemmisítésének helye szerinti tagállam jogszabályai másként nem rendelkeznek. A megsemmisítés előtt mintavétel végezhető.

(4)   Ha nem születik megállapodás a megsemmisítésről, a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat megküldésétől számított 10 munkanapon belül – romlandó áruk esetében három munkanapon belül – eljárást indít annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés.

A vámhatóságok a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának kérésére, indokolt esetben legfeljebb 10 munkanappal meghosszabbíthatják az első albekezdésében említett határidőt.

Romlandó áruk esetén ezek a határidők nem hosszabbíthatók meg.

(5)   A vámhatóságok a teljes vámkezelés elvégzését követően adott esetben haladéktalanul biztosítják az áruk kiadását vagy megszüntetik azok lefoglalását, ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja nem tájékoztatja őket a következők valamelyikéről:

| a) | a jogosult az (1) bekezdés a) pontjában említett határidőn belül beleegyezik a megsemmisítésbe; |
| --- | --- |

a)

a jogosult az (1) bekezdés a) pontjában említett határidőn belül beleegyezik a megsemmisítésbe;

| b) | A jogosult a (4) bekezdésben említett határidőn belül eljárást kezdeményezett annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés.
  [Mód. 83] |
| --- | --- |

b)

A jogosult a (4) bekezdésben említett határidőn belül eljárást kezdeményezett annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés.
  [Mód. 83]

24. cikk

A kis tételekben található áruk egyszerűsített megsemmisítése

(1)   Ez a cikk az összes alábbi feltételnek megfelelő árukra vonatkozik:

| a) | a
  feltehetően hamisított vagy kalózáruk

  szellemitulajdon-jogokat sértő áruk
  ; [Mód. 84] |
| --- | --- |

a)

a
  feltehetően hamisított vagy kalózáruk

  szellemitulajdon-jogokat sértő áruk
  ; [Mód. 84]

| b) | nem romlandó áruk; |
| --- | --- |

b)

nem romlandó áruk;

| c) | kérelemnek helyt adó határozat hatálya alatt álló áruk; |
| --- | --- |

c)

kérelemnek helyt adó határozat hatálya alatt álló áruk;

| ca) | a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az általa benyújtott kérelemben kérte a különleges eljárás alkalmazását; [Mód. 85] |
| --- | --- |

ca)

a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az általa benyújtott kérelemben kérte a különleges eljárás alkalmazását; [Mód. 85]

| d) | kis tételben szállított áruk. |
| --- | --- |

d)

kis tételben szállított áruk.

(2)   A 16. cikk (3), (4) és (5) bekezdését és a 18. cikk (2) bekezdését nem kell alkalmazni. [Mód. 86]

(3)   Az áruk kiadásának felfüggesztésére vagy azok lefoglalására vonatkozó határozat elfogadását követő egy munkanapon belül a vámhatóságok a nyilatkozattevőt vagy az áruk birtokosát a következőkről tájékoztatják:

| a) | a vámhatóságnak az áruk megsemmisítésére vonatkozó szándéka; |
| --- | --- |

a)

a vámhatóságnak az áruk megsemmisítésére vonatkozó szándéka;

| b) | a nyilatkozattevőnek vagy az áruk birtokosának a (4) és (5) bekezdések szerinti jogai. |
| --- | --- |

b)

a nyilatkozattevőnek vagy az áruk birtokosának a (4) és (5) bekezdések szerinti jogai.

(4)   A nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa lehetőséget kap arra, hogy az álláspontját az áruk kiadásának felfüggesztésére vagy azok lefoglalására vonatkozó határozat megküldését

  kézhezvételét
  követő 20 munkanapon

  öt munkanapon
  belül kifejthesse. [Mód. 87]

(5)   Az érintett áruk megsemmisíthetők, ha a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa az áruk kiadásának felfüggesztésére vagy azok lefoglalására vonatkozó határozat megküldését követő 20 munkanapon belül megerősíti

  írásban megerősítette
  a vámhatóságoknak azt, hogy beleegyezik az áruk megsemmisítésébe.
  E megsemmisítésre a vámellenőrzés során és a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának költségére kerül sor. [Mód. 88]

(6)   Amennyiben a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa az (5) bekezdésben meghatározott határidőn belül nem erősítette meg a megsemmisítéshez való hozzájárulását, és nem is emelt kifogást a megsemmisítéssel szemben annál a vámhivatalnál, amelyik elfogadta az áruk kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozatot, akkor a vámhatóság úgy tekintheti, hogy a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa beleegyezett a megsemmisítésbe.

(7)   A megsemmisítésre a vámhatóságok költségére, vámellenőrzés alatt kerül sor.
  [Mód. 89]

(7a)
     
  A vámhatóságok megadják az intézkedésnek helyt adó határozat jogosultja számára a megsemmisített képező tételek tényleges vagy vélelmezett számával, és adott esetben azok természetével kapcsolatos információkat. [Mód. 90]

(8)   Ha a nyilatkozattevő vagy az áruk birtokosa ellenzi az áruk megsemmisítését,
  kiadásának felfüggesztéséről vagy azok lefoglalásáról szóló határozat kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül nem erősítette meg hozzájárulását a megsemmisítéshez
  ,
  illetve nem emelt kifogást a megsemmisítéssel szemben,
  akkor a vámhatóság értesíti

  tájékoztatja
  a kérelemnek helyt adó határozat jogosultját erről a kifogásról,
  a hozzájárulás
  ,
  illetve
  a
  kifogás hiányáról, a
  tételek számáról, azok jellegéről és adott esetben képeket küld a szóban forgó tételekről
  vagy mintákról
  . [Mód. 91]

(9)   A vámhatóságok a teljes vámkezelés elvégzését követően adott esetben haladéktalanul biztosítják az áruk kiadását vagy megszüntetik azok lefoglalását, ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja a (8) bekezdésben említett tájékoztatás megküldésétől számított 10 munkanapon belül nem tájékoztatja őket arról, hogy eljárás indítására került sor annak megállapítása érdekében, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés.

(10)   A Bizottság felhatalmazást kap arra, hogy az e cikk alkalmazásában a kis tételekre vonatkozó küszöbérték meghatározása céljából a 30. cikkel összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el.
  [Mód. 92]

IV.   FEJEZET

FELELŐSSÉG, KÖLTSÉGEK ÉS SZANKCIÓK

25. cikk

A vámhatóságok felelőssége

A tagállamok vonatkozó jogszabályainak sérelme nélkül, a kérelemnek helyt adó határozat nem jogosítja fel kártalanításra az adott határozat jogosultját, amennyiben a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő árukat a vámhivatal nem fedi fel, és azokat kiadja, vagy nem intézkedik azok lefoglalásáról.

26. cikk

A kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának felelőssége

Amennyiben az e rendelet szerint megfelelően elindított eljárás a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának cselekménye vagy mulasztása következtében megszakad, vagy ha a szóban forgó árukat a továbbiakban már nem találják szellemitulajdon-jogot sértőnek, akkor a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja az áruk fellelésének helye szerinti tagállam jogszabályaival összhangban felelőssé válik az 1. cikk (1) bekezdésében említett helyzetben érintett személyekkel szemben.

27. cikk

Költségek

(1)   A vámhatóságok kérésére a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja megtéríti az áruknak a vámhatóság részéről a 16. és 17. cikkel összhangban végzett vámfelügyelet alatt tartása, valamint a
  20. és

  23.

  24
  .
  cikkel
  összhangban történő megsemmisítése során felmerült költségeket.
  A határozat jogosultjának kérésére a vámhatóságok tájékoztatást nyújtanak számára arról, hogy hol és milyen módon tárolják a lefoglalt árukat és e tárolás milyen költségekkel jár, valamint lehetőséget kell adni a számára a tárolással kapcsolatos álláspontjának kifejtésére. [Mód. 93]

(2)   Ez a cikk nem érinti a kérelemnek helyt adó határozat jogosultjának jogait arra nézve, hogy a jogsértőtől vagy más személyektől az áruk fellelésének helye szerinti tagállam jogszabályai alapján kártérítést követeljen.

(2a)
     
  Ha a jogsértő nem azonosítható, kártérítésre nem kötelezhető vagy azt nyújtani nem képes, úgy a határozat jogosultja kártérítést követelhet az áruk tulajdonosától vagy attól a személytől, aki az áruk felett hasonló rendelkezési joggal bír. [Mód. 94]

(2b)
     
  A (2a) bekezdés a 24. cikkben említett eljárásra nem alkalmazandó. [Mód. 95]

(3)   Az uniós kérelemnek helyt adó határozat jogosultja gondoskodik a feltehetően szellemitulajdon-jogot sértő árukkal kapcsolatos intézkedést tenni készülő vámhatóságok által igényelt fordítások elkészítéséről és azok költségeinek viseléséről.

28. cikk

Közigazgatási szankciók

A tagállamok a nemzeti jogszabályok sérelme nélkül alkalmazzák
  az e rendelet rendelkezéseinek megsértésére vonatkozó közigazgatási szankciókat a tagállamok határozzák meg, és megteszik az azok végrehajtásának biztosítása érdekében szükséges valamennyi intézkedést. A meghatározott közigazgatási szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük. [Mód. 96]

A tagállamok az e rendelet hatályba lépését követő hat hónapon belül tájékoztatják a Bizottságot ezekről a rendelkezésekről, és ezt követően haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot az ezeket érintő bármely módosításokról.

V.   FEJEZET

BIZOTTSÁG, FELHATALMAZÁS ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK [Mód. 97]

29. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a 2913/92/EGK rendelet 247a. és 248a. cikkeivel létrehozott Vámkódex Bizottság segíti. Ez a bizottság a 182/2011/EU rendelet szerinti bizottság.

(2)   Amennyiben erre a bekezdésre utalnak, a 182/2011/EU rendelet 4. cikkét kell alkalmazni.

30. cikk

A felhatalmazás gyakorolása

(1)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás feltételeit e cikk tartalmazza.

(2)   A 24. cikk (10) bekezdésében említett felhatalmazás az e rendelet hatálybalépésnek időpontjától számított határozatlan időtartamra szól.

(3)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 24. cikk (10) cikkében említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételét követő napon vagy a határozatban meghatározott későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   A 24. cikk (10) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a jogi aktusról az Európai Parlament és a Tanács értesítését követő 2 hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve ha a fenti határidő lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács tájékoztatja a Bizottságot arról, hogy nem emel kifogást. A fenti határidő az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére 2 hónappal meghosszabbodik.
  [Mód. 98]

31. cikk

Az intézkedés iránti kérelemre vonatkozó határozatokkal kapcsolatos adatok cseréje a tagállamok és a Bizottság között

(1)   Az illetékes vámszervek tájékoztatják a Bizottságot a következőkről

  megadják a Bizottságnak a szükséges tájékoztatást az alábbiak vonatkozásában
  :

| a) | kérelmek, ideértve az esetleges

  a kérelmekhez – közöttük az intézkedés iránti kérelmekhez – jogot biztosító határozatok és bármely
  fénykép(ek)et, kép(ek)et vagy tájékoztató füzet(ek)et; |
| --- | --- |

a)

kérelmek, ideértve az esetleges

  a kérelmekhez – közöttük az intézkedés iránti kérelmekhez – jogot biztosító határozatok és bármely
  fénykép(ek)et, kép(ek)et vagy tájékoztató füzet(ek)et;

| b) | a kérelmeknek helyt adó határozatok; |
| --- | --- |

b)

a kérelmeknek helyt adó határozatok;

| c) | a vámhatóságok általi intézkedés megtételére rendelkezésre álló határidőt meghosszabbító határozatok, vagy a kérelemnek helyt adó vagy azt módosító határozat visszavonásáról szóló határozatok; |
| --- | --- |

c)

a vámhatóságok általi intézkedés megtételére rendelkezésre álló határidőt meghosszabbító határozatok, vagy a kérelemnek helyt adó vagy azt módosító határozat visszavonásáról szóló határozatok;

| d) | kérelemnek helyt adó határozat felfüggesztése. [Mód. 99] |
| --- | --- |

d)

kérelemnek helyt adó határozat felfüggesztése. [Mód. 99]

(2)   Az 515/97/EK rendelet 24. cikke g) pontjának sérelme nélkül, amennyiben az áruk kiadását felfüggesztették vagy az árukat lefoglalták, a vámhatóságok minden vonatkozó információt továbbítanak a Bizottság részére, beleértve az áruk, a szellemitulajdon-jog, az eljárások és a szállítás részletes adatait.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett valamennyi információt a Bizottság központi adatbázisában kell tárolni.
  Miután a Bizottság központi adatbázisa megkezdte működését, az (1) és (2) bekezdésben említett információkat ezen adatbázison keresztül kell továbbítani. [Mód. 100]

4.   A Bizottság az (1) és (2) bekezdésekben említett érdemi információkat
  a lehető legrövidebb időn belül, de legkésőbb 2015. január 1-ig
  elektronikus formában elérhetővé teszi a tagállamok vámhatóságai számára.

(4a)
     
  Az (1) és (2) bekezdésben említett információk feldolgozásának biztosítása érdekében a (3) bekezdésben említett központi adatbázist elektronikus formában kell létrehozni. A központi adatbázis a 6. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében, valamint a 13. cikkben és az e cikk (1) és (2) bekezdésében említett információkat tartalmazza, közöttük személyes adatokat is.

(4b)
     
  A tagállamok vámhatóságai és a Bizottság hozzáféréssel rendelkezik a központi adatbázisban tárolt információkhoz.

(4c)
     
  A vámhatóság feltölti a központi adatbázisba az illetékes vámszervhez benyújott kérelmekkel kapcsolatos információkat. Az a vámhatóság, amely az információkat feltöltötte a központi adatbázisba, szükség esetén módosítja, kiegészíti, helyesbíti vagy törli ezeket az információkat. Minden vámhatóság, amely információkat töltött fel a központi adatbázisba, felelősséget visel ezen információk pontosságáért, hitelességéért és mérvadó jellegéért.

(4d)
     
  A Bizottság megfelelő technikai és szervezeti megállapodásokat hoz létre és tart fenn a központi adatbázis megbízható és biztonságos működése tekintetében. Minden tagállam vámhatósága megfelelő technikai és szervezeti megállapodásokat hoz létre és tart fenn az eljárás bizalmas jellegének és biztonságának garantálása érdekében, a vámhatóságaik által lefolytatott műveleti eljárások, valamint a központi adatbázisnak az adott tagállam területén található termináljai tekintetében.

(4e)
     
  A személyes adatok központi adatbázisban történő feldolgozásának a 32. cikkel összhangban kell történnie. [Mód. 101]

32. cikk

Adatvédelmi rendelkezések

(1)   A személyes adatoknak a Bizottság központi adatbázisában történő feldolgozása a 45/2001/EK rendelettel összhangban és az európai adatvédelmi biztos felügyelete alatt történik.
  Az elfogadandó végrehajtási intézkedéseknek mindenesetre részletesen meg kell határozniuk az adatbázis működési és műszaki jellemzőit. [Mód. 102]

(2)   A személyes adatoknak a tagállami illetékes hatóságok általi feldolgozása a 95/46/EK irányelvvel összhangban és az említett irányelv 28. cikkében említett tagállami független hatóság felügyelete alatt történik.

(2a)
     
  A személyes adatok gyűjtése és felhasználása kizárólag e rendelet céljaira történhet. Az így gyűjtött személyes adatoknak pontosaknak kell lenniük, és azokat frissíteni kell.

(2b)
     
  Minden vámhatóság, amely személyes adatokat tölt fel a központi adatbázisba, egyúttal az ellenőri feladatot is ellátja ezen adatok feldolgozása tekintetében.

(2c)
     
  Az adatalanynak joga van a központi adatbázisban feldolgozott, rá vonatkozó adatokhoz hozzáférni, valamint adott esetben e személyes adatokat a 45/2001/EK rendelettel vagy a 95/46/EK irányelvet végrehajtó nemzeti jogszabályokkal összhangban módosítani, törölni vagy zárolni.

(2d)
     
  Az adatokhoz történő hozzáféréshez, illetve azok módosításához, törléséhez vagy zárolásához fűződő jog gyakorlására irányuló minden kérelmet az illetékes vámszervhez kell benyújtani, és a kérelmet az illetékes vámszerv bírálja el. Amennyiben az adatalany egy másik vámhatósághoz vagy a Bizottság egyik hivatalához kérelmet nyújtott be, amelyben az adatokhoz történő hozzáféréshez, illetve azok módosításához, törléséhez vagy zárolásához fűződő jogának gyakorlását igényelte, úgy a kérelmet kézhez vett hivatal azt továbbítja az illetékes vámszervhez.

(2e)
     
  A személyes adatok legfeljebb a kérelemnek helyt adó határozat visszavonásától napjától számított hat hónapig tárolhatók, illetve addig, amíg a vámhatóság fellépésére előírt időszak hatálya le nem jár.

(2f)
     
  Ha a kérelemnek helyt adó határozat jogosultja a 20. cikk (1) bekezdésével vagy 24. cikk (9) bekezdésével összhangban eljárásokat kezdeményezett, és az illetékes vámszervet értesítette ezen eljárások kezdeményezéséről, akkor a személyes adatokat attól a naptól számított hat hónapig őrzik meg, amelyen végleges megállapításra került, hogy történt-e szellemitulajdonjog-sértés. [Mód. 103]

33. cikk

Időtartamok, időpontok és határidők

Az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozóan az időtartamokra, időpontokra és határidőkre vonatkozó szabályok meghatározásáról szóló, 1971. június 3-i 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendeletben (26) meghatározott szabályokat kell alkalmazni.

34. cikk

Kölcsönös közigazgatási segítségnyújtás

Az 515/97/EK rendelet rendelkezéseit kell alkalmazni.

35. cikk

Hatályon kívül helyezés

Az 1383/2003/EK rendelet ... (27)-tól/től kezdődően hatályát veszti.

A hatályon kívül helyezett rendeletre való hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni.

36. cikk

Átmeneti rendelkezések

Az 1383/2003/EK rendelettel összhangban elfogadott kérelmek a kérelemnek helyt adó határozatban a vámhatóságok intézkedésére meghatározott határidőig maradnak hatályban és nem kerülnek meghosszabbításra.

37. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás
  jelentéstétel [Mód. 104]

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

A 24. cikk (1)–(9) bekezdése azonban 20XX XX XX-tól/től alkalmazandó.
  [Mód. 106]

A Bizottság ... (28)-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak e rendelet végrehajtásáról, továbbá elemzi e rendelet hatását a generikus gyógyszerek uniós és globális elérhetőségére gyakorolt hatására. Ezt a jelentést – szükség esetén – megfelelő javaslatok és/vagy ajánlások kísérik. [Mód. 121, 151 és 163]

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 363., 2011.12.13., 1. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. július 3-i álláspontja.

2

(3)  HL C 253., 2008.10.4., 1. o.

3

(4)  HL L 196., 2003.8.2., 7. o.

4

(5)  HL L 302., 1992.10.19., 1. o.

5

(6)  HL L 12., 2001.1.16., 1. o.

6

(7)  HL C 45. E., 2010.2.23., 47. o.

7

(8)  

  HL L 174., 2011.7.1., 74. o.

8

HL L 174., 2011.7.1., 74. o.

(9)  
  HL: e rendelet hatálybalépését követően 24 hónappal.

9

HL: e rendelet hatálybalépését követően 24 hónappal.

(10)  HL L 82., 1997.3.22., 1. o.

10

(11)  HL L 281., 1995.11.23., 31. o.

11

(12)  HL L 8., 2001.1.12., 1. o.

12

(13)  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

13

(14)  HL L 152., 2009.6.16., 1. o.

14

(15)  HL L 198., 1996.8.8., 30. o.

15

(16)  HL L 227., 1994.9.1., 1. o.

16

(17)  HL L 78., 2009.3.24., 1. o.

17

(18)  HL L 3., 2002.1.5., 1. o.

18

(19)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

19

(20)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

20

(21)  HL L 149., 1991.6.14., 1. o.

21

(22)  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

22

(23)  HL L 199., 2007.7.31., 40. o.

23

(24)  
  HL: e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

24

HL: e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

(25)  
  HL: e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

25

HL: e rendelet hatálybalépésétől számított 12 hónap.

(26)  HL L 124., 1971.6.8., 1. o.

26

(27)  HL: e rendelet hatálybalépésének időpontját.

27

(28)  
  HL: 36 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

28

HL: 36 hónappal e rendelet hatálybalépése után.

---

2012. július 4., szerda

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/180 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/180

---

2012. július 4., szerdaA mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályai ***I

P7_TA(2012)0278

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0539 – C7-0294/2010 – 2010/0267(COD))

2013/C 349 E/23

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0539) |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0539)

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0294/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0294/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a Litván Parlament, a Luxemburgi Képviselőház, valamint a lengyel Szejm és Szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a Litván Parlament, a Luxemburgi Képviselőház, valamint a lengyel Szejm és Szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság, 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0158/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0158/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 30. o.

---

2012. július 4., szerdaP7_TC1-COD(2010)0267

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 73/2009/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első albekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 73/2009/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 73/2009/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 73/2009/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 73/2009/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével.

| (3) | A Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a

  Az e rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében
  a
  jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni
  a
  Bizottságra az
  73/2009/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása
  tekintetében.

  céljából a Szerződés 290. cikkével összhangban

  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelően, többek között szakértői szinten is konzultációkat folytasson.A Bizottságnak a
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el

  aktusok előkészítése és kidolgozása során az érdemleges dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon továbbítania kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

  Célszerű meghatározni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint melyek a felhatalmazás gyakorlásának feltételei. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a

  Az e rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében
  a
  jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikke szerinti elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni
  a
  Bizottságra az
  73/2009/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása
  tekintetében.

  céljából a Szerződés 290. cikkével összhangban

  Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelően, többek között szakértői szinten is konzultációkat folytasson.A Bizottságnak a
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el

  aktusok előkészítése és kidolgozása során az érdemleges dokumentumokat egyidejűleg, kellő időben és megfelelő módon továbbítania kell az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

  Célszerű meghatározni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint melyek a felhatalmazás gyakorlásának feltételei. [Mód. 1]

| (4) | A 73/2009/EK rendeletnek az összes tagállamban történő egységes végrehajtása érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Kifejezetten eltérő rendelkezések hiányában helyénvaló, hogy a Bizottság az említett végrehajtási aktusokat a ...szóló, [...]-i XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban fogadja el.

  A 73/2009/EK rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni. E hatásköröket – kivéve, ha kifejezetten másképp rendelkeznek – a Bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően gyakorolja
  . [Mód 2] |
| --- | --- |

(4)

A 73/2009/EK rendeletnek az összes tagállamban történő egységes végrehajtása érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Kifejezetten eltérő rendelkezések hiányában helyénvaló, hogy a Bizottság az említett végrehajtási aktusokat a ...szóló, [...]-i XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseivel összhangban fogadja el.

  A 73/2009/EK rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni. E hatásköröket – kivéve, ha kifejezetten másképp rendelkeznek – a Bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően gyakorolja
  . [Mód 2]

| (4a) | A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján hagyja jóvá egyes különleges támogatások nyújtását, eldönti, hogy mely tagállamok tesznek eleget az anyatehénre vonatkozó támogatással kapcsolatos egyes feltételeknek, és engedélyezi az új tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek mellett bármely közvetlen kifizetést kiegészítsenek. Ezen aktusok különleges természeténél fogva a Bizottságot fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy a közvetlen kifizetések bizottsága által nyújtott segítség nélkül is elfogadhassa azokat. [Mód.3 ] |
| --- | --- |

(4a)

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján hagyja jóvá egyes különleges támogatások nyújtását, eldönti, hogy mely tagállamok tesznek eleget az anyatehénre vonatkozó támogatással kapcsolatos egyes feltételeknek, és engedélyezi az új tagállamok számára, hogy bizonyos feltételek mellett bármely közvetlen kifizetést kiegészítsenek. Ezen aktusok különleges természeténél fogva a Bizottságot fel kell ruházni azzal a hatáskörrel, hogy a közvetlen kifizetések bizottsága által nyújtott segítség nélkül is elfogadhassa azokat. [Mód.3 ]

| (5) | A közvetlen támogatási rendszerekre vonatkozó egyes olyan rendelkezéseket, amelyeket a Bizottság a 73/2009/EK rendelettel rá ruházott hatáskör alapján eddig elfogadott, fontosságuknál fogva indokolt belefoglalni az említett rendeletbe. E rendelkezések az 1120/2009/EU (5), az 1121/2009/EU (6) és az 1122/2009/EU bizottsági rendeletben (7) megállapított egyes részletes szabályokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

(5)

A közvetlen támogatási rendszerekre vonatkozó egyes olyan rendelkezéseket, amelyeket a Bizottság a 73/2009/EK rendelettel rá ruházott hatáskör alapján eddig elfogadott, fontosságuknál fogva indokolt belefoglalni az említett rendeletbe. E rendelkezések az 1120/2009/EU (5), az 1121/2009/EU (6) és az 1122/2009/EU bizottsági rendeletben (7) megállapított egyes részletes szabályokra vonatkoznak.

| (6) | A 73/2009/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatok indokolttá teszik az említett rendelet egyes, különösen a kölcsönös megfeleltetési követelményekre vonatkozó rendelkezéseinek az egyszerűsítését. |
| --- | --- |

(6)

A 73/2009/EK rendelet alkalmazása kapcsán szerzett tapasztalatok indokolttá teszik az említett rendelet egyes, különösen a kölcsönös megfeleltetési követelményekre vonatkozó rendelkezéseinek az egyszerűsítését.

| (7) | A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében célszerű meghatározni a „szántóterület”, az „állandó kultúrák”, az „állandó legelő” és a „gyepterület” fogalmát. |
| --- | --- |

(7)

A jogbiztonság és az egyértelműség érdekében célszerű meghatározni a „szántóterület”, az „állandó kultúrák”, az „állandó legelő” és a „gyepterület” fogalmát.

| (8) | Az állandó legelők kedvező hatással vannak a környezetre, intézkedéseket kell tehát elfogadni a jelenlegi állandó legelők fenntartásának ösztönzésére, nagyarányú szántóföldi művelésbe vonásuk megelőzése érdekében. Annak érdekében, hogy a tagállamok egységes módszerrel határozzák meg az állandó legelők és a mezőgazdasági földterületek elvárt arányát, a Bizottságnak célszerű végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia az említett arány megállapításához szükséges adatok meghatározásáról. |
| --- | --- |

(8)

Az állandó legelők kedvező hatással vannak a környezetre, intézkedéseket kell tehát elfogadni a jelenlegi állandó legelők fenntartásának ösztönzésére, nagyarányú szántóföldi művelésbe vonásuk megelőzése érdekében. Annak érdekében, hogy a tagállamok egységes módszerrel határozzák meg az állandó legelők és a mezőgazdasági földterületek elvárt arányát, a Bizottságnak célszerű végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia az említett arány megállapításához szükséges adatok meghatározásáról.

| (9) | A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a 73/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti mezőgazdasági tanácsadó rendszer hatékony alkalmazásának biztosítása céljából, hogy az teljes mértékben működőképessé váljon. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a 73/2009/EK rendelet 12. cikke szerinti mezőgazdasági tanácsadó rendszer hatékony alkalmazásának biztosítása céljából, hogy az teljes mértékben működőképessé váljon.

| (10) | Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési követelmények betartása ellenőrizhető legyen, a mezőgazdasági termelőknek mezőgazdasági üzemük teljes mezőgazdasági földterületétbe kell jelenteniük. Ez az előírás azokra a mezőgazdasági termelőkre is vonatkozik, akik nem nyújtanak be területalapú közvetlen támogatás iránti kérelmet és csak kis földterülettel rendelkeznek. Ezekben az esetekben az egyszerűsítés érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok ne tegyék kötelezővé a szóban forgó területek bejelentését akkor, ha az érintett mezőgazdasági üzem teljes területe nem haladja meg az egy hektárt, és a támogatási kérelem hivatkozást tartalmaz e területekre. |
| --- | --- |

(10)

Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési követelmények betartása ellenőrizhető legyen, a mezőgazdasági termelőknek mezőgazdasági üzemük teljes mezőgazdasági földterületétbe kell jelenteniük. Ez az előírás azokra a mezőgazdasági termelőkre is vonatkozik, akik nem nyújtanak be területalapú közvetlen támogatás iránti kérelmet és csak kis földterülettel rendelkeznek. Ezekben az esetekben az egyszerűsítés érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok ne tegyék kötelezővé a szóban forgó területek bejelentését akkor, ha az érintett mezőgazdasági üzem teljes területe nem haladja meg az egy hektárt, és a támogatási kérelem hivatkozást tartalmaz e területekre.

| (11) | A kölcsönös megfeleltetés rendszerének hatékony alkalmazásához szükség van arra, hogy a kötelezettségek betartását a mezőgazdasági termelők szintjén ellenőrizni lehessen. A Bizottságnak ezért indokolt végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat elfogadnia a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan annak biztosítására, hogy az említett ellenőrzések elvégzése egységes módon és megfelelően magas színvonalon történjen, különösen a mezőgazdasági üzemek kiválasztása, az ellenőrzések elvégzése és a jelentéstétel tekintetében. Ha a tagállam azon lehetőség alkalmazása mellett dönt, hogy egy adott előírás megsértését kisebb jelentőségűnek tekinti vagy a 100 EUR-nál kisebb érintett összegek esetében nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, indokolt előírni, hogy az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő évben ellenőriznie kell, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolta-e az előírások szóban forgó megsértését. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azonban célszerű mérlegelni a nyomonkövetési ellenőrzési rendszer egyszerűsítését. |
| --- | --- |

(11)

A kölcsönös megfeleltetés rendszerének hatékony alkalmazásához szükség van arra, hogy a kötelezettségek betartását a mezőgazdasági termelők szintjén ellenőrizni lehessen. A Bizottságnak ezért indokolt végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat elfogadnia a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan annak biztosítására, hogy az említett ellenőrzések elvégzése egységes módon és megfelelően magas színvonalon történjen, különösen a mezőgazdasági üzemek kiválasztása, az ellenőrzések elvégzése és a jelentéstétel tekintetében. Ha a tagállam azon lehetőség alkalmazása mellett dönt, hogy egy adott előírás megsértését kisebb jelentőségűnek tekinti vagy a 100 EUR-nál kisebb érintett összegek esetében nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, indokolt előírni, hogy az illetékes ellenőrző hatóságnak a következő évben ellenőriznie kell, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolta-e az előírások szóban forgó megsértését. Az adminisztratív terhek csökkentése érdekében azonban célszerű mérlegelni a nyomonkövetési ellenőrzési rendszer egyszerűsítését.

| (12) | A tagállamoknak a 73/2009/EK rendelet 14. cikke szerinti integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert kell létrehozniuk. Annak érdekében, hogy az említett rendszer egyes elemei technikai szempontból egységes és megfelelően magas szintű teljesítményt nyújtsanak, a Bizottságnak végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia a rendszerre és annak elemeire vonatkozó alapvető jellemzők, a kapcsolódó fogalommeghatározások és a minőségi követelmények tekintetében. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamoknak a 73/2009/EK rendelet 14. cikke szerinti integrált igazgatási és ellenőrzési rendszert kell létrehozniuk. Annak érdekében, hogy az említett rendszer egyes elemei technikai szempontból egységes és megfelelően magas szintű teljesítményt nyújtsanak, a Bizottságnak végrehajtási jogi aktusokat kell elfogadnia a rendszerre és annak elemeire vonatkozó alapvető jellemzők, a kapcsolódó fogalommeghatározások és a minőségi követelmények tekintetében.

| (13) | A támogatási kérelmek következetes és hatékony igazgatása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a támogatási kérelmek és a támogatási jogosultságok iránti kérelmek vonatkozásában. E jogi aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy a jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzéséhez elegendő idő és valamennyi szükséges információ rendelkezésre álljon. Kellően indokolt esetben célszerű bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítani a mezőgazdasági termelők számára. Helyénvaló továbbá előírni, hogy a jogosultsági szabályok, például az állatokra vonatkozó birtokon tartási időszakokkal kapcsolatos előírás, ne akadályozzák a mezőgazdasági termelőt abban, hogy egész gazdaságát a kérelem benyújtását követően, de még az érintett időszak alatt átruházza. Célszerű ezért meghatározni az említett átruházásra vonatkozó feltételeket. |
| --- | --- |

(13)

A támogatási kérelmek következetes és hatékony igazgatása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a támogatási kérelmek és a támogatási jogosultságok iránti kérelmek vonatkozásában. E jogi aktusoknak biztosítaniuk kell, hogy a jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzéséhez elegendő idő és valamennyi szükséges információ rendelkezésre álljon. Kellően indokolt esetben célszerű bizonyos mértékű rugalmasságot biztosítani a mezőgazdasági termelők számára. Helyénvaló továbbá előírni, hogy a jogosultsági szabályok, például az állatokra vonatkozó birtokon tartási időszakokkal kapcsolatos előírás, ne akadályozzák a mezőgazdasági termelőt abban, hogy egész gazdaságát a kérelem benyújtását követően, de még az érintett időszak alatt átruházza. Célszerű ezért meghatározni az említett átruházásra vonatkozó feltételeket.

| (14) | A jogosultsági feltételek teljesülését az uniós pénzeszközök védelmét szem előtt tartva kell ellenőrizni. A kifizetésekhez kapcsolódó kötelezettségek mezőgazdasági termelők általi teljesítésének ellenőrzése és a forrásoknak a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan. Az említett jogi aktusokban adott esetben helyénvaló szabályokat meghatározni arra az esetre is, ha a kifizetések kezelésében az illetékes hatóságtól eltérő más szolgálat, szerv vagy szervezet is részt vesz. |
| --- | --- |

(14)

A jogosultsági feltételek teljesülését az uniós pénzeszközök védelmét szem előtt tartva kell ellenőrizni. A kifizetésekhez kapcsolódó kötelezettségek mezőgazdasági termelők általi teljesítésének ellenőrzése és a forrásoknak a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a tagállamok által elvégzendő ellenőrzésekre vonatkozóan. Az említett jogi aktusokban adott esetben helyénvaló szabályokat meghatározni arra az esetre is, ha a kifizetések kezelésében az illetékes hatóságtól eltérő más szolgálat, szerv vagy szervezet is részt vesz.

| (15) | A 73/2009/EK rendelet 28. cikke meghatározza a teljesítendő minimumkövetelményeket, de a 28. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontját nem megfelelő alkalmazni azoknak a mezőgazdasági termelőknek az esetében, akik egyes termeléshez kötött támogatási rendszerek keretében még részesülnek közvetlen kifizetésben, de nincs egy hektár földterületük sem. E mezőgazdasági termelők helyzete ugyanis azonos a különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőkével, és ezért őket a termeléshez kötött támogatási rendszerek teljes hatékonyságának biztosítása érdekében az említett rendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából helyénvaló ugyanolyan elbánásban részesíteni, mint a különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőket. Továbbá ha a tagállamok a 28. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően hektárban kifejezett küszöbértéket határoznak meg, a tagállamok által megszabott küszöbérték alatti hektárszámmal rendelkező, a III. cím 5. fejezetében említett különleges támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők esetében indokolt a 28. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a tagállamok által megszabott, EUR-ban kifejezett küszöbértéket alkalmazni. |
| --- | --- |

(15)

A 73/2009/EK rendelet 28. cikke meghatározza a teljesítendő minimumkövetelményeket, de a 28. cikk (1) bekezdése első albekezdésének b) pontját nem megfelelő alkalmazni azoknak a mezőgazdasági termelőknek az esetében, akik egyes termeléshez kötött támogatási rendszerek keretében még részesülnek közvetlen kifizetésben, de nincs egy hektár földterületük sem. E mezőgazdasági termelők helyzete ugyanis azonos a különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőkével, és ezért őket a termeléshez kötött támogatási rendszerek teljes hatékonyságának biztosítása érdekében az említett rendelet 28. cikke (1) bekezdésének alkalmazása szempontjából helyénvaló ugyanolyan elbánásban részesíteni, mint a különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelőket. Továbbá ha a tagállamok a 28. cikk (1) bekezdése b) pontjának megfelelően hektárban kifejezett küszöbértéket határoznak meg, a tagállamok által megszabott küszöbérték alatti hektárszámmal rendelkező, a III. cím 5. fejezetében említett különleges támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők esetében indokolt a 28. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a tagállamok által megszabott, EUR-ban kifejezett küszöbértéket alkalmazni.

| (16) | Célszerű meghatározni a mezőgazdasági üzemenkénti azon minimális méretre vonatkozó szabályokat, amelyre támogatási jogosultság megállapítása kérhető. |
| --- | --- |

(16)

Célszerű meghatározni a mezőgazdasági üzemenkénti azon minimális méretre vonatkozó szabályokat, amelyre támogatási jogosultság megállapítása kérhető.

| (17) | Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések rendszerének folyamatossága rendkívüli körülmények esetén is biztosítva legyen, a Bizottság számára indokolt lehetővé tenni, hogy a helyzet orvoslása érdekében meghozza a szükséges és indokolt intézkedéseket. |
| --- | --- |

(17)

Annak érdekében, hogy a közvetlen kifizetések rendszerének folyamatossága rendkívüli körülmények esetén is biztosítva legyen, a Bizottság számára indokolt lehetővé tenni, hogy a helyzet orvoslása érdekében meghozza a szükséges és indokolt intézkedéseket.

| (18) | A 73/2009/EK rendelet III. címében említett egységes támogatási rendszer hatékony kezelése érdekében célszerű rendelkezni a mezőgazdasági földterületek nem mezőgazdasági célú hasznosításáról. |
| --- | --- |

(18)

A 73/2009/EK rendelet III. címében említett egységes támogatási rendszer hatékony kezelése érdekében célszerű rendelkezni a mezőgazdasági földterületek nem mezőgazdasági célú hasznosításáról.

| (19) | A tagállamok belső szervezeti felépítésének figyelembevétele érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok nemzeti tartalékukat regionális szinten igazgassák. Meg kell határozni a vonatkozó igazgatási szabályokat. |
| --- | --- |

(19)

A tagállamok belső szervezeti felépítésének figyelembevétele érdekében indokolt lehetővé tenni, hogy a tagállamok nemzeti tartalékukat regionális szinten igazgassák. Meg kell határozni a vonatkozó igazgatási szabályokat.

| (20) | Indokolt meghatározni a fel nem használt támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba való visszahelyezésére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(20)

Indokolt meghatározni a fel nem használt támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba való visszahelyezésére vonatkozó szabályokat.

| (21) | A támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat az átruházás egyedi eseteinek figyelembevétele végett célszerű kiigazítani. |
| --- | --- |

(21)

A támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat az átruházás egyedi eseteinek figyelembevétele végett célszerű kiigazítani.

| (22) | Annak érdekében, hogy a különleges jogosultságokkal kapcsolatos feltételek továbbra is teljesüljenek, célszerű kiigazítani a számosállat-egységek kiszámítására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(22)

Annak érdekében, hogy a különleges jogosultságokkal kapcsolatos feltételek továbbra is teljesüljenek, célszerű kiigazítani a számosállat-egységek kiszámítására vonatkozó szabályokat.

| (23) | A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a támogatási jogosultságoknak az egységes támogatási rendszer új tagállamokbeli, a 73/2009/EK rendelet 55. cikke szerinti bevezetése keretében történő első kiosztására vonatkozóan. |
| --- | --- |

(23)

A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a támogatási jogosultságoknak az egységes támogatási rendszer új tagállamokbeli, a 73/2009/EK rendelet 55. cikke szerinti bevezetése keretében történő első kiosztására vonatkozóan.

| (24) | A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében kívánatos, hogy a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a számosállat-egységek kiszámítására vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet 44. cikkének (2) bekezdésében említett különleges jogosultságok tekintetében. |
| --- | --- |

(24)

A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében kívánatos, hogy a Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a számosállat-egységek kiszámítására vonatkozóan a 73/2009/EK rendelet 44. cikkének (2) bekezdésében említett különleges jogosultságok tekintetében.

| (25) | A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a 73/2009/EK rendelet 68. cikkében említett, a további agrár-környezetvédelmi haszonnal járó konkrét mezőgazdasági tevékenységekkel, a szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területekkel, valamint a termény-, állat- és növénybiztosítással kapcsolatos különleges támogatási intézkedések vonatkozásában. Az állat- és növénybetegségek, valamint környezetvédelmi események esetére létrehozott segélyalapok vonatkozásában kívánatos, hogy e szabályok tartalmazzák a pénzügyi hozzájárulásra jogosult piaci kölcsönök legrövidebb és leghosszabb futamidejét, valamint a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a 73/2009/EK rendelet 71. cikkének végrehajtásáról évente jelentést küldjenek a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(25)

A piaci szereplők közötti egyenlő bánásmód biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusokat elfogadnia a 73/2009/EK rendelet 68. cikkében említett, a további agrár-környezetvédelmi haszonnal járó konkrét mezőgazdasági tevékenységekkel, a szerkezetátalakítási és/vagy fejlesztési program hatálya alatt álló területekkel, valamint a termény-, állat- és növénybiztosítással kapcsolatos különleges támogatási intézkedések vonatkozásában. Az állat- és növénybetegségek, valamint környezetvédelmi események esetére létrehozott segélyalapok vonatkozásában kívánatos, hogy e szabályok tartalmazzák a pénzügyi hozzájárulásra jogosult piaci kölcsönök legrövidebb és leghosszabb futamidejét, valamint a tagállamok arra vonatkozó kötelezettségét, hogy a 73/2009/EK rendelet 71. cikkének végrehajtásáról évente jelentést küldjenek a Bizottságnak.

| (26) | A 73/2009/EK rendelet IV. címében említett támogatási rendszerek hatékony kezelése érdekében meg kell határozni az említett rendszerek pontos működésére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(26)

A 73/2009/EK rendelet IV. címében említett támogatási rendszerek hatékony kezelése érdekében meg kell határozni az említett rendszerek pontos működésére vonatkozó szabályokat.

| (27) | Kívánatos meghatározni a támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat a juh- és kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatások tekintetében. |
| --- | --- |

(27)

Kívánatos meghatározni a támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat a juh- és kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatások tekintetében.

| (28) | Kívánatos meghatározni a különleges támogatás és az anyatehénre vonatkozó támogatás esetében bejelentendő minimális állatszámra vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(28)

Kívánatos meghatározni a különleges támogatás és az anyatehénre vonatkozó támogatás esetében bejelentendő minimális állatszámra vonatkozó szabályokat.

| (29) | Kívánatos meghatározni az anyatehénre vonatkozó támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(29)

Kívánatos meghatározni az anyatehénre vonatkozó támogatási jogosultságok átruházásának korlátozására vonatkozó szabályokat.

| (30) | A tagállamok által a termeléstől függő kifizetéseket illetően hozandó döntések megfelelő végrehajtása céljából kívánatos, hogy a Bizottság meghatározza az egységes támogatási rendszerre, a különleges támogatás keretébe tartozó, termeléstől függő intézkedésekre, az elkülönített cukortámogatásra, az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatásra, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatásra, valamint a tagállamok által a 69. cikk (6) bekezdésének a) pontja szerint bejelentendő pénzeszközökre vonatkozó felső határokat. |
| --- | --- |

(30)

A tagállamok által a termeléstől függő kifizetéseket illetően hozandó döntések megfelelő végrehajtása céljából kívánatos, hogy a Bizottság meghatározza az egységes támogatási rendszerre, a különleges támogatás keretébe tartozó, termeléstől függő intézkedésekre, az elkülönített cukortámogatásra, az elkülönített gyümölcs- és zöldségtámogatásra, a bogyós gyümölcsökre vonatkozó elkülönített támogatásra, valamint a tagállamok által a 69. cikk (6) bekezdésének a) pontja szerint bejelentendő pénzeszközökre vonatkozó felső határokat.

| (31) | A 73/2009/EK rendelet 132. cikke lehetőséget biztosít arra, hogy az új tagállamok a Bizottság engedélyével kiegészítsék a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatást. Azokat a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetéseket, amelyeket nem a bizottsági engedélynek megfelelően teljesítenek, jogellenes állami támogatásnak kell minősíteni. |
| --- | --- |

(31)

A 73/2009/EK rendelet 132. cikke lehetőséget biztosít arra, hogy az új tagállamok a Bizottság engedélyével kiegészítsék a mezőgazdasági termelőknek nyújtott közvetlen támogatást. Azokat a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetéseket, amelyeket nem a bizottsági engedélynek megfelelően teljesítenek, jogellenes állami támogatásnak kell minősíteni.

| (32) | A pénzeszközök megfelelő kezelése szempontjából elengedhetetlen a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere. A Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusok útján egységes szabályokat elfogadnia az információcsere vonatkozásában. A szabályoknak célszerű kiterjedniük különösen a tagállami döntések belejelentésére, valamint a tagállamok által eljuttatandó statisztikákra és jelentésekre. |
| --- | --- |

(32)

A pénzeszközök megfelelő kezelése szempontjából elengedhetetlen a Bizottság és a tagállamok közötti információcsere. A Bizottságnak indokolt végrehajtási jogi aktusok útján egységes szabályokat elfogadnia az információcsere vonatkozásában. A szabályoknak célszerű kiterjedniük különösen a tagállami döntések belejelentésére, valamint a tagállamok által eljuttatandó statisztikákra és jelentésekre.

| (33) | Ezért a 73/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(33)

Ezért a 73/2009/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 73/2009/EK rendelet az alábbiak szerint módosul:

| 1. | A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:






  „i) | „szántóterület”: növénytermesztés céljából megművelt vagy a 6. cikkel összhangban jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartott földterület, amely lehet üvegház, illetve más rögzített vagy mobil fedél alatti földterület is; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. cikk a következő pontokkal egészül ki:

„i)

„szántóterület”: növénytermesztés céljából megművelt vagy a 6. cikkel összhangban jó mezőgazdasági és ökológiai állapotban tartott földterület, amely lehet üvegház, illetve más rögzített vagy mobil fedél alatti földterület is;

| j) | „állandó kultúrák”: az állandó legelő kivételével minden olyan, nem vetésforgóban termesztett növénykultúra, amely legalább öt évig foglalja el a talajt, és több mint éven keresztül terem, ideértve a faiskolákat és a rövid rotációs idejű sarjerdőt is; |
| --- | --- |

j)

„állandó kultúrák”: az állandó legelő kivételével minden olyan, nem vetésforgóban termesztett növénykultúra, amely legalább öt évig foglalja el a talajt, és több mint éven keresztül terem, ideértve a faiskolákat és a rövid rotációs idejű sarjerdőt is;

| k) | „állandó legelő” gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában legalább öt éve nem szereplő földterület, kivéve a 2078/92/EGK tanácsi rendelet (8) szerinti pihentetés alatt álló területeket, az 1257/1999/EK tanácsi rendelet (9) 22., 23. és 24. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket és az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket; ebben az összefüggésben «gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény alatt» a tagállamokban a természetes gyepekben hagyományosan található lágyszárú növények, illetve a gyepek vagy legelők magkeverékeiben rendes esetben megtalálható lágyszárú növények értendők (akár használják állatok legeltetésére, akár nem). A tagállamok a Bizottság fogalommeghatározása szerinti szántóföldi növényeket is idevehetik; |
| --- | --- |

k)

„állandó legelő” gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény természetes (vetés nélküli) vagy művelés útján (vetéssel) történő termesztésére használt, a mezőgazdasági üzem vetésforgójában legalább öt éve nem szereplő földterület, kivéve a 2078/92/EGK tanácsi rendelet (8) szerinti pihentetés alatt álló területeket, az 1257/1999/EK tanácsi rendelet (9) 22., 23. és 24. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket és az 1698/2005/EK rendelet 39. cikke szerinti pihentetés alatt álló területeket; ebben az összefüggésben «gyep vagy egyéb egynyári takarmánynövény alatt» a tagállamokban a természetes gyepekben hagyományosan található lágyszárú növények, illetve a gyepek vagy legelők magkeverékeiben rendes esetben megtalálható lágyszárú növények értendők (akár használják állatok legeltetésére, akár nem). A tagállamok a Bizottság fogalommeghatározása szerinti szántóföldi növényeket is idevehetik;

| l) | „gyepterület”: (ültetett vagy természetes) fű termesztésére használt szántóterület; a gyepterület magában foglalja az állandó legelőt is. |
| --- | --- |

l)

„gyepterület”: (ültetett vagy természetes) fű termesztésére használt szántóterület; a gyepterület magában foglalja az állandó legelőt is.

| 2. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:

  „2a. cikk


  Az I. melléklet módosítása

  Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus

  aktusok
  útján módosítja az I. mellékletet
  az új jogszabályokra utaló megfelelő hivatkozások beépítése érdekében
  .”.
  [Mód. 4] |
| --- | --- |

2.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„2a. cikk

Az I. melléklet módosítása

Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus

  aktusok
  útján módosítja az I. mellékletet
  az új jogszabályokra utaló megfelelő hivatkozások beépítése érdekében
  .”.

| 2a. | A 6. cikk (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját törölni kell. [Mód. 5] |
| --- | --- |

2a.

A 6. cikk (1) bekezdése második albekezdésének a) pontját törölni kell. [Mód. 5]

| 3. | A 6. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők szintjén végrehajtásra kerüljenek azok az intézkedések, amelyek célja, hogy az állandó legelőként hasznosított földterületek továbbra is állandó legelők maradjanak, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el, ezen belül a mezőgazdasági termelők szintjén betartandó egyedi kötelezettségeket ír elő azokra az esetekre, amikor megállapítást nyer, hogy az állandó legelőként használt földterület aránya csökken. [Mód. 6]

  (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az állandó legelők és a mezőgazdasági földterületek elvárt arányának meghatározására szolgáló módszereket.”. |
| --- | --- |

3.

A 6. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   Annak biztosítására, hogy a mezőgazdasági termelők szintjén végrehajtásra kerüljenek azok az intézkedések, amelyek célja, hogy az állandó legelőként hasznosított földterületek továbbra is állandó legelők maradjanak, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el, ezen belül a mezőgazdasági termelők szintjén betartandó egyedi kötelezettségeket ír elő azokra az esetekre, amikor megállapítást nyer, hogy az állandó legelőként használt földterület aránya csökken. [Mód. 6]

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az állandó legelők és a mezőgazdasági földterületek elvárt arányának meghatározására szolgáló módszereket.”.

| 4. | A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján felülvizsgálja a IV. mellékletben meghatározott felső határokat a következők figyelembevétele érdekében: [Mód. 7]







  a) | az odaítélhető közvetlen kifizetések teljes maximális összegeit érintő változások, |
| --- | --- | --- |

4.

A 8. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján felülvizsgálja a IV. mellékletben meghatározott felső határokat a következők figyelembevétele érdekében: [Mód. 7]

a)

az odaítélhető közvetlen kifizetések teljes maximális összegeit érintő változások,

| b) | a 378/2007/EK rendeletben meghatározott önkéntes modulációs rendszert érintő változások, |
| --- | --- |

b)

a 378/2007/EK rendeletben meghatározott önkéntes modulációs rendszert érintő változások,

| c) | a gazdaságokat érintő strukturális változások, |
| --- | --- |

c)

a gazdaságokat érintő strukturális változások,

| d) | az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) javára az e rendelet 136. cikkének megfelelően történő átcsoportosítások.”. |
| --- | --- |

d)

az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) javára az e rendelet 136. cikkének megfelelően történő átcsoportosítások.”.

| 5. | A 9. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés első albekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:
  „Egy százalékpontnak megfelelő összegeket azon tagállamoknak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. A 4 százalékpontos csökkentésnek megfelelő összegeket az érintett tagállamok között a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján osztja fel a következő kritériumok alapján:” |
| --- | --- | --- |

5.

A 9. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés első albekezdése bevezető részének helyébe a következő szöveg lép:

„Egy százalékpontnak megfelelő összegeket azon tagállamoknak kell juttatni, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. A 4 százalékpontos csökkentésnek megfelelő összegeket az érintett tagállamok között a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján osztja fel a következő kritériumok alapján:”

| b) | A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából

  A
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján módosítja az V. mellékletet.”;
  [Mód. 8] |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából

  A
  Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján módosítja az V. mellékletet.”;

| c) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A 7. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő fennmaradó összeget és a 7. cikk (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján annak a tagállamnak juttatja, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni.”. |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A 7. cikk (1) bekezdésének alkalmazásából eredő fennmaradó összeget és a 7. cikk (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján annak a tagállamnak juttatja, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni.”.

| 6. | A 10. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   A 7. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján annak az új tagállamnak juttatja, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni.”. |
| --- | --- |

6.

A 10. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   A 7. cikk (1) és (2) bekezdésének alkalmazásából eredő összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján annak az új tagállamnak juttatja, ahol a vonatkozó összegek keletkeztek. Ezeket az összegeket az 1698/2005/EK rendelet 69. cikkének (5a) bekezdésével összhangban kell felhasználni.”.

| 6a. | A 11. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:




  „(2)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára, amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazításokat alkalmazni kell, meghatározza ezeket a kiigazításokat, legkésőbb ugyanazon naptári év június 30-ig.”.

  [Mód. 9] |
| --- | --- |

6a.

A 11. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)
     
  Az Európai Parlament és a Tanács a Bizottság legkésőbb azon naptári év március 31-ig előterjesztett javaslatára, amelyre az (1) bekezdésben említett kiigazításokat alkalmazni kell, meghatározza ezeket a kiigazításokat, legkésőbb ugyanazon naptári év június 30-ig.”.

| 7. | A II. cím 2. fejezete a következő cikkel egészül ki:

  „11a. cikk


  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  (1)   A moduláció és a pénzügyi fegyelem összehangolt végrehajtása céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján részletes szabályokat fogadhat el a 9., 10., és 11. cikk szerinti moduláció és pénzügyi fegyelem következtében a tagállamok által a termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjáról.
  (2)   A 9. cikk (2) bekezdésében említett összegek felosztása céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzíti a moduláció alkalmazásából eredően felszabaduló összegek felosztására vonatkozó kritériumokat.”. |
| --- | --- |

7.

A II. cím 2. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„11a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1)   A moduláció és a pénzügyi fegyelem összehangolt végrehajtása céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján részletes szabályokat fogadhat el a 9., 10., és 11. cikk szerinti moduláció és pénzügyi fegyelem következtében a tagállamok által a termelők esetében alkalmazandó csökkentések kiszámítási alapjáról.

(2)   A 9. cikk (2) bekezdésében említett összegek felosztása céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzíti a moduláció alkalmazásából eredően felszabaduló összegek felosztására vonatkozó kritériumokat.”.

| 8. | A 12. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(5)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer megfelelő működtetésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rendelkezéseket fogadhat el, amelyek célja, hogy a rendszer teljes mértékben működőképessé váljon. E rendelkezések vonatkozhatnak többek között a mezőgazdasági tanácsadó rendszer hatályára és a mezőgazdasági termelők rendszerhez való hozzáférésének kritériumaira.
  [Mód. 10]

  (6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  technikai
  szabályokat fogadhat el a mezőgazdasági tanácsadó rendszer egységes végrehajtása céljából.”
  [Mód. 11] |
| --- | --- |

8.

A 12. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5)   A mezőgazdasági tanácsadó rendszer megfelelő működtetésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rendelkezéseket fogadhat el, amelyek célja, hogy a rendszer teljes mértékben működőképessé váljon. E rendelkezések vonatkozhatnak többek között a mezőgazdasági tanácsadó rendszer hatályára és a mezőgazdasági termelők rendszerhez való hozzáférésének kritériumaira.
  [Mód. 10]

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján
  technikai
  szabályokat fogadhat el a mezőgazdasági tanácsadó rendszer egységes végrehajtása céljából.”

| 9. | A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „Minden egyes tagállam meghatározza a mezőgazdasági parcelláknak azt a minimális méretét, amelyre támogatási kérelem nyújtható be. Ez a minimális méret azonban nem haladhatja meg a 0,3 hektárt.
  Az első albekezdés a) pontjától eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki nem nyújt be területalapú közvetlen támogatás iránti kérelmet, nem köteles nyilatkozni valamennyi parcellájáról, amennyiben a parcellák összterülete nem haladja meg az egy hektárt. A mezőgazdasági termelőnek azonban kérelmében jeleznie kell, hogy rendelkezik mezőgazdasági parcellákkal, és az illetékes hatóságok kérésére meg kell adnia az érintett parcellák elhelyezkedését.”. |
| --- | --- |

9.

A 19. cikk (1) bekezdése a következő albekezdésekkel egészül ki:

„Minden egyes tagállam meghatározza a mezőgazdasági parcelláknak azt a minimális méretét, amelyre támogatási kérelem nyújtható be. Ez a minimális méret azonban nem haladhatja meg a 0,3 hektárt.

Az első albekezdés a) pontjától eltérve a tagállamok határozhatnak úgy, hogy az a mezőgazdasági termelő, aki nem nyújt be területalapú közvetlen támogatás iránti kérelmet, nem köteles nyilatkozni valamennyi parcellájáról, amennyiben a parcellák összterülete nem haladja meg az egy hektárt. A mezőgazdasági termelőnek azonban kérelmében jeleznie kell, hogy rendelkezik mezőgazdasági parcellákkal, és az illetékes hatóságok kérésére meg kell adnia az érintett parcellák elhelyezkedését.”.

| 10. | A 21. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A 23. cikkben előírt támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás lehetőségének sérelme nélkül, amennyiben megállapítást nyer, hogy egy mezőgazdasági termelő nem felel meg a támogatási jogosultságra vonatkozóan e rendeletben előírt feltételeknek, a számára odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének kifizetését, amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek teljesültek, csökkenteni kell, vagy ki kell zárni a támogatás köréből.”. |
| --- | --- |

10.

A 21. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A 23. cikkben előírt támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás lehetőségének sérelme nélkül, amennyiben megállapítást nyer, hogy egy mezőgazdasági termelő nem felel meg a támogatási jogosultságra vonatkozóan e rendeletben előírt feltételeknek, a számára odaítélt vagy odaítélendő azon támogatás egy részének vagy egészének kifizetését, amelyre vonatkozóan a jogosultsági feltételek teljesültek, csökkenteni kell, vagy ki kell zárni a támogatás köréből.”.

| 11. | A 22. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az 1. fejezetben említett kötelezettségek betartásának felülvizsgálatára szolgáló ellenőrzések és vizsgálatok végrehajtására vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

11.

A 22. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az 1. fejezetben említett kötelezettségek betartásának felülvizsgálatára szolgáló ellenőrzések és vizsgálatok végrehajtására vonatkozóan.”.

| 12. | A 23. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az (1) bekezdés ellenére és a 27a. cikk (5) bekezdésében említett szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege kedvezményezett termelőnként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR-t tenne ki.

  Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe veszi az első albekezdésben foglalt lehetőséget, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedéseket, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolta-e az előírásokkal kapcsolatban megállapított jogsértést. A ténymegállapításról és az előírások megsértésének orvosolására vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”.
  [Mód. 12] |
| --- | --- |

12.

A 23. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az (1) bekezdés ellenére és a 27a. cikk (5) bekezdésében említett szabályokban megállapított feltételekkel összhangban a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem alkalmaznak csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege kedvezményezett termelőnként és naptári évenként legfeljebb 100 EUR-t tenne ki.

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe veszi az első albekezdésben foglalt lehetőséget, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedéseket, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolta-e az előírásokkal kapcsolatban megállapított jogsértést. A ténymegállapításról és az előírások megsértésének orvosolására vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”.

| 13. | A 24. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szempontokat.”; |
| --- | --- | --- |

13.

A 24. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A támogatáscsökkentésre, illetve a támogatás köréből való kizárásra vonatkozó számítások során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint a (2), (3) és (4) bekezdésben megállapított szempontokat.”;

| b) | A (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép

  albekezdését el kell hagyni.



  „Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem tette meg azonnal az előírások megállapított megsértését orvosló intézkedést, az illetékes hatóság meghozza az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedést – amely adott esetben igazgatási ellenőrzésre korlátozódhat –, hogy a termelő orvosolta-e az előírások megsértését. Az előírások kisebb jelentőségű megsértésével kapcsolatos ténymegállapításokról és az előírások megsértésének orvosolására vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép

  albekezdését el kell hagyni.

„Amennyiben a mezőgazdasági termelő nem tette meg azonnal az előírások megállapított megsértését orvosló intézkedést, az illetékes hatóság meghozza az annak ellenőrzéséhez szükséges intézkedést – amely adott esetben igazgatási ellenőrzésre korlátozódhat –, hogy a termelő orvosolta-e az előírások megsértését. Az előírások kisebb jelentőségű megsértésével kapcsolatos ténymegállapításokról és az előírások megsértésének orvosolására vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a mezőgazdasági termelőt.”

| 14. | A II. cím 4. fejezete a következő cikkekkel egészül ki:

  „27a. cikk


  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  (1)   A kifizetéseknek a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása érdekében, továbbá annak biztosítása céljából, hogy az e fejezetben előírt integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, valamint lehetővé tegye az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:






  a) | az integrált rendszer összehangolt végrehajtásának biztosításához szükséges külön fogalommeghatározások; |
| --- | --- | --- |

14.

A II. cím 4. fejezete a következő cikkekkel egészül ki:

„27a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1)   A kifizetéseknek a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása érdekében, továbbá annak biztosítása céljából, hogy az e fejezetben előírt integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, valamint lehetővé tegye az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

a)

az integrált rendszer összehangolt végrehajtásának biztosításához szükséges külön fogalommeghatározások;

| b) | a támogatás kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók; |
| --- | --- |

b)

a támogatás kiszámítási alapjának egységes meghatározásához szükséges rendelkezések, ezen belül az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor a támogatható területen jellegzetes tájelemek vagy fák találhatók;

| c) | a mezőgazdasági termelők jogainak a 31. cikkben említett vis maior és rendkívüli körülmények fennállása esetén történő védelmét célzó szabályok; |
| --- | --- |

c)

a mezőgazdasági termelők jogainak a 31. cikkben említett vis maior és rendkívüli körülmények fennállása esetén történő védelmét célzó szabályok;

| d) | a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése esetén alkalmazott támogatáscsökkentés összehangolt módon történő kiszámítását biztosító szabályok, figyelembe véve a moduláció és a pénzügyi fegyelem következtében alkalmazott csökkentéseket is; |
| --- | --- |

d)

a kölcsönös megfeleltetés szabályainak megsértése esetén alkalmazott támogatáscsökkentés összehangolt módon történő kiszámítását biztosító szabályok, figyelembe véve a moduláció és a pénzügyi fegyelem következtében alkalmazott csökkentéseket is;

| e) | az e fejezet megfelelő alkalmazása érdekében a tagállamok által megvalósítandó

  számára
  egyéb intézkedésekre vonatkozó

  intézkedések meghozatalát lehetővé tévő
  szabályok, valamint a tagállamok közötti esetleges kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó intézkedések. [Mód. 14] |
| --- | --- |

e)

az e fejezet megfelelő alkalmazása érdekében a tagállamok által megvalósítandó

  számára
  egyéb intézkedésekre vonatkozó

  intézkedések meghozatalát lehetővé tévő
  szabályok, valamint a tagállamok közötti esetleges kölcsönös segítségnyújtásra vonatkozó intézkedések. [Mód. 14]

(2)   A 19. cikk szerinti támogatási kérelmek tekintetében a kifizetéseknek a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők közötti megfelelő elosztása, továbbá a kérelmekhez kapcsolódó kötelezettségek mezőgazdasági termelők általi teljesítésének ellenőrzése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a következőket:

| a) | a termelőkre és a hatóságokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentését célzó azon szabályok, amelyek rögzítik azt a legkisebb mezőgazdasági parcellaméretet, amelyet be kell jelenteni; |
| --- | --- |

a)

a termelőkre és a hatóságokra nehezedő adminisztratív terhek csökkentését célzó azon szabályok, amelyek rögzítik azt a legkisebb mezőgazdasági parcellaméretet, amelyet be kell jelenteni;

| b) | az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelettől (10) való azon eltérés, amelynek célja annak biztosítása, hogy a termelők akkor is hozzájussanak az őket megillető kifizetésekhez, amikor a kérelmek vagy módosítások benyújtására vonatkozó határidő munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap; |
| --- | --- |

b)

az 1182/71/EGK, Euratom tanácsi rendelettől (10) való azon eltérés, amelynek célja annak biztosítása, hogy a termelők akkor is hozzájussanak az őket megillető kifizetésekhez, amikor a kérelmek vagy módosítások benyújtására vonatkozó határidő munkaszüneti nap, szombat vagy vasárnap;

| c) | kifizetés iránti vagy jogosultság kiosztása iránti kérelem késedelmes benyújtása esetén a késedelem maximális időtartama és az ilyenkor alkalmazandó csökkentések. |
| --- | --- |

c)

kifizetés iránti vagy jogosultság kiosztása iránti kérelem késedelmes benyújtása esetén a késedelem maximális időtartama és az ilyenkor alkalmazandó csökkentések.

(3)   Annak érdekében, hogy a 20. cikkben rögzített jogosultsági feltételek teljesülésének ellenőrzése hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, valamint lehetővé tegye az Unió pénzügyi érdekeinek megfelelő védelmét, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján intézkedéseket fogadhat el különösen azon eset kezelésére, amikor a mezőgazdasági termelő akadályozza az ellenőrzés végrehajtását.

(4)   Annak érdekében, hogy a támogatáscsökkentés, illetve a támogatás köréből való kizárás kiszámítása és alkalmazása a 21. cikkben meghatározott elvekkel összhangban, valamint hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes módon történjen, lehetővé téve az Unió pénzügyi érdekeinek védelmét, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

| a) | a támogatási kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének hiánya (többek között a ténylegesnél nagyobb terület vagy állatszám bejelentése, illetve bizonyos területek be nem jelentése) miatt alkalmazott támogatáscsökkentésekkel, illetve a támogatás köréből való kizárásokkal kapcsolatos rendelkezések, továbbá a szándékos magatartás következtében előálló szabálytalanságok, a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos kezelésére szolgáló rendelkezések, valamint a 68. cikk alapján végrehajtott intézkedések céljából elfogadott különös rendelkezések; |
| --- | --- |

a)

a támogatási kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének hiánya (többek között a ténylegesnél nagyobb terület vagy állatszám bejelentése, illetve bizonyos területek be nem jelentése) miatt alkalmazott támogatáscsökkentésekkel, illetve a támogatás köréből való kizárásokkal kapcsolatos rendelkezések, továbbá a szándékos magatartás következtében előálló szabálytalanságok, a kisebb hibák, a támogatáscsökkentések halmozódása és a különböző támogatáscsökkentések egyidejű alkalmazásának egységes és arányos kezelésére szolgáló rendelkezések, valamint a 68. cikk alapján végrehajtott intézkedések céljából elfogadott különös rendelkezések;

| b) | azon szabályok, amelyek bizonyos esetekben – a támogatáscsökkentéssel összefüggő arányosság biztosítása érdekében –lehetővé teszik, hogy ne kerüljön sor a támogatáscsökkentés alkalmazására. |
| --- | --- |

b)

azon szabályok, amelyek bizonyos esetekben – a támogatáscsökkentéssel összefüggő arányosság biztosítása érdekében –lehetővé teszik, hogy ne kerüljön sor a támogatáscsökkentés alkalmazására.

(5)   Annak érdekében, hogy a kölcsönös megfeleltetési rendszer végrehajtása hatékony, következetes és megkülönböztetéstől mentes legyen, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a 23. és 24. cikkben meghatározott elvekkel összhangban lévő támogatáscsökkentés kiszámítására és alkalmazására vonatkozóan, és ezen belül azokra az esetekre vonatkozóan, amikor nem alkalmazandó csökkentés.

27b. cikk

Végrehajtási szabályok

E fejezet egységes végrehajtása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

| a) | a 15. cikk szerinti, a támogatás iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására szolgáló integrált rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |
| --- | --- |

a)

a 15. cikk szerinti, a támogatás iránti kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők személyazonosságának nyilvántartására szolgáló integrált rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

| b) | a 16. cikk szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |
| --- | --- |

b)

a 16. cikk szerinti számítógépes adatbázis alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

| c) | a 17. cikk szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |
| --- | --- |

c)

a 17. cikk szerinti, a mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

| d) | a 18. cikk szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények; |
| --- | --- |

d)

a 18. cikk szerinti, a támogatási jogosultságok azonosítására és nyilvántartására szolgáló rendszer alapvető jellemzői, a kapcsolódó fogalommeghatározások és minőségi követelmények;

| e) | a 19. cikk szerinti támogatási kérelmekre és támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, és ezen belül a kérelmek benyújtásának határidejére és a kérelemben feltüntetendő minimális adatmennyiségre vonatkozó szabályok, a kérelmek módosítására vagy visszavonására, és a kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy nyilvánvaló hibák kiigazítását; |
| --- | --- |

e)

a 19. cikk szerinti támogatási kérelmekre és támogatási jogosultságok iránti kérelmekre vonatkozó szabályok, és ezen belül a kérelmek benyújtásának határidejére és a kérelemben feltüntetendő minimális adatmennyiségre vonatkozó szabályok, a kérelmek módosítására vagy visszavonására, és a kérelem benyújtásának követelménye alóli felmentésre vonatkozó rendelkezések, valamint olyan rendelkezések, amelyek a tagállamok számára lehetővé teszik egyszerűsített eljárások alkalmazását vagy nyilvánvaló hibák kiigazítását;

| f) | a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének felülvizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályok. A kendert illetően ezen belül a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrocannabinol szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok, a gyapot tekintetében pedig az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszerére vonatkozó részletes szabályok; |
| --- | --- |

f)

a kötelezettségek betartásának, illetve a támogatási kérelmekben szereplő információk helytállóságának és teljességének felülvizsgálatára szolgáló ellenőrzések végrehajtására vonatkozó szabályok. A kendert illetően ezen belül a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrocannabinol szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos részletes szabályok, a gyapot tekintetében pedig az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszerére vonatkozó részletes szabályok;

| g) | a kendert illetően a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrocannabinol szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos szabályok; |
| --- | --- |

g)

a kendert illetően a különleges ellenőrzési intézkedésekkel és a tetrahidrocannabinol szintek meghatározásának módszereivel kapcsolatos szabályok;

| h) | a gyapot tekintetében az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere; |
| --- | --- |

h)

a gyapot tekintetében az elismert szakmaközi szervezetek ellenőrzési rendszere;

| i) | a jogosulatlanul kifizetett támogatási összegek és a tévesen kiosztott támogatási jogosultságok visszatérítésével kapcsolatos szabályok; |
| --- | --- |

i)

a jogosulatlanul kifizetett támogatási összegek és a tévesen kiosztott támogatási jogosultságok visszatérítésével kapcsolatos szabályok;

| j) | az e fejezet egységes végrehajtásához szükséges technikai fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

j)

az e fejezet egységes végrehajtásához szükséges technikai fogalommeghatározások;

| k) | az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor gazdaság átruházásakor a támogatási jogosultsághoz kapcsolódóan olyan kötelezettség átruházására is sor kerül, amely még nem teljesült; |
| --- | --- |

k)

az olyan esetekre vonatkozó szabályok, amikor gazdaság átruházásakor a támogatási jogosultsághoz kapcsolódóan olyan kötelezettség átruházására is sor kerül, amely még nem teljesült;

| 15. | A 28. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában a tagállamok által megszabott küszöbérték alatti hektárszámmal rendelkező, a 44. cikk (1) bekezdésében említett különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelők, a IV. cím 1. fejezetének 10. szakaszában említett, a juh- és kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatásban, illetve a IV. cím 1. fejezetének 11. szakaszában említett, marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők, valamint a III. cím 5. fejezetében említett különleges támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők esetében az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett feltételt kell alkalmazni.” |
| --- | --- |

15.

A 28. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az első albekezdés b) pontjának alkalmazásában a tagállamok által megszabott küszöbérték alatti hektárszámmal rendelkező, a 44. cikk (1) bekezdésében említett különleges jogosultságokkal rendelkező mezőgazdasági termelők, a IV. cím 1. fejezetének 10. szakaszában említett, a juh- és kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatásban, illetve a IV. cím 1. fejezetének 11. szakaszában említett, marha- és borjúhúsra vonatkozó támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők, valamint a III. cím 5. fejezetében említett különleges támogatásban részesülő mezőgazdasági termelők esetében az e bekezdés első albekezdésének a) pontjában említett feltételt kell alkalmazni.”

| 16. | A 29. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   E cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján:






  a) | előlegfizetést írhat elő; |
| --- | --- | --- |

16.

A 29. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.   E cikk (2) bekezdésétől eltérve a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján:

a)

előlegfizetést írhat elő;

| b) | felhatalmazhatja a tagállamokat, hogy – a költségvetési helyzetre is figyelemmel – december 1-jét megelőzően előleget fizessenek az olyan régiókban, ahol rendkívüli körülmények következtében a mezőgazdasági termelők súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdenek:






  i. | a kifizetések 50 %-ának erejéig;
  vagy |
| --- | --- | --- |

b)

felhatalmazhatja a tagállamokat, hogy – a költségvetési helyzetre is figyelemmel – december 1-jét megelőzően előleget fizessenek az olyan régiókban, ahol rendkívüli körülmények következtében a mezőgazdasági termelők súlyos pénzügyi nehézségekkel küzdenek:

i.

a kifizetések 50 %-ának erejéig;

vagy

| ii. | a kifizetések 80 %-ának erejéig, ha korábban már rendelkeztek előlegfizetésről. |
| --- | --- |

ii.

a kifizetések 80 %-ának erejéig, ha korábban már rendelkeztek előlegfizetésről.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a szóban forgó előlegek kifizetésére vonatkozóan.”.

| 17. | A rendelet a következő cikkel egészül ki:

  „31a. cikk



  Végrehajtási szabályok

  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján elfogadhat olyan intézkedéseket, amelyek szükséghelyzet esetén egyrészt szükségesek, másrészt kellően indokoltak egyes gyakorlati és egyedi problémák megoldásához; ezen intézkedések eltérhetnek e rendelet egyes részeitől, de csak olyan mértékben és annyi ideig, amely elengedhetetlenül szükséges.
  Amennyiben rendkívüli sürgősségi okok azt szükségessé teszik, a 141ba. cikkben említett eljárás alkalmazandó az e cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.
  ”.

  [Mód. 15] |
| --- | --- |

17.

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„31a. cikk

Végrehajtási szabályok

  A Bizottságra ruházott hatáskörök

A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján elfogadhat olyan intézkedéseket, amelyek szükséghelyzet esetén egyrészt szükségesek, másrészt kellően indokoltak egyes gyakorlati és egyedi problémák megoldásához; ezen intézkedések eltérhetnek e rendelet egyes részeitől, de csak olyan mértékben és annyi ideig, amely elengedhetetlenül szükséges.
  Amennyiben rendkívüli sürgősségi okok azt szükségessé teszik, a 141ba. cikkben említett eljárás alkalmazandó az e cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra.
  ”.

| 18. | A 33. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy megállapítják azt a mezőgazdasági üzemenkénti, mezőgazdasági területben kifejezett minimális méretet, amelyre támogatási jogosultság megállapítása kérhető. Ez a minimális méret azonban nem lehet nagyobb, mint – a 28. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben – a 28. cikk első albekezdésének b) pontjában meghatározott mérethatár. A 60. és 65. cikkben említett különleges támogatási jogosultságok megállapítását illetően semmilyen minimális méret nem kerül meghatározásra.
  (5)   Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus

  aktusok
  útján módosítja a

  az
  IX. mellékletet. [Mód. 16]

  (6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztásának évében benyújtott azon támogatási kérelmekre vonatkozóan, amelyek esetében még nem állapították meg véglegesen a támogatási jogosultságokat, illetve amelyek esetében a jogosultságok kiosztását sajátos körülmények befolyásolják, továbbá az e címben említett egységes támogatási rendszer felső korlátjára vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

18.

A 33. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   A tagállamok dönthetnek úgy, hogy megállapítják azt a mezőgazdasági üzemenkénti, mezőgazdasági területben kifejezett minimális méretet, amelyre támogatási jogosultság megállapítása kérhető. Ez a minimális méret azonban nem lehet nagyobb, mint – a 28. cikk (1) bekezdésének második albekezdésével összefüggésben – a 28. cikk első albekezdésének b) pontjában meghatározott mérethatár. A 60. és 65. cikkben említett különleges támogatási jogosultságok megállapítását illetően semmilyen minimális méret nem kerül meghatározásra.

(5)   Az esetlegesen szükségessé váló új jogszabályok figyelembevétele céljából a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus

  aktusok
  útján módosítja a

  az
  IX. mellékletet. [Mód. 16]

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztásának évében benyújtott azon támogatási kérelmekre vonatkozóan, amelyek esetében még nem állapították meg véglegesen a támogatási jogosultságokat, illetve amelyek esetében a jogosultságok kiosztását sajátos körülmények befolyásolják, továbbá az e címben említett egységes támogatási rendszer felső korlátjára vonatkozóan.”.

| 19. | A 34. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ha egy mezőgazdasági üzem mezőgazdasági földterületét az első albekezdés a) pontja szerinti nem mezőgazdasági tevékenység céljára is használják, az adott terület elsősorban mezőgazdasági célra használt területnek minősül, feltéve, hogy a mezőgazdasági célú használatot a nem mezőgazdasági tevékenység intenzitása, jellege, időtartama és ütemezése nem akadályozza jelentős mértékben. Az ezen albekezdésben foglaltaknak az egyes tagállamok területén történő alkalmazására vonatkozó kritériumokat a tagállamok állapítják meg.”. |
| --- | --- |

19.

A 34. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ha egy mezőgazdasági üzem mezőgazdasági földterületét az első albekezdés a) pontja szerinti nem mezőgazdasági tevékenység céljára is használják, az adott terület elsősorban mezőgazdasági célra használt területnek minősül, feltéve, hogy a mezőgazdasági célú használatot a nem mezőgazdasági tevékenység intenzitása, jellege, időtartama és ütemezése nem akadályozza jelentős mértékben. Az ezen albekezdésben foglaltaknak az egyes tagállamok területén történő alkalmazására vonatkozó kritériumokat a tagállamok állapítják meg.”.

| 20. | A 36. cikk második bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

20.

A 36. cikk második bekezdését el kell hagyni.

| 21. | A 38. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Késleltetett integráció esetén a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatható hektárszámon lehetővé teszik másodvetésű növénykultúrák termesztését egy minden év augusztus 15-én kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban. Az egyes tagállamok kérésére azonban ez az időpont végrehajtási jogi aktusok útján módosítható azon régiók esetében, amelyekben a gabonaféléket rendes körülmények között éghajlati okokból korábban takarítják be.”. |
| --- | --- |

21.

A 38. cikk második bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Késleltetett integráció esetén a tagállamok határozhatnak úgy, hogy a támogatható hektárszámon lehetővé teszik másodvetésű növénykultúrák termesztését egy minden év augusztus 15-én kezdődő, legfeljebb három hónapos időszakban. Az egyes tagállamok kérésére azonban ez az időpont végrehajtási jogi aktusok útján módosítható azon régiók esetében, amelyekben a gabonaféléket rendes körülmények között éghajlati okokból korábban takarítják be.”.

| 22. | A 39. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

22.

A 39. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 23. | A 40. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „A bortermelők számára kiosztott támogatási jogosultságok esetében a Bizottság – figyelembe véve a tagállamok által az 1234/2007/EK rendelet 103o. cikkével és 188a. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban a rendelkezésére bocsátott legfrissebb adatokat –, végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján kiigazítja az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott nemzeti felső határokat. A nemzeti felső határok kiigazítását megelőző év december 1-jéig a tagállamok közlik a Bizottsággal az e rendelet IX. mellékletének B. pontjában említett jogosultságok értékének regionális átlagát.”.
  [Mód. 17] |
| --- | --- |

23.

A 40. cikk (1) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„A bortermelők számára kiosztott támogatási jogosultságok esetében a Bizottság – figyelembe véve a tagállamok által az 1234/2007/EK rendelet 103o. cikkével és 188a. cikke (3) bekezdésének második albekezdésével összhangban a rendelkezésére bocsátott legfrissebb adatokat –, végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján kiigazítja az e rendelet VIII. mellékletében meghatározott nemzeti felső határokat. A nemzeti felső határok kiigazítását megelőző év december 1-jéig a tagállamok közlik a Bizottsággal az e rendelet IX. mellékletének B. pontjában említett jogosultságok értékének regionális átlagát.”.

| 24. | A 41. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „A tagállamok regionális szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot. Ez esetben a tagállamok – objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, továbbá a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – a nemzeti szinten rendelkezésre álló összegeket teljesen vagy részben regionális szintre utalhatják.
  Az egyes regionális szintekre kiosztott összegek csak az érintett régión belül tekinthetők kiosztásra hozzáférhetőnek, kivéve a (4) bekezdés, vagy – a tagállam választásától függően – a (2) bekezdés alkalmazása esetén.”; |
| --- | --- | --- |

24.

A 41. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A tagállamok regionális szinten is igazgathatják a nemzeti tartalékot. Ez esetben a tagállamok – objektív és megkülönböztetéstől mentes kritériumok alapján, továbbá a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a versenyhelyzet torzulásának megakadályozását biztosító módon – a nemzeti szinten rendelkezésre álló összegeket teljesen vagy részben regionális szintre utalhatják.

Az egyes regionális szintekre kiosztott összegek csak az érintett régión belül tekinthetők kiosztásra hozzáférhetőnek, kivéve a (4) bekezdés, vagy – a tagállam választásától függően – a (2) bekezdés alkalmazása esetén.”;

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A tagállamok arra használják fel a nemzeti tartalékot, hogy a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságot ítéljenek oda.”; |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A tagállamok arra használják fel a nemzeti tartalékot, hogy a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságot ítéljenek oda.”;

| c) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztására vonatkozóan azokban az esetekben, amikor a mezőgazdasági termelő jogerős bírósági döntés vagy egy tagállam illetékes hatóságának jogerős közigazgatási jogi aktusa értelmében kifizetési jogosultságokra jogosult.”. |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(7)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok kiosztására vonatkozóan azokban az esetekben, amikor a mezőgazdasági termelő jogerős bírósági döntés vagy egy tagállam illetékes hatóságának jogerős közigazgatási jogi aktusa értelmében kifizetési jogosultságokra jogosult.”.

| 25. | A 42. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „A mezőgazdasági termelők támogatási jogosultságaikról a nemzeti tartalék javára önkéntesen lemondhatnak.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el a fel nem használt támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba való visszautalásáról

  visszautalásával kapcsolatban alkalmazandó gyakorlati feltételekről
  .”.
  [Mód. 18] |
| --- | --- |

25.

A 42. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A mezőgazdasági termelők támogatási jogosultságaikról a nemzeti tartalék javára önkéntesen lemondhatnak.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján intézkedéseket fogad el a fel nem használt támogatási jogosultságoknak a nemzeti tartalékba való visszautalásáról

  visszautalásával kapcsolatban alkalmazandó gyakorlati feltételekről
  .”.

| 26. | A 43. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A támogatási jogosultságok átruházásának a harmadik albekezdésben említett korlátozása nem alkalmazandó olyan támogatási jogosultságok tényleges, illetve várható öröklésére, amelyekhez nem kapcsolódik egyenértékű támogatható hektárszám.”; |
| --- | --- | --- |

26.

A 43. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A támogatási jogosultságok átruházásának a harmadik albekezdésben említett korlátozása nem alkalmazandó olyan támogatási jogosultságok tényleges, illetve várható öröklésére, amelyekhez nem kapcsolódik egyenértékű támogatható hektárszám.”;

| b) | A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Támogatási jogosultság földterülettel együtt vagy anélkül történő eladása esetén a tagállamok – az uniós jog általános elveivel összhangban – dönthetnek úgy, hogy az eladott támogatási jogosultságok egy része visszakerül a nemzeti tartalékba, vagy egységértékük – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó kritériumoknak megfelelően – csökkentésre kerül a nemzeti tartalék javára.
  Támogatási jogosultságok földterülettel vagy anélkül olyan mezőgazdasági termelő részére történő eladása esetén, aki mezőgazdasági tevékenységbe kezd, valamint támogatási jogosultságok tényleges, illetve várható öröklése esetén a visszatartás nem alkalmazandó.”; |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Támogatási jogosultság földterülettel együtt vagy anélkül történő eladása esetén a tagállamok – az uniós jog általános elveivel összhangban – dönthetnek úgy, hogy az eladott támogatási jogosultságok egy része visszakerül a nemzeti tartalékba, vagy egységértékük – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó kritériumoknak megfelelően – csökkentésre kerül a nemzeti tartalék javára.

Támogatási jogosultságok földterülettel vagy anélkül olyan mezőgazdasági termelő részére történő eladása esetén, aki mezőgazdasági tevékenységbe kezd, valamint támogatási jogosultságok tényleges, illetve várható öröklése esetén a visszatartás nem alkalmazandó.”;

| c) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok átruházására vonatkozó különös feltételekkel és a tagállamok által ilyen esetekben követendő eljárással kapcsolatban, valamint – a 62. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában – a mezőgazdasági termelő által felhasznált támogatási jogosultságok százalékos arányának kiszámításával és a jogosultságok felhasználásával kapcsolatban. Ezek a szabályok vonatkozhatnak a jogosultságok átvitelének azon eseteire is, amikor a tagállamok igénybe veszik az (1) bekezdés harmadik albekezdésében szereplő lehetőséget, továbbá a támogatási jogosultságok értékének a támogatási jogosultságok eladása esetén való – a (3) bekezdés második albekezdése szerinti – visszatartására.”; |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok átruházására vonatkozó különös feltételekkel és a tagállamok által ilyen esetekben követendő eljárással kapcsolatban, valamint – a 62. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában – a mezőgazdasági termelő által felhasznált támogatási jogosultságok százalékos arányának kiszámításával és a jogosultságok felhasználásával kapcsolatban. Ezek a szabályok vonatkozhatnak a jogosultságok átvitelének azon eseteire is, amikor a tagállamok igénybe veszik az (1) bekezdés harmadik albekezdésében szereplő lehetőséget, továbbá a támogatási jogosultságok értékének a támogatási jogosultságok eladása esetén való – a (3) bekezdés második albekezdése szerinti – visszatartására.”;

| 27. | A 44. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „4.   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a SZÁE-nek a támogatási jogosultságok céljából való kiszámítására és a támogatási jogosultságok aktiválására vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

27.

A 44. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„4.   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a SZÁE-nek a támogatási jogosultságok céljából való kiszámítására és a támogatási jogosultságok aktiválására vonatkozóan.”.

| 28. | A III. cím 1. fejezete a következő cikkel egészül ki:

  „45a. cikk


  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  (1)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a következőket:






  a) | a mezőgazdasági termelőknek az egységes támogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok, ezen belül az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén irányadó szabályok; |
| --- | --- | --- |

28.

A III. cím 1. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„45a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a következőket:

a)

a mezőgazdasági termelőknek az egységes támogatási rendszerben való részvételi jogosultságával és a rendszerhez való hozzáférésével kapcsolatos szabályok, ezen belül az öröklés vagy várható öröklés, a szerződéses bérletben történő jogutódlás, a jogállásában vagy elnevezésben bekövetkezett változás, valamint a mezőgazdasági üzem egyesülése vagy szétválása esetén irányadó szabályok;

| b) | a támogatási jogosultságok egységértékének kiszámításával és a támogatási jogosultságok módosításával kapcsolatos szabályok, különösen a támogatási jogosultságok törtrészeit illetően; |
| --- | --- |

b)

a támogatási jogosultságok egységértékének kiszámításával és a támogatási jogosultságok módosításával kapcsolatos szabályok, különösen a támogatási jogosultságok törtrészeit illetően;

| c) | a 41. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelőkre vonatkozó fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

c)

a 41. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a mezőgazdasági tevékenységüket megkezdő mezőgazdasági termelőkre vonatkozó fogalommeghatározások;

| d) | a támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására, illetve a nemzeti tartalékból származó jogosultságok értékének növelésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

d)

a támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására, illetve a nemzeti tartalékból származó jogosultságok értékének növelésére vonatkozó szabályok;

| e) | a támogatási jogosultságoknak az 1782/2003/EK rendelet 43. és 59. cikkének megfelelően kiosztott támogatási jogosultságokhoz kapcsolódó hektárszámnál kisebb hektárszámot bejelentő mezőgazdasági termelők részére való kiosztásával kapcsolatos szabályok, abban az esetben, ha a tagállam él a 41. cikk (3) bekezdésében biztosított lehetőséggel; |
| --- | --- |

e)

a támogatási jogosultságoknak az 1782/2003/EK rendelet 43. és 59. cikkének megfelelően kiosztott támogatási jogosultságokhoz kapcsolódó hektárszámnál kisebb hektárszámot bejelentő mezőgazdasági termelők részére való kiosztásával kapcsolatos szabályok, abban az esetben, ha a tagállam él a 41. cikk (3) bekezdésében biztosított lehetőséggel;

| f) | a 41. cikk (4) bekezdésében említett különleges helyzetek meghatározására szolgáló szabályok, és a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokhoz való hozzáférésére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

f)

a 41. cikk (4) bekezdésében említett különleges helyzetek meghatározására szolgáló szabályok, és a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokhoz való hozzáférésére vonatkozó szabályok.

(2)   A támogatási jogosultságok megfelelő kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok bejelentésével és felhasználásával kapcsolatban.

(3)   Az egységes támogatási rendszer alkalmazása során esetlegesen felmerülő sajátos helyzetek egyértelművé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:
  az alábbiakra vonatkozó szabályokat fogad el
  :

| a) | az „öröklés” és a „várható öröklés”
  fogalma tekintetében a
  nemzeti jogszabályokban szereplő meghatározására vonatkozó szabályok;

  adott meghatározás alkalmazása az ezen rendelet céljaira
  ; [Mód. 19] |
| --- | --- |

a)

az „öröklés” és a „várható öröklés”
  fogalma tekintetében a
  nemzeti jogszabályokban szereplő meghatározására vonatkozó szabályok;

  adott meghatározás alkalmazása az ezen rendelet céljaira
  ; [Mód. 19]

| b) | az e cím bármely rendelkezése alapján kiosztott támogatási jogosultságok értékének és számának, illetve növelésének kiszámítására vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetősége, a támogatási jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához szükséges feltételek, valamint az olyan esetekre vonatkozó rendelkezések, amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés érintheti a jogosultságok kiosztását. |
| --- | --- |

b)

az e cím bármely rendelkezése alapján kiosztott támogatási jogosultságok értékének és számának, illetve növelésének kiszámítására vonatkozó szabályok, ezen belül a mezőgazdasági termelő kérelme alapján kiosztott támogatási jogosultságok tekintetében ideiglenes érték és szám, illetve ideiglenes növelés meghatározásának lehetősége, a támogatási jogosultságok ideiglenes és végleges értékének és számának meghatározásához szükséges feltételek, valamint az olyan esetekre vonatkozó rendelkezések, amikor adásvételi vagy bérbeadási szerződés érintheti a jogosultságok kiosztását.

(4)   A gyümölcs- és zöldségágazatnak az egységes támogatási rendszerbe való késleltetett bevonását elősegítendő a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek az 51. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében szereplő lehetőségek valamelyikével élő tagállamok számára a támogatható hektárszámon lehetővé teszik másodvetésű növénykultúrák művelését;

(5)   A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a támogatások odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 39. cikkben említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.”.

| 29. | Az 51. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján felső határt határoz meg az 52., 53. és 54. cikkben említett valamennyi közvetlen kifizetést illetően.”. |
| --- | --- |

29.

Az 51. cikk (2) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján felső határt határoz meg az 52., 53. és 54. cikkben említett valamennyi közvetlen kifizetést illetően.”.

| 30. | A III. cím 2. fejezete a következő cikkel egészül ki:

  „54a. cikk


  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  Az érintett ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok meghatározásával és kiszámításával, valamint az e fejezetben szereplő lehetőségekkel kapcsolatban.”. |
| --- | --- |

30.

A III. cím 2. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„54a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

Az érintett ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok meghatározásával és kiszámításával, valamint az e fejezetben szereplő lehetőségekkel kapcsolatban.”.

| 31. | Az 57. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Az új tagállamok arra használják fel a nemzeti tartalékot, hogy a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat ítéljenek oda.”. |
| --- | --- |

31.

Az 57. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Az új tagállamok arra használják fel a nemzeti tartalékot, hogy a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek – objektív kritériumok alapján és a mezőgazdasági termelők közötti egyenlő bánásmódot, valamint a piac és a verseny torzulásának megakadályozását biztosító módon – támogatási jogosultságokat ítéljenek oda.”.

| 32. | Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők kijelölésének feltételeire, a hektárszámok ideiglenes megállapítására, valamint a támogatási kérelem feltételeinek előzetes vizsgálatára vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

32.

Az 59. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatásra jogosult mezőgazdasági termelők kijelölésének feltételeire, a hektárszámok ideiglenes megállapítására, valamint a támogatási kérelem feltételeinek előzetes vizsgálatára vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 33. | A 60. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a 44. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenység kiszámításával és a 44. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti minimális mezőgazdasági tevékenység új tagállamok esetében történő ellenőrzésével kapcsolatban.”. |
| --- | --- |

33.

A 60. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a 44. cikk (2) bekezdésének a) pontjában említett, számosállat-egységben (SZÁE) kifejezett mezőgazdasági tevékenység kiszámításával és a 44. cikk (2) bekezdésének b) pontja szerinti minimális mezőgazdasági tevékenység új tagállamok esetében történő ellenőrzésével kapcsolatban.”.

| 34. | A 62. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a mezőgazdasági termelő által felhasznált támogatási jogosultságok százalékos arányának kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

34.

A 62. cikk (3) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a mezőgazdasági termelő által felhasznált támogatási jogosultságok százalékos arányának kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 35. | A III. cím 3. fejezete a következő cikkel egészül ki:

  „62a. cikk


  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  (1)   A jogosultságok tagállamok általi hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok első kiosztására vonatkozóan az egységes támogatási rendszernek az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamokban történő bevezetése keretében.
  (2)   A mezőgazdasági ágazatban zajló változásokhoz való alkalmazkodás érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a reprezentatív időszakra vonatkozóan az 57. cikk (3) bekezdése és az 59. cikk (3) bekezdése alkalmazásában.
  (3)   A támogatási jogosultságok hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására, illetve a nemzeti tartalékból e fejezettel és a benne foglalt lehetőségekkel összhangban odaítélt jogosultságok értékének növelésére vonatkozóan.
  (4)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:






  a) | a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságoknak az 1782/2003/EK rendelet 43. és 59. cikkének megfelelően kiosztott támogatási jogosultságokhoz kapcsolódó hektárszámnál kisebb hektárszámot bejelentő mezőgazdasági termelők részére való kiosztására vonatkozó szabályok, abban az esetben, ha az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállam él az e rendelet 57. cikkének (5) bekezdésében biztosított lehetőséggel; |
| --- | --- | --- |

35.

A III. cím 3. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„62a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

(1)   A jogosultságok tagállamok általi hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok első kiosztására vonatkozóan az egységes támogatási rendszernek az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó új tagállamokban történő bevezetése keretében.

(2)   A mezőgazdasági ágazatban zajló változásokhoz való alkalmazkodás érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a reprezentatív időszakra vonatkozóan az 57. cikk (3) bekezdése és az 59. cikk (3) bekezdése alkalmazásában.

(3)   A támogatási jogosultságok hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatási jogosultságok értékének és számának megállapítására és kiszámítására, illetve a nemzeti tartalékból e fejezettel és a benne foglalt lehetőségekkel összhangban odaítélt jogosultságok értékének növelésére vonatkozóan.

(4)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a)

a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságoknak az 1782/2003/EK rendelet 43. és 59. cikkének megfelelően kiosztott támogatási jogosultságokhoz kapcsolódó hektárszámnál kisebb hektárszámot bejelentő mezőgazdasági termelők részére való kiosztására vonatkozó szabályok, abban az esetben, ha az egységes területalapú támogatási rendszert alkalmazó tagállam él az e rendelet 57. cikkének (5) bekezdésében biztosított lehetőséggel;

| b) | az 57. cikk (2) bekezdésében említett különleges helyzetek meghatározására szolgáló szabályok, és a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokhoz e fejezet szerinti hozzáférésére vonatkozó szabályok.”. |
| --- | --- |

b)

az 57. cikk (2) bekezdésében említett különleges helyzetek meghatározására szolgáló szabályok, és a különleges helyzetbe került mezőgazdasági termelőknek a nemzeti tartalékból származó támogatási jogosultságokhoz e fejezet szerinti hozzáférésére vonatkozó szabályok.”.

| 36. | A 67. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A tagállamok 2009. augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy a IV. cím 5. szakaszában említett vetőmag-támogatást és a XI. melléklet 1. pontjában említett rendszereket a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás kivételével 2010-ben vagy 2011-ben integrálják az egységes támogatási rendszerbe. Ebben az esetben a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a XII. mellékletben az érintett támogatási rendszerre vonatkozóan meghatározott összegek hozzáadásával kiigazítja az e rendelet 40. cikkében említett nemzeti felső határokat.”. |
| --- | --- |

36.

A 67. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A tagállamok 2009. augusztus 1-jéig határozhatnak úgy, hogy a IV. cím 5. szakaszában említett vetőmag-támogatást és a XI. melléklet 1. pontjában említett rendszereket a különleges minőségű durumbúzára vonatkozó támogatás kivételével 2010-ben vagy 2011-ben integrálják az egységes támogatási rendszerbe. Ebben az esetben a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján a XII. mellékletben az érintett támogatási rendszerre vonatkozóan meghatározott összegek hozzáadásával kiigazítja az e rendelet 40. cikkében említett nemzeti felső határokat.”.

| 37. | A III. cím 4. fejezete a következő cikkel egészül ki:

  „67a. cikk


  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  A XI. mellékletben említett, termeléshez kötött támogatásoknak az egységes támogatási rendszerbe való integrálása, valamint a IX. mellékletben említett, a borászati ágazatban nyújtott támogatásoknak az egységes támogatási rendszerbe való átcsoportosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatáshoz való hozzáférésre, az odaítélendő támogatási jogosultságok összegének megállapítására, valamint számának és értékének növelésére vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

37.

A III. cím 4. fejezete a következő cikkel egészül ki:

„67a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

A XI. mellékletben említett, termeléshez kötött támogatásoknak az egységes támogatási rendszerbe való integrálása, valamint a IX. mellékletben említett, a borászati ágazatban nyújtott támogatásoknak az egységes támogatási rendszerbe való átcsoportosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a támogatáshoz való hozzáférésre, az odaítélendő támogatási jogosultságok összegének megállapítására, valamint számának és értékének növelésére vonatkozóan.”.

| 38. | A 68. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | azt a Bizottság a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján jóváhagyta;”; |
| --- | --- | --- | --- |

38.

A 68. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

azt a Bizottság a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján jóváhagyta;”;

| b) | A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint az egyéb hasonló támogatási eszközök keretében való kettős finanszírozás elkerülése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a (2) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett jóváhagyásra és az e fejezetben említett támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket, továbbá az egyéb uniós intézkedésekkel való összhanggal, a támogatáshalmozással és az (1) bekezdésben említett egyes támogatási intézkedések meghatározásával kapcsolatos szabályokat.”; |
| --- | --- |

b)

A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint az egyéb hasonló támogatási eszközök keretében való kettős finanszírozás elkerülése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a (2) bekezdés a) pontjának ii. alpontjában említett jóváhagyásra és az e fejezetben említett támogatás nyújtására vonatkozó feltételeket, továbbá az egyéb uniós intézkedésekkel való összhanggal, a támogatáshalmozással és az (1) bekezdésben említett egyes támogatási intézkedések meghatározásával kapcsolatos szabályokat.”;

| c) | A (8) bekezdés második albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

c)

A (8) bekezdés második albekezdését el kell hagyni.

| d) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:






  a) | A támogatási jogosultsággal nem rendelkező, és az (1) bekezdés c) pontjában említett támogatás iránt kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére kiosztott valamennyi támogatási jogosultság értékének kiszámítására vonatkozó szabályok, ezen belül a 131. cikk (2) bekezdésében említett, egységes területalapú támogatási rendszer keretében nyújtott hektáronkénti összegek növekményének kiszámítására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- | --- |

d)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a)

A támogatási jogosultsággal nem rendelkező, és az (1) bekezdés c) pontjában említett támogatás iránt kérelmet benyújtó mezőgazdasági termelők részére kiosztott valamennyi támogatási jogosultság értékének kiszámítására vonatkozó szabályok, ezen belül a 131. cikk (2) bekezdésében említett, egységes területalapú támogatási rendszer keretében nyújtott hektáronkénti összegek növekményének kiszámítására vonatkozó szabályok;

| b) | a 70. cikk (2) bekezdésével összhangban a mezőgazdasági termelő szokásos éves termésén belül az elpusztult hányad kiszámítására alkalmazandó szabályok az e cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogatás céljából, ezen belül azon előírással kapcsolatos szabályok, amely szerint a mezőgazdasági termelő köteles az érintett tagállamot tájékoztatnia biztosítási kötvényének adatairól; |
| --- | --- |

b)

a 70. cikk (2) bekezdésével összhangban a mezőgazdasági termelő szokásos éves termésén belül az elpusztult hányad kiszámítására alkalmazandó szabályok az e cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett támogatás céljából, ezen belül azon előírással kapcsolatos szabályok, amely szerint a mezőgazdasági termelő köteles az érintett tagállamot tájékoztatnia biztosítási kötvényének adatairól;

| c) | az (1) bekezdés a) pontja v. alpontjának megfelelően végrehajtott intézkedések értékelésére és jóváhagyására szolgáló eljárás. |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés a) pontja v. alpontjának megfelelően végrehajtott intézkedések értékelésére és jóváhagyására szolgáló eljárás.

(10)   Az egyes tagállamok által a (8) bekezdés első albekezdése alapján hozott döntésnek megfelelően a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján meghatározza az adott támogatásnak megfelelő felső határt.”.

| 39. | A 69. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó összegét illetően az (1) bekezdés alapján hozott döntésnek megfelelően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az adott támogatásnak megfelelő felső határt.”; |
| --- | --- | --- |

39.

A 69. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az egyes tagállamok által a nemzeti felső határ felhasználandó összegét illetően az (1) bekezdés alapján hozott döntésnek megfelelően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az adott támogatásnak megfelelő felső határt.”;

| b) | A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e bekezdésben említett támogatás felső határát.”; |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e bekezdésben említett támogatás felső határát.”;

| c) | A (6) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | az a) pont helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a 68. cikk (1) bekezdésében említett támogatások esetében a Bizottság által az e cikk (7) bekezdésével összhangban kiszámítandó és végrehajtási jogi aktus útján rögzítendő összeg alkalmazásával, és/vagy” |
| --- | --- | --- | --- |

c)

A (6) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

az a) pont helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a 68. cikk (1) bekezdésében említett támogatások esetében a Bizottság által az e cikk (7) bekezdésével összhangban kiszámítandó és végrehajtási jogi aktus útján rögzítendő összeg alkalmazásával, és/vagy”

| ii. | a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az első albekezdés a) pontjában említett támogatás felső határát.”; |
| --- | --- |

ii.

a bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az egyes tagállamok választásától függően a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az első albekezdés a) pontjában említett támogatás felső határát.”;

| d) | A (7) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Valamely tagállam kérésére a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján és az ugyanazon típusú jogi aktussal meghatározandó szabályok alapján felülvizsgálja a megállapított összegeket.”. |
| --- | --- |

d)

A (7) bekezdés negyedik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Valamely tagállam kérésére a Bizottság végrehajtási jogi aktus útján és az ugyanazon típusú jogi aktussal meghatározandó szabályok alapján felülvizsgálja a megállapított összegeket.”.

| 39a. | A 70. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:




  „A tagállamok szabályokat fogadnak el a mezőgazdasági termelő átlagos éves termése kiszámításának meghatározására.”.


  [Mód. 20] |
| --- | --- |

39a.

A 70. cikk (2) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok szabályokat fogadnak el a mezőgazdasági termelő átlagos éves termése kiszámításának meghatározására.”.

| 40. | A 71. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (6) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a pénzügyi hozzájárulás szempontjából támogatható piaci kölcsönök legrövidebb és leghosszabb futamidejét, valamint forrását. A szóban forgó jogi aktusok tartalmazhatnak olyan előírásokat is, amelyek a mezőgazdasági termelői közösségek tájékoztatására vonatkoznak.”; |
| --- | --- | --- |

40.

A 71. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (6) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza a pénzügyi hozzájárulás szempontjából támogatható piaci kölcsönök legrövidebb és leghosszabb futamidejét, valamint forrását. A szóban forgó jogi aktusok tartalmazhatnak olyan előírásokat is, amelyek a mezőgazdasági termelői közösségek tájékoztatására vonatkoznak.”;

| b) | A (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(10)   E cikk végrehajtásáról a tagállamok évente jelentést küldenek a Bizottságnak. A jelentés formájára, tartalmára, illetve benyújtásának időzítésére és határidejére vonatkozó követelményeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.”. |
| --- | --- |

b)

A (10) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(10)   E cikk végrehajtásáról a tagállamok évente jelentést küldenek a Bizottságnak. A jelentés formájára, tartalmára, illetve benyújtásának időzítésére és határidejére vonatkozó követelményeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.”.

| 41. | A 76. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban.”. |
| --- | --- |

41.

A 76. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban.”.

| 42. | A IV. cím 1. fejezetének 1. szakasza a következő cikkel egészül ki:

  „76a. cikk


  A Bizottságra ruházott hatáskörök

  Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat fogadhat el.”. |
| --- | --- |

42.

A IV. cím 1. fejezetének 1. szakasza a következő cikkel egészül ki:

„76a. cikk

A Bizottságra ruházott hatáskörök

Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat fogadhat el.”.

| 43. | A 77. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a keményítőgyártásra szánt burgonyát termesztő mezőgazdasági termelőket célzó támogatás odaítélésének feltételeire vonatkozóan, ideértve a támogathatóságra, a minimális árszintre és a kifizetésre vonatkozó szabályokat.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatás kifizetésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

43.

A 77. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a keményítőgyártásra szánt burgonyát termesztő mezőgazdasági termelőket célzó támogatás odaítélésének feltételeire vonatkozóan, ideértve a támogathatóságra, a minimális árszintre és a kifizetésre vonatkozó szabályokat.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatás kifizetésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 44. | A 80. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az édes csillagfürt keserűmag-tartalmának kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

44.

A 80. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az édes csillagfürt keserűmag-tartalmának kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 45. | A 81. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Amennyiben az az összterület, amelyre a mezőgazdasági termelők fehérjenövényekre vonatkozó támogatást igényelnek, meghaladja a garantált legnagyobb területet, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján abban az évben mezőgazdasági termelőnként arányosan csökkenti azt a területet, amelyre fehérjenövényekre vonatkozó támogatást igényeltek.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban.
  (3)   Amennyiben a 67. cikknek megfelelően egy tagállam úgy dönt, hogy az e szakaszban említett fehérjenövény-támogatást integrálja az egységes támogatási rendszerbe, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az e cikk (1) bekezdésében említett legnagyobb garantált területet a XII. mellékletben az adott tagállam tekintetében a fehérjenövényekre megállapított összeggel arányosan csökkenti.
  Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:






  a) | a minimális területnagyságokat illető szabályok, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályok; |
| --- | --- | --- |

45.

A 81. cikk (2) és (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amennyiben az az összterület, amelyre a mezőgazdasági termelők fehérjenövényekre vonatkozó támogatást igényelnek, meghaladja a garantált legnagyobb területet, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján abban az évben mezőgazdasági termelőnként arányosan csökkenti azt a területet, amelyre fehérjenövényekre vonatkozó támogatást igényeltek.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban.

(3)   Amennyiben a 67. cikknek megfelelően egy tagállam úgy dönt, hogy az e szakaszban említett fehérjenövény-támogatást integrálja az egységes támogatási rendszerbe, a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján az e cikk (1) bekezdésében említett legnagyobb garantált területet a XII. mellékletben az adott tagállam tekintetében a fehérjenövényekre megállapított összeggel arányosan csökkenti.

Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a)

a minimális területnagyságokat illető szabályok, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályok;

| b) | a fehérjenövények után járó támogatás nyújtásának feltételeivel kapcsolatos szabályok, ideértve az édes csillagfürt definíciójával, valamint a gabonafélék és fehérjenövények keverékének támogathatóságával kapcsolatos szabályokat.”. |
| --- | --- |

b)

a fehérjenövények után járó támogatás nyújtásának feltételeivel kapcsolatos szabályok, ideértve az édes csillagfürt definíciójával, valamint a gabonafélék és fehérjenövények keverékének támogathatóságával kapcsolatos szabályokat.”.

| 46. | A 84. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

46.

A 84. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a csökkentési együtthatókkal, és ezen belül az együtthatók kiszámításának módjával és rögzítésük időpontjával kapcsolatban szükséges intézkedéseket.”.

| 47. | A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(4)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat.
  (5)   A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek támogathatósági feltételeket rögzítenek a héjas gyümölcsű fákkal beültetett mezőgazdasági parcellák tekintetében, meghatározzák a minimális parcellaméretet és faállomány-sűrűséget, valamint rögzítik a 86. és 120. cikk szerinti, a héjasgyümölcsűekre vonatkozó nemzeti támogatásra való jogosultság szabályait.”. |
| --- | --- |

47.

A 85. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(4)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat.

(5)   A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek támogathatósági feltételeket rögzítenek a héjas gyümölcsű fákkal beültetett mezőgazdasági parcellák tekintetében, meghatározzák a minimális parcellaméretet és faállomány-sűrűséget, valamint rögzítik a 86. és 120. cikk szerinti, a héjasgyümölcsűekre vonatkozó nemzeti támogatásra való jogosultság szabályait.”.

| 48. | A 87. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A vetőmagra vonatkozóan igényelt támogatás összege nem haladhatja meg a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határt, amely az e rendelet 40. cikkében említett, az 1782/2003/EK rendelet 64. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott nemzeti felső határban az érintett növényfaj vetőmagjára vonatkozó támogatásnak («vetőmagtámogatási felső határ») megfelelő összetevőnek felel meg. Az új tagállamok esetében azonban a vetőmagtámogatási felső határ az e rendelet XIV. mellékletében szereplő összegeknek felel meg.”; |
| --- | --- | --- |

48.

A 87. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A vetőmagra vonatkozóan igényelt támogatás összege nem haladhatja meg a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határt, amely az e rendelet 40. cikkében említett, az 1782/2003/EK rendelet 64. cikke (2) bekezdésének megfelelően meghatározott nemzeti felső határban az érintett növényfaj vetőmagjára vonatkozó támogatásnak («vetőmagtámogatási felső határ») megfelelő összetevőnek felel meg. Az új tagállamok esetében azonban a vetőmagtámogatási felső határ az e rendelet XIV. mellékletében szereplő összegeknek felel meg.”;

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza a kender (Cannabis sativa L.) azon fajtáit, amelyek az e cikkben előírt vetőmagra vonatkozó támogatásra jogosultak.”; |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza a kender (Cannabis sativa L.) azon fajtáit, amelyek az e cikkben előírt vetőmagra vonatkozó támogatásra jogosultak.”;

| c) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(5)   A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti az elit vetőmag, illetve a minősített vetőmag definícióját.
  (6)   A vetőmagra vonatkozó támogatásra szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a vetőmagok előállításával, területi jogosultságával és forgalmazásával kapcsolatos feltételeket.
  (7)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján egyedi szabályokat fogadhat el a minimális területnagyságokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illetően.
  (8)   A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a támogatások odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 87. cikk (4) bekezdésében említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.
  (9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a vetőmagüzemek és -nemesítők által a támogatási jogosultságok ellenőrzése céljából benyújtandó információkra vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5)   A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti az elit vetőmag, illetve a minősített vetőmag definícióját.

(6)   A vetőmagra vonatkozó támogatásra szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti a vetőmagok előállításával, területi jogosultságával és forgalmazásával kapcsolatos feltételeket.

(7)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása, valamint a terményspecifikus támogatások hatékony igazgatása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján egyedi szabályokat fogadhat el a minimális területnagyságokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illetően.

(8)   A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a támogatások odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 87. cikk (4) bekezdésében említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.

(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a vetőmagüzemek és -nemesítők által a támogatási jogosultságok ellenőrzése céljából benyújtandó információkra vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 49. | A 89. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett földterületet és fajtákat a (3) bekezdésében említett szabályoknak és feltételeknek megfelelően engedélyezik.”; |
| --- | --- | --- |

49.

A 89. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett földterületet és fajtákat a (3) bekezdésében említett szabályoknak és feltételeknek megfelelően engedélyezik.”;

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás tekintetében szabályokat és feltételeket fogad el a földterület és a fajták engedélyezésével kapcsolatban.
  (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a jóváhagyási eljárást és a termelőknek a jóváhagyással kapcsolatban történő tájékoztatását illetően.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a gyapotra vonatkozó terményspecifikus támogatás tekintetében szabályokat és feltételeket fogad el a földterület és a fajták engedélyezésével kapcsolatban.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a jóváhagyási eljárást és a termelőknek a jóváhagyással kapcsolatban történő tájékoztatását illetően.”.

| 50. | A 90. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(5)   A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a gyapotra vonatkozó támogatás odaítélésének feltételeire, a jogosultsági követelményekre és a mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozóan.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a (4) bekezdésében említett csökkentés kiszámítására vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

50.

A 90. cikk (5) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(5)   A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a gyapotra vonatkozó támogatás odaítélésének feltételeire, a jogosultsági követelményekre és a mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozóan.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogadhat el a (4) bekezdésében említett csökkentés kiszámítására vonatkozóan.”.

| 51. | A 91. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A gyapottisztító letelepedése szerinti tagállam elismeri az adott ágazati szervezetet, ha az megfelel a (3) bekezdésében említett kritériumoknak.”; |
| --- | --- | --- |

51.

A 91. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A gyapottisztító letelepedése szerinti tagállam elismeri az adott ágazati szervezetet, ha az megfelel a (3) bekezdésében említett kritériumoknak.”;

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti az ágazati szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumokat és a termelők kötelezettségeit. A Bizottság továbbá szabályokat állapít meg arra az esetre, ha az ágazati szervezetek nem teljesítik a szóban forgó kritériumokat.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A terményspecifikus támogatási rendszerek alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rögzíti az ágazati szervezetek elismerésére vonatkozó kritériumokat és a termelők kötelezettségeit. A Bizottság továbbá szabályokat állapít meg arra az esetre, ha az ágazati szervezetek nem teljesítik a szóban forgó kritériumokat.”.

| 52. | A 97. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(5)   A mezőgazdasági termelők jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján e szakasz alkalmazásában egyedi fogalommeghatározásokat fogadhat el.
  (6)   Az átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásra szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:






  a) | a (3) bekezdésben említett, feldolgozásra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos követelmények; |
| --- | --- | --- |

52.

A 97. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5)   A mezőgazdasági termelők jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján e szakasz alkalmazásában egyedi fogalommeghatározásokat fogadhat el.

(6)   Az átmeneti gyümölcs- és zöldségtámogatásra szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

a)

a (3) bekezdésben említett, feldolgozásra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos követelmények;

| b) | az olyan esetekben alkalmazandó szankciók, amikor megállapítást nyer, hogy egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teljesíti az e fejezetben megállapított kötelezettségeket vagy az azok alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt kötelezettségeket, vagy ha egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teszi lehetővé vagy akadályozza, hogy az illetékes hatóságok ellenőrzést végezzenek. |
| --- | --- |

b)

az olyan esetekben alkalmazandó szankciók, amikor megállapítást nyer, hogy egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teljesíti az e fejezetben megállapított kötelezettségeket vagy az azok alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt kötelezettségeket, vagy ha egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teszi lehetővé vagy akadályozza, hogy az illetékes hatóságok ellenőrzést végezzenek.

(7)   A terményspecifikus támogatások hatékony kezelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján a minimális területnagyságokat illető szabályokat, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályokat fogadhat el.

(8)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az elsődleges feldolgozók és felvásárlók tagállamok általi engedélyezésével és ellenőrzésével, a tagállamok által nyilvánosságra hozandó, az engedélyezett felvásárlókat és elsődleges feldolgozókat tartalmazó listákkal, a tagállamok által rögzítendő, tájékoztató jellegű támogatási összegekkel és a támogatási összeg alapjával kapcsolatos intézkedéseket.”.

| 53. | A 98. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(7)   A mezőgazdasági termelők jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján e szakasz alkalmazásában egyedi fogalommeghatározásokat fogadhat el.
  (8)   A bogyós gyümölcsök átmeneti támogatására szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:






  a) | a (2) bekezdésben említett, feldolgozásra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos követelmények; |
| --- | --- | --- |

53.

A 98. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(7)   A mezőgazdasági termelők jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján e szakasz alkalmazásában egyedi fogalommeghatározásokat fogadhat el.

(8)   A bogyós gyümölcsök átmeneti támogatására szánt uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhatja a következőket:

a)

a (2) bekezdésben említett, feldolgozásra vonatkozó szerződésekkel kapcsolatos követelmények;

| b) | az olyan esetekben alkalmazandó szankciók, amikor megállapítást nyer, hogy egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teljesíti az e fejezetben megállapított kötelezettségeket vagy az azok alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt kötelezettségeket, vagy ha egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teszi lehetővé vagy akadályozza, hogy az illetékes hatóságok ellenőrzést végezzenek; |
| --- | --- |

b)

az olyan esetekben alkalmazandó szankciók, amikor megállapítást nyer, hogy egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teljesíti az e fejezetben megállapított kötelezettségeket vagy az azok alapján elfogadott nemzeti rendelkezésekben foglalt kötelezettségeket, vagy ha egy engedélyezett elsődleges feldolgozó vagy felvásárló nem teszi lehetővé vagy akadályozza, hogy az illetékes hatóságok ellenőrzést végezzenek;

| c) | a minimális területnagyságokat illető szabályok, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályok. |
| --- | --- |

c)

a minimális területnagyságokat illető szabályok, valamint az e szakaszban említett növénykultúrák vetését és művelését illető egyedi szabályok.

(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az elsődleges feldolgozók és felvásárlók tagállamok általi engedélyezésével és ellenőrzésével, a tagállamok által nyilvánosságra hozandó, az engedélyezett felvásárlókat és elsődleges feldolgozókat tartalmazó listákkal, a tagállamok által rögzítendő, tájékoztató jellegű támogatási összegekkel és a támogatási összeg alapjával kapcsolatos intézkedéseket.”.

| 54. | A 101. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezen területek jegyzékét a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az első albekezdésben említett kritériumokat teljesítő területek ellenőrzésével és bejelentésével kapcsolatban.”. |
| --- | --- |

54.

A 101. cikk (2) bekezdése második albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Ezen területek jegyzékét a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el az első albekezdésben említett kritériumokat teljesítő területek ellenőrzésével és bejelentésével kapcsolatban.”.

| 55. | A 103. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A jövedelemtámogatást az arra jogosult mezőgazdasági termelőnek azon anyajuhok és/vagy anyakecskék száma alapján fizetik ki, amelyeket a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó minimális ideig a gazdaságában tartott.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által eljuttatandó kérelmekkel, bejelentésekkel és egyéb dokumentumokkal, továbbá a kifizetésekhez való hozzájutás érdekében az állatok esetében teljesítendő feltételekkel, valamint a juhtejet vagy juhtejből készült termékeket értékesítő termelők jegyzékének összeállítására vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatban.”; |
| --- | --- | --- |

55.

A 103. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A jövedelemtámogatást az arra jogosult mezőgazdasági termelőnek azon anyajuhok és/vagy anyakecskék száma alapján fizetik ki, amelyeket a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó minimális ideig a gazdaságában tartott.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által eljuttatandó kérelmekkel, bejelentésekkel és egyéb dokumentumokkal, továbbá a kifizetésekhez való hozzájutás érdekében az állatok esetében teljesítendő feltételekkel, valamint a juhtejet vagy juhtejből készült termékeket értékesítő termelők jegyzékének összeállítására vonatkozó kötelezettséggel kapcsolatban.”;

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A nemzeti tartalék megfelelő kezelése és a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:






  a) | az 52. cikk szerinti juh- és a kecskehúságazatban nyújtott támogatási jogosultság használatára, átruházására és átmeneti bérbeadására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A nemzeti tartalék megfelelő kezelése és a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a)

az 52. cikk szerinti juh- és a kecskehúságazatban nyújtott támogatási jogosultság használatára, átruházására és átmeneti bérbeadására vonatkozó szabályok;

| b) | az 52. cikkben említett, a juh- és a kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatásokhoz való hozzáférés szabályai a nem saját tulajdonukban lévő földterületen gazdálkodó mezőgazdasági termelők esetében.”. |
| --- | --- |

b)

az 52. cikkben említett, a juh- és a kecskehús-ágazatra vonatkozó támogatásokhoz való hozzáférés szabályai a nem saját tulajdonukban lévő földterületen gazdálkodó mezőgazdasági termelők esetében.”.

| 56. | A 104. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az egyéni határértékek kiszámítására és a támogatási jogosultságok értékének kerekítésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

56.

A 104. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az egyéni határértékek kiszámítására és a támogatási jogosultságok értékének kerekítésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 57. | A 105. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben egy mezőgazdasági termelő térítésmentesen támogatási jogokat szerzett a nemzeti tartalékból, e jogait azok megszerzésének időpontjától számítva három évig – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem ruházhatja át, illetve nem adhatja átmenetileg bérbe.” |
| --- | --- | --- |

57.

A 105. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy mezőgazdasági termelő térítésmentesen támogatási jogokat szerzett a nemzeti tartalékból, e jogait azok megszerzésének időpontjától számítva három évig – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem ruházhatja át, illetve nem adhatja átmenetileg bérbe.”

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a mezőgazdasági termelő által a támogatási jogok átruházásáról és/vagy bérbeadásáról a tagállam illetékes hatóságainak küldendő értesítéssel, az egyéni felső határ rögzítésével, a mezőgazdasági termelő részére a jövedelemtámogatási jogok átruházásáról vagy átmeneti bérbeadásáról adandó értesítéssel, és egyes jogoknak a nemzeti tartalékon keresztül történő átruházásával és átmeneti bérbeadásával kapcsolatos intézkedéseket.
  (6)   A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján elfogadja az e szakasz alapján megállapított, fel nem használt támogatási jogok visszavonására és újraelosztására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a mezőgazdasági termelő által a támogatási jogok átruházásáról és/vagy bérbeadásáról a tagállam illetékes hatóságainak küldendő értesítéssel, az egyéni felső határ rögzítésével, a mezőgazdasági termelő részére a jövedelemtámogatási jogok átruházásáról vagy átmeneti bérbeadásáról adandó értesítéssel, és egyes jogoknak a nemzeti tartalékon keresztül történő átruházásával és átmeneti bérbeadásával kapcsolatos intézkedéseket.

(6)   A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján elfogadja az e szakasz alapján megállapított, fel nem használt támogatási jogok visszavonására és újraelosztására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 58. | A 110. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A tagállamok adminisztratív okokból meghatározhatják azt a minimális állatszámot, amelyre vonatkozóan a különleges támogatás esetében a 19. cikkben említett közvetlen kifizetés iránti kérelmek benyújthatók, ám ez a szám nem lehet nagyobb mint három.”; |
| --- | --- | --- |

58.

A 110. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A tagállamok adminisztratív okokból meghatározhatják azt a minimális állatszámot, amelyre vonatkozóan a különleges támogatás esetében a 19. cikkben említett közvetlen kifizetés iránti kérelmek benyújthatók, ám ez a szám nem lehet nagyobb mint három.”;

| b) | A (3) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | a mezőgazdasági termelőnek minden olyan állatot, amelyre támogatási igényt nyújtott be, a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó ideig kell hizlalás céljából tartania;”; |
| --- | --- | --- |

b)

A (3) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

a mezőgazdasági termelőnek minden olyan állatot, amelyre támogatási igényt nyújtott be, a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó ideig kell hizlalás céljából tartania;”;

| c) | A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket az abban az esetben folyósítandó támogatási összegre vonatkozóan, amikor az első albekezdésben említett arányos csökkentés elvének alkalmazása a támogatásra jogosult állatok esetében egész számnál kisebb számot eredményez.”;
  [Mód. 22] |
| --- | --- |

c)

A (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási

  felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket az abban az esetben folyósítandó támogatási összegre vonatkozóan, amikor az első albekezdésben említett arányos csökkentés elvének alkalmazása a támogatásra jogosult állatok esetében egész számnál kisebb számot eredményez.”;

| d) | Az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által az első albekezdésben említett intézkedésekkel kapcsolatosan a Bizottsághoz eljuttatandó értesítésekre vonatkozóan.”; |
| --- | --- |

d)

Az (5) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a tagállamok által az első albekezdésben említett intézkedésekkel kapcsolatosan a Bizottsághoz eljuttatandó értesítésekre vonatkozóan.”;

| e) | A (6) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a vágáskor folyósított különleges támogatás nyújtásával kapcsolatos szükséges intézkedéseket, ezen belül a korcsoportokkal, a támogatási kérelmekkel és a hozzájuk csatolt dokumentumokkal, az ilyen esetekben elvárt birtokon tartási időszakkal és a hasított test tömegének meghatározásával kapcsolatos rendelkezéseket.”; |
| --- | --- |

e)

A (6) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a vágáskor folyósított különleges támogatás nyújtásával kapcsolatos szükséges intézkedéseket, ezen belül a korcsoportokkal, a támogatási kérelmekkel és a hozzájuk csatolt dokumentumokkal, az ilyen esetekben elvárt birtokon tartási időszakkal és a hasított test tömegének meghatározásával kapcsolatos rendelkezéseket.”;

| f) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a kérelmekkel, a (4) bekezdésben előírt arányos csökkentés alkalmazása alapján különleges támogatásban nem részesülő állatok tekintetében nyújtandó jövedelemtámogatással, az 1760/2000/EK rendelet 6. cikkében említett marhalevéllel, és az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett nemzeti adminisztratív okmányokkal, továbbá a Bizottság abban az esetben történő értesítésével kapcsolatban, ha egy tagállam úgy dönt, hogy különböző, az e rendelet 109. cikkének a) pontja értelmében vett régiókat határoz meg, vagy módosítani akarja a területén lévő régiókat.”. |
| --- | --- |

f)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(9)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a kérelmekkel, a (4) bekezdésben előírt arányos csökkentés alkalmazása alapján különleges támogatásban nem részesülő állatok tekintetében nyújtandó jövedelemtámogatással, az 1760/2000/EK rendelet 6. cikkében említett marhalevéllel, és az e cikk (3) bekezdésének b) pontjában említett nemzeti adminisztratív okmányokkal, továbbá a Bizottság abban az esetben történő értesítésével kapcsolatban, ha egy tagállam úgy dönt, hogy különböző, az e rendelet 109. cikkének a) pontja értelmében vett régiókat határoz meg, vagy módosítani akarja a területén lévő régiókat.”.

| 59. | A 111. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „A tagállamok adminisztratív okokból meghatározhatják azt a minimális állatszámot, amelyre vonatkozóan az anyatehénre vonatkozó támogatás esetében a 19. cikkben említett, közvetlen kifizetés iránti kérelmek benyújthatók, ám ez a szám nem lehet nagyobb mint három.
  A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatási kérelmekre vonatkozó szükséges intézkedéseket.”; |
| --- | --- | --- |

59.

A 111. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A tagállamok adminisztratív okokból meghatározhatják azt a minimális állatszámot, amelyre vonatkozóan az anyatehénre vonatkozó támogatás esetében a 19. cikkben említett, közvetlen kifizetés iránti kérelmek benyújthatók, ám ez a szám nem lehet nagyobb mint három.

A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatási kérelmekre vonatkozó szükséges intézkedéseket.”;

| b) | A (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | A bekezdés a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:






  a) | a második albekezdésben említett hat hónapos birtokon tartási időszakkal, valamint a mennyiségi korlát megváltoztatásáról vagy megszüntetéséről a Bizottságnak kötelezően küldendő tagállami értesítéssel kapcsolatos szükséges intézkedések; |
| --- | --- | --- | --- |

b)

A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

A bekezdés a második albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a)

a második albekezdésben említett hat hónapos birtokon tartási időszakkal, valamint a mennyiségi korlát megváltoztatásáról vagy megszüntetéséről a Bizottságnak kötelezően küldendő tagállami értesítéssel kapcsolatos szükséges intézkedések;

| b) | azon időpontra vonatkozó szabályok, amelyet az anyatehénre vonatkozó támogatással támogatható tej rendelkezésre álló egyéni kvótájának meghatározása céljából figyelembe kell venni.”; |
| --- | --- |

b)

azon időpontra vonatkozó szabályok, amelyet az anyatehénre vonatkozó támogatással támogatható tej rendelkezésre álló egyéni kvótájának meghatározása céljából figyelembe kell venni.”;

| ii. | A bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az átlagos tejhozam kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”; |
| --- | --- |

ii.

A bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az átlagos tejhozam kiszámítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”;

| c) | Az (5) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | A bekezdés az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatás odaítélésének további feltételeiről a Bizottságnak küldendő értesítésre vonatkozó szükséges intézkedéseket.”; |
| --- | --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

A bekezdés az első albekezdés után a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a támogatás odaítélésének további feltételeiről a Bizottságnak küldendő értesítésre vonatkozó szükséges intézkedéseket.”;

| ii. | A bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a következőkkel kapcsolatban:






  a) | az anyatehénre vonatkozó kiegészítő nemzeti támogatás odaítélésének további feltételeiről küldendő tagállami értesítés, és |
| --- | --- | --- |

ii.

A bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket a következőkkel kapcsolatban:

a)

az anyatehénre vonatkozó kiegészítő nemzeti támogatás odaítélésének további feltételeiről küldendő tagállami értesítés, és

| b) | a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján elfogadott bizottsági határozat a negyedik albekezdésben szereplő feltételeket teljesítő tagállamokról.”; |
| --- | --- |

b)

a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján elfogadott bizottsági határozat a negyedik albekezdésben szereplő feltételeket teljesítő tagállamokról.”;

| d) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(7)   A rendszer eredményes igazgatása és a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:






  a) | az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatásra való jogosultsággal kapcsolatos szabályok a húshasznú fajtákhoz tartozó tehenek esetében; |
| --- | --- | --- |

d)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(7)   A rendszer eredményes igazgatása és a kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadja a következőket:

a)

az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatásra való jogosultsággal kapcsolatos szabályok a húshasznú fajtákhoz tartozó tehenek esetében;

| b) | az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatási jogok használatára, átruházására és átmeneti bérbeadására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatási jogok használatára, átruházására és átmeneti bérbeadására vonatkozó szabályok;

| c) | az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatáshoz való hozzáférés szabályai a nem saját tulajdonukban lévő földön gazdálkodó mezőgazdasági termelők esetében; |
| --- | --- |

c)

az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó támogatáshoz való hozzáférés szabályai a nem saját tulajdonukban lévő földön gazdálkodó mezőgazdasági termelők esetében;

| d) | az e cikk 5. bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó kiegészítő nemzeti támogatásra való jogosultság szabályai. |
| --- | --- |

d)

az e cikk 5. bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó kiegészítő nemzeti támogatásra való jogosultság szabályai.

(8)   A kötelezettségek kedvezményezettek általi teljesítésének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az 53. cikk (1) bekezdésében említett, anyatehénre vonatkozó azon támogatási jogokhoz való hozzáférés tekintetében, amelyre a részjogosultságok jogosítanak.”.

| 60. | A 112. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az egyes termelők esetében érvényes egyéni felső határok megállapítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”; |
| --- | --- | --- |

60.

A 112. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja az egyes termelők esetében érvényes egyéni felső határok megállapítására vonatkozó szükséges intézkedéseket.”;

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a részjogosultságok értékének kerekítésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a részjogosultságok értékének kerekítésére vonatkozó szükséges intézkedéseket.”.

| 61. | A 113. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Amennyiben egy mezőgazdasági termelő térítésmentesen támogatási jogokat szerzett a nemzeti tartalékból, e jogait a következő három naptári évben – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem ruházhatja át és/vagy nem adhatja átmenetileg bérbe.”; |
| --- | --- | --- |

61.

A 113. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Amennyiben egy mezőgazdasági termelő térítésmentesen támogatási jogokat szerzett a nemzeti tartalékból, e jogait a következő három naptári évben – a megfelelően indokolt rendkívüli esetek kivételével – nem ruházhatja át és/vagy nem adhatja átmenetileg bérbe.”;

| b) | A cikk a következő bekezdéssel

  bekezdésekkel
  egészül ki: [Mód. 23]

  „(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:






  a) | a támogatási jogokat átruházó és/vagy átmenetileg bérbeadó mezőgazdasági termelő, illetve az ezen jogokat megkapó mezőgazdasági termelő által a támogatási jogok átruházásáról és/vagy átmeneti bérbeadásáról a tagállam illetékes hatóságainak küldendő értesítés, |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel

  bekezdésekkel
  egészül ki: [Mód. 23]

„(5)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:

a)

a támogatási jogokat átruházó és/vagy átmenetileg bérbeadó mezőgazdasági termelő, illetve az ezen jogokat megkapó mezőgazdasági termelő által a támogatási jogok átruházásáról és/vagy átmeneti bérbeadásáról a tagállam illetékes hatóságainak küldendő értesítés,

| b) | a támogatási jogok átruházása vagy átmeneti bérbeadása esetén a tagállam által rögzített új egyéni felső határ, és a mezőgazdasági termelő arról való értesítése, |
| --- | --- |

b)

a támogatási jogok átruházása vagy átmeneti bérbeadása esetén a tagállam által rögzített új egyéni felső határ, és a mezőgazdasági termelő arról való értesítése,

| c) | egyes jogoknak a nemzeti tartalékon keresztül történő átruházása és/vagy átmeneti bérbeadása.”
  [Mód. 24] |
| --- | --- |

c)

egyes jogoknak a nemzeti tartalékon keresztül történő átruházása és/vagy átmeneti bérbeadása.”
  [Mód. 24]

(5a)
     
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el egyes jogoknak a nemzeti tartalékon keresztül történő átruházása és/vagy átmeneti bérbeadása vonatkozásában.”. [Mód. 25]

| 62. | A 115. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(3)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az (1) bekezdés szerinti speciális üszőtámogatási rendszerhez való hozzáféréssel kapcsolatban azon mezőgazdasági termelők esetében, akiknek az üszőállománya a tehénállomány pótlását szolgálja.
  (4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:






  a) | a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó értesítés az (1) bekezdésben említett lehetőség igénybevételéről, a szóban forgó bekezdésben rögzített feltételek teljesülésének megállapítását lehetővé tévő adatokról, a tagállam által meghatározott külön felső határról, e felső határ módosításáról, valamint azon kritériumokról, amelyek révén biztosítható, hogy a támogatást azok a mezőgazdasági termelők kapják, akiknek az üszőállománya a tehénállomány pótlását szolgálja; |
| --- | --- | --- |

62.

A 115. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(3)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az (1) bekezdés szerinti speciális üszőtámogatási rendszerhez való hozzáféréssel kapcsolatban azon mezőgazdasági termelők esetében, akiknek az üszőállománya a tehénállomány pótlását szolgálja.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:

a)

a tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó értesítés az (1) bekezdésben említett lehetőség igénybevételéről, a szóban forgó bekezdésben rögzített feltételek teljesülésének megállapítását lehetővé tévő adatokról, a tagállam által meghatározott külön felső határról, e felső határ módosításáról, valamint azon kritériumokról, amelyek révén biztosítható, hogy a támogatást azok a mezőgazdasági termelők kapják, akiknek az üszőállománya a tehénállomány pótlását szolgálja;

| b) | a Bizottság azon tagállamokra vonatkozó határozata, amelyek teljesítik az (1) bekezdésben rögzített feltételeket; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság azon tagállamokra vonatkozó határozata, amelyek teljesítik az (1) bekezdésben rögzített feltételeket;

| c) | az abban az esetben folyósítandó támogatási összeg, ha az (1) bekezdésben említett arányos csökkentés elvének alkalmazása a támogatásra jogosult állatok esetében egész számnál kisebb számot eredményez; |
| --- | --- |

c)

az abban az esetben folyósítandó támogatási összeg, ha az (1) bekezdésben említett arányos csökkentés elvének alkalmazása a támogatásra jogosult állatok esetében egész számnál kisebb számot eredményez;

| d) | a termelő által tartandó állatok minimális száma; |
| --- | --- |

d)

a termelő által tartandó állatok minimális száma;

| e) | az állatok számának kerekítése azon esetekben, amikor az üszők maximális számának a 111. cikk (2) bekezdésének második albekezdése szerinti százalékos értéke egész számnál kisebb számot eredményez;” [Mód. 26] |
| --- | --- |

e)

az állatok számának kerekítése azon esetekben, amikor az üszők maximális számának a 111. cikk (2) bekezdésének második albekezdése szerinti százalékos értéke egész számnál kisebb számot eredményez;” [Mód. 26]

(4a)   
  A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az állatok számának kerekítése vonatkozásában, amennyiben az üszők maximális számának a 111. cikk (2) bekezdésének második albekezdése szerinti százalékos értéke olyan mennyiséget eredményez, amely nem egész számban fejeződik ki.”.

| 63. | A 116. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A gazdaságában szarvasmarhákat tartó mezőgazdasági termelő – kérelem alapján – vágási támogatásban részesülhet. A támogatás a támogatásra jogosult állatok levágásakor vagy harmadik országba való exportálásakor, a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó nemzeti felső határokon belül jár.”; |
| --- | --- | --- | --- |

63.

A 116. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A gazdaságában szarvasmarhákat tartó mezőgazdasági termelő – kérelem alapján – vágási támogatásban részesülhet. A támogatás a támogatásra jogosult állatok levágásakor vagy harmadik országba való exportálásakor, a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó nemzeti felső határokon belül jár.”;

| ii. | A harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A második albekezdés a) és b) pontjában felsorolt állatok jogosultak vágási támogatásra, feltéve hogy azokat a mezőgazdasági termelő a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó időtartamig tartotta.”; |
| --- | --- |

ii.

A harmadik albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A második albekezdés a) és b) pontjában felsorolt állatok jogosultak vágási támogatásra, feltéve hogy azokat a mezőgazdasági termelő a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó időtartamig tartotta.”;

| b) | A (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Az (1) bekezdésben említett nemzeti felső határokat a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg. Ezek a felső határok tagállamonként, a szóban forgó bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott mindkét állatcsoportra külön-külön kerülnek megállapításra. Az egyes felső határok megegyeznek az adott tagállamban az egyes állatcsoportokban 1995-ben levágott állatok számával. Az egyes felső határokhoz hozzáadják a harmadik országokba exportált állatok számát, az arra az évre vonatkozó Eurostat-adatok vagy a Bizottság által elfogadott egyéb közzétett hivatalos statisztikai adatoknak megfelelően.”; |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdésben említett nemzeti felső határokat a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg. Ezek a felső határok tagállamonként, a szóban forgó bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában meghatározott mindkét állatcsoportra külön-külön kerülnek megállapításra. Az egyes felső határok megegyeznek az adott tagállamban az egyes állatcsoportokban 1995-ben levágott állatok számával. Az egyes felső határokhoz hozzáadják a harmadik országokba exportált állatok számát, az arra az évre vonatkozó Eurostat-adatok vagy a Bizottság által elfogadott egyéb közzétett hivatalos statisztikai adatoknak megfelelően.”;

| c) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(5)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az e cikk szerinti vágási támogatáshoz való hozzáférés feltételét képező kötelező részvételi nyilatkozatra vonatkozóan.
  (6)   Az e cikk szerinti vágási támogatás folyósításának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a hasított testek támogatásra való jogosultságával kapcsolatban.
  (7)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az e cikk szerinti vágási támogatás összegével kapcsolatban azon esetek vonatkozásában, amikor a támogatható állatok száma egész számnál kisebb szám.”. |
| --- | --- |

c)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5)   Az uniós pénzeszközök hatékony és célzott felhasználása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az e cikk szerinti vágási támogatáshoz való hozzáférés feltételét képező kötelező részvételi nyilatkozatra vonatkozóan.

(6)   Az e cikk szerinti vágási támogatás folyósításának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a hasított testek támogatásra való jogosultságával kapcsolatban.

(7)   A kedvezményezettek jogainak védelme érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el az e cikk szerinti vágási támogatás összegével kapcsolatban azon esetek vonatkozásában, amikor a támogatható állatok száma egész számnál kisebb szám.”.

| 64. | A 117. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Mindemellett az állatot a kifizetésre jogosultnak kell tekinteni akkor is, ha az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott információkat az állatra vonatkozó – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott – birtokon tartási időszak első napján jelentették az illetékes hatóságnak.”; |
| --- | --- | --- |

64.

A 117. cikk a következőképpen módosul:

a)

A második bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Mindemellett az állatot a kifizetésre jogosultnak kell tekinteni akkor is, ha az 1760/2000/EK rendelet 7. cikke (1) bekezdésének második francia bekezdésében meghatározott információkat az állatra vonatkozó – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott – birtokon tartási időszak első napján jelentették az illetékes hatóságnak.”;

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:






  — | a jövedelemtámogatási kérelmek, a mezőgazdasági termelők által benyújtandó dokumentumok, a birtokon tartási időszakok meghatározása, és az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló eljárások, |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a következőkkel kapcsolatban:

—

a jövedelemtámogatási kérelmek, a mezőgazdasági termelők által benyújtandó dokumentumok, a birtokon tartási időszakok meghatározása, és az állatok azonosítására és nyilvántartására szolgáló eljárások,

| — | azon ügyleti tény, amelynek időpontja az adott jövedelemtámogatás összegének megállapítása, a támogatási arány alkalmazása és az arányos csökkentés kiszámítása céljából az állatok tekintetében meghatározza a támogatásnyújtás évét, |
| --- | --- |

—

azon ügyleti tény, amelynek időpontja az adott jövedelemtámogatás összegének megállapítása, a támogatási arány alkalmazása és az arányos csökkentés kiszámítása céljából az állatok tekintetében meghatározza a támogatásnyújtás évét,

| — | az e szakasz alapján megállapított, fel nem használt jövedelemtámogatási jogok visszavonása és újraelosztása.”. |
| --- | --- |

—

az e szakasz alapján megállapított, fel nem használt jövedelemtámogatási jogok visszavonása és újraelosztása.”.

| 65. | A 119. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a kizárás időtartamára vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

65.

A 119. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el a kizárás időtartamára vonatkozóan.”.

| 66. | A 124. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(9)   Az e címben említett egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az (1) bekezdés szerinti, az egységes területalapú támogatási rendszer szempontjából mezőgazdasági területnek minősülő területeket, valamint a (2) bekezdés harmadik albekezdésének megfelelően – legalább 0,3 hektárban – rögzíti a gazdaságonkénti azon minimális területméretet, amelyre vonatkozóan kifizetés igényelhető.
  (10)   A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a kifizetések odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 39. cikkben említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.”. |
| --- | --- |

66.

A 124. cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9)   Az e címben említett egységes területalapú támogatási rendszer alkalmazásának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján meghatározza az (1) bekezdés szerinti, az egységes területalapú támogatási rendszer szempontjából mezőgazdasági területnek minősülő területeket, valamint a (2) bekezdés harmadik albekezdésének megfelelően – legalább 0,3 hektárban – rögzíti a gazdaságonkénti azon minimális területméretet, amelyre vonatkozóan kifizetés igényelhető.

(10)   A közvetlen kifizetésre jogosult kenderfajták jegyzékének összeállítása céljából, valamint a közegészség védelmének biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el, amelyek a kifizetések odaítélésének feltételéül szabják bizonyos fajták minősített vetőmagjainak használatát, és rendelkeznek a 39. cikkben említett kenderfajták meghatározására szolgáló eljárásról.”.

| 67. | A 126. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”. |
| --- | --- |

67.

A 126. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”.

| 68. | A 127. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(3)   A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”. |
| --- | --- |

68.

A 127. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3)   A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”.

| 69. | A 128. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ebben az esetben az érintett tagállam – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határon belül – évente kiegészítő támogatást fizet a mezőgazdasági termelőknek.”; |
| --- | --- | --- |

69.

A 128. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ebben az esetben az érintett tagállam – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határon belül – évente kiegészítő támogatást fizet a mezőgazdasági termelőknek.”;

| b) | A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ebben az esetben az érintett tagállam – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határon belül – évente kiegészítő támogatást fizet a mezőgazdasági termelőknek.”. |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ebben az esetben az érintett tagállam – a Bizottság által végrehajtási jogi aktusok útján meghatározott felső határon belül – évente kiegészítő támogatást fizet a mezőgazdasági termelőknek.”.

| 70. | A 129. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”. |
| --- | --- |

70.

A 129. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   A Bizottság – az egyes tagállamok választásától függően – végrehajtási jogi aktusok útján meghatározza az e cikkben említett támogatás felső határát.”.

| 71. | A 131. cikk (4) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Az (1) bekezdésben említett összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.”. |
| --- | --- |

71.

A 131. cikk (4) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Az (1) bekezdésben említett összegeket a Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján határozza meg.”.

| 72. | A 132. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés bevezető mondatának helyébe a következő szöveg lép:
  „Az új tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy – a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján adott bizottsági engedéllyel – bármely közvetlen kifizetést kiegészítsenek:”; |
| --- | --- | --- |

72.

A 132. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés bevezető mondatának helyébe a következő szöveg lép:

„Az új tagállamoknak lehetőségük van arra, hogy – a 141c. cikkben említett bizottság segítsége nélkül, végrehajtási jogi aktus útján adott bizottsági engedéllyel – bármely közvetlen kifizetést kiegészítsenek:”;

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(9)   A kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések folyósításának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a (7) bekezdés b) pontja alkalmazásában a támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételekre vonatkozóan.
  (10)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket:






  — | azon esetekre vonatkozóan, amikor a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések összege meghaladja a Bizottság által engedélyezett maximális szintet, |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(9)   A kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések folyósításának lehetővé tétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján szabályokat fogad el a (7) bekezdés b) pontja alkalmazásában a támogatás nyújtásához kapcsolódó feltételekre vonatkozóan.

(10)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján elfogadja a szükséges intézkedéseket:

—

azon esetekre vonatkozóan, amikor a kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések összege meghaladja a Bizottság által engedélyezett maximális szintet,

| — | az ellenőrzésekre vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

—

az ellenőrzésekre vonatkozóan.”.

| 73. | A 139. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Azonban azok a 132. cikk szerinti kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések, amelyeket nem a bizottsági engedélynek megfelelően teljesítenek, a 659/1999/EK tanácsi rendelet (11) értelmében jogellenes állami támogatásnak minősülnek. |
| --- | --- |

73.

A 139. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Azonban azok a 132. cikk szerinti kiegészítő nemzeti közvetlen kifizetések, amelyeket nem a bizottsági engedélynek megfelelően teljesítenek, a 659/1999/EK tanácsi rendelet (11) értelmében jogellenes állami támogatásnak minősülnek.

| 74. | A 140. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó információkkal, dokumentumokkal, statisztikákkal és jelentésekkel, valamint ezen értesítések határidejével és módjával kapcsolatban.”. |
| --- | --- |

74.

A 140. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság végrehajtási jogi aktusok útján szabályokat fogad el tagállamok által a Bizottsághoz eljuttatandó információkkal, dokumentumokkal, statisztikákkal és jelentésekkel, valamint ezen értesítések határidejével és módjával kapcsolatban.”.

| 75. | A 141. és 142. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

75.

A 141. és 142. cikket el kell hagyni.

| 76. | A VII. cím 1. fejezete a következő cikkekkel egészül ki:

  „141a. cikk


  Bizottsági hatáskörök

  Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a Bizottság a 141b. cikkben említett eljárással összhangban, végrehajtási jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a 141c. cikkben említett eljárással összhangban jár el, amennyiben e rendelet kifejezetten eltérően nem rendelkezik.

  141b. cikk



  Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

  A felhatalmazás gyakorlása

  (1)   A Bizottság határozatlan időre szóló
  felhatalmazást kap az e rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

  (2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett felhatalmazást visszavonhatja.

  A 2a. cikkben, a 6. cikk (3) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 11a. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 12. cikk (5) bekezdésében, a 27a. cikk (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdésében, a 31a. cikkben, a 33. cikk (5) bekezdésében, a 40. cikk (1) bekezdésében, a 45a. cikk (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdésében,
  az
  54a. cikkben, a 62a. cikk (1), (3) vagy (4) bekezdésében, a 67a. cikkben, a 68. cikk (7) bekezdésében, a 76a. cikkben, a 77. cikkben, a 81. cikk (3) bekezdésében, a 85. cikk (4) vagy (5) bekezdésében, a 87. cikk (4), (5), (6), (7) és (8) bekezdésében, a 89. cikk (3) bekezdésében, a 90. cikk (5) bekezdésében, a 91. cikk (3) bekezdésében, a 97. cikk (5), (6), (7) bekezdésében, a 98. cikk (7) és (8) bekezdésében, a 103. cikk (3) bekezdésében, a 105. cikk (6) bekezdésében, a 110. cikk (4) bekezdésében, a 111. cikk (7) és (8) bekezdésében, a 113. cikk (6) új bekezdésében, a 115. cikk (3) (5)új bekezdésében, a 116. cikk (5), (6) és (7) bekezdésében, a 124. cikk (9) és (10) és a 132. cikk (9) bekezdésében említett felhatalmazást ... (12)-ától számított öt évre a Bizottságra ruházzák. A Bizottság legkésőbb az ezen ötéves időszak vége előtt kilenc hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan azonos időtartamra meghosszabbodik, amennyiben az egyes időtartamok vége előtt legkésőbb három hónappal sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást e meghosszabbítás ellen.



  A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja a másik jogalkotót és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.


  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A visszavonás nem érinti a felhatalmazáson alapuló, már hatályban lévő jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

  (3)   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától számított két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő egy hónappal meghosszabbodik.


  Ha az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az aktus a rendelkezéseiben megállapított napon hatályba lép.


  Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust a határidő letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a határidő letelte előtt hatályba léphet.


  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.



  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba, A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (5)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. A határidő az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható. [Mód. 28]


  141ba. cikk


  Sürgősségi eljárás



  (1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.




  (2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 141b. cikk (5) bekezdésében említett eljárás szerint kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Ilyen esetben a kifogásról szóló döntésről az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust. [Mód. 29]


  141c. cikk



  Végrehajtási jogi aktusok
  - A
  bizottság
  eljárása


  [Kiegészítendő az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdése céljából









  (1) | A
  Bizottság munkáját a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság segíti. E bizottság felállítását a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
  a tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, jelenleg az EP és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadása után.]

  2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) írja elő. |
| --- | --- | --- |

76.

A VII. cím 1. fejezete a következő cikkekkel egészül ki:

„141a. cikk

Bizottsági hatáskörök

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a Bizottság a 141b. cikkben említett eljárással összhangban, végrehajtási jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a 141c. cikkben említett eljárással összhangban jár el, amennyiben e rendelet kifejezetten eltérően nem rendelkezik.

141b. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

  A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság határozatlan időre szóló
  felhatalmazást kap az e rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács az (1) bekezdésben említett felhatalmazást visszavonhatja.

  A 2a. cikkben, a 6. cikk (3) bekezdésében, a 8. cikk (2) bekezdésében, a 9. cikk (3) bekezdésében, a 11a. cikk (1) és (2) bekezdésében, a 12. cikk (5) bekezdésében, a 27a. cikk (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdésében, a 31a. cikkben, a 33. cikk (5) bekezdésében, a 40. cikk (1) bekezdésében, a 45a. cikk (1), (2), (3), (4) és (5) bekezdésében,
  az
  54a. cikkben, a 62a. cikk (1), (3) vagy (4) bekezdésében, a 67a. cikkben, a 68. cikk (7) bekezdésében, a 76a. cikkben, a 77. cikkben, a 81. cikk (3) bekezdésében, a 85. cikk (4) vagy (5) bekezdésében, a 87. cikk (4), (5), (6), (7) és (8) bekezdésében, a 89. cikk (3) bekezdésében, a 90. cikk (5) bekezdésében, a 91. cikk (3) bekezdésében, a 97. cikk (5), (6), (7) bekezdésében, a 98. cikk (7) és (8) bekezdésében, a 103. cikk (3) bekezdésében, a 105. cikk (6) bekezdésében, a 110. cikk (4) bekezdésében, a 111. cikk (7) és (8) bekezdésében, a 113. cikk (6) új bekezdésében, a 115. cikk (3) (5)új bekezdésében, a 116. cikk (5), (6) és (7) bekezdésében, a 124. cikk (9) és (10) és a 132. cikk (9) bekezdésében említett felhatalmazást ... (12)-ától számított öt évre a Bizottságra ruházzák. A Bizottság legkésőbb az ezen ötéves időszak vége előtt kilenc hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan azonos időtartamra meghosszabbodik, amennyiben az egyes időtartamok vége előtt legkésőbb három hónappal sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel kifogást e meghosszabbítás ellen.

A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja a másik jogalkotót és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.

A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A visszavonás nem érinti a felhatalmazáson alapuló, már hatályban lévő jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

(3)   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés időpontjától számított két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére e határidő egy hónappal meghosszabbodik.

Ha az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, azt az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az aktus a rendelkezéseiben megállapított napon hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem emel kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust a határidő letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a határidő letelte előtt hatályba léphet.

Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba, A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. A határidő az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható. [Mód. 28]

141ba. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)
     
  Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben közölni kell a sürgősségi eljárás alkalmazásának indokait.

(2)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács a 141b. cikk (5) bekezdésében említett eljárás szerint kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben. Ilyen esetben a kifogásról szóló döntésről az Európai Parlament vagy a Tanács által küldött értesítést követően a Bizottság haladéktalanul visszavonja a jogi aktust. [Mód. 29]

141c. cikk

Végrehajtási jogi aktusok
  - A
  bizottság
  eljárása

[Kiegészítendő az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdése céljából

(1)

A
  Bizottság munkáját a közvetlen kifizetésekkel foglalkozó bizottság segíti. E bizottság felállítását a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó
  a tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, jelenleg az EP és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadása után.]

  2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) írja elő.

| (2) | Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(2)

Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet ...-tól/-től alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 30. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. július 4-i álláspontja.

2

(3)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

3

(4)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

4

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(5)  HL L 316., 2009.12.2., 1. o.

5

(6)  HL L 316., 2009.12.2., 27. o.

6

(7)  HL L 316., 2009.12.2., 65. o.

7

(8)  HL L 215., 1992.7.30., 85. o.

8

(9)  HL L 160., 1999.6.26., 80. o.”.

9

(10)  HL L 124., 1971.6.8., 1. o.”.

10

(11)  HL L 83., 1999.3.27., 1. o.”.

11

(12)

12

| + | E rendelet hatálybalépésének dátuma. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépésének dátuma.

(13)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”

13

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/215 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/215

---

2012. július 4., szerdaAz Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból nyújtandó vidékfejlesztési támogatás ***I

P7_TA(2012)0279

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosítására irányuló európai parlamenti és tanácsi rendeletre vonatkozó javaslatról (EMVA) (COM(2010)0537 – C7-0295/2010 – 2010/0266(COD))

2013/C 349 E/24

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0537), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0537),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0295/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0295/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a litván és a luxemburgi parlament, valamint a lengyel parlament két kamarája által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a litván és a luxemburgi parlament, valamint a lengyel parlament két kamarája által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek azt hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. február 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0161/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, és a Regionális Fejlesztési Bizottság véleményére (A7-0161/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 107., 2011.4.6., 30. o.

---

2012. július 4., szerdaP7_TC1-COD(2010)0266

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló 1698/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első bekezdésére, valamint 43. cikke (2) albekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra a szóban forgó rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtásának érdekében. |
| --- | --- |

(1)

Az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra a szóban forgó rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtásának érdekében.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következményeként az 1698/2005/EK rendelet szerint a Bizottságra ruházott hatásköröket indokolt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Szerződés) 290. és 291. cikkéhez igazítani. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következményeként az 1698/2005/EK rendelet szerint a Bizottságra ruházott hatásköröket indokolt az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Szerződés) 290. és 291. cikkéhez igazítani.

| (3) | A Bizottságnak a Szerződés 290. cikkének megfelelően hatáskörrel kell rendelkeznie felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására

  Az 1698/2005/EK rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az említett rendelet
  egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása tekintetében. A hatásköröket, amelyekre vonatkozóan az említett hatáskör gyakorolható, valamint a felhatalmazás gyakorlásának feltételeit meg kell határozni.

  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson szakértők bevonásával is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során haladéktalanul, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak a Szerződés 290. cikkének megfelelően hatáskörrel kell rendelkeznie felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására

  Az 1698/2005/EK rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a felhatalmazáson alapuló jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az említett rendelet
  egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása tekintetében. A hatásköröket, amelyekre vonatkozóan az említett hatáskör gyakorolható, valamint a felhatalmazás gyakorlásának feltételeit meg kell határozni.

  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson szakértők bevonásával is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során haladéktalanul, időben és megfelelő módon továbbítania kell a megfelelő dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 1]

| (4) | Az 1698/2005/EK rendelet egységes tagállami alkalmazásának

  végrehajtási feltételeinek
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 291. cikkének megfelelően végrehajtási aktusokat fogadjon el hatáskörökkel kell felruházni.. Amennyiben az előírások kifejezetten másként nem rendelkeznek, szükséges, hogy a Bizottság a szóban forgó végrehajtási aktusokat a(z) ...-ról/-ről szóló XX/XXXX/EU

  A Bizottság – kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában – e hatásköröket a Bizottság végrehajtó hatásköre gyakorlásának tagállami ellenőrzési mechanizmusa szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/
  2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően elfogadja

  gyakorolja
  . [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Az 1698/2005/EK rendelet egységes tagállami alkalmazásának

  végrehajtási feltételeinek
  biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy a Szerződés 291. cikkének megfelelően végrehajtási aktusokat fogadjon el hatáskörökkel kell felruházni.. Amennyiben az előírások kifejezetten másként nem rendelkeznek, szükséges, hogy a Bizottság a szóban forgó végrehajtási aktusokat a(z) ...-ról/-ről szóló XX/XXXX/EU

  A Bizottság – kifejezetten eltérő rendelkezés hiányában – e hatásköröket a Bizottság végrehajtó hatásköre gyakorlásának tagállami ellenőrzési mechanizmusa szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/
  2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (4) megfelelően elfogadja

  gyakorolja
  . [Mód. 2]

| (5) | Tekintettel a Bizottság által az 1698/2005/EK rendelettel ráruházott hatáskörében eljárva elfogadott, vidékfejlesztésről szóló egyes rendelkezések jelentőségére, azokat indokolt belefoglalni a szóban forgó rendeletbe. |
| --- | --- |

(5)

Tekintettel a Bizottság által az 1698/2005/EK rendelettel ráruházott hatáskörében eljárva elfogadott, vidékfejlesztésről szóló egyes rendelkezések jelentőségére, azokat indokolt belefoglalni a szóban forgó rendeletbe.

| (6) | Annak érdekében, hogy a tagállamok egységesen mutassák be a nemzeti stratégiai tervek aktualizálását, módot kell adni a Bizottságnak arra, hogy végrehajtási aktusok révén egységes szabályokat határozzon meg. |
| --- | --- |

(6)

Annak érdekében, hogy a tagállamok egységesen mutassák be a nemzeti stratégiai tervek aktualizálását, módot kell adni a Bizottságnak arra, hogy végrehajtási aktusok révén egységes szabályokat határozzon meg.

| (7) | A tagállamoknak és a Bizottságnak jelentéstételi kötelezettségük van a nemzeti és közösségi stratégia nyomon követését illetően. Az adminisztratív terhek enyhítése és az egymást átfedő munkák elkerülése érdekében indokolt a tagállamok által benyújtott stratégiai összefoglaló jelentések számát kettőre csökkenteni, azok tartalmát pedig egyszerűsíteni. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamoknak és a Bizottságnak jelentéstételi kötelezettségük van a nemzeti és közösségi stratégia nyomon követését illetően. Az adminisztratív terhek enyhítése és az egymást átfedő munkák elkerülése érdekében indokolt a tagállamok által benyújtott stratégiai összefoglaló jelentések számát kettőre csökkenteni, azok tartalmát pedig egyszerűsíteni.

| (8) | Annak biztosítása érdekében, hogy az 1698/2005/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően benyújtott vidékfejlesztési programok értékelése egységes és összehasonlítható módon történhessen, a Bizottságnak végrehajtási aktusok révén egységes szabályokat kell elfogadnia a vidékfejlesztési programok bemutatására. |
| --- | --- |

(8)

Annak biztosítása érdekében, hogy az 1698/2005/EK rendelet 18. cikke (2) bekezdésének megfelelően benyújtott vidékfejlesztési programok értékelése egységes és összehasonlítható módon történhessen, a Bizottságnak végrehajtási aktusok révén egységes szabályokat kell elfogadnia a vidékfejlesztési programok bemutatására.

| (9) | A jogbiztonság érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyja a vidékfejlesztési programokat. |
| --- | --- |

(9)

A jogbiztonság érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyja a vidékfejlesztési programokat.

| (10) | A vidékfejlesztési programok elfogadása során az átláthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében módot kell adni a Bizottságnak arra, hogy végrehajtási aktusok révén határozza meg a vonatkozó eljárásokat. |
| --- | --- |

(10)

A vidékfejlesztési programok elfogadása során az átláthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében módot kell adni a Bizottságnak arra, hogy végrehajtási aktusok révén határozza meg a vonatkozó eljárásokat.

| (11) | A Bizottságnak továbbá végrehajtási aktusok révén határozatot kell elfogadnia a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatára vonatkozó kérelmekről az ilyen kérelmek tagállami benyújtását követően. |
| --- | --- |

(11)

A Bizottságnak továbbá végrehajtási aktusok révén határozatot kell elfogadnia a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatára vonatkozó kérelmekről az ilyen kérelmek tagállami benyújtását követően.

| (12) | A vidékfejlesztési programok felülvizsgálata során az átláthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében a Bizottságnak végrehajtási aktusok révén kell meghatározni a vonatkozó eljárásokat. |
| --- | --- |

(12)

A vidékfejlesztési programok felülvizsgálata során az átláthatóság és a hatékonyság biztosítása érdekében a Bizottságnak végrehajtási aktusok révén kell meghatározni a vonatkozó eljárásokat.

| (13) | A tanácsadási szolgáltatások segítséget nyújtanak a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy értékelni tudják mezőgazdasági üzemük teljesítményét és beazonosítsák, mely területeken szükséges javításokat eszközölniük, tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott gazdálkodási követelményekre és a jó mezőgazdasági és környezeti állapottal kapcsolatos feltételekre, valamint a munkahelyi biztonságot érintő közösségi szabályokra. Figyelembe véve, hogy a tanácsadási szolgáltatások igénybe vételére vonatkozó támogatás már több éve rendelkezésre áll, elő kell mozdítani kell annak testre szabottabb felhasználását a kedvezményezett egyéni szükségleteinek jobb kielégítése érdekében. |
| --- | --- |

(13)

A tanácsadási szolgáltatások segítséget nyújtanak a mezőgazdasági termelőknek abban, hogy értékelni tudják mezőgazdasági üzemük teljesítményét és beazonosítsák, mely területeken szükséges javításokat eszközölniük, tekintettel a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról szóló 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendeletben (5) meghatározott gazdálkodási követelményekre és a jó mezőgazdasági és környezeti állapottal kapcsolatos feltételekre, valamint a munkahelyi biztonságot érintő közösségi szabályokra. Figyelembe véve, hogy a tanácsadási szolgáltatások igénybe vételére vonatkozó támogatás már több éve rendelkezésre áll, elő kell mozdítani kell annak testre szabottabb felhasználását a kedvezményezett egyéni szükségleteinek jobb kielégítése érdekében.

| (14) | A „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc Európában” című bizottsági közleményhez (6) és a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásaihoz kapcsolódó intézkedésként valamennyi tagállamra ki kell terjeszteni a termelői csoportok létrehozásának és adminisztratív működésének támogatását célzó jelenlegi finanszírozási lehetőségeket. Az olyan esetek elkerülése érdekében azonban, amikor egyidejűleg több forrásból nyújtanak támogatást, célszerű kizárni a gyümölcs- és zöldségágazati termelői csoportok felállítására irányuló támogatást. |
| --- | --- |

(14)

A „Hatékonyabban működő élelmiszer-ellátási lánc Európában” című bizottsági közleményhez (6) és a tejágazattal foglalkozó magas szintű szakértői csoport ajánlásaihoz kapcsolódó intézkedésként valamennyi tagállamra ki kell terjeszteni a termelői csoportok létrehozásának és adminisztratív működésének támogatását célzó jelenlegi finanszírozási lehetőségeket. Az olyan esetek elkerülése érdekében azonban, amikor egyidejűleg több forrásból nyújtanak támogatást, célszerű kizárni a gyümölcs- és zöldségágazati termelői csoportok felállítására irányuló támogatást.

| (15) | Bizonyos intézkedések alapján a többéves kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottságnak jóvá kell hagynia azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak annak érdekében, hogy bizonyos területeken különleges körülményeket vegyen figyelembe. |
| --- | --- |

(15)

Bizonyos intézkedések alapján a többéves kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottságnak jóvá kell hagynia azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak annak érdekében, hogy bizonyos területeken különleges körülményeket vegyen figyelembe.

| (16) | A tagállamoknak meg kell erősíteniük, hogy melyek a hegyvidéki területek és a sajátos hátrányok által érintett térségek határai, valamint meg kell állapítaniuk a jelentős természeti hátrányok által érintett területek határait. A Bizottságnak végrehajtási aktusok révén meg kell határoznia azokat a konkrét rendelkezéseket, amelyek alapján e területek határait megerősíti, illetve megállapítja annak biztosítása érdekében, hogy e tekintetben valamennyi tagállamra egységes kritériumok vonatkozzanak. |
| --- | --- |

(16)

A tagállamoknak meg kell erősíteniük, hogy melyek a hegyvidéki területek és a sajátos hátrányok által érintett térségek határai, valamint meg kell állapítaniuk a jelentős természeti hátrányok által érintett területek határait. A Bizottságnak végrehajtási aktusok révén meg kell határoznia azokat a konkrét rendelkezéseket, amelyek alapján e területek határait megerősíti, illetve megállapítja annak biztosítása érdekében, hogy e tekintetben valamennyi tagállamra egységes kritériumok vonatkozzanak.

| (17) | A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (7) 10. cikke előírja a tagállamok számára, hogy – különösen a Natura 2000 hálózat ökológiai egységességének javítása céljából – tegyenek meg mindent az egyes tájakra jellemző azon tényezők megfelelő gondozása érdekében, amelyek lineáris és folytonos szerkezetükből adódóan vagy tranzithelyként szolgálva fontos szerepet töltenek be a vadon élő fajok vándorlásában, elterjedésében és genetikai állományának cseréjében. Ezeket a területeket jogosulttá kell tenni a Natura 2000 támogatásra. Annak biztosítása érdekében, hogy a kifizetések továbbra is mindenekelőtt a Natura 2000 hálózat számára kijelölt területek tekintetében kerüljenek felhasználásra, helyénvaló korlátozni arányukat a Natura 2000 hálózat számára kijelölt területekhez viszonyítva. |
| --- | --- |

(17)

A természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló, 1992. május 21-i 92/43/EGK tanácsi irányelv (7) 10. cikke előírja a tagállamok számára, hogy – különösen a Natura 2000 hálózat ökológiai egységességének javítása céljából – tegyenek meg mindent az egyes tájakra jellemző azon tényezők megfelelő gondozása érdekében, amelyek lineáris és folytonos szerkezetükből adódóan vagy tranzithelyként szolgálva fontos szerepet töltenek be a vadon élő fajok vándorlásában, elterjedésében és genetikai állományának cseréjében. Ezeket a területeket jogosulttá kell tenni a Natura 2000 támogatásra. Annak biztosítása érdekében, hogy a kifizetések továbbra is mindenekelőtt a Natura 2000 hálózat számára kijelölt területek tekintetében kerüljenek felhasználásra, helyénvaló korlátozni arányukat a Natura 2000 hálózat számára kijelölt területekhez viszonyítva.

| (18) | Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe veszi azt a lehetőséget, hogy az előírások adott megsértését kisebb jelentőségűnek minősíti, vagy nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege legfeljebb 100 eurót tenne ki, akkor az illetékes ellenőrző hatóságnak igazolnia kell a következő évben, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja az előírások megsértését. Az adminisztratív terhek csökkentésének érdekében mérlegelni kell a nyomonkövetési ellenőrző rendszerek egyszerűsítését. |
| --- | --- |

(18)

Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy igénybe veszi azt a lehetőséget, hogy az előírások adott megsértését kisebb jelentőségűnek minősíti, vagy nem alkalmaz csökkentést vagy kizárást, amennyiben annak összege legfeljebb 100 eurót tenne ki, akkor az illetékes ellenőrző hatóságnak igazolnia kell a következő évben, hogy a mezőgazdasági termelő orvosolja az előírások megsértését. Az adminisztratív terhek csökkentésének érdekében mérlegelni kell a nyomonkövetési ellenőrző rendszerek egyszerűsítését.

| (19) | Valamennyi tagállamnak nemzeti vidéki hálózatot kell létrehoznia. A különböző nemzeti vidéki hálózatok koherens és egységes módon történő létrehozásának biztosítása érdekében a Bizottságnak végrehajtási aktusok révén kell meghatároznia e hálózatok létrehozásának és működésének részleteit. |
| --- | --- |

(19)

Valamennyi tagállamnak nemzeti vidéki hálózatot kell létrehoznia. A különböző nemzeti vidéki hálózatok koherens és egységes módon történő létrehozásának biztosítása érdekében a Bizottságnak végrehajtási aktusok révén kell meghatároznia e hálózatok létrehozásának és működésének részleteit.

| (20) | A tagállamok rendelkezésére bocsátható kötelezettségvállalási előirányzatok objektív és átlátható elosztásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén elkészíti az összegek tagállamonkénti éves bontását. Ezen aktusok különleges természeténél fogva a Bizottságot fel kell ruházni az elfogadásukra vonatkozó hatáskörrel a 182/2011/EU rendeletben előírt bizottság támogatása nélkül. |
| --- | --- |

(20)

A tagállamok rendelkezésére bocsátható kötelezettségvállalási előirányzatok objektív és átlátható elosztásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén elkészíti az összegek tagállamonkénti éves bontását. Ezen aktusok különleges természeténél fogva a Bizottságot fel kell ruházni az elfogadásukra vonatkozó hatáskörrel a 182/2011/EU rendeletben előírt bizottság támogatása nélkül.

| (21) | A támogatásra vonatkozó intézkedésnek – annak érdekében, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön – tartalmaznia kell valamiféle ösztönző elemet, vagy a kedvezményezett részéről valamilyen mértékű ellentételezést kell megkövetelnie. A visszamenőlegesen nyújtott támogatás nem tekinthető olyan támogatásnak, amely tartalmazza a szükséges ösztönző elemet. Következésképp a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó intézkedések tekintetében indokolt előírni, hogy az olyan tevékenységekre szóló támogatást ki kell zárni, amelyeket a támogatási kérelem benyújtását megelőzően már elvégeztek. |
| --- | --- |

(21)

A támogatásra vonatkozó intézkedésnek – annak érdekében, hogy a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősüljön – tartalmaznia kell valamiféle ösztönző elemet, vagy a kedvezményezett részéről valamilyen mértékű ellentételezést kell megkövetelnie. A visszamenőlegesen nyújtott támogatás nem tekinthető olyan támogatásnak, amely tartalmazza a szükséges ösztönző elemet. Következésképp a Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó intézkedések tekintetében indokolt előírni, hogy az olyan tevékenységekre szóló támogatást ki kell zárni, amelyeket a támogatási kérelem benyújtását megelőzően már elvégeztek.

| (22) | A tagállamok ellenőrzéseket végeznek a Bizottság által — különösen az ellenőrzések típusára és intenzitására vonatkozó, a különféle vidékfejlesztési intézkedések természetéhez igazított – végrehajtási aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban. A Bizottság továbbá – az ellenőrzések koherens lebonyolításának biztosítása érdekében – végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket határoz meg a tagállami hatóságok által végzett ellenőrzések végrehajtása tekintetében. |
| --- | --- |

(22)

A tagállamok ellenőrzéseket végeznek a Bizottság által — különösen az ellenőrzések típusára és intenzitására vonatkozó, a különféle vidékfejlesztési intézkedések természetéhez igazított – végrehajtási aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban. A Bizottság továbbá – az ellenőrzések koherens lebonyolításának biztosítása érdekében – végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket határoz meg a tagállami hatóságok által végzett ellenőrzések végrehajtása tekintetében.

| (23) | A közös monitoring- és értékelési hálózat kidolgozása a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködéssel történik. Az átláthatóság érdekében indokolt, hogy e hálózatot a Bizottság végrehajtási aktusok révén hagyja jóvá. |
| --- | --- |

(23)

A közös monitoring- és értékelési hálózat kidolgozása a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködéssel történik. Az átláthatóság érdekében indokolt, hogy e hálózatot a Bizottság végrehajtási aktusok révén hagyja jóvá.

| (24) | A tagállamok minden évben éves időközi jelentést nyújtanak be a Bizottság részére a vidékfejlesztési programok végrehajtásáról. A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a nemzeti vidéki hálózatok különleges programjaira vonatkozó éves időközi jelentések részleteit az egységes és összehasonlítható tartalom biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(24)

A tagállamok minden évben éves időközi jelentést nyújtanak be a Bizottság részére a vidékfejlesztési programok végrehajtásáról. A Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza a nemzeti vidéki hálózatok különleges programjaira vonatkozó éves időközi jelentések részleteit az egységes és összehasonlítható tartalom biztosítása érdekében.

| (25) | Indokolt létrehozni egy információs rendszert, amely lehetővé teszi a közérdekű adatoknak a Bizottság és valamennyi tagállam közötti biztonságos cseréjét. A Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket fogad el az említett rendszer működtetésével kapcsolatban. |
| --- | --- |

(25)

Indokolt létrehozni egy információs rendszert, amely lehetővé teszi a közérdekű adatoknak a Bizottság és valamennyi tagállam közötti biztonságos cseréjét. A Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket fogad el az említett rendszer működtetésével kapcsolatban.

| (26) | Az 1698/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(26)

Az 1698/2005/EK rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1698/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 5. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az EMVA-ból és a tagállamoktól származó támogatás összhangban álljon az Unió tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival. Az EMVA részéről történő támogatásnak összhangban kell lennie a gazdasági és társadalmi kohézió és különösen a halászatra vonatkozó uniós támogatási eszköz célkitűzéseivel. Annak biztosítása érdekében, hogy az EMVA-ból származó támogatás az Unió egyéb támogatási eszközeivel is összhangban legyen, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározhat különleges uniós intézkedéseket, amelyekkel ez az összhang biztosítható.” |
| --- | --- | --- |

(1)

Az 5. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A Bizottság és a tagállamok biztosítják, hogy az EMVA-ból és a tagállamoktól származó támogatás összhangban álljon az Unió tevékenységeivel, politikáival és prioritásaival. Az EMVA részéről történő támogatásnak összhangban kell lennie a gazdasági és társadalmi kohézió és különösen a halászatra vonatkozó uniós támogatási eszköz célkitűzéseivel. Annak biztosítása érdekében, hogy az EMVA-ból származó támogatás az Unió egyéb támogatási eszközeivel is összhangban legyen, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározhat különleges uniós intézkedéseket, amelyekkel ez az összhang biztosítható.”

| b) | A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „6.   E rendelet alapján nem adható támogatás a közös piaci szervezetek keretében támogatásra jogosult rendszerek számára. A programozási területek különleges körülményeinek figyelembe vétele érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadhat e szabály alóli kivételeket.” |
| --- | --- |

b)

A (6) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„6.   E rendelet alapján nem adható támogatás a közös piaci szervezetek keretében támogatásra jogosult rendszerek számára. A programozási területek különleges körülményeinek figyelembe vétele érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadhat e szabály alóli kivételeket.”

| (2) | A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „3.   A nemzeti stratégiai tervek aktualizálhatók a programozási időszakban. A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat határozhat meg ezen aktualizálásokra vonatkozóan.” |
| --- | --- |

(2)

A 12. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„3.   A nemzeti stratégiai tervek aktualizálhatók a programozási időszakban. A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat határozhat meg ezen aktualizálásokra vonatkozóan.”

| (3) | A 13. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   A tagállamok két összefoglaló jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a nemzeti stratégiai tervük és célkitűzéseik megvalósítása terén elért előrehaladásról, valamint arról, hogy ezek hogyan járultak hozzá a közösségi stratégiai iránymutatások megvalósításához. Az első jelentést 2010-ben, a másodikat pedig 2015-ben, legkésőbb október 1-jén kell benyújtani.
  2.   A jelentés különösen a következőket írja le:






  a) | a vidékfejlesztési programoknak a nemzeti stratégiai tervben meghatározott mutatókhoz viszonyított teljesítménye és eredményei; |
| --- | --- | --- |

(3)

A 13. cikk (1) és (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.   A tagállamok két összefoglaló jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a nemzeti stratégiai tervük és célkitűzéseik megvalósítása terén elért előrehaladásról, valamint arról, hogy ezek hogyan járultak hozzá a közösségi stratégiai iránymutatások megvalósításához. Az első jelentést 2010-ben, a másodikat pedig 2015-ben, legkésőbb október 1-jén kell benyújtani.

2.   A jelentés különösen a következőket írja le:

a)

a vidékfejlesztési programoknak a nemzeti stratégiai tervben meghatározott mutatókhoz viszonyított teljesítménye és eredményei;

| b) | az egyes programokkal kapcsolatos folyamatos értékelési tevékenységek eredményei.” |
| --- | --- |

b)

az egyes programokkal kapcsolatos folyamatos értékelési tevékenységek eredményei.”

| (4) | A 14. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság a nemzeti stratégiai tervek és a közösségi stratégiai iránymutatások megvalósítására vonatkozó főbb fejleményeket, tendenciákat és kihívásokat összefoglaló két jelentést terjeszt elő. Az első jelentést 2011-ben, a másodikat 2016-ban kell előterjeszteni.” |
| --- | --- |

(4)

A 14. cikk (1) bekezdésének első albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a nemzeti stratégiai tervek és a közösségi stratégiai iránymutatások megvalósítására vonatkozó főbb fejleményeket, tendenciákat és kihívásokat összefoglaló két jelentést terjeszt elő. Az első jelentést 2011-ben, a másodikat 2016-ban kell előterjeszteni.”

| (5) | A 18. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A szóban forgó értékelésre tekintettel a vidékfejlesztési programok bemutatására a Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket fogad el.” |
| --- | --- | --- |

(5)

A 18. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A szóban forgó értékelésre tekintettel a vidékfejlesztési programok bemutatására a Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket fogad el.”

| b) | A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyja a vidékfejlesztési programokat.
  Ezenfelül végrehajtási aktusok révén meghatározza e jóváhagyás eljárását.” |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyja a vidékfejlesztési programokat.

Ezenfelül végrehajtási aktusok révén meghatározza e jóváhagyás eljárását.”

| (6) | A 19. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén határozatokat fogad el a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatára vonatkozó kérelmekről egy ilyen tagállami kérelem benyújtását követően.
  A Bizottság – hatékony és arányos eljárások alkalmazása érdekében – végrehajtási aktusok révén szabályokat határozhat meg azon változtatások tekintetében, amelyekhez nem szükséges a Bizottság jóváhagyása, illetve szükséges a jóváhagyás a 91c. cikkben említett bizottság támogatása nélkül.
  A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja az eljárással kapcsolatos rendelkezéseket a változtatások benyújtására, értékelésére és jóváhagyására.” |
| --- | --- |

(6)

A 19. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén határozatokat fogad el a vidékfejlesztési programok felülvizsgálatára vonatkozó kérelmekről egy ilyen tagállami kérelem benyújtását követően.

A Bizottság – hatékony és arányos eljárások alkalmazása érdekében – végrehajtási aktusok révén szabályokat határozhat meg azon változtatások tekintetében, amelyekhez nem szükséges a Bizottság jóváhagyása, illetve szükséges a jóváhagyás a 91c. cikkben említett bizottság támogatása nélkül.

A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja az eljárással kapcsolatos rendelkezéseket a változtatások benyújtására, értékelésére és jóváhagyására.”

| (7) | A 20. cikk d) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:






  „ii. | termelői csoportok létrehozásának támogatása;” |
| --- | --- | --- |

(7)

A 20. cikk d) pontjának ii. alpontja helyébe a következő szöveg lép:

„ii.

termelői csoportok létrehozásának támogatása;”

| (8) | A következő cikk kerül beillesztésre az 1. alszakasz elé:

  „20a. cikk


  Különleges követelmények

  A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásáról való gondoskodás, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 20. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.” |
| --- | --- |

(8)

A következő cikk kerül beillesztésre az 1. alszakasz elé:

„20a. cikk

Különleges követelmények

A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásáról való gondoskodás, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 20. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.”

| (9) | A 24. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A mezőgazdasági termelőknek nyújtott tanácsadási szolgáltatás legalább a következőkre terjed ki
  (beleértve a technikai tanácsadást is) minden esetben kiterjed
  a 73/2009/EK rendelet 5. és 6. cikkében, valamint II. és III. mellékletében meghatározott, egy vagy több,

  több mint egy,
  jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmény, jó mezőgazdasági és környezeti állapot, valamint adott esetben egy vagy több, uniós jogszabályokon alapuló munkahelyi biztonsági szabály.”
  [Mód. 3] |
| --- | --- |

(9)

A 24. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A mezőgazdasági termelőknek nyújtott tanácsadási szolgáltatás legalább a következőkre terjed ki
  (beleértve a technikai tanácsadást is) minden esetben kiterjed
  a 73/2009/EK rendelet 5. és 6. cikkében, valamint II. és III. mellékletében meghatározott, egy vagy több,

  több mint egy,
  jogszabályban foglalt gazdálkodási követelmény, jó mezőgazdasági és környezeti állapot, valamint adott esetben egy vagy több, uniós jogszabályokon alapuló munkahelyi biztonsági szabály.”

| (10) | A 32. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | az uniós élelmiszer-minőségi rendszerekre, vagy a tagállamok által elismert olyan élelmiszer-minőségi rendszerekre vonatkozik, amelyek megfelelnek a Bizottság által végrehajtási aktusok révén meghatározott pontos követelményeknek, annak érdekében, hogy ezen intézkedés megfeleljen az EU politikáinak és prioritásainak. Azok a rendszerek, amelyeknek egyetlen célja az uniós vagy nemzeti jogszabályok szerinti kötelező előírások betartásának magasabb szintű ellenőrzése;” |
| --- | --- | --- |

(10)

A 32. cikk (1) bekezdésének b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

az uniós élelmiszer-minőségi rendszerekre, vagy a tagállamok által elismert olyan élelmiszer-minőségi rendszerekre vonatkozik, amelyek megfelelnek a Bizottság által végrehajtási aktusok révén meghatározott pontos követelményeknek, annak érdekében, hogy ezen intézkedés megfeleljen az EU politikáinak és prioritásainak. Azok a rendszerek, amelyeknek egyetlen célja az uniós vagy nemzeti jogszabályok szerinti kötelező előírások betartásának magasabb szintű ellenőrzése;”

| (11) | A 33. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „A támogatás azon termelői csoportoknak nyújtható, amelyek gazdasági szereplői aktívan részt vesznek a 32. cikkben említett élelmiszer-minőségi rendszerekben. Nem minősülhetnek „termelői csoportoknak” az egy vagy több ágazatot képviselő szakmai és/vagy szakmaközi szervezetek.” |
| --- | --- |

(11)

A 33. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„A támogatás azon termelői csoportoknak nyújtható, amelyek gazdasági szereplői aktívan részt vesznek a 32. cikkben említett élelmiszer-minőségi rendszerekben. Nem minősülhetnek „termelői csoportoknak” az egy vagy több ágazatot képviselő szakmai és/vagy szakmaközi szervezetek.”

| (12) | A 35. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „3.   A támogatásban olyan termelői csoportok részesülnek, amelyeket a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb 2013. december 31-ig hivatalosan elismer. A gyümölcs- és zöldségfélék ágazatában azonban nem nyújtható támogatás a termelői csoportok felállítására.” |
| --- | --- |

(12)

A 35. cikk (3) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„3.   A támogatásban olyan termelői csoportok részesülnek, amelyeket a tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága legkésőbb 2013. december 31-ig hivatalosan elismer. A gyümölcs- és zöldségfélék ágazatában azonban nem nyújtható támogatás a termelői csoportok felállítására.”

| (13) | A következő cikk kerül beillesztésre az 1. alszakasz elé:

  „36a. cikk


  Különleges követelmények

  A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásának, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 36. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.” |
| --- | --- |

(13)

A következő cikk kerül beillesztésre az 1. alszakasz elé:

„36a. cikk

Különleges követelmények

A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásának, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 36. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.”

| (14) | A 38. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „2.   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az e rendelet I. mellékletében megállapított maximális összeget. A 20. cikk c) pontjának i. alpontjában és a 36. cikk a) pontjának iii. alpontjában meghatározott támogatás közötti átfedés elkerülése érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat állapít meg a 2000/60/EK irányelvvel bevezetett különleges követelményekkel kapcsolatos hátrányok tekintetében, és meghatározza az említett irányelvvel kapcsolatos kifizetések éves támogatásának összegére vonatkozó feltételeket.” |
| --- | --- |

(14)

A 38. cikk (2) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„2.   A támogatás mértéke nem haladhatja meg az e rendelet I. mellékletében megállapított maximális összeget. A 20. cikk c) pontjának i. alpontjában és a 36. cikk a) pontjának iii. alpontjában meghatározott támogatás közötti átfedés elkerülése érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat állapít meg a 2000/60/EK irányelvvel bevezetett különleges követelményekkel kapcsolatos hátrányok tekintetében, és meghatározza az említett irányelvvel kapcsolatos kifizetések éves támogatásának összegére vonatkozó feltételeket.”

| (15) | A 39. cikk (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „E kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyhatja azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak.” |
| --- | --- |

(15)

A 39. cikk (3) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„E kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyhatja azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak.”

| (16) | A 40. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezeket a kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyhatja azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak.” |
| --- | --- |

(16)

A 40. cikk (2) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezeket a kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyhatja azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak.”

| (17) | A 41. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az ilyen támogatásból való részesülés érdekében az érintett beruházások nem érhetnek el jelentős növekedést a mezőgazdasági vagy erdészeti üzem értékében vagy jövedelmezőségében.” |
| --- | --- |

(17)

A 41. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az ilyen támogatásból való részesülés érdekében az érintett beruházások nem érhetnek el jelentős növekedést a mezőgazdasági vagy erdészeti üzem értékében vagy jövedelmezőségében.”

| (18) | A 43. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában a »mezőgazdasági termelők« azok a személyek,

  Az e cikk által említett támogatás csak azon mezőgazdasági termelők vagy mezőgazdasági termelői egyesületekre vonatkozik
  , akik
  (amelyek)
  munkaidejük jelentős részét mezőgazdasági tevékenységeknek szentelik és abból származik jövedelmük jelentős része a tagállam által meghatározandó kritériumok szerint.”
  [Mód. 4] |
| --- | --- |

(18)

A 43. cikk (1) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az első albekezdés c) pontjának alkalmazásában a »mezőgazdasági termelők« azok a személyek,

  Az e cikk által említett támogatás csak azon mezőgazdasági termelők vagy mezőgazdasági termelői egyesületekre vonatkozik
  , akik
  (amelyek)
  munkaidejük jelentős részét mezőgazdasági tevékenységeknek szentelik és abból származik jövedelmük jelentős része a tagállam által meghatározandó kritériumok szerint.”

| (19) | A 47. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Ezeket a kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyhatja azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak.” |
| --- | --- |

(19)

A 47. cikk (1) bekezdésének második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Ezeket a kötelezettségeket általános szabályként öttől hét évig terjedő időtartamra kell vállalni. Amennyiben szükséges és indokolt, a Bizottság végrehajtási aktusok révén jóváhagyhatja azokat a vidékfejlesztési programokat, amelyek bizonyos típusú kötelezettségvállalásokra hosszabb időtartamokat tartalmaznak.”

| (20) | A 49. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „Az ilyen támogatásból való részesülés érdekében az érintett beruházások nem érhetnek el jelentős növekedést a mezőgazdasági vagy erdészeti üzem értékében vagy jövedelmezőségében.” |
| --- | --- |

(20)

A 49. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„Az ilyen támogatásból való részesülés érdekében az érintett beruházások nem érhetnek el jelentős növekedést a mezőgazdasági vagy erdészeti üzem értékében vagy jövedelmezőségében.”

| (21) | Az 50. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat fogad el, amelyek szerint a tagállamok programjukban:






  a) | megerősítik a meglévő határokat a (2) bekezdés és a (3) bekezdés b) pontja szerint, vagy módosítják azokat, vagy |
| --- | --- | --- | --- |

(21)

Az 50. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (4) és (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„4.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat fogad el, amelyek szerint a tagállamok programjukban:

a)

megerősítik a meglévő határokat a (2) bekezdés és a (3) bekezdés b) pontja szerint, vagy módosítják azokat, vagy

| b) | megállapítják az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett területek határait. |
| --- | --- |

b)

megállapítják az e cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett területek határait.

5.   Az alábbi mezőgazdaságilag hasznosított területek jogosultak a 36. cikk a) pontjának iii. alpontjában előírt kifizetésekre:

| a) | a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), és a 92/43/EGK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdaságilag hasznosított területek; |
| --- | --- |

a)

a vadon élő madarak védelméről szóló, 2009. november 30-i 2009/147/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (8), és a 92/43/EGK irányelv szerint kijelölt Natura 2000 mezőgazdaságilag hasznosított területek;

| b) | egyéb körülhatárolt természetvédelmi területek a gazdálkodásra alkalmazandó környezetvédelmi korlátozásokkal, amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének végrehajtásához; |
| --- | --- |

b)

egyéb körülhatárolt természetvédelmi területek a gazdálkodásra alkalmazandó környezetvédelmi korlátozásokkal, amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének végrehajtásához;

| c) | a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek. |
| --- | --- |

c)

a 2000/60/EK irányelv alapján a vízgyűjtő-gazdálkodási tervekbe felvett mezőgazdasági területek.

| b) | a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „7.   Az alábbi erdőterületek jogosultak a 36. cikk b) pontjának iv. alpontjában előírt kifizetésekre:






  a) | a 2009/147/EK és a 92/43/EGK irányelvek szerint kijelölt Natura 2000 erdőterületek; |
| --- | --- | --- |

b)

a (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„7.   Az alábbi erdőterületek jogosultak a 36. cikk b) pontjának iv. alpontjában előírt kifizetésekre:

a)

a 2009/147/EK és a 92/43/EGK irányelvek szerint kijelölt Natura 2000 erdőterületek;

| b) | egyéb körülhatárolt természetvédelmi területek a gazdálkodásra alkalmazandó környezetvédelmi korlátozásokkal, amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének végrehajtásához.” |
| --- | --- |

b)

egyéb körülhatárolt természetvédelmi területek a gazdálkodásra alkalmazandó környezetvédelmi korlátozásokkal, amelyek hozzájárulnak a 92/43/EGK irányelv 10. cikkének végrehajtásához.”

| c) | a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „9.   Az e cikk (5) bekezdésének b) pontjában és (7) bekezdésének b) pontjában említett területek a vidékfejlesztési programonkénti felbontásban nem haladhatják meg a Natura 2000 területi hatálya alá tartozó területek 5 %-át.” |
| --- | --- |

c)

a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„9.   Az e cikk (5) bekezdésének b) pontjában és (7) bekezdésének b) pontjában említett területek a vidékfejlesztési programonkénti felbontásban nem haladhatják meg a Natura 2000 területi hatálya alá tartozó területek 5 %-át.”

| (22) | Az 51. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy a második albekezdésben meghatározott lehetőséget veszi igénybe, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a kedvezményezett orvosolja az előírások megsértését. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet.” |
| --- | --- | --- |

(22)

Az 51. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„Amennyiben egy tagállam úgy határoz, hogy a második albekezdésben meghatározott lehetőséget veszi igénybe, akkor a következő évben az illetékes hatóság megteszi az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy a kedvezményezett orvosolja az előírások megsértését. A ténymegállapításról és az előírások megsértését orvosoló intézkedések meghozatalára vonatkozó kötelezettségről értesíteni kell a kedvezményezettet.”

| b) | A (4) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „Az e cikkben előírt kifizetések csökkentésének és az azokból való kizárások koherens alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az átláthatóság és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó szabályokat. Ennek során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint az alábbi kritériumokat:”. |
| --- | --- |

b)

A (4) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„Az e cikkben előírt kifizetések csökkentésének és az azokból való kizárások koherens alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az átláthatóság és az arányosság elvének alkalmazására vonatkozó szabályokat. Ennek során figyelembe kell venni az előírások megsértésének súlyát, mértékét, továbbá tartós, illetve ismétlődő jellegét, valamint az alábbi kritériumokat:”.

| (23) | A következő cikk az 1. alszakasz elé kerül:

  „52a. cikk


  Különleges követelmények

  A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásának, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 52. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.” |
| --- | --- |

(23)

A következő cikk az 1. alszakasz elé kerül:

„52a. cikk

Különleges követelmények

A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásának, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 52. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.”

| (24) | Az 53. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „E cikk alkalmazásában egy »mezőgazdasági háztartás tagja« természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – a csoport és tagjai részére a nemzeti jogszabályok által biztosított jogállástól függetlenül –, a mezőgazdasági dolgozók kivételével. Amennyiben a mezőgazdasági háztartás tagja jogi személy vagy jogi személyek csoportja, a támogatási kérelem idején ennek a tagnak kell a gazdaságban a mezőgazdasági tevékenységet végeznie.” |
| --- | --- |

(24)

Az 53. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„E cikk alkalmazásában egy »mezőgazdasági háztartás tagja« természetes vagy jogi személy, illetve természetes vagy jogi személyek csoportja – a csoport és tagjai részére a nemzeti jogszabályok által biztosított jogállástól függetlenül –, a mezőgazdasági dolgozók kivételével. Amennyiben a mezőgazdasági háztartás tagja jogi személy vagy jogi személyek csoportja, a támogatási kérelem idején ennek a tagnak kell a gazdaságban a mezőgazdasági tevékenységet végeznie.”

| (25) | A rendelet a következő cikkel egészül ki:

  „63a. cikk


  Különleges követelmények

  A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásának, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 63. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.” |
| --- | --- |

(25)

A rendelet a következő cikkel egészül ki:

„63a. cikk

Különleges követelmények

A pénzügyi alapok hatékony és célzott felhasználásának, valamint a kedvezményezettek kezelése terén érvényes koherens megközelítés biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a 63. cikkben meghatározott intézkedések tekintetében.”

| (26) | A 66. cikk a következőképpen módosul:






  a) | a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az uniós szakpolitika követelményeivel, a prioritásokkal és a jogszabályokkal való összhang biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a technikai segítségnyújtásra vonatkozó hozzájárulás arányának feltételeit azon vidékfejlesztési programok esetében, amelyek a konvergencia-célkitűzések alapján jogosult és nem jogosult régiókra is kiterjednek, valamint a 68. cikkben említett nemzeti vidéki hálózat létrehozására és működtetésére fordítandó pénzösszegek elosztására vonatkozó feltételeket.” |
| --- | --- | --- |

(26)

A 66. cikk a következőképpen módosul:

a)

a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az uniós szakpolitika követelményeivel, a prioritásokkal és a jogszabályokkal való összhang biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a technikai segítségnyújtásra vonatkozó hozzájárulás arányának feltételeit azon vidékfejlesztési programok esetében, amelyek a konvergencia-célkitűzések alapján jogosult és nem jogosult régiókra is kiterjednek, valamint a 68. cikkben említett nemzeti vidéki hálózat létrehozására és működtetésére fordítandó pénzösszegek elosztására vonatkozó feltételeket.”

| b) | a (3) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a nemzeti vidéki hálózat létrehozására és működtetésére vonatkozó szabályokat.”
  [Mód: nem érinti az összes nyelvi változatot] |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdés harmadik albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság végrehajtási aktusok révén elfogadja a nemzeti vidéki hálózat létrehozására és működtetésére vonatkozó szabályokat.”

| (27) | A 69. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén a 91c. cikkben említett bizottság támogatása nélkül a (2) bekezdésben említett összeg levonása után elkészíti az (1) bekezdésben említett összegek tagállamonkénti éves bontását, figyelembe véve az alábbiakat:






  a) | a konvergencia-célkitűzések alapján jogosult régiók részére fenntartott összegek; |
| --- | --- | --- |

(27)

A 69. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság végrehajtási aktusok révén a 91c. cikkben említett bizottság támogatása nélkül a (2) bekezdésben említett összeg levonása után elkészíti az (1) bekezdésben említett összegek tagállamonkénti éves bontását, figyelembe véve az alábbiakat:

a)

a konvergencia-célkitűzések alapján jogosult régiók részére fenntartott összegek;

| b) | a múltbeli teljesítmény; és |
| --- | --- |

b)

a múltbeli teljesítmény; és

| c) | sajátos helyzetek és szükségletek, objektív szempontok alapján.” |
| --- | --- |

c)

sajátos helyzetek és szükségletek, objektív szempontok alapján.”

| 27a) | A 69. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(5d)
     
  Az 1290/2005/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének ellenére tagállami szinten lehet a pénzügyi források automatikus törlését kiszámítani azon tagállamok esetében, amelyek regionális programokat választottak.”


  [Mód. 6] |
| --- | --- |

27a)

A 69. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(5d)
     
  Az 1290/2005/EK rendelet 29. cikke (1) bekezdésének ellenére tagállami szinten lehet a pénzügyi források automatikus törlését kiszámítani azon tagállamok esetében, amelyek regionális programokat választottak.”

| (28) | A 70. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   A vidékfejlesztési programot elfogadó határozat megállapítja az EMVA maximális hozzájárulását az egyes tengelyekhez. Az EMVA-finanszírozás tengelyek közötti kisebb változásai tekintetében a tagállamok számára bizonyos fokú rugalmasság biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén rugalmassági küszöbértéket határoz meg. Amennyiben szükséges, a határozat egyértelműen azonosítja a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiókhoz rendelt előirányzatokat.” |
| --- | --- |

(28)

A 70. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.   A vidékfejlesztési programot elfogadó határozat megállapítja az EMVA maximális hozzájárulását az egyes tengelyekhez. Az EMVA-finanszírozás tengelyek közötti kisebb változásai tekintetében a tagállamok számára bizonyos fokú rugalmasság biztosítása érdekében a Bizottság végrehajtási aktusok révén rugalmassági küszöbértéket határoz meg. Amennyiben szükséges, a határozat egyértelműen azonosítja a konvergencia-célkitűzés alapján jogosult régiókhoz rendelt előirányzatokat.”

| (29) | A 71. cikk a következőképpen módosul:






  a) | az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő második és harmadik albekezdés lép:
  „A 19. cikkben említett programmódosítás időpontjában hozzáadott új kiadások a programmódosítási kérelem Bizottság általi kézhezvételének napjától jogosultak támogatásra. A tagállamok vállalják a felelősséget a kiadásokért a programmódosítási kérelmük Bizottság általi kézhezvételének napja és a módosítást jóváhagyó határozat elfogadásának napja közötti időszakban.
  Természeti csapás miatt eszközölt vészhelyzeti intézkedések esetén a vidékfejlesztési programok előírhatják, hogy a programváltozással kapcsolatos kiadásokra való jogosultság a második albekezdésben említett időpontnál korábban kezdődhet.” |
| --- | --- | --- |

(29)

A 71. cikk a következőképpen módosul:

a)

az (1) bekezdés második albekezdése helyébe a következő második és harmadik albekezdés lép:

„A 19. cikkben említett programmódosítás időpontjában hozzáadott új kiadások a programmódosítási kérelem Bizottság általi kézhezvételének napjától jogosultak támogatásra. A tagállamok vállalják a felelősséget a kiadásokért a programmódosítási kérelmük Bizottság általi kézhezvételének napja és a módosítást jóváhagyó határozat elfogadásának napja közötti időszakban.

Természeti csapás miatt eszközölt vészhelyzeti intézkedések esetén a vidékfejlesztési programok előírhatják, hogy a programváltozással kapcsolatos kiadásokra való jogosultság a második albekezdésben említett időpontnál korábban kezdődhet.”

| b) | A (2) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „A Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatban felmerült kiadásokra csak abban az esetben nyújtható támogatás, ha az illetékes hatósághoz erre vonatkozó kérelem került benyújtásra.
  A második albekezdésben meghatározott követelmény azonban a 20. cikk a) pontjában, a 20. cikk b) pontjának vi. alpontjában, a 20. cikk c) pontjának i. és ii. alpontjában, a 20. cikk d) pontjának i–iii. alpontjában, a 36. cikk a) pontjának i–v. alpontjában és a 36. cikk b) pontjának i. alpontjában említett intézkedések tekintetében nem alkalmazandó a 36. cikk b) pontjának i. alpontja szerinti erdősítésre vonatkozó kifizetések kivételével.” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A Szerződés 42. cikkének hatálya alá tartozó intézkedésekkel kapcsolatban felmerült kiadásokra csak abban az esetben nyújtható támogatás, ha az illetékes hatósághoz erre vonatkozó kérelem került benyújtásra.

A második albekezdésben meghatározott követelmény azonban a 20. cikk a) pontjában, a 20. cikk b) pontjának vi. alpontjában, a 20. cikk c) pontjának i. és ii. alpontjában, a 20. cikk d) pontjának i–iii. alpontjában, a 36. cikk a) pontjának i–v. alpontjában és a 36. cikk b) pontjának i. alpontjában említett intézkedések tekintetében nem alkalmazandó a 36. cikk b) pontjának i. alpontja szerinti erdősítésre vonatkozó kifizetések kivételével.”

| ba) | A (3) bekezdés második albekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:










  „a) | hozzáadott-érték adó, kivéve a behajthatatlan hozzáadott-értékadót, ha azt ténylegesen és véglegesen a kedvezményezettek viselik.”; |
| --- | --- | --- |

ba)

A (3) bekezdés második albekezdése a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

hozzáadott-érték adó, kivéve a behajthatatlan hozzáadott-értékadót, ha azt ténylegesen és véglegesen a kedvezményezettek viselik.”;

| bb) | A (3) bekezdés után a következő bekezdés kerül beillesztésre:




  „(3a)
     
  EMVA-támogatás adható a végső kedvezményezettek által a fejlesztési intézkedések részét képező idő- és anyagi alap terhére, valamely vállalkozás által biztosított/átadott munkaerő, anyagok és felszerelés igénybevételével elvégzett munka után; ilyen esetekben az ERFA hozzájárulás szempontjából releváns költség összegének kiszámítása az elvégzett különböző munkákra vonatkozó árlista alapján történik.”;


  [Mód. 8] |
| --- | --- |

bb)

A (3) bekezdés után a következő bekezdés kerül beillesztésre:

„(3a)
     
  EMVA-támogatás adható a végső kedvezményezettek által a fejlesztési intézkedések részét képező idő- és anyagi alap terhére, valamely vállalkozás által biztosított/átadott munkaerő, anyagok és felszerelés igénybevételével elvégzett munka után; ilyen esetekben az ERFA hozzájárulás szempontjából releváns költség összegének kiszámítása az elvégzett különböző munkákra vonatkozó árlista alapján történik.”;

| c) | Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „5.   A (3) bekezdés b) pontjától eltérve az EMVA-ból származó hozzájárulás a vissza nem térítendő közvetlen támogatástól eltérő formában is nyújtható. A Bizottság – az EMVA hatékony felhasználásának és koherens végrehajtásának, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek biztosítása érdekében – végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a kamattámogatás társfinanszírozása és egyéb pénzügyi konstrukciók tekintetében.”. |
| --- | --- |

c)

Az (5) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„5.   A (3) bekezdés b) pontjától eltérve az EMVA-ból származó hozzájárulás a vissza nem térítendő közvetlen támogatástól eltérő formában is nyújtható. A Bizottság – az EMVA hatékony felhasználásának és koherens végrehajtásának, valamint az Unió pénzügyi érdekeinek biztosítása érdekében – végrehajtási aktusok révén különleges követelményeket fogad el a kamattámogatás társfinanszírozása és egyéb pénzügyi konstrukciók tekintetében.”.

| (30) | A 74. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   A Bizottság által végrehajtási aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban a tagállamok a különféle vidékfejlesztési intézkedések természetéhez igazított ellenőrzéseket végeznek, az ellenőrzések, szankciók, kizárások és a késedelmes kifizetések behajtásának elveinek vonatkozásában az alkalmazás hatékonysága és a valamennyi kedvezményezettel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. A Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket határoz meg a tagállami hatóságok által végzett ellenőrzések végrehajtása tekintetében.” |
| --- | --- |

(30)

A 74. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.   A Bizottság által végrehajtási aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban a tagállamok a különféle vidékfejlesztési intézkedések természetéhez igazított ellenőrzéseket végeznek, az ellenőrzések, szankciók, kizárások és a késedelmes kifizetések behajtásának elveinek vonatkozásában az alkalmazás hatékonysága és a valamennyi kedvezményezettel szembeni egyenlő bánásmód biztosítása érdekében. A Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket határoz meg a tagállami hatóságok által végzett ellenőrzések végrehajtása tekintetében.”

| (31) | A 78. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:
  „Az f) pont alkalmazásában »a módosításra vonatkozó lényegi javaslatok« azon módosításokra terjednek ki, amelyekhez a Bizottság jóváhagyása szükséges végrehajtási aktusok révén, a 19. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett változtatások, az egy tengelyen belüli intézkedés általi pénzügyi bontás változtatásai, valamint az új intézkedések és műveletek típusainak bevezetését és a meglévő intézkedések és műveletek típusainak visszavonását érintő változások kivételével.” |
| --- | --- |

(31)

A 78. cikk a következő albekezdéssel egészül ki:

„Az f) pont alkalmazásában »a módosításra vonatkozó lényegi javaslatok« azon módosításokra terjednek ki, amelyekhez a Bizottság jóváhagyása szükséges végrehajtási aktusok révén, a 19. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében említett változtatások, az egy tengelyen belüli intézkedés általi pénzügyi bontás változtatásai, valamint az új intézkedések és műveletek típusainak bevezetését és a meglévő intézkedések és műveletek típusainak visszavonását érintő változások kivételével.”

| (32) | A 80. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „80. cikk


  Közös monitoring és értékelési keretszabályozás

  A közös monitoring- és értékelési keretszabályozás kidolgozása a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködéssel, elfogadása a Bizottság által végrehajtási aktusok révén történik. A keretszabályozás korlátozott számú, valamennyi programra alkalmazandó közös mutatókat határoz meg.” |
| --- | --- |

(32)

A 80. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„80. cikk

Közös monitoring és értékelési keretszabályozás

A közös monitoring- és értékelési keretszabályozás kidolgozása a Bizottság és a tagállamok közötti együttműködéssel, elfogadása a Bizottság által végrehajtási aktusok révén történik. A keretszabályozás korlátozott számú, valamennyi programra alkalmazandó közös mutatókat határoz meg.”

| (33) | A 82. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „4.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat fogad el a 66. cikk (3) bekezdése szerinti különleges programokra vonatkozó éves időközi jelentések tekintetében.” |
| --- | --- |

(33)

A 82. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„4.   A Bizottság végrehajtási aktusok révén szabályokat fogad el a 66. cikk (3) bekezdése szerinti különleges programokra vonatkozó éves időközi jelentések tekintetében.”

| (34) | A 86. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „9.   Annak biztosítására, hogy az értékelések az e cikkben meghatározott ütemterv szerint történjenek, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az ezen ütemterv be nem tartása esetén alkalmazandó megfelelő szankciókat.” |
| --- | --- |

(34)

A 86. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„9.   Annak biztosítására, hogy az értékelések az e cikkben meghatározott ütemterv szerint történjenek, a Bizottság végrehajtási aktusok révén meghatározza az ezen ütemterv be nem tartása esetén alkalmazandó megfelelő szankciókat.”

| (35) | A IX. cím a következő cikkel egészül ki:

  „89a. cikk


  Információk és dokumentumok cseréje

  A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben létrehoz egy információs rendszert, hogy lehetővé tegye a közérdekű adatoknak a Bizottság és valamennyi tagállam közötti biztonságos cseréjét. A Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket fogad el e rendszer működtetésével kapcsolatban.” |
| --- | --- |

(35)

A IX. cím a következő cikkel egészül ki:

„89a. cikk

Információk és dokumentumok cseréje

A Bizottság a tagállamokkal együttműködésben létrehoz egy információs rendszert, hogy lehetővé tegye a közérdekű adatoknak a Bizottság és valamennyi tagállam közötti biztonságos cseréjét. A Bizottság végrehajtási aktusok révén egységes feltételeket fogad el e rendszer működtetésével kapcsolatban.”

| (36) | A 90. és 91. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

(36)

A 90. és 91. cikket el kell hagyni.

| (37) | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

  „91a. cikk


  Bizottsági hatáskörök

  Amennyiben a Bizottságra hatásköröket ruháznak, az a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 91b. cikkben említett eljárással összhangban, a végrehajtási jogi aktusok esetében pedig a 91c. cikkben említett eljárással összhangban jár el, kivéve, ha e rendelet előírásai kifejezetten másként rendelkeznek.

  91b. cikk


  Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

  1.   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett

  A
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg
  .

  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti e tényről az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

  2.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást.

  Az 5. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 20a. cikkben, a 32. cikk (1) bekezdésének (b) albekezdésében, a 36a. cikkben, a 38. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (4) bekezdésében, az 52a. és 63a. cikkben, a 66. cikk (2) bekezdésében, a 70. cikk (1) bekezdésében, a 71. cikk (5) bekezdésében, a 74. cikk (4) bekezdésének első mondatában, a 86. cikk ()) bekezdésében és a 92. cikk (1) bekezdésében említett
  felhatalmazást ...

   (9)-tól számított öt évre a Bizottságra ruházzák
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az öt éves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan azonos időtartamra meghosszabbodik, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenez egy ilyen határidő hosszabbodást minden egyes időtartam vége előtt legkésőbb három hónappal.



  A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja a másik intézményt és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.

  3.   
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást.
  A visszavonásról szóló
  bármely
  határozat megszünteti az abban meghatározott

  foglalt
  felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi napon lép hatályba.

  Ez az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy az abban megállapított későbbi időponttól lép érvénybe.

  A határozat

  Nem
  érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.


  3.   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére a szóban forgó határidő [két] hónappal meghosszabbodik.


  Ha az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az az abban megállapított napon hatályba lép.


  A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki lehet hirdetni és az aktus hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács az említett időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.


  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény kifogását megindokolja.



  (4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti e tényről az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (5)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható. [Mód. 9]


  91c. cikk


  Végrehajtási határozatok – bizottság



  [Az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdésében tervezett ellenőrzési mechanizmusokat érintő szabályok és általános elvek meghatározásáról szóló rendelet elfogadását követően egészítendők ki, amelyeket jelenleg tárgyal a Parlament és a Tanács.
  ]


  (1)
     
  A Bizottság munkáját a Vidékfejlesztési Bizottság segíti. E bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) jelentése értelmében vett bizottság.




  (2)
     
  Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.


  [Mód. 10] |
| --- | --- |

(37)

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„91a. cikk

Bizottsági hatáskörök

Amennyiben a Bizottságra hatásköröket ruháznak, az a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 91b. cikkben említett eljárással összhangban, a végrehajtási jogi aktusok esetében pedig a 91c. cikkben említett eljárással összhangban jár el, kivéve, ha e rendelet előírásai kifejezetten másként rendelkeznek.

91b. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

1.   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett

  A
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg
  .

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti e tényről az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

2.   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást.

  Az 5. cikk (2) és (6) bekezdésében, a 19. cikk (2) bekezdésének második albekezdésében, a 20a. cikkben, a 32. cikk (1) bekezdésének (b) albekezdésében, a 36a. cikkben, a 38. cikk (2) bekezdésében, az 51. cikk (4) bekezdésében, az 52a. és 63a. cikkben, a 66. cikk (2) bekezdésében, a 70. cikk (1) bekezdésében, a 71. cikk (5) bekezdésében, a 74. cikk (4) bekezdésének első mondatában, a 86. cikk ()) bekezdésében és a 92. cikk (1) bekezdésében említett
  felhatalmazást ...

   (9)-tól számított öt évre a Bizottságra ruházzák
  .
  A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az öt éves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan azonos időtartamra meghosszabbodik, amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenez egy ilyen határidő hosszabbodást minden egyes időtartam vége előtt legkésőbb három hónappal.

A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja a másik intézményt és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.

3.   
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást.
  A visszavonásról szóló
  bármely
  határozat megszünteti az abban meghatározott

  foglalt
  felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi napon lép hatályba.

  Ez az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy az abban megállapított későbbi időponttól lép érvénybe.

  A határozat

  Nem
  érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

3.   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos határidőn belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére a szóban forgó határidő [két] hónappal meghosszabbodik.

Ha az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni, és az az abban megállapított napon hatályba lép.

A felhatalmazáson alapuló jogi aktust az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki lehet hirdetni és az aktus hatályba léphet, ha az Európai Parlament és a Tanács az említett időpontot megelőzően egyaránt arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy nem emel kifogást.

Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény kifogását megindokolja.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul értesíti e tényről az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható. [Mód. 9]

91c. cikk

Végrehajtási határozatok – bizottság

[Az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdésében tervezett ellenőrzési mechanizmusokat érintő szabályok és általános elvek meghatározásáról szóló rendelet elfogadását követően egészítendők ki, amelyeket jelenleg tárgyal a Parlament és a Tanács.
  ]

(1)
     
  A Bizottság munkáját a Vidékfejlesztési Bizottság segíti. E bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (10) jelentése értelmében vett bizottság.

(2)
     
  Az erre a bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

| (38) | A 92. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „1.   Amennyiben különleges intézkedésekre van szükség a jelenleg érvényben lévő rendszerből az e rendelet által létrehozott rendszerbe történő átmenet elősegítése érdekében, az ilyen intézkedések elfogadása felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén történik.” |
| --- | --- |

(38)

A 92. cikk (1) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„1.   Amennyiben különleges intézkedésekre van szükség a jelenleg érvényben lévő rendszerből az e rendelet által létrehozott rendszerbe történő átmenet elősegítése érdekében, az ilyen intézkedések elfogadása felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén történik.”

| (39) | Az I. melléklet (***) lábjegyzet-hivatkozása helyébe a következő szöveg lép:






  „(***) | A Máltán fennálló különleges körülmények figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén minimális támogatási összeget állapíthat meg olyan termelési ágazatok esetében, amelyek össztermelése rendkívül alacsony.” |
| --- | --- | --- |

(39)

Az I. melléklet (***) lábjegyzet-hivatkozása helyébe a következő szöveg lép:

„(***)

A Máltán fennálló különleges körülmények figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén minimális támogatási összeget állapíthat meg olyan termelési ágazatok esetében, amelyek össztermelése rendkívül alacsony.”

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ..., ...-án/-én.

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 107.2011.4.6., 30. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012.július 4-i álláspontja.

2

(3)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

3

(4)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

4

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(5)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

5

(6)  COM(2009)0591., 2009.10.28.

6

(7)  HL L 206., 1992.7.22., 7. o.

7

(8)  HL L 20., 2010.1.26., 7. o.”

8

(9)

9

| + | E rendelet hatálybalépésének dátuma. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépésének dátuma.

(10)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
  ”

10

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/231 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/231

---

2012. július 4., szerdaA mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozása, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezések ***I

P7_TA(2012)0280

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a mezőgazdasági piacok közös szervezésé a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) irányuló javaslatról (COM(2010)0799 – C7–0008/2011 – 2010/0385(COD))

2013/C 349 E/25

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0799), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0799),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0008/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság benyújtotta javaslatát a Parlamenthez (C7–0008/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a luxemburgi parlament, a lengyel parlament két háza és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a luxemburgi parlament, a lengyel parlament két háza és a svéd parlament által benyújtott, indokolással ellátott véleményekre, amelyek hangsúlyozzák, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. március 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0322/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A7-0322/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 89. o.

---

2012. július 4., szerdaP7_TC1-COD(2010)0385

Az Európai Parlament álláspontja amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 42. cikke első albekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (3) többször módosult. További módosításokra van szükség a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése következtében, az Európai Parlamentre és a Tanácsra, és különösen a Bizottságra ruházott hatásköröknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Szerződés) 290. és 291. cikkéhez való hozzáigazítása érdekében. E módosítások hatókörére tekintettel helyénvaló az 1234/2007/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és felváltani egy új, az egységes közös piacszervezésről szóló rendelettel. A technikai egyszerűsítés érdekében indokolt az 1972/73-as tenyészévben a selyemhernyókra nyújtott támogatás általános szabályainak megállapításáról szóló, 1972. május 2-i 922/72/EGK tanácsi rendelet (4) belefoglalása e rendeletbe. A 922/72/EGK rendeletet ezért szintén hatályon kívül kell helyezni. |
| --- | --- |

(1)

A mezőgazdasági piacok közös szervezésének létrehozásáról, valamint egyes mezőgazdasági termékekre vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2007. október 22-i 1234/2007/EK tanácsi rendelet („az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet”) (3) többször módosult. További módosításokra van szükség a Lisszaboni Szerződés hatálybalépése következtében, az Európai Parlamentre és a Tanácsra, és különösen a Bizottságra ruházott hatásköröknek az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a Szerződés) 290. és 291. cikkéhez való hozzáigazítása érdekében. E módosítások hatókörére tekintettel helyénvaló az 1234/2007/EK rendeletet hatályon kívül helyezni és felváltani egy új, az egységes közös piacszervezésről szóló rendelettel. A technikai egyszerűsítés érdekében indokolt az 1972/73-as tenyészévben a selyemhernyókra nyújtott támogatás általános szabályainak megállapításáról szóló, 1972. május 2-i 922/72/EGK tanácsi rendelet (4) belefoglalása e rendeletbe. A 922/72/EGK rendeletet ezért szintén hatályon kívül kell helyezni.

| (2) | A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanács intézkedéseket fogad el az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése tekintetében. Az egyértelműség érdekében, amikor az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, ez a rendelet kifejezetten utal arra a tényre, hogy ennek alapján a Tanács fogad majd el intézkedéseket.
  [Mód.1 ] |
| --- | --- |

(2)

A Szerződés 43. cikkének (3) bekezdése értelmében a Tanács intézkedéseket fogad el az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése tekintetében. Az egyértelműség érdekében, amikor az EUMSz. 43. cikkének (3) bekezdése alkalmazandó, ez a rendelet kifejezetten utal arra a tényre, hogy ennek alapján a Tanács fogad majd el intézkedéseket.
  [Mód.1 ]

| (3) | Ennek a rendeletnek tartalmaznia kell az egységes közös piacszervezés minden alapvető elemét. Az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése bizonyos esetekben elválaszthatatlanul kapcsolódik ezekhez az alapelemekhez. |
| --- | --- |

(3)

Ennek a rendeletnek tartalmaznia kell az egységes közös piacszervezés minden alapvető elemét. Az árak, a lefölözések, a támogatások és a mennyiségi korlátozások rögzítése bizonyos esetekben elválaszthatatlanul kapcsolódik ezekhez az alapelemekhez.

| (4) | A Szerződés

  Az e rendelet megfelelő működésének biztosítása érdekében
  a
  jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. cikkének
  megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az
  megfelelően a Bizottságot hatáskörrel kell felruházni felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e rendelet bizonyos nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása érdekében. Meg kell határozni azokat a rendelkezéseket, amelyek esetében ez a hatáskör gyakorolható, valamint a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket.

  tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. Kellő figyelmet kell fordítani a regionális és helyi hatóságokra, a szigetekre, a ritkán lakott és hegyvidéki területekre és a legkülső régiókra annak elkerülése
  érdekében
  , hogy súlyosbodjon az a kényszerhelyzet, amelybe e régiók a jelenlegi válság miatt kerültek
  .
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia
  kell
  a vonatkozó dokumentumok Európai Parlamentnek és Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód.2 ] |
| --- | --- |

(4)

A Szerződés

  Az e rendelet megfelelő működésének biztosítása érdekében
  a
  jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló szerződés
  290. cikkének
  megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az
  megfelelően a Bizottságot hatáskörrel kell felruházni felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására e rendelet bizonyos nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása érdekében. Meg kell határozni azokat a rendelkezéseket, amelyek esetében ez a hatáskör gyakorolható, valamint a felhatalmazásra vonatkozó feltételeket.

  tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. Kellő figyelmet kell fordítani a regionális és helyi hatóságokra, a szigetekre, a ritkán lakott és hegyvidéki területekre és a legkülső régiókra annak elkerülése
  érdekében
  , hogy súlyosbodjon az a kényszerhelyzet, amelybe e régiók a jelenlegi válság miatt kerültek
  .
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia
  kell
  a vonatkozó dokumentumok Európai Parlamentnek és Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról
  . [Mód.2 ]

| (5) | A sürgősségi eljárás alkalmazását olyan kivételes esetekre kell fenntartani, amikor ez a piac megzavarásának kockázatával szembeni hathatós fellépés érdekében szükségesnek bizonyul, vagy amelyekben piaci zavarok jelennek meg. A sürgősségi eljárás választását indokolni kell, és meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben a sürgősségi eljárást kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

A sürgősségi eljárás alkalmazását olyan kivételes esetekre kell fenntartani, amikor ez a piac megzavarásának kockázatával szembeni hathatós fellépés érdekében szükségesnek bizonyul, vagy amelyekben piaci zavarok jelennek meg. A sürgősségi eljárás választását indokolni kell, és meg kell határozni azokat az eseteket, amelyekben a sürgősségi eljárást kell alkalmazni.

| (6) | A Szerződés 291. cikke alapján a tagállamok felelősek a mezőgazdasági piacok ebben a rendeletben meghatározott közös szervezésének (a továbbiakban: közös piacszervezés) végrehajtásáért. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok egységesen hajtsák végre a közös piacszervezést, valamint a gazdasági szereplők közötti tisztességtelen verseny és hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni végrehajtási aktusok elfogadását a Szerződés 291. cikke (2) bekezdésének megfelelően. A Bizottság számára ezért az említett rendelkezés értelmében végrehajtási hatásköröket kell biztosítani, különös tekintettel a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának egységes feltételeire, a támogatási programok végrehajtásának és a forgalmazási és termelési szabályok alkalmazásának egységes feltételeire, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelem szabályaira. A Bizottságnak a tagállamok által végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó alapkövetelményeket is meg kell határoznia. |
| --- | --- |

(6)

A Szerződés 291. cikke alapján a tagállamok felelősek a mezőgazdasági piacok ebben a rendeletben meghatározott közös szervezésének (a továbbiakban: közös piacszervezés) végrehajtásáért. Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok egységesen hajtsák végre a közös piacszervezést, valamint a gazdasági szereplők közötti tisztességtelen verseny és hátrányos megkülönböztetés elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni végrehajtási aktusok elfogadását a Szerződés 291. cikke (2) bekezdésének megfelelően. A Bizottság számára ezért az említett rendelkezés értelmében végrehajtási hatásköröket kell biztosítani, különös tekintettel a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának egységes feltételeire, a támogatási programok végrehajtásának és a forgalmazási és termelési szabályok alkalmazásának egységes feltételeire, valamint a harmadik országokkal folytatott kereskedelem szabályaira. A Bizottságnak a tagállamok által végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó alapkövetelményeket is meg kell határoznia.

| (7) | Emellett az egységes közös piacszervezés által létrehozott rendszerek hatékonyságának biztosítása érdekében gondoskodni kell a Bizottság számára a piacszervezési intézkedésekhez és napi irányítási feladatokhoz szükséges hatáskörökről. Az egységes közös piacszervezés zavartalan működésének biztosítása érdekében hatáskört kell ruházni a Bizottságra bizonyos inkább technikai jellegű kérdések szabályozásához, valamint a piaci támogatásra jogosult termékekkel és gazdasági szereplőkkel kapcsolatos értesítésekre, tájékoztatásokra és jelentéstételre, eljárásokra és műszaki kritériumokra vonatkozó szabályok elfogadásához. Ezen túlmenően a közös piacszervezés megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak kell meghatároznia különösen az átváltási árfolyamokra, a reprezentatív időszakokra és a kamatlábakra vonatkozó időpontokat, határidőket és ügyleti tényeket, a támogatási programok tekintetében pedig a Bizottságot jogalappal kell felruházni arra, hogy rögzítse a támogatásokat, elfogadja a programok irányítására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó szabályokat, valamint hogy ismertesse a kifizetett támogatásokból eredő hasznot és a szociális rendszerekre vonatkozó tervek végrehajtásával kapcsolatos szabályokat. A Bizottságot fel kell hatalmazni a támogatások és támogatási előlegek kifizetésével kapcsolatos eljárások meghatározására. |
| --- | --- |

(7)

Emellett az egységes közös piacszervezés által létrehozott rendszerek hatékonyságának biztosítása érdekében gondoskodni kell a Bizottság számára a piacszervezési intézkedésekhez és napi irányítási feladatokhoz szükséges hatáskörökről. Az egységes közös piacszervezés zavartalan működésének biztosítása érdekében hatáskört kell ruházni a Bizottságra bizonyos inkább technikai jellegű kérdések szabályozásához, valamint a piaci támogatásra jogosult termékekkel és gazdasági szereplőkkel kapcsolatos értesítésekre, tájékoztatásokra és jelentéstételre, eljárásokra és műszaki kritériumokra vonatkozó szabályok elfogadásához. Ezen túlmenően a közös piacszervezés megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak kell meghatároznia különösen az átváltási árfolyamokra, a reprezentatív időszakokra és a kamatlábakra vonatkozó időpontokat, határidőket és ügyleti tényeket, a támogatási programok tekintetében pedig a Bizottságot jogalappal kell felruházni arra, hogy rögzítse a támogatásokat, elfogadja a programok irányítására, nyomon követésére és értékelésére vonatkozó szabályokat, valamint hogy ismertesse a kifizetett támogatásokból eredő hasznot és a szociális rendszerekre vonatkozó tervek végrehajtásával kapcsolatos szabályokat. A Bizottságot fel kell hatalmazni a támogatások és támogatási előlegek kifizetésével kapcsolatos eljárások meghatározására.

| (8) | Továbbá az egységes közös piacszervezés céljainak elérése és alapelveinek tiszteletben tartása érdekében a Bizottságra kell ruházni a többek között a tej-, cukor- és bortermelés korlátozására irányuló programok irányítására, a vizsgálatokra és ellenőrzésekre vonatkozó szabályok elfogadásának hatáskörét, és hatáskörrel kell rendelkeznie a biztosítékok összegének rögzítéséhez, a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére vonatkozó szabályok és eljárások meghatározásához és a piactámogatáshoz kapcsolódó szerződések szabályainak elfogadásához. |
| --- | --- |

(8)

Továbbá az egységes közös piacszervezés céljainak elérése és alapelveinek tiszteletben tartása érdekében a Bizottságra kell ruházni a többek között a tej-, cukor- és bortermelés korlátozására irányuló programok irányítására, a vizsgálatokra és ellenőrzésekre vonatkozó szabályok elfogadásának hatáskörét, és hatáskörrel kell rendelkeznie a biztosítékok összegének rögzítéséhez, a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére vonatkozó szabályok és eljárások meghatározásához és a piactámogatáshoz kapcsolódó szerződések szabályainak elfogadásához.

| (9) | Ezenfelül a borágazat tekintetében a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie annak biztosítására, hogy az Unión belüli egységes alkalmazás érdekében az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre valamint hagyományos kifejezésekre vonatkozó kérelmek megfeleljenek az ebben a rendeletben meghatározott feltételeknek. A borágazat termékeinek kiszerelése és címkézése tekintetében az eljárásokkal, értesítésekkel és technikai kritériumokkal kapcsolatban szükséges szabályok elfogadására irányuló hatáskört kell biztosítani a Bizottság számára. |
| --- | --- |

(9)

Ezenfelül a borágazat tekintetében a Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie annak biztosítására, hogy az Unión belüli egységes alkalmazás érdekében az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre valamint hagyományos kifejezésekre vonatkozó kérelmek megfeleljenek az ebben a rendeletben meghatározott feltételeknek. A borágazat termékeinek kiszerelése és címkézése tekintetében az eljárásokkal, értesítésekkel és technikai kritériumokkal kapcsolatban szükséges szabályok elfogadására irányuló hatáskört kell biztosítani a Bizottság számára.

| (10) | Annak biztosítása érdekében, hogy megvalósuljanak az ezzel a rendelettel létrehozott jogi keret célkitűzései, a Bizottságnak állandó ellenőrzési jogosultsággal kell rendelkeznie a termelői szervezetek, termelői csoportok, szakmaközi szervezetek és a piaci szereplők szervezetei bizonyos tevékenységeivel kapcsolatosan. Ezenfelül, az egységes közös piacszervezéssel meghatározott struktúra és annak alapvető paraméterei megőrzése érdekében a Bizottság számára hatáskört kell biztosítani arra, hogy elfogadhassa az egy vagy több tagállamban felmerülő sürgős és előre nem látott problémák megoldására irányuló rendkívüli piaci intézkedésekkel és rendkívüli irányítási intézkedésekkel kapcsolatosan szükséges szabályokat. |
| --- | --- |

(10)

Annak biztosítása érdekében, hogy megvalósuljanak az ezzel a rendelettel létrehozott jogi keret célkitűzései, a Bizottságnak állandó ellenőrzési jogosultsággal kell rendelkeznie a termelői szervezetek, termelői csoportok, szakmaközi szervezetek és a piaci szereplők szervezetei bizonyos tevékenységeivel kapcsolatosan. Ezenfelül, az egységes közös piacszervezéssel meghatározott struktúra és annak alapvető paraméterei megőrzése érdekében a Bizottság számára hatáskört kell biztosítani arra, hogy elfogadhassa az egy vagy több tagállamban felmerülő sürgős és előre nem látott problémák megoldására irányuló rendkívüli piaci intézkedésekkel és rendkívüli irányítási intézkedésekkel kapcsolatosan szükséges szabályokat.

| (11) | Ha

  Annak érdekében, hogy
  e rendelet kifejezetten másképpen nem rendelkezik,

  végrehajtásához egységes feltételek álljanak rendelkezésre, a végrehajtási hatásköröket a Bizottságra kell ruházni
  .
  Ezeket
  a Bizottság végrehajtási
  hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról

  az említett végrehajtási aktusokat a [a rendelet címe] szóló XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak megfelelően fogadja elszóló
  , 2011. február 16-i 182/2011/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendeletnek (5)

  megfelelően
  kell gyakorolni
  . [Mód. 3 ] |
| --- | --- |

(11)

Ha

  Annak érdekében, hogy
  e rendelet kifejezetten másképpen nem rendelkezik,

  végrehajtásához egységes feltételek álljanak rendelkezésre, a végrehajtási hatásköröket a Bizottságra kell ruházni
  .
  Ezeket
  a Bizottság végrehajtási
  hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról

  az említett végrehajtási aktusokat a [a rendelet címe] szóló XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet előírásainak megfelelően fogadja elszóló
  , 2011. február 16-i 182/2011/EU
  európai parlamenti és tanácsi
  rendeletnek (5)

  megfelelően
  kell gyakorolni
  . [Mód. 3 ]

| (12) | Egyes, e rendelet szerinti intézkedések tekintetében, amelyek gyors fellépést tesznek szükségessé vagy amelyek pusztán általános rendelkezések egyedi helyzetekre történő, mérlegelés nélküli alkalmazásából állnak, a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására a bizottság közreműködése

  182/2011/EU rendelet alkalmazása
  nélkül. [Mód.4 ] |
| --- | --- |

(12)

Egyes, e rendelet szerinti intézkedések tekintetében, amelyek gyors fellépést tesznek szükségessé vagy amelyek pusztán általános rendelkezések egyedi helyzetekre történő, mérlegelés nélküli alkalmazásából állnak, a Bizottságot fel kell hatalmazni végrehajtási aktusok elfogadására a bizottság közreműködése

  182/2011/EU rendelet alkalmazása
  nélkül. [Mód.4 ]

| (13) | A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni olyan adminisztratív vagy irányítási feladatok elvégzésére, amelyek nem foglalják magukban felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok elfogadását. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottságot továbbá fel kell hatalmazni olyan adminisztratív vagy irányítási feladatok elvégzésére, amelyek nem foglalják magukban felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok elfogadását.

| (14) | Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet felváltása nem kérdőjelezheti meg az évek során a közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) keretében hozott politikai döntéseket. E rendelet célja ezért alapvetően a Bizottságra ruházott hatásköröknek a Szerződéshez való hozzáigazítása. Következésképpen nem helyezhet hatályon kívül vagy nem változtathat meg létező rendelkezéseket, amelyek továbbra is indokoltak, kivéve ha a rendelkezések elavulttá váltak, és nem rendelkezhet új szabályokról vagy intézkedésekről sem. E megközelítés alól kivételt képez az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás és a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás. A forgalmazási előírásokra vonatkozó rendelkezések a minőségpolitika átfogó felülvizsgálata keretében tett javaslatokat tükrözik. |
| --- | --- |

(14)

Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet felváltása nem kérdőjelezheti meg az évek során a közös agrárpolitika (a továbbiakban: KAP) keretében hozott politikai döntéseket. E rendelet célja ezért alapvetően a Bizottságra ruházott hatásköröknek a Szerződéshez való hozzáigazítása. Következésképpen nem helyezhet hatályon kívül vagy nem változtathat meg létező rendelkezéseket, amelyek továbbra is indokoltak, kivéve ha a rendelkezések elavulttá váltak, és nem rendelkezhet új szabályokról vagy intézkedésekről sem. E megközelítés alól kivételt képez az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás és a német alkoholmonopólium keretében nyújtott támogatás. A forgalmazási előírásokra vonatkozó rendelkezések a minőségpolitika átfogó felülvizsgálata keretében tett javaslatokat tükrözik.

| (15) | A gabonafélékre, a rizsre, a cukorra, a szárított takarmányra, a vetőmagokra, az olívaolajra és az étkezési olajbogyóra, a lenre és a kenderre, a gyümölcs- és zöldségfélékre, a banánra, a tejre és a tejtermékekre, valamint a selyemhernyókra vonatkozóan az egyes termékek biológiai termelési ciklusához nagyjából igazodó gazdasági éveket kell meghatározni. |
| --- | --- |

(15)

A gabonafélékre, a rizsre, a cukorra, a szárított takarmányra, a vetőmagokra, az olívaolajra és az étkezési olajbogyóra, a lenre és a kenderre, a gyümölcs- és zöldségfélékre, a banánra, a tejre és a tejtermékekre, valamint a selyemhernyókra vonatkozóan az egyes termékek biológiai termelési ciklusához nagyjából igazodó gazdasági éveket kell meghatározni.

| (16) | A piacok stabilizálása és a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében, figyelembe véve egyrészt minden egyes ágazat eltérő igényeit, másrészt a különböző ágazatok közötti kölcsönhatásokat, a közvetlen támogatási rendszerekkel párhuzamosan kidolgozták a különböző ágazatok differenciált ártámogatási rendszerét. Ezek az intézkedések állami intervenció, vagy – az adott esettől függően – a gabona, a rizs, a cukor, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó, a marha- és borjúhús, a tej és tejtermékek, a sertéshús, valamint a juh- és kecskehús ágazatába tartozó termékek magántárolásához nyújtott támogatás formájában valósulnak meg. Tekintettel az 1234/2007/EK rendelet későbbi, különösen a közös agrárpolitika kiigazításáról és a 247/2006/EK, a 320/2006/EK, az 1405/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a 479/2008/EK rendelet módosításáról, továbbá az 1883/78/EGK, az 1254/89/EGK, a 2247/89/EGK, a 2055/93/EGK, az 1868/94/EK, a 2596/97/EK, az 1182/2005/EK és a 315/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 72/2009/EK tanácsi rendelet (6) általi módosításainak célkitűzéseire, valamint az azokban foglalt indoklás alapján a múltban kialakított eszközökben előirányzott ártámogatási intézkedéseket – az előző jogi helyzethez képest lényeges változtatások nélkül – fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(16)

A piacok stabilizálása és a mezőgazdasági népesség megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében, figyelembe véve egyrészt minden egyes ágazat eltérő igényeit, másrészt a különböző ágazatok közötti kölcsönhatásokat, a közvetlen támogatási rendszerekkel párhuzamosan kidolgozták a különböző ágazatok differenciált ártámogatási rendszerét. Ezek az intézkedések állami intervenció, vagy – az adott esettől függően – a gabona, a rizs, a cukor, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó, a marha- és borjúhús, a tej és tejtermékek, a sertéshús, valamint a juh- és kecskehús ágazatába tartozó termékek magántárolásához nyújtott támogatás formájában valósulnak meg. Tekintettel az 1234/2007/EK rendelet későbbi, különösen a közös agrárpolitika kiigazításáról és a 247/2006/EK, a 320/2006/EK, az 1405/2006/EK, az 1234/2007/EK, a 3/2008/EK és a 479/2008/EK rendelet módosításáról, továbbá az 1883/78/EGK, az 1254/89/EGK, a 2247/89/EGK, a 2055/93/EGK, az 1868/94/EK, a 2596/97/EK, az 1182/2005/EK és a 315/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 72/2009/EK tanácsi rendelet (6) általi módosításainak célkitűzéseire, valamint az azokban foglalt indoklás alapján a múltban kialakított eszközökben előirányzott ártámogatási intézkedéseket – az előző jogi helyzethez képest lényeges változtatások nélkül – fenn kell tartani.

| (17) | Az egyértelműség és átláthatóság érdekében az ezen intézkedéseket szabályozó előírásokat közös szerkezetbe kell foglalni az egyes ágazatokban követett szakpolitikák fenntartása mellett. E célból helyénvaló különbséget tenni a referenciaárak és az intervenciós árak között. |
| --- | --- |

(17)

Az egyértelműség és átláthatóság érdekében az ezen intézkedéseket szabályozó előírásokat közös szerkezetbe kell foglalni az egyes ágazatokban követett szakpolitikák fenntartása mellett. E célból helyénvaló különbséget tenni a referenciaárak és az intervenciós árak között.

| (18) | A gabonafélékre, a marha- és borjúhúsra, valamint a tejre és tejtermékekre vonatkozó közös piacszervezések olyan rendelkezéseket tartalmaztak, melyek értelmében a Tanács – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban – hatáskörrel rendelkezett az árszintek megváltoztatására. Az árrendszerek érzékenysége miatt egyértelművé kell tenni, hogy az árszintek megváltoztatásának a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében foglalt lehetősége az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi ágazat tekintetében fennáll. |
| --- | --- |

(18)

A gabonafélékre, a marha- és borjúhúsra, valamint a tejre és tejtermékekre vonatkozó közös piacszervezések olyan rendelkezéseket tartalmaztak, melyek értelmében a Tanács – az Európai Közösséget létrehozó szerződés 37. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban – hatáskörrel rendelkezett az árszintek megváltoztatására. Az árrendszerek érzékenysége miatt egyértelművé kell tenni, hogy az árszintek megváltoztatásának a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében foglalt lehetősége az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi ágazat tekintetében fennáll.

| (19) | Referenciaárat kell megállapítani a szabványos minőségű fehércukorra és nyerscukorra vonatkozóan. E szabványos minőségnek az Unióban termelt cukorra jellemző átlagminőségnek kell lennie, és azt a cukorkereskedelemben használatos szempontok alapján kell meghatározni. Lehetővé kell tenni azt is, hogy a szabványos minőséget felül lehessen vizsgálni, különösen a kereskedelmi előírások és a technikai elemzés fejlődésének figyelembevétele céljából. |
| --- | --- |

(19)

Referenciaárat kell megállapítani a szabványos minőségű fehércukorra és nyerscukorra vonatkozóan. E szabványos minőségnek az Unióban termelt cukorra jellemző átlagminőségnek kell lennie, és azt a cukorkereskedelemben használatos szempontok alapján kell meghatározni. Lehetővé kell tenni azt is, hogy a szabványos minőséget felül lehessen vizsgálni, különösen a kereskedelmi előírások és a technikai elemzés fejlődésének figyelembevétele céljából.

| (20) | Az uniós piaci cukorárakra vonatkozó megbízható információk biztosítása érdekében e rendeletnek árbejelentő rendszerről kell rendelkeznie, amelynek alapján a fehércukor piaci árszintjeit meg kell határozni. |
| --- | --- |

(20)

Az uniós piaci cukorárakra vonatkozó megbízható információk biztosítása érdekében e rendeletnek árbejelentő rendszerről kell rendelkeznie, amelynek alapján a fehércukor piaci árszintjeit meg kell határozni.

| (21) | A 72/2009/EK rendelettel bevezetett módosítások alapján a gabonafélékre, a rizsre, a vajra és a sovány tejporra vonatkozó intervenciós rendszert az év bizonyos időszakaiban nyitják meg. A marha- és borjúhús-ágazat tekintetében az állami intervenció megnyitása és lezárása a piaci ár egy bizonyos időszakra vonatkozó szintjétől függ. |
| --- | --- |

(21)

A 72/2009/EK rendelettel bevezetett módosítások alapján a gabonafélékre, a rizsre, a vajra és a sovány tejporra vonatkozó intervenciós rendszert az év bizonyos időszakaiban nyitják meg. A marha- és borjúhús-ágazat tekintetében az állami intervenció megnyitása és lezárása a piaci ár egy bizonyos időszakra vonatkozó szintjétől függ.

| (22) | A gabonafélékre, a rizsre, valamint a marha- és borjúhúsra vonatkozó közös piacszervezésekben (a múltban) csökkentették azt az árszintet, amelyen az állami intervenció keretében a felvásárlást végre kell hajtani, és rögzítették is azt a közvetlen támogatási rendszereknek ezen ágazatokban való bevezetésével egyidejűleg. Ezért szoros kapcsolat áll fenn egyrészt az e rendszerek szerinti támogatások, másrészt az intervenciós árak között. A tej- és tejtermékágazatban a termékek árszintjét annak érdekében rögzítették, hogy ezzel előmozdítsák az érintett termékek fogyasztását, és javítsák e termékek versenyképességét. E szakpolitikai döntések továbbra is indokoltak. |
| --- | --- |

(22)

A gabonafélékre, a rizsre, valamint a marha- és borjúhúsra vonatkozó közös piacszervezésekben (a múltban) csökkentették azt az árszintet, amelyen az állami intervenció keretében a felvásárlást végre kell hajtani, és rögzítették is azt a közvetlen támogatási rendszereknek ezen ágazatokban való bevezetésével egyidejűleg. Ezért szoros kapcsolat áll fenn egyrészt az e rendszerek szerinti támogatások, másrészt az intervenciós árak között. A tej- és tejtermékágazatban a termékek árszintjét annak érdekében rögzítették, hogy ezzel előmozdítsák az érintett termékek fogyasztását, és javítsák e termékek versenyképességét. E szakpolitikai döntések továbbra is indokoltak.

| (23) | E rendeletben rendelkezni kell az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének lehetőségéről. Ezeket az intézkedéseket oly módon kell meghozni, hogy elkerüljék a piac bármiféle zavarát, és biztosítva legyen a vásárlóknak az árukhoz való egyenlő hozzáférése és a velük szembeni egyenlő bánásmód. |
| --- | --- |

(23)

E rendeletben rendelkezni kell az állami intervenció keretében felvásárolt termékek elhelyezésének lehetőségéről. Ezeket az intézkedéseket oly módon kell meghozni, hogy elkerüljék a piac bármiféle zavarát, és biztosítva legyen a vásárlóknak az árukhoz való egyenlő hozzáférése és a velük szembeni egyenlő bánásmód.

| (24) | A KAP-nak a Szerződés 39. cikke (1) bekezdésében meghatározott célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, valamint a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az évek során az élelmiszerosztási program sikeresen támasztotta alá mindkét cél teljesítését. A KAP céljainak garantálása és a kohéziós célok elérésének elősegítése érdekében e programnak folytatódnia kell. Mindazonáltal a KAP későbbi reformjai eredményeként az intervenciós készlet és a rendelkezésre álló termékek köre fokozatosan csökkent. Következésképp a piaci beszerzést a program állandó ellátási forrásává kell tenni. |
| --- | --- |

(24)

A KAP-nak a Szerződés 39. cikke (1) bekezdésében meghatározott célkitűzései között szerepel a piacok stabilizálása, valamint a fogyasztók elfogadható ár ellenében történő ellátásának biztosítása. Az évek során az élelmiszerosztási program sikeresen támasztotta alá mindkét cél teljesítését. A KAP céljainak garantálása és a kohéziós célok elérésének elősegítése érdekében e programnak folytatódnia kell. Mindazonáltal a KAP későbbi reformjai eredményeként az intervenciós készlet és a rendelkezésre álló termékek köre fokozatosan csökkent. Következésképp a piaci beszerzést a program állandó ellátási forrásává kell tenni.

| (25) | A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása és az uniós program kohéziós aspektusának teljes mértékű kihasználása érdekében indokolt rögzíteni az uniós támogatás felső határát, és rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok társfinanszírozzák az élelmiszerosztási programot. A tapasztalat továbbá azt mutatja, hogy a programhoz hosszabb távú perspektívára van szükség. A Bizottságnak ezért hároméves terveket kell létrehoznia a program végrehajtására, a tagállamoknak pedig nemzeti élelmiszerosztási programokat kell készíteniük, amelyekben meghatározzák a rendszerre vonatkozó célkitűzéseiket és prioritásaikat, a táplálkozási szempontokkal együtt. Emellett a tagállamoknak el kell végezniük a megfelelő adminisztratív és fizikai ellenőrzéseket, és szabálytalanságok esetén szankciókat kell kivetniük annak érdekében, hogy a hároméves terv az alkalmazandó szabályokkal összhangban kerüljön végrehajtásra. |
| --- | --- |

(25)

A hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása és az uniós program kohéziós aspektusának teljes mértékű kihasználása érdekében indokolt rögzíteni az uniós támogatás felső határát, és rendelkezni kell arról, hogy a tagállamok társfinanszírozzák az élelmiszerosztási programot. A tapasztalat továbbá azt mutatja, hogy a programhoz hosszabb távú perspektívára van szükség. A Bizottságnak ezért hároméves terveket kell létrehoznia a program végrehajtására, a tagállamoknak pedig nemzeti élelmiszerosztási programokat kell készíteniük, amelyekben meghatározzák a rendszerre vonatkozó célkitűzéseiket és prioritásaikat, a táplálkozási szempontokkal együtt. Emellett a tagállamoknak el kell végezniük a megfelelő adminisztratív és fizikai ellenőrzéseket, és szabálytalanságok esetén szankciókat kell kivetniük annak érdekében, hogy a hároméves terv az alkalmazandó szabályokkal összhangban kerüljön végrehajtásra.

| (26) | A leginkább rászoruló személyeket érintő program átláthatóságának, koherenciájának és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak el kell fogadnia a hároméves tervek elfogadására és felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokat, majd rá kell térnie a tervek elfogadására, és ha szükséges, a felülvizsgálatukra. A Bizottságnak a hároméves tervekbe beépítendő kiegészítő elemekről, az élelmiszerekkel való ellátás szabályairól, valamint az intervenciós termékek kivonására alkalmazandó eljárásokról és határidőkről, köztük a tagállamok közötti átadásról szóló rendelkezéseket, valamint a nemzeti élelmiszerosztási programok és az éves végrehajtási jelentések formátumára vonatkozó szabályokat is el kell fogadnia. Annak biztosítása érdekében továbbá, hogy a tagállamok a hároméves terveket egységesen hajtsák végre, a Bizottságnak el kell fogadnia a jótékonysági szervezeteknek a tagállamok által támogathatónak elismert költségei visszatérítésére vonatkozó eljárásokat, beleértve a határidőket és a pénzügyi felső határokat, a pályázati felhívásra vonatkozó feltételeket és az élelmiszerekre és azok leszállítására alkalmazandó feltételeket. Ezen túlmenően szabályokat kell elfogadni, amelyek meghatározzák a tagállamok ellenőrzési kötelezettségeit, a kifizetésekre vonatkozó eljárásokat és határidőket, az ezek be nem tartásáért kiszabott csökkentéseket, valamint a számviteli rendelkezéseket és a nemzeti intervenciós hatóságok által végrehajtandó feladatokat, a tagállamok közötti átadás esetét is beleértve. |
| --- | --- |

(26)

A leginkább rászoruló személyeket érintő program átláthatóságának, koherenciájának és hatékony működésének biztosítása érdekében a Bizottságnak el kell fogadnia a hároméves tervek elfogadására és felülvizsgálatára vonatkozó eljárásokat, majd rá kell térnie a tervek elfogadására, és ha szükséges, a felülvizsgálatukra. A Bizottságnak a hároméves tervekbe beépítendő kiegészítő elemekről, az élelmiszerekkel való ellátás szabályairól, valamint az intervenciós termékek kivonására alkalmazandó eljárásokról és határidőkről, köztük a tagállamok közötti átadásról szóló rendelkezéseket, valamint a nemzeti élelmiszerosztási programok és az éves végrehajtási jelentések formátumára vonatkozó szabályokat is el kell fogadnia. Annak biztosítása érdekében továbbá, hogy a tagállamok a hároméves terveket egységesen hajtsák végre, a Bizottságnak el kell fogadnia a jótékonysági szervezeteknek a tagállamok által támogathatónak elismert költségei visszatérítésére vonatkozó eljárásokat, beleértve a határidőket és a pénzügyi felső határokat, a pályázati felhívásra vonatkozó feltételeket és az élelmiszerekre és azok leszállítására alkalmazandó feltételeket. Ezen túlmenően szabályokat kell elfogadni, amelyek meghatározzák a tagállamok ellenőrzési kötelezettségeit, a kifizetésekre vonatkozó eljárásokat és határidőket, az ezek be nem tartásáért kiszabott csökkentéseket, valamint a számviteli rendelkezéseket és a nemzeti intervenciós hatóságok által végrehajtandó feladatokat, a tagállamok közötti átadás esetét is beleértve.

| (27) | A tejpiac kiegyensúlyozásához és a piaci árak stabilizálásához való hozzájárulás érdekében ez a rendelet magántárolási támogatás nyújtásáról rendelkezik egyes vajtermékek tekintetében. Ezenfelül a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy határozzon a fehércukor, egyes olívaolajak és egyes marha- és borjúhús termékek, a sertéshús, valamint a juh- és kecskehús magántárolásának támogatásáról. |
| --- | --- |

(27)

A tejpiac kiegyensúlyozásához és a piaci árak stabilizálásához való hozzájárulás érdekében ez a rendelet magántárolási támogatás nyújtásáról rendelkezik egyes vajtermékek tekintetében. Ezenfelül a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy határozzon a fehércukor, egyes olívaolajak és egyes marha- és borjúhús termékek, a sertéshús, valamint a juh- és kecskehús magántárolásának támogatásáról.

| (28) | A marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei alapvető fontosságúak az árak nyilvántartása és ezekben az ágazatokban az intervenciós intézkedések alkalmazása céljából. Ezenkívül a piac átláthatóságának javítására irányuló célkitűzéshez is hozzájárulnak. |
| --- | --- |

(28)

A marha- és borjúhús-, a sertéshús-, valamint a juh- és kecskehús-ágazatban a hasított testek uniós osztályozási rendszerei alapvető fontosságúak az árak nyilvántartása és ezekben az ágazatokban az intervenciós intézkedések alkalmazása céljából. Ezenkívül a piac átláthatóságának javítására irányuló célkitűzéshez is hozzájárulnak.

| (29) | A szabad forgalomnak az állatbetegségek terjedése elleni küzdelmet célzó intézkedések alkalmazásából eredő korlátozásai egyes termékek piacán nehézségeket okozhatnak egy vagy több tagállamban is. A tapasztalatok szerint a közegészségügyi vagy állat-egészségügyi kockázatok miatti fogyasztói bizalomvesztés olyan súlyos piaci zavarokat okozhat, mint a fogyasztás vagy az árak jelentős csökkenése. |
| --- | --- |

(29)

A szabad forgalomnak az állatbetegségek terjedése elleni küzdelmet célzó intézkedések alkalmazásából eredő korlátozásai egyes termékek piacán nehézségeket okozhatnak egy vagy több tagállamban is. A tapasztalatok szerint a közegészségügyi vagy állat-egészségügyi kockázatok miatti fogyasztói bizalomvesztés olyan súlyos piaci zavarokat okozhat, mint a fogyasztás vagy az árak jelentős csökkenése.

| (30) | A marha- és borjúhúsra, a tejre és tejtermékekre, a sertés-, juh- és kecskehúsra, a tojásra és a baromfira vonatkozó rendkívüli piactámogatási intézkedéseknek közvetlenül a betegség terjedése elleni küzdelem érdekében elfogadott egészségvédelmi és állat-egészségügyi intézkedésekhez kell kapcsolódniuk. Az ilyen intézkedéseket a tagállamok kérésére kell meghozni az érintett piacok súlyos zavarának elkerülése érdekében. |
| --- | --- |

(30)

A marha- és borjúhúsra, a tejre és tejtermékekre, a sertés-, juh- és kecskehúsra, a tojásra és a baromfira vonatkozó rendkívüli piactámogatási intézkedéseknek közvetlenül a betegség terjedése elleni küzdelem érdekében elfogadott egészségvédelmi és állat-egészségügyi intézkedésekhez kell kapcsolódniuk. Az ilyen intézkedéseket a tagállamok kérésére kell meghozni az érintett piacok súlyos zavarának elkerülése érdekében.

| (31) | Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság szükség esetén különleges intervenciós intézkedéseket fogadhasson el annak érdekében, hogy a gabonaágazatban hatékonyan lépjen fel a piaci zavarok kockázata ellen, valamint hogy az Unió egyes régióiban megakadályozza az állami intervenció nagyarányú alkalmazását a rizságazatban, vagy hogy kezelje a hántolatlan rizs természeti katasztrófák következtében kialakuló hiányát. |
| --- | --- |

(31)

Rendelkezni kell arról, hogy a Bizottság szükség esetén különleges intervenciós intézkedéseket fogadhasson el annak érdekében, hogy a gabonaágazatban hatékonyan lépjen fel a piaci zavarok kockázata ellen, valamint hogy az Unió egyes régióiban megakadályozza az állami intervenció nagyarányú alkalmazását a rizságazatban, vagy hogy kezelje a hántolatlan rizs természeti katasztrófák következtében kialakuló hiányát.

| (32) | Az uniós cukorrépa-termelők és nádcukor-termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében rögzíteni kell a szabványos minőségű kvóta-cukorrépa minimálárát, és meg kell határozni a szabványos minőséget. |
| --- | --- |

(32)

Az uniós cukorrépa-termelők és nádcukor-termelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében rögzíteni kell a szabványos minőségű kvóta-cukorrépa minimálárát, és meg kell határozni a szabványos minőséget.

| (33) | Különleges eszközökre van szükség a cukorgyártó vállalkozások és a cukorrépa-termelők jogai és kötelezettségei közötti tisztességes egyensúly biztosításához. Ezért meg kell állapítani a szakmán belüli megállapodásokat szabályozó állandó rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(33)

Különleges eszközökre van szükség a cukorgyártó vállalkozások és a cukorrépa-termelők jogai és kötelezettségei közötti tisztességes egyensúly biztosításához. Ezért meg kell állapítani a szakmán belüli megállapodásokat szabályozó állandó rendelkezéseket.

| (34) | A természeti, gazdasági és technikai körülmények sokfélesége megnehezíti a cukorrépa tekintetében az Unió egészére vonatkozó egységes felvásárlási feltételek meghatározását. Már születtek szakmán belüli megállapodások a cukorrépa-termelők szervezetei és a cukorgyártó vállalkozások között. A keretrendelkezéseknek ezért csak azokat a minimális garanciákat kell meghatározniuk, amelyeket a cukorpiac zavartalan működésének biztosítása érdekében mind a cukorrépa-termelők, mind a cukoripar szükségesnek tartanak, és lehetővé kell tenni, hogy bizonyos szabályoktól a szakmán belüli megállapodások keretében el lehessen térni. |
| --- | --- |

(34)

A természeti, gazdasági és technikai körülmények sokfélesége megnehezíti a cukorrépa tekintetében az Unió egészére vonatkozó egységes felvásárlási feltételek meghatározását. Már születtek szakmán belüli megállapodások a cukorrépa-termelők szervezetei és a cukorgyártó vállalkozások között. A keretrendelkezéseknek ezért csak azokat a minimális garanciákat kell meghatározniuk, amelyeket a cukorpiac zavartalan működésének biztosítása érdekében mind a cukorrépa-termelők, mind a cukoripar szükségesnek tartanak, és lehetővé kell tenni, hogy bizonyos szabályoktól a szakmán belüli megállapodások keretében el lehessen térni.

| (35) | Ebben a rendeletben rendelkezni kell a cukorágazatban felmerülő kiadások finanszírozásához való hozzájárulás érdekében megállapított termelési díjról. |
| --- | --- |

(35)

Ebben a rendeletben rendelkezni kell a cukorágazatban felmerülő kiadások finanszírozásához való hozzájárulás érdekében megállapított termelési díjról.

| (36) | A piacok szerkezeti egyensúlyának a referenciaárhoz közeli árszint melletti megőrzése érdekében rendelkezni kell azon döntési lehetőségről, hogy a piac egyensúlyának helyreállásáig cukrot vonnak ki a piacról. |
| --- | --- |

(36)

A piacok szerkezeti egyensúlyának a referenciaárhoz közeli árszint melletti megőrzése érdekében rendelkezni kell azon döntési lehetőségről, hogy a piac egyensúlyának helyreállásáig cukrot vonnak ki a piacról.

| (37) | Az élő növények, a marha- és borjús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfi tekintetében rendelkezni kell olyan intézkedések elfogadásának a lehetőségéről, amelyek elősegítik a kínálat hozzáigazítását a piaci követelményekhez. Az ilyen intézkedések hozzájárulhatnak a piacok stabilizálásához és az érintett mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosításához. |
| --- | --- |

(37)

Az élő növények, a marha- és borjús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfi tekintetében rendelkezni kell olyan intézkedések elfogadásának a lehetőségéről, amelyek elősegítik a kínálat hozzáigazítását a piaci követelményekhez. Az ilyen intézkedések hozzájárulhatnak a piacok stabilizálásához és az érintett mezőgazdasági termelők megfelelő életszínvonalának biztosításához.

| (38) | A cukorágazatban a termelés mennyiségi korlátozása alapvető piacpolitikai eszköz. Továbbra is fennállnak azok az okok, amelyek alapján a Közösség a múltban termelésikvóta-rendszereket vezetett be a cukorágazatban. |
| --- | --- |

(38)

A cukorágazatban a termelés mennyiségi korlátozása alapvető piacpolitikai eszköz. Továbbra is fennállnak azok az okok, amelyek alapján a Közösség a múltban termelésikvóta-rendszereket vezetett be a cukorágazatban.

| (39) | Az e rendelet szerinti cukorkvóta-rendszernek különösen fenn kell tartania a kvóták jogi státuszát annyiban, amennyiben – az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében – a kvótarendszer a cukorágazat olyan piacszabályozó mechanizmusának minősül, amely közérdekű célok elérését hivatott biztosítani. |
| --- | --- |

(39)

Az e rendelet szerinti cukorkvóta-rendszernek különösen fenn kell tartania a kvóták jogi státuszát annyiban, amennyiben – az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata értelmében – a kvótarendszer a cukorágazat olyan piacszabályozó mechanizmusának minősül, amely közérdekű célok elérését hivatott biztosítani.

| (40) | Ebben a rendeletben lehetőséget kell biztosítani a cukorkvóták kiigazítására a tagállamok által a nemzeti kvóták újrakiosztása tekintetében hozott döntések tükrözése érdekében. |
| --- | --- |

(40)

Ebben a rendeletben lehetőséget kell biztosítani a cukorkvóták kiigazítására a tagállamok által a nemzeti kvóták újrakiosztása tekintetében hozott döntések tükrözése érdekében.

| (41) | Mivel nemzeti szinten bizonyos rugalmasságra van szükség a feldolgozóipar, valamint a cukorrépa- és cukornád-termelés szerkezeti kiigazításával kapcsolatban abban az időszakban, amelyben a kvóták alkalmazandók, rendelkezni kell a tagállamok számára arról a lehetőségről, hogy a vállalkozások kvótáit bizonyos korlátok között megváltoztassák, miközben a szerkezetátalakítási alap eszközként való működését nem korlátozzák. |
| --- | --- |

(41)

Mivel nemzeti szinten bizonyos rugalmasságra van szükség a feldolgozóipar, valamint a cukorrépa- és cukornád-termelés szerkezeti kiigazításával kapcsolatban abban az időszakban, amelyben a kvóták alkalmazandók, rendelkezni kell a tagállamok számára arról a lehetőségről, hogy a vállalkozások kvótáit bizonyos korlátok között megváltoztassák, miközben a szerkezetátalakítási alap eszközként való működését nem korlátozzák.

| (42) | A piac többletcukor általi torzításának elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos kritériumok alapján rendelkezzen a többlet cukor, izoglükóz vagy inulinszirup átviteléről, amely így a következő gazdasági év kvótatermelésének részeként kezelendő. Ezenfelül, ha bizonyos mennyiségek nem felelnek meg az alkalmazandó feltételeknek, az ilyen mennyiségeknek a piaci helyzetet fenyegető felhalmozódása ellen rendelkezni kell a többletre kivetendő illetékről is. |
| --- | --- |

(42)

A piac többletcukor általi torzításának elkerülése érdekében a Bizottság számára lehetővé kell tenni, hogy bizonyos kritériumok alapján rendelkezzen a többlet cukor, izoglükóz vagy inulinszirup átviteléről, amely így a következő gazdasági év kvótatermelésének részeként kezelendő. Ezenfelül, ha bizonyos mennyiségek nem felelnek meg az alkalmazandó feltételeknek, az ilyen mennyiségeknek a piaci helyzetet fenyegető felhalmozódása ellen rendelkezni kell a többletre kivetendő illetékről is.

| (43) | A tejkvótarendszert 2015-ben esedékes lejártáig fenn kell tartani, és folytatni kell a közvetlen fogyasztás céljára begyűjtött vagy értékesített tej egy bizonyos garanciaküszöböt meghaladó mennyiségére vonatkozó illeték alkalmazását. |
| --- | --- |

(43)

A tejkvótarendszert 2015-ben esedékes lejártáig fenn kell tartani, és folytatni kell a közvetlen fogyasztás céljára begyűjtött vagy értékesített tej egy bizonyos garanciaküszöböt meghaladó mennyiségére vonatkozó illeték alkalmazását.

| (44) | Fenn kell tartani a tej szállítása és a közvetlen értékesítése közötti különbségtételt, és a rendszert az egyedi reprezentatív zsírtartalmak és a nemzeti referencia-zsírtartalmak alapján kell alkalmazni. A mezőgazdasági termelők számára bizonyos körülmények között engedélyezni kell egyéni kvótájuk ideiglenes átruházását. Ezenfelül fenn kell tartani azt az elvet, hogy amikor egy gazdaságot eladnak, bérbe adnak vagy örökléssel átruháznak, az adott földterülettel együtt a megfelelő kvótát is át kell ruházni a vevőre, bérlőre vagy örökösre, ugyanakkor a tejtermelés szerkezeti átalakításának folytatása és a környezet javítása érdekében fenn kell tartani a kivételeket azon elv alól, hogy a kvóták a gazdaságokhoz kötődnek. A kvóták különböző típusú átruházásaival összhangban és objektív kritériumok alkalmazásával rendelkezni kell azon szabályokról, amelyek a tagállamokat felhatalmazzák arra, hogy az átruházott mennyiségek egy részét a nemzeti tartalékban helyezzék el. |
| --- | --- |

(44)

Fenn kell tartani a tej szállítása és a közvetlen értékesítése közötti különbségtételt, és a rendszert az egyedi reprezentatív zsírtartalmak és a nemzeti referencia-zsírtartalmak alapján kell alkalmazni. A mezőgazdasági termelők számára bizonyos körülmények között engedélyezni kell egyéni kvótájuk ideiglenes átruházását. Ezenfelül fenn kell tartani azt az elvet, hogy amikor egy gazdaságot eladnak, bérbe adnak vagy örökléssel átruháznak, az adott földterülettel együtt a megfelelő kvótát is át kell ruházni a vevőre, bérlőre vagy örökösre, ugyanakkor a tejtermelés szerkezeti átalakításának folytatása és a környezet javítása érdekében fenn kell tartani a kivételeket azon elv alól, hogy a kvóták a gazdaságokhoz kötődnek. A kvóták különböző típusú átruházásaival összhangban és objektív kritériumok alkalmazásával rendelkezni kell azon szabályokról, amelyek a tagállamokat felhatalmazzák arra, hogy az átruházott mennyiségek egy részét a nemzeti tartalékban helyezzék el.

| (45) | A tejre és az egyéb tejtermékekre fizetendő többletilletéket úgy kell megállapítani, hogy az visszatartó erejű legyen, és azt a nemzeti kvóta meghaladásakor a tagállamoknak haladéktalanul be kelljen fizetniük. Ezt követően a tagállamnak a fizetés terhét meg kell osztania azon termelők között, amelyek hozzájárultak a túltermeléshez. E termelők pedig kötelesek megfizetni a tagállamnak az esedékes illetékből rájuk eső részt azon tény alapján, hogy túllépték a rendelkezésükre álló mennyiséget. A tagállamok a nemzeti kvótájuk túllépéséből adódó illetéket egy 1 %-os átalányösszeg visszatartásával befizetik az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba (EMGA); a visszatartott összeg arra szolgál, hogy figyelembe vegyék egyes termelők esetleges csődeseteit vagy végleges képtelenségét arra, hogy megfizessék az esedékes illetékből rájuk eső hozzájárulást. |
| --- | --- |

(45)

A tejre és az egyéb tejtermékekre fizetendő többletilletéket úgy kell megállapítani, hogy az visszatartó erejű legyen, és azt a nemzeti kvóta meghaladásakor a tagállamoknak haladéktalanul be kelljen fizetniük. Ezt követően a tagállamnak a fizetés terhét meg kell osztania azon termelők között, amelyek hozzájárultak a túltermeléshez. E termelők pedig kötelesek megfizetni a tagállamnak az esedékes illetékből rájuk eső részt azon tény alapján, hogy túllépték a rendelkezésükre álló mennyiséget. A tagállamok a nemzeti kvótájuk túllépéséből adódó illetéket egy 1 %-os átalányösszeg visszatartásával befizetik az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba (EMGA); a visszatartott összeg arra szolgál, hogy figyelembe vegyék egyes termelők esetleges csődeseteit vagy végleges képtelenségét arra, hogy megfizessék az esedékes illetékből rájuk eső hozzájárulást.

| (46) | A tejkvótarendszer elsődleges célja, vagyis hogy csökkentse a kereslet és kínálat közötti egyenlőtlenséget az adott piacon, valamint az ebből származó strukturális többleteket, és így kedvezőbb piaci egyensúlyt teremtsen, úgy tűnik csökkentette a piacorientáltságot, mivel torzította a mezőgazdasági termelőknek az árjelzésekre adott válaszait, és a szerkezetátalakítás lelassításával megakadályozta a hatékonyság növekedését. A 2009/10-es gazdasági évtől a 2013/14-es gazdasági évig a tejkvótákat gazdasági évenként 1 %-os emelésekkel fokozatosan meg kell szüntetni. Az ágazat szerkezetátalakításával kapcsolatban a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy 2014. március 31-ig – bizonyos határokon belül – kiegészítő nemzeti támogatást nyújtsanak. A 248/2008/EK tanácsi rendelettel (7) módosított 1234/2007/EK rendeletbe foglalt kvótaemelések és az éves 1 %-os növekedés, valamint a többi, a többletilleték felmerülésének valószínűségét csökkentő változtatás azt eredményezte, hogy egyedül Olaszország esetében áll fenn az illeték felmerülésének veszélye a jelenlegi termelési minták alapján, ha a 2009/2010-es időszaktól 2013/2014-ig az éves 1 %-os növekedést alkalmaznák. E kockázat elkerülése érdekében ezért Olaszország esetében előrehozták a kvóta emelését, figyelembe véve az összes tagállam jelenlegi termelési mintáit. |
| --- | --- |

(46)

A tejkvótarendszer elsődleges célja, vagyis hogy csökkentse a kereslet és kínálat közötti egyenlőtlenséget az adott piacon, valamint az ebből származó strukturális többleteket, és így kedvezőbb piaci egyensúlyt teremtsen, úgy tűnik csökkentette a piacorientáltságot, mivel torzította a mezőgazdasági termelőknek az árjelzésekre adott válaszait, és a szerkezetátalakítás lelassításával megakadályozta a hatékonyság növekedését. A 2009/10-es gazdasági évtől a 2013/14-es gazdasági évig a tejkvótákat gazdasági évenként 1 %-os emelésekkel fokozatosan meg kell szüntetni. Az ágazat szerkezetátalakításával kapcsolatban a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk arra, hogy 2014. március 31-ig – bizonyos határokon belül – kiegészítő nemzeti támogatást nyújtsanak. A 248/2008/EK tanácsi rendelettel (7) módosított 1234/2007/EK rendeletbe foglalt kvótaemelések és az éves 1 %-os növekedés, valamint a többi, a többletilleték felmerülésének valószínűségét csökkentő változtatás azt eredményezte, hogy egyedül Olaszország esetében áll fenn az illeték felmerülésének veszélye a jelenlegi termelési minták alapján, ha a 2009/2010-es időszaktól 2013/2014-ig az éves 1 %-os növekedést alkalmaznák. E kockázat elkerülése érdekében ezért Olaszország esetében előrehozták a kvóta emelését, figyelembe véve az összes tagállam jelenlegi termelési mintáit.

| (47) | Az 1234/2007/EK rendelet különböző típusú támogatási rendszerekről rendelkezik. A szárított takarmányra, valamint a lenre és a kenderre vonatkozó rendszer ezen ágazatokban feldolgozási támogatást vezetett be, amely az érintett ágazatok tekintetében a belső piac szabályozásának eszköze. A 72/2009/EK rendelet általi módosítások eredményeképp, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (8) alapján továbbra is nyújtható támogatás a szárított takarmány esetében 2012. április 1-jéig, a lenrost, a rövid lenrost, és a kenderrost esetében pedig a 2011/2012. gazdasági évig. A 72/2009/EK rendelet által módosított 1234/2007/EK rendeletben előírt burgonyakeményítő-kvóták rendszere és a kapcsolódó minimálár csak a 2011/12. gazdasági év végéig alkalmazandó. |
| --- | --- |

(47)

Az 1234/2007/EK rendelet különböző típusú támogatási rendszerekről rendelkezik. A szárított takarmányra, valamint a lenre és a kenderre vonatkozó rendszer ezen ágazatokban feldolgozási támogatást vezetett be, amely az érintett ágazatok tekintetében a belső piac szabályozásának eszköze. A 72/2009/EK rendelet általi módosítások eredményeképp, valamint a közös agrárpolitika keretébe tartozó, mezőgazdasági termelők részére meghatározott közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott egyes támogatási rendszerek létrehozásáról, az 1290/2005/EK, a 247/2006/EK és a 378/2007/EK rendelet módosításáról, valamint az 1782/2003/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (8) alapján továbbra is nyújtható támogatás a szárított takarmány esetében 2012. április 1-jéig, a lenrost, a rövid lenrost, és a kenderrost esetében pedig a 2011/2012. gazdasági évig. A 72/2009/EK rendelet által módosított 1234/2007/EK rendeletben előírt burgonyakeményítő-kvóták rendszere és a kapcsolódó minimálár csak a 2011/12. gazdasági év végéig alkalmazandó.

| (48) | A tejpiac kiegyensúlyozásához való hozzájárulás, valamint a tej és tejtermékek piaci árainak stabilizálása érdekében a tejtermékek értékesítési lehetőségét növelő intézkedésekre van szükség. E rendeletnek ezért az egyedi felhasználásokra és rendeltetésekre figyelemmel bizonyos tejtermékek forgalmazására vonatkozó támogatás odaítéléséről kell rendelkeznie. Ezenfelül rendelkeznie kell arról, hogy a fiatalok tejfogyasztásának ösztönzése céljából az Unió fedezze az iskolai tanulók tejjel való ellátásának támogatása során felmerült költségek egy részét. |
| --- | --- |

(48)

A tejpiac kiegyensúlyozásához való hozzájárulás, valamint a tej és tejtermékek piaci árainak stabilizálása érdekében a tejtermékek értékesítési lehetőségét növelő intézkedésekre van szükség. E rendeletnek ezért az egyedi felhasználásokra és rendeltetésekre figyelemmel bizonyos tejtermékek forgalmazására vonatkozó támogatás odaítéléséről kell rendelkeznie. Ezenfelül rendelkeznie kell arról, hogy a fiatalok tejfogyasztásának ösztönzése céljából az Unió fedezze az iskolai tanulók tejjel való ellátásának támogatása során felmerült költségek egy részét.

| (49) | Rendelkezni kell termelési visszatérítés nyújtásának lehetőségéről olyan esetekben, amikor az ipari, vegyipari vagy gyógyszeripari termékek gyártására tekintettel felmerül az igény egyes cukortermékek hozzáférhetővé tételét célzó intézkedések meghozatalára. |
| --- | --- |

(49)

Rendelkezni kell termelési visszatérítés nyújtásának lehetőségéről olyan esetekben, amikor az ipari, vegyipari vagy gyógyszeripari termékek gyártására tekintettel felmerül az igény egyes cukortermékek hozzáférhetővé tételét célzó intézkedések meghozatalára.

| (50) | A 73/2009/EK rendeletnek megfelelően a komlóra vonatkozó területalapú támogatást 2010. január 1-jétől függetlenítették a termeléstől. Annak érdekében, hogy a komlótermelő szervezetek a korábbiakhoz hasonlóan folytathassák tevékenységüket, egyedi rendelkezést kell hozni az érintett tagállamban az azonos tevékenységek tekintetében azonos összegek felhasználásáról. |
| --- | --- |

(50)

A 73/2009/EK rendeletnek megfelelően a komlóra vonatkozó területalapú támogatást 2010. január 1-jétől függetlenítették a termeléstől. Annak érdekében, hogy a komlótermelő szervezetek a korábbiakhoz hasonlóan folytathassák tevékenységüket, egyedi rendelkezést kell hozni az érintett tagállamban az azonos tevékenységek tekintetében azonos összegek felhasználásáról.

| (51) | A 73/2009/EK rendelettel összhangban a közvetlen támogatásból a tagállamok által visszatartható bizonyos százaléknak megfelelő uniós finanszírozás szükséges ahhoz, hogy a piaci szereplők jóváhagyott szervezeteit az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítását célzó munkaprogramok létrehozására ösztönözzék. Ebben az összefüggésben ennek a rendeletnek rendelkeznie kell az uniós támogatásnak a szóban forgó munkaprogramok keretében vállalt tevékenységekhez kapcsolódó prioritásokkal összhangban történő elosztásáról. |
| --- | --- |

(51)

A 73/2009/EK rendelettel összhangban a közvetlen támogatásból a tagállamok által visszatartható bizonyos százaléknak megfelelő uniós finanszírozás szükséges ahhoz, hogy a piaci szereplők jóváhagyott szervezeteit az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítását célzó munkaprogramok létrehozására ösztönözzék. Ebben az összefüggésben ennek a rendeletnek rendelkeznie kell az uniós támogatásnak a szóban forgó munkaprogramok keretében vállalt tevékenységekhez kapcsolódó prioritásokkal összhangban történő elosztásáról.

| (52) | Ez a rendelet különbséget tesz egyrészről a gyümölcs- és zöldségfélék, és másrészről a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék között, az előbbibe beletartozik a forgalmazásra szánt gyümölcs és zöldség és a feldolgozásra szánt gyümölcs és zöldség is. A termelői szervezetekre, az operatív programokra és az uniós finanszírozásra vonatkozó szabályok csak a gyümölcs- és zöldségfélékre, és a kizárólag feldolgozásra szánt gyümölcs- és zöldségfélékre alkalmazandók. |
| --- | --- |

(52)

Ez a rendelet különbséget tesz egyrészről a gyümölcs- és zöldségfélék, és másrészről a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék között, az előbbibe beletartozik a forgalmazásra szánt gyümölcs és zöldség és a feldolgozásra szánt gyümölcs és zöldség is. A termelői szervezetekre, az operatív programokra és az uniós finanszírozásra vonatkozó szabályok csak a gyümölcs- és zöldségfélékre, és a kizárólag feldolgozásra szánt gyümölcs- és zöldségfélékre alkalmazandók.

| (53) | A termelői szervezetek legfontosabb szereplői a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésének. A kereslet egyre nagyobb koncentrációjával szemben a kínálat ezen szervezeteken keresztüli csoportosítása a termelők piaci helyzetének megerősítése érdekében továbbra is gazdasági szükségszerűség. A csoportosítást önkéntes alapon kell végrehajtani, és annak hasznosságát a termelői szervezetek által a tagjaik részére felajánlott szolgáltatások köre és hatékonysága révén kell bizonyítani. Mivel a termelői szervezetek kizárólag tagjaik érdekében járnak el, ezekre a szervezetekre úgy kell tekinteni, mint amelyek tagjaik nevében és megbízásából járnak el gazdasági ügyekben. |
| --- | --- |

(53)

A termelői szervezetek legfontosabb szereplői a gyümölcs- és zöldségpiac közös szervezésének. A kereslet egyre nagyobb koncentrációjával szemben a kínálat ezen szervezeteken keresztüli csoportosítása a termelők piaci helyzetének megerősítése érdekében továbbra is gazdasági szükségszerűség. A csoportosítást önkéntes alapon kell végrehajtani, és annak hasznosságát a termelői szervezetek által a tagjaik részére felajánlott szolgáltatások köre és hatékonysága révén kell bizonyítani. Mivel a termelői szervezetek kizárólag tagjaik érdekében járnak el, ezekre a szervezetekre úgy kell tekinteni, mint amelyek tagjaik nevében és megbízásából járnak el gazdasági ügyekben.

| (54) | A gyümölcs- és zöldségfélék termesztése előre nem kiszámítható, a termékek pedig romlandóak. Még a kismértékű túltermelés is jelentős zavart okozhat a piacon. Ezért válságkezelési intézkedéseket kell hozni. A termelői szervezetek még vonzóbbá tétele érdekében ezeket az intézkedéseket be kell építeni az operatív programokba. |
| --- | --- |

(54)

A gyümölcs- és zöldségfélék termesztése előre nem kiszámítható, a termékek pedig romlandóak. Még a kismértékű túltermelés is jelentős zavart okozhat a piacon. Ezért válságkezelési intézkedéseket kell hozni. A termelői szervezetek még vonzóbbá tétele érdekében ezeket az intézkedéseket be kell építeni az operatív programokba.

| (55) | A gyümölcs- és zöldségfélék termesztése és forgalmazása során, beleértve a termesztési gyakorlatot, a hulladékkezelést és a piacról kivont termékek elhelyezését, teljes körűen figyelembe kell venni a környezetvédelmi szempontokat, különös figyelemmel a vízminőség védelmére, a biodiverzitás fenntartására és a tájvédelemre. |
| --- | --- |

(55)

A gyümölcs- és zöldségfélék termesztése és forgalmazása során, beleértve a termesztési gyakorlatot, a hulladékkezelést és a piacról kivont termékek elhelyezését, teljes körűen figyelembe kell venni a környezetvédelmi szempontokat, különös figyelemmel a vízminőség védelmére, a biodiverzitás fenntartására és a tájvédelemre.

| (56) | Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamok, az Unió legkülső régiói vagy a kisebb égei-tengeri szigetek azon termelői csoportjainak, amelyek szeretnék elnyerni az e rendelet szerinti termelői szervezeti jogállást, engedélyezni kell egy átmeneti időszakot, amely során – a termelői csoport bizonyos kötelezettségvállalása esetén – számukra nemzeti és uniós pénzügyi támogatás adható. |
| --- | --- |

(56)

Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamok, az Unió legkülső régiói vagy a kisebb égei-tengeri szigetek azon termelői csoportjainak, amelyek szeretnék elnyerni az e rendelet szerinti termelői szervezeti jogállást, engedélyezni kell egy átmeneti időszakot, amely során – a termelői csoport bizonyos kötelezettségvállalása esetén – számukra nemzeti és uniós pénzügyi támogatás adható.

| (57) | Annak érdekében, hogy a termelői szervezetekre különösképpen a pénzügyi döntéseik terén nagyobb felelősség háruljon, valamint, hogy a számukra biztosított közforrások a jövőbeli követelményeknek való megfelelést szolgálják, meg kell állapítani a források felhasználását szabályozó feltételeket. A termelői szervezetek által felállított működési alapok közös finanszírozása megfelelő megoldást jelent. Különleges esetekben engedélyezni kell kiegészítő finanszírozási lehetőségeket. A működési alapok kizárólag a gyümölcs- és zöldségágazatbeli operatív programok finanszírozására használhatók fel. Az uniós kiadások korlátok között tartása érdekében a működési alapokat létrehozó termelői szervezetek számára nyújtott segítség kapcsán meg kell állapítani egy felső összeghatárt. |
| --- | --- |

(57)

Annak érdekében, hogy a termelői szervezetekre különösképpen a pénzügyi döntéseik terén nagyobb felelősség háruljon, valamint, hogy a számukra biztosított közforrások a jövőbeli követelményeknek való megfelelést szolgálják, meg kell állapítani a források felhasználását szabályozó feltételeket. A termelői szervezetek által felállított működési alapok közös finanszírozása megfelelő megoldást jelent. Különleges esetekben engedélyezni kell kiegészítő finanszírozási lehetőségeket. A működési alapok kizárólag a gyümölcs- és zöldségágazatbeli operatív programok finanszírozására használhatók fel. Az uniós kiadások korlátok között tartása érdekében a működési alapokat létrehozó termelői szervezetek számára nyújtott segítség kapcsán meg kell állapítani egy felső összeghatárt.

| (58) | Azokban a régiókban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelés szervezettsége gyenge, kiegészítő nemzeti pénzügyi hozzájárulásokat kell lehetővé tenni. A strukturálisan kifejezett hátrányban lévő tagállamok esetében indokolt, hogy az Unió visszatérítse a költségeket. |
| --- | --- |

(58)

Azokban a régiókban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelés szervezettsége gyenge, kiegészítő nemzeti pénzügyi hozzájárulásokat kell lehetővé tenni. A strukturálisan kifejezett hátrányban lévő tagállamok esetében indokolt, hogy az Unió visszatérítse a költségeket.

| (59) | A rendszer egyszerűsítése és költségeinek csökkentése érdekében lehetőség szerint össze kell hangolni a működési alapok keretében felmerülő kiadások támogathatóságára vonatkozó eljárásokat és szabályokat a vidékfejlesztési programok eljárásaival és szabályaival azáltal, hogy a tagállamoktól az operatív programokra vonatkozó nemzeti stratégia kidolgozását követelik meg. |
| --- | --- |

(59)

A rendszer egyszerűsítése és költségeinek csökkentése érdekében lehetőség szerint össze kell hangolni a működési alapok keretében felmerülő kiadások támogathatóságára vonatkozó eljárásokat és szabályokat a vidékfejlesztési programok eljárásaival és szabályaival azáltal, hogy a tagállamoktól az operatív programokra vonatkozó nemzeti stratégia kidolgozását követelik meg.

| (60) | A gyermekek alacsony gyümölcs- és zöldségfogyasztása ellen úgy kell fellépni, hogy abban az életszakaszban, amikor a gyermekek étkezési szokásai még kialakulóban vannak, tartósan növelni kell étrendjükben a gyümölcsök és zöldségek arányát. Ezért rendelkezni kell olyan uniós támogatásról, amely társfinanszírozás keretében támogatja az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátását, és hozzájárul az egyes kapcsolódó logisztikai és elosztási, eszköz-, tájékoztatási, nyomon követési és értékelési költségekhez is. A szabályszerű végrehajtás biztosítása érdekében az iskolagyümölcs-programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát kell kidolgozniuk, beleértve többek között a szezonális jelleget, az elérhetőséget vagy környezetvédelmi szempontokat magukban foglaló objektív kritériumok alapján kiválasztott támogatható termékek listáját. |
| --- | --- |

(60)

A gyermekek alacsony gyümölcs- és zöldségfogyasztása ellen úgy kell fellépni, hogy abban az életszakaszban, amikor a gyermekek étkezési szokásai még kialakulóban vannak, tartósan növelni kell étrendjükben a gyümölcsök és zöldségek arányát. Ezért rendelkezni kell olyan uniós támogatásról, amely társfinanszírozás keretében támogatja az oktatási intézményekben tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátását, és hozzájárul az egyes kapcsolódó logisztikai és elosztási, eszköz-, tájékoztatási, nyomon követési és értékelési költségekhez is. A szabályszerű végrehajtás biztosítása érdekében az iskolagyümölcs-programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes stratégiát kell kidolgozniuk, beleértve többek között a szezonális jelleget, az elérhetőséget vagy környezetvédelmi szempontokat magukban foglaló objektív kritériumok alapján kiválasztott támogatható termékek listáját.

| (61) | Az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatos hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni az uniós támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat. Az uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programok finanszírozásához. A költségvetési korlátok fényében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy az iskolagyümölcs-programhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat a magánszféra hozzájárulásaival helyettesítsék. A program eredményessé tétele érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell kísérő intézkedésekről is, amelyekhez a tagállamok számára engedélyezni kell nemzeti támogatás nyújtását. |
| --- | --- |

(61)

Az iskolagyümölcs-programmal kapcsolatos hatékony és eredményes költségvetési gazdálkodás biztosítása érdekében indokolt rögzíteni az uniós támogatás felső határát és a maximális társfinanszírozási arányokat. Az uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programok finanszírozásához. A költségvetési korlátok fényében a tagállamoknak képesnek kell lenniük arra, hogy az iskolagyümölcs-programhoz nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat a magánszféra hozzájárulásaival helyettesítsék. A program eredményessé tétele érdekében a tagállamoknak rendelkezniük kell kísérő intézkedésekről is, amelyekhez a tagállamok számára engedélyezni kell nemzeti támogatás nyújtását.

| (62) | A borágazatban a versenyképes struktúrák megszilárdítására alkalmas támogató intézkedésekről kell rendelkezni. Noha az intézkedéseket az Uniónak kell kialakítania és finanszíroznia, a tagállamokra kell bízni a regionális szerveik igényeit kielégítő – adott esetben a sajátosságaikat is számításba vevő – megfelelő intézkedések megválasztását, illetve az intézkedések bevonását a nemzeti támogatási programba. E programok végrehajtásáért a tagállamok a felelősek. |
| --- | --- |

(62)

A borágazatban a versenyképes struktúrák megszilárdítására alkalmas támogató intézkedésekről kell rendelkezni. Noha az intézkedéseket az Uniónak kell kialakítania és finanszíroznia, a tagállamokra kell bízni a regionális szerveik igényeit kielégítő – adott esetben a sajátosságaikat is számításba vevő – megfelelő intézkedések megválasztását, illetve az intézkedések bevonását a nemzeti támogatási programba. E programok végrehajtásáért a tagállamok a felelősek.

| (63) | E nemzeti támogatási programok egyik támogatható kulcsintézkedésének az uniós borok harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie. A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok kedvező hatást gyakorolnak a borágazat szerkezetére. Támogatást kell biztosítani a borágazatban az olyan beruházások számára is, amelyek a vállalkozások gazdasági teljesítményének javítására irányulnak. A melléktermék lepárlására irányuló támogatásnak rendelkezésre kell állnia azon tagállamok számára, amelyek azt a környezet megőrzésére és a borminőség szavatolására kívánják használni. |
| --- | --- |

(63)

E nemzeti támogatási programok egyik támogatható kulcsintézkedésének az uniós borok harmadik országokban végzett reklámozásának és forgalmazásának kell lennie. A szerkezetátalakítási és átállási tevékenységeket továbbra is fedezni kell, mivel azok kedvező hatást gyakorolnak a borágazat szerkezetére. Támogatást kell biztosítani a borágazatban az olyan beruházások számára is, amelyek a vállalkozások gazdasági teljesítményének javítására irányulnak. A melléktermék lepárlására irányuló támogatásnak rendelkezésre kell állnia azon tagállamok számára, amelyek azt a környezet megőrzésére és a borminőség szavatolására kívánják használni.

| (64) | Az olyan megelőzési eszközöket, mint amilyen a betakarítási biztosítás, a kockázati alap és a zöld szüret, a borágazati támogatási programok szerinti támogatásra jogosultnak kell minősíteni a válsághelyzetek felelősségteljes megközelítésének elősegítése érdekében. |
| --- | --- |

(64)

Az olyan megelőzési eszközöket, mint amilyen a betakarítási biztosítás, a kockázati alap és a zöld szüret, a borágazati támogatási programok szerinti támogatásra jogosultnak kell minősíteni a válsághelyzetek felelősségteljes megközelítésének elősegítése érdekében.

| (65) | A tagállamok különböző okoknál fogva előnyben részesíthetik az egységes támogatási rendszer keretében a mezőgazdasági termelőknek nyújtott függetlenített támogatásokat. Ennek megfelelően ezt a lehetőséget fenn kell tartani(a tagállamok részére), továbbá – az egységes támogatási rendszer sajátosságai következtében – minden ilyen átcsoportosításnak visszavonhatatlannak kell lennie, és a megfelelő összeggel csökkentenie kell az elkövetkező években a nemzeti bortámogatási programok rendelkezésére álló költségvetést. |
| --- | --- |

(65)

A tagállamok különböző okoknál fogva előnyben részesíthetik az egységes támogatási rendszer keretében a mezőgazdasági termelőknek nyújtott függetlenített támogatásokat. Ennek megfelelően ezt a lehetőséget fenn kell tartani(a tagállamok részére), továbbá – az egységes támogatási rendszer sajátosságai következtében – minden ilyen átcsoportosításnak visszavonhatatlannak kell lennie, és a megfelelő összeggel csökkentenie kell az elkövetkező években a nemzeti bortámogatási programok rendelkezésére álló költségvetést.

| (66) | A borágazat támogatásának részben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (9) szerinti strukturális intézkedésekből kell származnia. Az 1698/2005/EK rendelet szerinti pénzügyi eszközök növelésére bizonyos forrásokat fokozatosan át kell csoportosítani az említett rendelet szerinti költségvetésbe, amennyiben a vonatkozó összegek kellőképpen jelentősek. |
| --- | --- |

(66)

A borágazat támogatásának részben az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) nyújtandó vidékfejlesztési támogatásról szóló, 2005. szeptember 20-i 1698/2005/EK tanácsi rendelet (9) szerinti strukturális intézkedésekből kell származnia. Az 1698/2005/EK rendelet szerinti pénzügyi eszközök növelésére bizonyos forrásokat fokozatosan át kell csoportosítani az említett rendelet szerinti költségvetésbe, amennyiben a vonatkozó összegek kellőképpen jelentősek.

| (67) | A borpiac jobb működése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk a szakmaközi szervezetek által hozott döntések végrehajtására. E döntések ugyanakkor nem terjedhetnek ki olyan gyakorlatokra, amelyek torzíthatják a versenyt. |
| --- | --- |

(67)

A borpiac jobb működése érdekében a tagállamoknak lehetőséget kell kapniuk a szakmaközi szervezetek által hozott döntések végrehajtására. E döntések ugyanakkor nem terjedhetnek ki olyan gyakorlatokra, amelyek torzíthatják a versenyt.

| (68) | Az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tilalom megszegése eredményeként az Unióban a borfelesleg-termelés egyre nagyobb méreteket ölt. Jelentős számú jogszerűtlen telepítés történt az Unióban, ami a tisztességtelen verseny forrása, és tovább fokozza a borágazat nehézségeit, ezért ezzel foglalkozni kell. |
| --- | --- |

(68)

Az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tilalom megszegése eredményeként az Unióban a borfelesleg-termelés egyre nagyobb méreteket ölt. Jelentős számú jogszerűtlen telepítés történt az Unióban, ami a tisztességtelen verseny forrása, és tovább fokozza a borágazat nehézségeit, ezért ezzel foglalkozni kell.

| (69) | Bár az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tilalom némi hatást gyakorolt a borpiaci kereslet és kínálat közötti egyensúlyra, egyben akadályokat is jelent azon versenyképes termelők számára, akik rugalmasan reagálnának a megnövekedett keresletre. Mivel a piaci egyensúly még nem állt helyre, és az olyan intézkedések, mint a kivágási program eredményei még nem értek be, 2015. december 31-ig célszerű fenntartani a telepítési tilalmat, akkor azonban végérvényesen fel kell oldani, hogy a versenyképes termelők szabadon reagálhassanak a piaci körülményekre. Mindazonáltal a tagállamoknak biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy – ha szükségesnek ítélik – a területükre vonatkozóan a tilalmat 2018. december 31-ig meghosszabbíthassák. |
| --- | --- |

(69)

Bár az új telepítésekre vonatkozó átmeneti tilalom némi hatást gyakorolt a borpiaci kereslet és kínálat közötti egyensúlyra, egyben akadályokat is jelent azon versenyképes termelők számára, akik rugalmasan reagálnának a megnövekedett keresletre. Mivel a piaci egyensúly még nem állt helyre, és az olyan intézkedések, mint a kivágási program eredményei még nem értek be, 2015. december 31-ig célszerű fenntartani a telepítési tilalmat, akkor azonban végérvényesen fel kell oldani, hogy a versenyképes termelők szabadon reagálhassanak a piaci körülményekre. Mindazonáltal a tagállamoknak biztosítani kell azt a lehetőséget, hogy – ha szükségesnek ítélik – a területükre vonatkozóan a tilalmat 2018. december 31-ig meghosszabbíthassák.

| (70) | A bortermelési potenciál jobb kezelése és a telepítési jogok hatékony felhasználása érdekében, tovább enyhítve az átmeneti telepítési korlátozások hatását, bizonyos rugalmasságra szükség van, és a nemzeti vagy regionális tartalékrendszert továbbra is fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(70)

A bortermelési potenciál jobb kezelése és a telepítési jogok hatékony felhasználása érdekében, tovább enyhítve az átmeneti telepítési korlátozások hatását, bizonyos rugalmasságra szükség van, és a nemzeti vagy regionális tartalékrendszert továbbra is fenn kell tartani.

| (71) | A különböző nemzeti támogatások nyújtása veszélyeztetné az egységes piac megfelelő működését. A Szerződésnek az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit elvben alkalmazni kell a borpiac közös szervezésének hatálya alá tartozó borágazati termékekre. Mindazonáltal a kivágási támogatásra és a támogatási program bizonyos intézkedéseire vonatkozó előírásoknak önmagukban nem szabad kizárniuk az ugyanezen célú nemzeti támogatások odaítélését. |
| --- | --- |

(71)

A különböző nemzeti támogatások nyújtása veszélyeztetné az egységes piac megfelelő működését. A Szerződésnek az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseit elvben alkalmazni kell a borpiac közös szervezésének hatálya alá tartozó borágazati termékekre. Mindazonáltal a kivágási támogatásra és a támogatási program bizonyos intézkedéseire vonatkozó előírásoknak önmagukban nem szabad kizárniuk az ugyanezen célú nemzeti támogatások odaítélését.

| (72) | Annak érdekében, hogy a borágazat beépüljön az egységes támogatási rendszerbe, minden jelenleg művelés alatt álló szőlőültetvényt jogosulttá kell tenni a 73/2009/EK rendeletben előírt egységes támogatási rendszer alapján nyújtott támogatásra. |
| --- | --- |

(72)

Annak érdekében, hogy a borágazat beépüljön az egységes támogatási rendszerbe, minden jelenleg művelés alatt álló szőlőültetvényt jogosulttá kell tenni a 73/2009/EK rendeletben előírt egységes támogatási rendszer alapján nyújtott támogatásra.

| (73) | A méhészetet, mint mezőgazdasági ágazatot a termelési feltételek és a hozamok változatossága, valamint a gazdasági szereplők területi szétszóródása és sokfélesége jellemzi, mind a termelési, mind a forgalmazási szakaszban. Ezen túlmenően, figyelembe véve a varroatózisnak az utóbbi években több tagállamot is sújtó terjedését, továbbá azokat a problémákat, amelyeket ez a betegség okoz a méztermelésben, továbbra is uniós szintű cselekvésre van szükség, mivel a varroatózis nem számolható fel teljesen, és kezelésének jóváhagyott termékekkel kell történnie. A fenti körülményekre tekintettel, továbbá a méhészeti termékek uniós termelésének és forgalmazásának javítása érdekében olyan hároméves nemzeti programokat kell kidolgozni, amelyek magukban foglalják a technikai segítségnyújtást, a varroatózis visszaszorítására irányuló intézkedéseket, a vándorméhészet ésszerűsítését, az Unión belül található kaptárak állománypótlásának irányítását, valamint a méhészettel és méhészeti termékekkel foglalkozó kutatási programokban való együttműködést, mindezt a méhészeti termékek termelésének és forgalmazásának általános feltételei javítása céljából. Ezeket a nemzeti programokat részben az Uniónak kell finanszíroznia. |
| --- | --- |

(73)

A méhészetet, mint mezőgazdasági ágazatot a termelési feltételek és a hozamok változatossága, valamint a gazdasági szereplők területi szétszóródása és sokfélesége jellemzi, mind a termelési, mind a forgalmazási szakaszban. Ezen túlmenően, figyelembe véve a varroatózisnak az utóbbi években több tagállamot is sújtó terjedését, továbbá azokat a problémákat, amelyeket ez a betegség okoz a méztermelésben, továbbra is uniós szintű cselekvésre van szükség, mivel a varroatózis nem számolható fel teljesen, és kezelésének jóváhagyott termékekkel kell történnie. A fenti körülményekre tekintettel, továbbá a méhészeti termékek uniós termelésének és forgalmazásának javítása érdekében olyan hároméves nemzeti programokat kell kidolgozni, amelyek magukban foglalják a technikai segítségnyújtást, a varroatózis visszaszorítására irányuló intézkedéseket, a vándorméhészet ésszerűsítését, az Unión belül található kaptárak állománypótlásának irányítását, valamint a méhészettel és méhészeti termékekkel foglalkozó kutatási programokban való együttműködést, mindezt a méhészeti termékek termelésének és forgalmazásának általános feltételei javítása céljából. Ezeket a nemzeti programokat részben az Uniónak kell finanszíroznia.

| (74) | Az uniós selyemhernyó-tenyésztési támogatást a selyemhernyó-petéket tartalmazó felhasznált dobozok után kell nyújtani. |
| --- | --- |

(74)

Az uniós selyemhernyó-tenyésztési támogatást a selyemhernyó-petéket tartalmazó felhasznált dobozok után kell nyújtani.

| (75) | A mezőgazdasági termékek forgalmazására vonatkozó előírások alkalmazása hozzájárulhat a termelés és a forgalmazás gazdasági feltételeinek, valamint a termékek minőségének javulásához. Az ilyen előírások alkalmazása ezért a termelők, a kereskedők és a fogyasztók érdekeit is szolgálja. |
| --- | --- |

(75)

A mezőgazdasági termékek forgalmazására vonatkozó előírások alkalmazása hozzájárulhat a termelés és a forgalmazás gazdasági feltételeinek, valamint a termékek minőségének javulásához. Az ilyen előírások alkalmazása ezért a termelők, a kereskedők és a fogyasztók érdekeit is szolgálja.

| (76) | A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról szóló bizottsági közlemény (10) és az azt követő viták nyomán, a fogyasztói elvárások figyelembevétele érdekében, valamint abból a célból, hogy hozzájáruljon a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javításához, helyénvalónak tekinthető az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások fenntartása. |
| --- | --- |

(76)

A mezőgazdasági termékekre vonatkozó minőségpolitikáról szóló bizottsági közlemény (10) és az azt követő viták nyomán, a fogyasztói elvárások figyelembevétele érdekében, valamint abból a célból, hogy hozzájáruljon a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javításához, helyénvalónak tekinthető az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások fenntartása.

| (77) | Annak garantálása érdekében, hogy minden termék ép, megbízható és piacképes minőségű, és az élelmiszerágazatban elfogadott rendelkezések, különösen az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) foglalt általános élelmiszerjog, valamint annak elvei és követelményei sérelme nélkül, a fent említett bizottsági közleményben előirányzott alapvető általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek kell lennie az ágazati vagy termékenkénti forgalmazási előírások hatálya alá nem tartozó termékek számára. Ha az ilyen termékek megfelelnek az adott esetben alkalmazandó nemzetközi előírásnak, akkor az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek tekintendők. |
| --- | --- |

(77)

Annak garantálása érdekében, hogy minden termék ép, megbízható és piacképes minőségű, és az élelmiszerágazatban elfogadott rendelkezések, különösen az élelmiszerjog általános elveiről és követelményeiről, az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság létrehozásáról és az élelmiszerbiztonságra vonatkozó eljárások megállapításáról szóló 2002. január 28-i 178/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (11) foglalt általános élelmiszerjog, valamint annak elvei és követelményei sérelme nélkül, a fent említett bizottsági közleményben előirányzott alapvető általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek kell lennie az ágazati vagy termékenkénti forgalmazási előírások hatálya alá nem tartozó termékek számára. Ha az ilyen termékek megfelelnek az adott esetben alkalmazandó nemzetközi előírásnak, akkor az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek tekintendők.

| (78) | Néhány ágazat és/vagy termék esetében a meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések a versenyfeltételek meghatározásának fontos elemei. Ezért helyénvaló ezen ágazatok és/vagy termékek esetében olyan meghatározásokat, megjelöléseket és kereskedelmi megnevezéseket megállapítani, amelyek csak a vonatkozó követelményeknek megfelelő termékek forgalmazására használhatók az Unióban. |
| --- | --- |

(78)

Néhány ágazat és/vagy termék esetében a meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések a versenyfeltételek meghatározásának fontos elemei. Ezért helyénvaló ezen ágazatok és/vagy termékek esetében olyan meghatározásokat, megjelöléseket és kereskedelmi megnevezéseket megállapítani, amelyek csak a vonatkozó követelményeknek megfelelő termékek forgalmazására használhatók az Unióban.

| (79) | Az 1234/2007/EK rendelet megtartotta a korábbi közös piacszervezések forgalmazási előírásokra vonatkozó ágazati megközelítését. Helyénvaló bevezetni horizontális jellegű rendelkezéseket is. |
| --- | --- |

(79)

Az 1234/2007/EK rendelet megtartotta a korábbi közös piacszervezések forgalmazási előírásokra vonatkozó ágazati megközelítését. Helyénvaló bevezetni horizontális jellegű rendelkezéseket is.

| (80) | Az 1234/2007/EK rendelet keretében eddig a Bizottságot bízták meg bizonyos ágazatok forgalmazási előírásaira vonatkozó rendelkezések elfogadásával. Tekintettel arra, hogy az előírások kimondottan technikai jellegűek, és mivel azok hatékonyságát folyamatosan javítani kell, és azokat a fejlődő kereskedelmi gyakorlatokhoz kell igazítani, helyénvaló e megközelítést kiterjeszteni valamennyi forgalmazási előírásra, meghatározva azokat a kritériumokat, amelyeket a vonatkozó szabályok kialakításakor figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(80)

Az 1234/2007/EK rendelet keretében eddig a Bizottságot bízták meg bizonyos ágazatok forgalmazási előírásaira vonatkozó rendelkezések elfogadásával. Tekintettel arra, hogy az előírások kimondottan technikai jellegűek, és mivel azok hatékonyságát folyamatosan javítani kell, és azokat a fejlődő kereskedelmi gyakorlatokhoz kell igazítani, helyénvaló e megközelítést kiterjeszteni valamennyi forgalmazási előírásra, meghatározva azokat a kritériumokat, amelyeket a vonatkozó szabályok kialakításakor figyelembe kell venni.

| (81) | Azért kell forgalmazási előírásokat alkalmazni, hogy a piacot szabványosított és kielégítő minőségű termékekkel lehessen ellátni. Ezeknek különösen a meghatározásokra, az osztályokba sorolásra, a kiszerelésre és címkézésre, a csomagolásra, a termelési módszerre, a tartósításra, a szállításra, a termelőkre vonatkozó információkra, egyes anyagok jelenlétére, kapcsolódó adminisztratív dokumentumokra, a tárolásra, a tanúsításra és a határidőkre kell vonatkozniuk. |
| --- | --- |

(81)

Azért kell forgalmazási előírásokat alkalmazni, hogy a piacot szabványosított és kielégítő minőségű termékekkel lehessen ellátni. Ezeknek különösen a meghatározásokra, az osztályokba sorolásra, a kiszerelésre és címkézésre, a csomagolásra, a termelési módszerre, a tartósításra, a szállításra, a termelőkre vonatkozó információkra, egyes anyagok jelenlétére, kapcsolódó adminisztratív dokumentumokra, a tárolásra, a tanúsításra és a határidőkre kell vonatkozniuk.

| (82) | Figyelembe véve különösen a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás iránti fogyasztói igényt, lehetővé kell tenni a termelés helyére vonatkozó jelzések eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározását is, figyelembe véve néhány ágazat sajátosságait, különösen a feldolgozott mezőgazdasági termékek tekintetében. |
| --- | --- |

(82)

Figyelembe véve különösen a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás iránti fogyasztói igényt, lehetővé kell tenni a termelés helyére vonatkozó jelzések eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározását is, figyelembe véve néhány ágazat sajátosságait, különösen a feldolgozott mezőgazdasági termékek tekintetében.

| (83) | A forgalmazási előírások ágazatonkénti vagy termékenkénti meghatározása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a fogyasztók elvárásait, az egyes ágazatok sajátosságait és a nemzetközi szervek ajánlásait. |
| --- | --- |

(83)

A forgalmazási előírások ágazatonkénti vagy termékenkénti meghatározása során a Bizottságnak figyelembe kell vennie a fogyasztók elvárásait, az egyes ágazatok sajátosságait és a nemzetközi szervek ajánlásait.

| (84) | Ezenkívül a fogyasztóknak kínált termékek minősége és eredetisége vonatkozásában a visszaélések elkerülése érdekében szükséges lehet különösen az elemzési módszerekkel kapcsolatos különleges intézkedések elfogadásáról rendelkezni. |
| --- | --- |

(84)

Ezenkívül a fogyasztóknak kínált termékek minősége és eredetisége vonatkozásában a visszaélések elkerülése érdekében szükséges lehet különösen az elemzési módszerekkel kapcsolatos különleges intézkedések elfogadásáról rendelkezni.

| (85) | A forgalmazási előírások betartásának garantálása érdekében rendelkezni kell ellenőrzésekről és szankciókról arra az esetre, ha nem tartják be a kötelezettségeket. Az ilyen ellenőrzésekkel kapcsolatos felelősséget a tagállamoknak kell vállalniuk. |
| --- | --- |

(85)

A forgalmazási előírások betartásának garantálása érdekében rendelkezni kell ellenőrzésekről és szankciókról arra az esetre, ha nem tartják be a kötelezettségeket. Az ilyen ellenőrzésekkel kapcsolatos felelősséget a tagállamoknak kell vállalniuk.

| (86) | A forgalmazási előírások elvben minden, az Unióban forgalmazott termékre vonatkoznak. |
| --- | --- |

(86)

A forgalmazási előírások elvben minden, az Unióban forgalmazott termékre vonatkoznak.

| (87) | Helyénvaló olyan különös szabályokat meghatározni a harmadik országból behozott termékek tekintetében, amelyek értelmében egyes harmadik országokban hatályban lévő különös rendelkezések, amennyiben az uniós jogszabályokkal való egyenértékűségük biztosított, indokolhatják a forgalmazási előírásoktól való eltérések engedélyezését. |
| --- | --- |

(87)

Helyénvaló olyan különös szabályokat meghatározni a harmadik országból behozott termékek tekintetében, amelyek értelmében egyes harmadik országokban hatályban lévő különös rendelkezések, amennyiben az uniós jogszabályokkal való egyenértékűségük biztosított, indokolhatják a forgalmazási előírásoktól való eltérések engedélyezését.

| (88) | A kenhető zsírok vonatkozásában helyénvaló lehetőséget biztosítani a tagállamoknak arra, hogy a minőségi szintekre vonatkozó nemzeti szabályokat fogadhassanak el vagy tarthassanak fenn. |
| --- | --- |

(88)

A kenhető zsírok vonatkozásában helyénvaló lehetőséget biztosítani a tagállamoknak arra, hogy a minőségi szintekre vonatkozó nemzeti szabályokat fogadhassanak el vagy tarthassanak fenn.

| (89) | A borra vonatkozó rendelkezéseket a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodások fényében kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(89)

A borra vonatkozó rendelkezéseket a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodások fényében kell alkalmazni.

| (90) | Helyénvaló a borszőlőfajták osztályba sorolására vonatkozó szabályokat megállapítani, amelyek alapján az évente 50 000 hektoliternél nagyobb mennyiséget előállító tagállamok továbbra is felelősek maradnak azon borszőlőfajták osztályozásáért, amelyekből a területükön bor állítható elő. Bizonyos borszőlőfajtákat ki kell zárni. |
| --- | --- |

(90)

Helyénvaló a borszőlőfajták osztályba sorolására vonatkozó szabályokat megállapítani, amelyek alapján az évente 50 000 hektoliternél nagyobb mennyiséget előállító tagállamok továbbra is felelősek maradnak azon borszőlőfajták osztályozásáért, amelyekből a területükön bor állítható elő. Bizonyos borszőlőfajtákat ki kell zárni.

| (91) | Helyénvaló a bortermelésre vonatkozóan meghatározni bizonyos borászati eljárásokat és korlátozásokat, különös tekintettel a házasításra és harmadik országokból származó bizonyos szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlő-típusok felhasználására. A nemzetközi előírások teljesítése érdekében a további borászati eljárások tekintetében a Bizottság általános szabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott borászati eljárásokat veszi alapul. |
| --- | --- |

(91)

Helyénvaló a bortermelésre vonatkozóan meghatározni bizonyos borászati eljárásokat és korlátozásokat, különös tekintettel a házasításra és harmadik országokból származó bizonyos szőlőmust-, szőlőlé- és friss szőlő-típusok felhasználására. A nemzetközi előírások teljesítése érdekében a további borászati eljárások tekintetében a Bizottság általános szabályként a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) által ajánlott borászati eljárásokat veszi alapul.

| (92) | A borágazatban a tagállamoknak engedélyezni kell, hogy a területükön készített borokra vonatkozóan korlátozhassanak vagy kizárhassanak bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb korlátozásokat írjanak elő, és hogy meghatározandó feltételek mellett kísérleti jelleggel nem engedélyezett borászati eljárásokat is alkalmazzanak. |
| --- | --- |

(92)

A borágazatban a tagállamoknak engedélyezni kell, hogy a területükön készített borokra vonatkozóan korlátozhassanak vagy kizárhassanak bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb korlátozásokat írjanak elő, és hogy meghatározandó feltételek mellett kísérleti jelleggel nem engedélyezett borászati eljárásokat is alkalmazzanak.

| (93) | Az uniós minőségi borok koncepciójának egyik alapját többek között a bor földrajzi eredetének köszönhető különleges jellemzők jelentik. E borokat a fogyasztók az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések alapján tudják azonosítani. Az érintett termékekhez társított minőségnek megfelelő, átlátható és kidolgozottabb keret teremtése érdekében olyan szabályozást kell kialakítani, amelynek alapján az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megszerzésére vonatkozó kérelmeket az Unióban a bortól és szeszes italoktól eltérő élelmiszerekre alkalmazandó, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletben (12) szabályozott horizontális minőségi politikája szerinti megközelítéssel összhangban bírálják el. |
| --- | --- |

(93)

Az uniós minőségi borok koncepciójának egyik alapját többek között a bor földrajzi eredetének köszönhető különleges jellemzők jelentik. E borokat a fogyasztók az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések alapján tudják azonosítani. Az érintett termékekhez társított minőségnek megfelelő, átlátható és kidolgozottabb keret teremtése érdekében olyan szabályozást kell kialakítani, amelynek alapján az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés megszerzésére vonatkozó kérelmeket az Unióban a bortól és szeszes italoktól eltérő élelmiszerekre alkalmazandó, a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletben (12) szabályozott horizontális minőségi politikája szerinti megközelítéssel összhangban bírálják el.

| (94) | Az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok sajátos minőségi jellemzőinek megőrzése érdekében meg kell engedni a tagállamoknak, hogy szigorúbb szabályokat alkalmazzanak e tekintetben. |
| --- | --- |

(94)

Az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott borok sajátos minőségi jellemzőinek megőrzése érdekében meg kell engedni a tagállamoknak, hogy szigorúbb szabályokat alkalmazzanak e tekintetben.

| (95) | Az Unióban az oltalom megszerzéséhez az eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket uniós szinten kell elismerni és nyilvántartásba venni. Annak biztosítására, hogy az egyes elnevezések megfeleljenek az e rendeletben meghatározott feltételeknek, a kérelmeket az érintett tagállam nemzeti hatóságainak meg kell vizsgálniuk, aminek során figyelembe kell venni bizonyos minimális közös rendelkezéseknek, így például a nemzeti kifogásolási eljárásra vonatkozó rendelkezéseknek a teljesülését. Ezt követően a Bizottságnak kell megvizsgálnia a kérelmeket annak biztosítása érdekében, hogy nincsenek bennük nyilvánvaló hibák, és hogy az uniós jog és a kérelmező tagállamon kívüli érdekeltek érdekeinek figyelembevétele megtörtént. |
| --- | --- |

(95)

Az Unióban az oltalom megszerzéséhez az eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket uniós szinten kell elismerni és nyilvántartásba venni. Annak biztosítására, hogy az egyes elnevezések megfeleljenek az e rendeletben meghatározott feltételeknek, a kérelmeket az érintett tagállam nemzeti hatóságainak meg kell vizsgálniuk, aminek során figyelembe kell venni bizonyos minimális közös rendelkezéseknek, így például a nemzeti kifogásolási eljárásra vonatkozó rendelkezéseknek a teljesülését. Ezt követően a Bizottságnak kell megvizsgálnia a kérelmeket annak biztosítása érdekében, hogy nincsenek bennük nyilvánvaló hibák, és hogy az uniós jog és a kérelmező tagállamon kívüli érdekeltek érdekeinek figyelembevétele megtörtént.

| (96) | Az oltalomnak harmadik országok eredetmegjelölései és földrajzi jelzései előtt is nyitva kell állnia, amennyiben a termékek a származási országukban oltalom alatt állnak. |
| --- | --- |

(96)

Az oltalomnak harmadik országok eredetmegjelölései és földrajzi jelzései előtt is nyitva kell állnia, amennyiben a termékek a származási országukban oltalom alatt állnak.

| (97) | A bejegyzési eljárásnak lehetővé kell tennie minden, valamely tagállamban vagy harmadik országban jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy számára, hogy kifogás benyújtásával érvényesítse jogait. |
| --- | --- |

(97)

A bejegyzési eljárásnak lehetővé kell tennie minden, valamely tagállamban vagy harmadik országban jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy számára, hogy kifogás benyújtásával érvényesítse jogait.

| (98) | A nyilvántartásba vett eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek oltalmat kell élvezniük minden olyan használattal szemben, amely visszaél a követelményeknek megfelelő termék hírnevével. A tisztességes verseny elősegítése és a fogyasztók megtévesztésének elkerülése végett indokolt kiterjeszteni az oltalmat az e rendeletben nem szabályozott termékekre és szolgáltatásokra is, ideértve azokat a termékeket, amelyek nem szerepelnek a Szerződés I. mellékletében. |
| --- | --- |

(98)

A nyilvántartásba vett eredetmegjelöléseknek és földrajzi jelzéseknek oltalmat kell élvezniük minden olyan használattal szemben, amely visszaél a követelményeknek megfelelő termék hírnevével. A tisztességes verseny elősegítése és a fogyasztók megtévesztésének elkerülése végett indokolt kiterjeszteni az oltalmat az e rendeletben nem szabályozott termékekre és szolgáltatásokra is, ideértve azokat a termékeket, amelyek nem szerepelnek a Szerződés I. mellékletében.

| (99) | Bizonyos kifejezéseket hagyományosan használnak az Unióban, és ezek az eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket kiegészítő tájékoztatást nyújtanak a fogyasztók számára a borok sajátosságairól és minőségéről. A belső piac működésének és a tisztességes versenynek a biztosítása érdekében, valamint a fogyasztók félrevezetésének elkerülésére lehetővé kell tenni az Unióban az oltalom megszerzését e hagyományos kifejezések számára. |
| --- | --- |

(99)

Bizonyos kifejezéseket hagyományosan használnak az Unióban, és ezek az eredetmegjelöléseket és földrajzi jelzéseket kiegészítő tájékoztatást nyújtanak a fogyasztók számára a borok sajátosságairól és minőségéről. A belső piac működésének és a tisztességes versenynek a biztosítása érdekében, valamint a fogyasztók félrevezetésének elkerülésére lehetővé kell tenni az Unióban az oltalom megszerzését e hagyományos kifejezések számára.

| (100) | Az e rendelet hatálya alá tartozó borágazati termékek leírása, megjelölése és kiszerelése jelentősen befolyásolhatja a piacon való értékesíthetőségüket. A borágazati termékek címkézéséről szóló tagállami jogszabályok közötti különbségek akadályozhatják a belső piac zökkenőmentes működését. Szabályokat kell ezért meghatározni, amelyek figyelembe veszik a fogyasztók és a termelők jogos érdekeit. Ezért helyénvaló rendelkezni a címkézés uniós szabályozásáról. |
| --- | --- |

(100)

Az e rendelet hatálya alá tartozó borágazati termékek leírása, megjelölése és kiszerelése jelentősen befolyásolhatja a piacon való értékesíthetőségüket. A borágazati termékek címkézéséről szóló tagállami jogszabályok közötti különbségek akadályozhatják a belső piac zökkenőmentes működését. Szabályokat kell ezért meghatározni, amelyek figyelembe veszik a fogyasztók és a termelők jogos érdekeit. Ezért helyénvaló rendelkezni a címkézés uniós szabályozásáról.

| (101) | Amennyiben a tejtermékekből felesleg halmozódik vagy halmozódhat fel, és az a piac súlyos zavarát idézi vagy idézheti elő, támogatás nyújtható az Unióban termelt, takarmányként való hasznosításra szánt fölözött tejre és sovány tejporra. A kazein és a kazeinátok sajtgyártás során történő felhasználására vonatkozó szabályok célja az említett támogatási rendszerből esetlegesen származó káros hatások megakadályozása, figyelembe véve a sajt kazeinnel és kazeinátokkal való helyettesítési műveletekkel szembeni érzékenységét, és ezáltal hozzájárulnak a piac stabilizálásához. |
| --- | --- |

(101)

Amennyiben a tejtermékekből felesleg halmozódik vagy halmozódhat fel, és az a piac súlyos zavarát idézi vagy idézheti elő, támogatás nyújtható az Unióban termelt, takarmányként való hasznosításra szánt fölözött tejre és sovány tejporra. A kazein és a kazeinátok sajtgyártás során történő felhasználására vonatkozó szabályok célja az említett támogatási rendszerből esetlegesen származó káros hatások megakadályozása, figyelembe véve a sajt kazeinnel és kazeinátokkal való helyettesítési műveletekkel szembeni érzékenységét, és ezáltal hozzájárulnak a piac stabilizálásához.

| (102) | Ez a rendelet számos különböző típusú szervezettel foglalkozik az egyes szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, különösen azzal a céllal, hogy együttes fellépéssel stabilizálja az érintett termékek piacát, valamint javítsa és garantálja azok minőségét. Az 1234/2007/EK rendelet vonatkozó rendelkezései olyan szervezeteken alapulnak, amelyeket a tagállamok – vagy bizonyos feltételek mellett a Bizottság – elismernek. Ezen rendelkezéseket fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(102)

Ez a rendelet számos különböző típusú szervezettel foglalkozik az egyes szakpolitikai célkitűzések megvalósítása érdekében, különösen azzal a céllal, hogy együttes fellépéssel stabilizálja az érintett termékek piacát, valamint javítsa és garantálja azok minőségét. Az 1234/2007/EK rendelet vonatkozó rendelkezései olyan szervezeteken alapulnak, amelyeket a tagállamok – vagy bizonyos feltételek mellett a Bizottság – elismernek. Ezen rendelkezéseket fenn kell tartani.

| (103) | A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek és ezek társulásai befolyásának további növelése és a piac elvárható legnagyobb stabilitásának biztosítása érdekében a tagállamok részére lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett kiterjesszék egy adott régió nem tag termelőire is az érintett régióban a szervezet vagy társulás által a tagokra alkalmazott szabályokat, különösen a termelés, az értékesítés és a környezetvédelem terén. |
| --- | --- |

(103)

A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek és ezek társulásai befolyásának további növelése és a piac elvárható legnagyobb stabilitásának biztosítása érdekében a tagállamok részére lehetővé kell tenni, hogy bizonyos feltételek mellett kiterjesszék egy adott régió nem tag termelőire is az érintett régióban a szervezet vagy társulás által a tagokra alkalmazott szabályokat, különösen a termelés, az értékesítés és a környezetvédelem terén.

| (104) | Különösen a gyümölcs- és zöldségágazatban lehetővé kell tenni azon szervezetek sajátos elismerését, amelyek megfelelő reprezentativitásról tesznek tanúbizonyságot, és gyakorlati tevékenységet folytatnak a Szerződés 39. cikkében említett célok érdekében. A termelői szervezetek és társulásaik által elfogadott szabályok kiterjesztésére, valamint a kiterjesztés révén fellépő költségek megosztására vonatkozó rendelkezéseket, a kitűzött célok hasonlóságából következően, a szakmaközi szervezetekre is alkalmazni kell. Hasonló megközelítést kell alkalmazni a dohányágazat szakmaközi szervezeteire. |
| --- | --- |

(104)

Különösen a gyümölcs- és zöldségágazatban lehetővé kell tenni azon szervezetek sajátos elismerését, amelyek megfelelő reprezentativitásról tesznek tanúbizonyságot, és gyakorlati tevékenységet folytatnak a Szerződés 39. cikkében említett célok érdekében. A termelői szervezetek és társulásaik által elfogadott szabályok kiterjesztésére, valamint a kiterjesztés révén fellépő költségek megosztására vonatkozó rendelkezéseket, a kitűzött célok hasonlóságából következően, a szakmaközi szervezetekre is alkalmazni kell. Hasonló megközelítést kell alkalmazni a dohányágazat szakmaközi szervezeteire.

| (105) | A termelés ésszerű fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni az utóbbiak tárgyalási pozícióját a feldolgozókkal szemben, aminek eredményeként az ellátási láncban meg kell valósulnia a hozzáadott érték méltányosabb eloszlásának. Ezért a közös agrárpolitika céljainak megvalósítása érdekében a Szerződés 42. cikkének és 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezni kell arról, hogy a tejtermelők által alkotott termelői szervezetek vagy ezek társulásai – tagjaik összessége vagy azok egy része termelésének vonatkozásában – kollektív tárgyalásokat folytassanak a tejüzemekkel a szerződéses feltételekről, többek között az árról. A hatékony tejpiaci verseny fenntartása érdekében ezt a lehetőséget megfelelő számszerű korlátokhoz kell kötni. Ezért indokolt az ilyen termelői szervezeteknek a közös piacszervezés szerinti elismerése is. |
| --- | --- |

(105)

A termelés ésszerű fejlesztésének és így a tejtermelők megfelelő életszínvonalának biztosítása érdekében meg kell erősíteni az utóbbiak tárgyalási pozícióját a feldolgozókkal szemben, aminek eredményeként az ellátási láncban meg kell valósulnia a hozzáadott érték méltányosabb eloszlásának. Ezért a közös agrárpolitika céljainak megvalósítása érdekében a Szerződés 42. cikkének és 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően rendelkezni kell arról, hogy a tejtermelők által alkotott termelői szervezetek vagy ezek társulásai – tagjaik összessége vagy azok egy része termelésének vonatkozásában – kollektív tárgyalásokat folytassanak a tejüzemekkel a szerződéses feltételekről, többek között az árról. A hatékony tejpiaci verseny fenntartása érdekében ezt a lehetőséget megfelelő számszerű korlátokhoz kell kötni. Ezért indokolt az ilyen termelői szervezeteknek a közös piacszervezés szerinti elismerése is.

| (106) | Néhány ágazatban uniós szintű szabályokat vezettek be a szakmaközi szervezetekre vonatkozóan. Ezek a szervezetek hasznosnak bizonyulhatnak az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. A rájuk vonatkozó szabályokat a tej- és tejtermékágazatban is alkalmazni kell, azokkal a rendelkezésekkel együtt, amelyek versenyjogi szempontból tisztázzák e szervezetek helyzetét, miközben biztosítják, hogy azok nem torzítják a versenyt vagy a belső piacot, és nem befolyásolják a belső piac és a közös piacszervezés jó működését. |
| --- | --- |

(106)

Néhány ágazatban uniós szintű szabályokat vezettek be a szakmaközi szervezetekre vonatkozóan. Ezek a szervezetek hasznosnak bizonyulhatnak az ellátási lánc szereplői közötti párbeszéd, valamint a legjobb gyakorlatok és a piaci átláthatóság előmozdítása terén. A rájuk vonatkozó szabályokat a tej- és tejtermékágazatban is alkalmazni kell, azokkal a rendelkezésekkel együtt, amelyek versenyjogi szempontból tisztázzák e szervezetek helyzetét, miközben biztosítják, hogy azok nem torzítják a versenyt vagy a belső piacot, és nem befolyásolják a belső piac és a közös piacszervezés jó működését.

| (107) | Egyes ágazatokban – azokon kívül, amelyek esetében jelenleg szabályok határozzák meg a termelői vagy szakmaközi szervezetek elismerését – a tagállamok végezhetik az ilyen típusú szervezetek elismerését a nemzeti jog alapján, amennyiben az összhangban van az uniós joggal. |
| --- | --- |

(107)

Egyes ágazatokban – azokon kívül, amelyek esetében jelenleg szabályok határozzák meg a termelői vagy szakmaközi szervezetek elismerését – a tagállamok végezhetik az ilyen típusú szervezetek elismerését a nemzeti jog alapján, amennyiben az összhangban van az uniós joggal.

| (108) | Az egységes piac magában foglal egy, az Unió külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszert. Ennek a kereskedelmi rendszernek behozatali vámokat és export-visszatérítéseket kell magában foglalnia, valamint – elvben – stabilizálnia kell az uniós piacot. A kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója során vállalt kötelezettségeken kell alapulnia. |
| --- | --- |

(108)

Az egységes piac magában foglal egy, az Unió külső határain alkalmazandó kereskedelmi rendszert. Ennek a kereskedelmi rendszernek behozatali vámokat és export-visszatérítéseket kell magában foglalnia, valamint – elvben – stabilizálnia kell az uniós piacot. A kereskedelmi rendszernek a többoldalú kereskedelmi tárgyalások uruguayi fordulója során vállalt kötelezettségeken kell alapulnia.

| (109) | A kereskedelmi forgalom megfigyelése elsősorban irányítás kérdése, melyet rugalmasan kell kezelni. Az engedélyezési követelmények bevezetésére vonatkozó döntés meghozatalához figyelembe kell venni az engedélyek szükségességét az érintett piacok irányításához, és különösen a kérdéses termékek behozatalának megfigyeléséhez. |
| --- | --- |

(109)

A kereskedelmi forgalom megfigyelése elsősorban irányítás kérdése, melyet rugalmasan kell kezelni. Az engedélyezési követelmények bevezetésére vonatkozó döntés meghozatalához figyelembe kell venni az engedélyek szükségességét az érintett piacok irányításához, és különösen a kérdéses termékek behozatalának megfigyeléséhez.

| (110) | A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében kötött megállapodások értelmében a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámok a legtöbb esetben a közös vámtarifában kerültek megállapításra. A gabona- és a rizságazat néhány terméke esetében azonban a kiegészítő mechanizmusok bevezetése szükségessé teszi az eltérések elfogadásának lehetőségéről történő rendelkezést. |
| --- | --- |

(110)

A Kereskedelmi Világszervezet (WTO) keretében kötött megállapodások értelmében a mezőgazdasági termékekre vonatkozó vámok a legtöbb esetben a közös vámtarifában kerültek megállapításra. A gabona- és a rizságazat néhány terméke esetében azonban a kiegészítő mechanizmusok bevezetése szükségessé teszi az eltérések elfogadásának lehetőségéről történő rendelkezést.

| (111) | A bizonyos mezőgazdasági termékek behozatala miatt esetleg az uniós piacot sújtó káros hatások megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében az ilyen termékek behozatalát – amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek – kiegészítő vámtétel megfizetéséhez kell kötni. |
| --- | --- |

(111)

A bizonyos mezőgazdasági termékek behozatala miatt esetleg az uniós piacot sújtó káros hatások megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében az ilyen termékek behozatalát – amennyiben bizonyos feltételek teljesülnek – kiegészítő vámtétel megfizetéséhez kell kötni.

| (112) | Bizonyos feltételek mellett helyénvaló a Szerződéssel összhangban megkötött nemzetközi megállapodásokból vagy egyéb jogi aktusokból eredő behozatali vámkontingensek megnyitása és kezelése. |
| --- | --- |

(112)

Bizonyos feltételek mellett helyénvaló a Szerződéssel összhangban megkötött nemzetközi megállapodásokból vagy egyéb jogi aktusokból eredő behozatali vámkontingensek megnyitása és kezelése.

| (113) | A keverékekre vonatkozó importlefölözések célja a gabonafélék, a rizs és tört rizs keverékének importja esetében a vámrendszer megfelelő működésének a biztosítása. |
| --- | --- |

(113)

A keverékekre vonatkozó importlefölözések célja a gabonafélék, a rizs és tört rizs keverékének importja esetében a vámrendszer megfelelő működésének a biztosítása.

| (114) | Ez a rendelet meghatározza egy gazdasági évre a finomításra szánt cukorra vonatkozó szokásos ellátási szükségletet. Az uniós finomítóipar ellátásának biztosítása érdekében a finomításra szánt cukorra vonatkozó behozatali engedélyeket minden gazdasági év első három hónapjában a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek számára kell fenntartani, a szokásos ellátási szükséglettel meghatározott korlátokon belül. |
| --- | --- |

(114)

Ez a rendelet meghatározza egy gazdasági évre a finomításra szánt cukorra vonatkozó szokásos ellátási szükségletet. Az uniós finomítóipar ellátásának biztosítása érdekében a finomításra szánt cukorra vonatkozó behozatali engedélyeket minden gazdasági év első három hónapjában a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek számára kell fenntartani, a szokásos ellátási szükséglettel meghatározott korlátokon belül.

| (115) | Annak megakadályozására, hogy a tiltott termények megzavarják a rost előállítására szolgáló kender piacának közös szervezését, ez a rendelet rendelkezik a kender és a kendermag behozatalának ellenőrzéséről, biztosítandó, hogy ezek a termékek bizonyos garanciákat nyújtsanak a tetrahidro-kannabinol-tartalom tekintetében. Ezenkívül a nem vetés céljára szolgáló kendermag behozatalának továbbra is egy ellenőrzési rendszer hatálya alatt kell maradnia, amely rendelkezik az érintett importőrök tevékenységének engedélyezéséről. |
| --- | --- |

(115)

Annak megakadályozására, hogy a tiltott termények megzavarják a rost előállítására szolgáló kender piacának közös szervezését, ez a rendelet rendelkezik a kender és a kendermag behozatalának ellenőrzéséről, biztosítandó, hogy ezek a termékek bizonyos garanciákat nyújtsanak a tetrahidro-kannabinol-tartalom tekintetében. Ezenkívül a nem vetés céljára szolgáló kendermag behozatalának továbbra is egy ellenőrzési rendszer hatálya alatt kell maradnia, amely rendelkezik az érintett importőrök tevékenységének engedélyezéséről.

| (116) | A vámrendszer az Unió külső határain lehetővé teszi minden egyéb védintézkedés mellőzését. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között azonban elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetekben – annak érdekében, hogy az Unió piaca ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben – az Uniónak képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtételére. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió nemzetközi kötelezettségeivel. |
| --- | --- |

(116)

A vámrendszer az Unió külső határain lehetővé teszi minden egyéb védintézkedés mellőzését. A belső piaci és vámmechanizmus rendkívüli körülmények között azonban elégtelennek bizonyulhat. Ilyen esetekben – annak érdekében, hogy az Unió piaca ne maradjon védtelen az esetlegesen kialakuló zavarokkal szemben – az Uniónak képesnek kell lennie valamennyi szükséges intézkedés haladéktalan megtételére. Az ilyen intézkedéseknek összhangban kell lenniük az Unió nemzetközi kötelezettségeivel.

| (117) | Lehetőséget kell biztosítani az aktív vagy passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának megtiltására. Indokolt ezért lehetőséget biztosítani ilyen helyzetekben az aktív és passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának felfüggesztésére. |
| --- | --- |

(117)

Lehetőséget kell biztosítani az aktív vagy passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának megtiltására. Indokolt ezért lehetőséget biztosítani ilyen helyzetekben az aktív és passzív feldolgozási eljárások alkalmazásának felfüggesztésére.

| (118) | A harmadik országokba irányuló kivitel után járó – az Unión belüli árak és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló és a WTO-ban tett kötelezettségvállalások által meghatározott korlátokon belüli – visszatérítések odaítélésére vonatkozó rendelkezéseknek arra kell szolgálniuk, hogy biztosítsák az Unió részvételét az e rendelet hatálya alá tartozó egyes termékek nemzetközi kereskedelmében. A támogatott kivitelnek értékbeli és mennyiségi korlátok között kell maradnia. |
| --- | --- |

(118)

A harmadik országokba irányuló kivitel után járó – az Unión belüli árak és a világpiaci árak közötti különbségen alapuló és a WTO-ban tett kötelezettségvállalások által meghatározott korlátokon belüli – visszatérítések odaítélésére vonatkozó rendelkezéseknek arra kell szolgálniuk, hogy biztosítsák az Unió részvételét az e rendelet hatálya alá tartozó egyes termékek nemzetközi kereskedelmében. A támogatott kivitelnek értékbeli és mennyiségi korlátok között kell maradnia.

| (119) | Az érték tekintetében megállapított korlátok betartását akkor kell biztosítani, amikor az export-visszatérítéseket rögzítik, méghozzá a kifizetéseknek az EMGA-ra vonatkozó szabályok szerinti ellenőrzése révén. Az ellenőrzés az export-visszatérítések kötelező előzetes rögzítése révén megkönnyíthető, miközben a differenciált visszatérítések esetében lehetőség van – azon földrajzi területen belül, amelyre egy egységes export-visszatérítési mérték vonatkozik – a meghatározott rendeltetési hely megváltoztatására. A rendeltetési hely megváltoztatása esetében a tényleges rendeltetési helyre alkalmazandó export-visszatérítést kell megfizetni, amelynek felső határa a rendeltetési helyre alkalmazandó, előzetesen rögzített összeg. |
| --- | --- |

(119)

Az érték tekintetében megállapított korlátok betartását akkor kell biztosítani, amikor az export-visszatérítéseket rögzítik, méghozzá a kifizetéseknek az EMGA-ra vonatkozó szabályok szerinti ellenőrzése révén. Az ellenőrzés az export-visszatérítések kötelező előzetes rögzítése révén megkönnyíthető, miközben a differenciált visszatérítések esetében lehetőség van – azon földrajzi területen belül, amelyre egy egységes export-visszatérítési mérték vonatkozik – a meghatározott rendeltetési hely megváltoztatására. A rendeltetési hely megváltoztatása esetében a tényleges rendeltetési helyre alkalmazandó export-visszatérítést kell megfizetni, amelynek felső határa a rendeltetési helyre alkalmazandó, előzetesen rögzített összeg.

| (120) | A mennyiségi korlátoknak való megfelelést egy megbízható és hatékony ellenőrző rendszernek kell biztosítania. E célból az export-visszatérítések odaítélését kiviteli engedélyhez kell kötni. Az export-visszatérítéseket a rendelkezésre álló felső korlát mértékéig, az érintett termék adott helyzetének függvényében kell odaítélni. E szabály alól kizárólag a Szerződés I. mellékletében nem szereplő olyan feldolgozott termékek esetében lehet kivételt tenni, amelyekre nem vonatkoznak mennyiségi korlátok. Rendelkezni kell a piacszervezési szabályok szigorú betartásától való eltérésről abban az esetben, ha az export-visszatérítésben részesülő kivitel várhatóan nem lépi túl a megállapított mennyiséget. |
| --- | --- |

(120)

A mennyiségi korlátoknak való megfelelést egy megbízható és hatékony ellenőrző rendszernek kell biztosítania. E célból az export-visszatérítések odaítélését kiviteli engedélyhez kell kötni. Az export-visszatérítéseket a rendelkezésre álló felső korlát mértékéig, az érintett termék adott helyzetének függvényében kell odaítélni. E szabály alól kizárólag a Szerződés I. mellékletében nem szereplő olyan feldolgozott termékek esetében lehet kivételt tenni, amelyekre nem vonatkoznak mennyiségi korlátok. Rendelkezni kell a piacszervezési szabályok szigorú betartásától való eltérésről abban az esetben, ha az export-visszatérítésben részesülő kivitel várhatóan nem lépi túl a megállapított mennyiséget.

| (121) | Élő szarvasmarhafélék kivitele esetében rendelkezni kell arról, hogy az export-visszatérítés odaítélésére és kifizetésére kizárólag abban az esetben kerül sor, ha betartják az uniós jogban az állatok jóléte, és különösen az állatok szállítás alatti védelme tekintetében előírt rendelkezéseket. |
| --- | --- |

(121)

Élő szarvasmarhafélék kivitele esetében rendelkezni kell arról, hogy az export-visszatérítés odaítélésére és kifizetésére kizárólag abban az esetben kerül sor, ha betartják az uniós jogban az állatok jóléte, és különösen az állatok szállítás alatti védelme tekintetében előírt rendelkezéseket.

| (122) | A mezőgazdasági termékek egyes esetekben a harmadik országokban megkülönböztetett behozatali elbánásban részesülhetnek, ha megfelelnek bizonyos előírásoknak és/vagy árfeltételeknek. Az ilyen rendszerek megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az importáló harmadik ország hatóságai és az Unió között igazgatási együttműködésre van szükség. E célból a termékekhez egy, az Unió területén kibocsátott tanúsítványt kell mellékelni. |
| --- | --- |

(122)

A mezőgazdasági termékek egyes esetekben a harmadik országokban megkülönböztetett behozatali elbánásban részesülhetnek, ha megfelelnek bizonyos előírásoknak és/vagy árfeltételeknek. Az ilyen rendszerek megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az importáló harmadik ország hatóságai és az Unió között igazgatási együttműködésre van szükség. E célból a termékekhez egy, az Unió területén kibocsátott tanúsítványt kell mellékelni.

| (123) | A virághagymák harmadik országokba történő kivitele számottevő gazdasági jelentőséggel bír az Unió számára. A kivitelek folytatása és bővítése az áraknak az ágazaton belüli stabilizálásával biztosítható. Ennek a rendeletnek ezért rendelkeznie kell a szóban forgó termékek export-minimáláráról. |
| --- | --- |

(123)

A virághagymák harmadik országokba történő kivitele számottevő gazdasági jelentőséggel bír az Unió számára. A kivitelek folytatása és bővítése az áraknak az ágazaton belüli stabilizálásával biztosítható. Ennek a rendeletnek ezért rendelkeznie kell a szóban forgó termékek export-minimáláráról.

| (124) | A Szerződés 42. cikkével összhangban a Szerződés versenyszabályokra vonatkozó fejezetének rendelkezései a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére kizárólag az uniós jog által a Szerződés 43. cikke (2) és (3) bekezdésének keretében, és az ott megállapított eljárással összhangban meghatározott mértékig alkalmazandók. Az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket nagyrészt alkalmazandónak minősítették. Az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról szóló, 2006. július 24-i 1184/2006/EK tanácsi rendelet (13) tovább pontosította különösen a Szerződés vállalkozásokra vonatkozó szabályainak alkalmazását. Az egységes átfogó piacpolitikai szabályozás kialakításának céljával összhangban helyénvaló e rendeletben rendelkezni az érintett szabályokról. |
| --- | --- |

(124)

A Szerződés 42. cikkével összhangban a Szerződés versenyszabályokra vonatkozó fejezetének rendelkezései a mezőgazdasági termékek előállítására és kereskedelmére kizárólag az uniós jog által a Szerződés 43. cikke (2) és (3) bekezdésének keretében, és az ott megállapított eljárással összhangban meghatározott mértékig alkalmazandók. Az állami támogatásokra vonatkozó rendelkezéseket nagyrészt alkalmazandónak minősítették. Az egyes versenyszabályok mezőgazdasági termékek termelésére és kereskedelmére történő alkalmazásáról szóló, 2006. július 24-i 1184/2006/EK tanácsi rendelet (13) tovább pontosította különösen a Szerződés vállalkozásokra vonatkozó szabályainak alkalmazását. Az egységes átfogó piacpolitikai szabályozás kialakításának céljával összhangban helyénvaló e rendeletben rendelkezni az érintett szabályokról.

| (125) | A Szerződés 101. cikkében említett megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásra, valamint az erőfölénnyel való visszaélésre vonatkozó versenyszabályokat alkalmazni kell a mezőgazdasági termékek termelése és kereskedelme tekintetében is olyan mértékben, hogy azok alkalmazása ne akadályozza a nemzeti agrárpiaci rendtartások működését, és ne veszélyeztesse a KAP célkitűzéseinek elérését. |
| --- | --- |

(125)

A Szerződés 101. cikkében említett megállapodásokra, döntésekre és összehangolt magatartásra, valamint az erőfölénnyel való visszaélésre vonatkozó versenyszabályokat alkalmazni kell a mezőgazdasági termékek termelése és kereskedelme tekintetében is olyan mértékben, hogy azok alkalmazása ne akadályozza a nemzeti agrárpiaci rendtartások működését, és ne veszélyeztesse a KAP célkitűzéseinek elérését.

| (126) | Különös figyelmet kell fordítani azon termelői szervezetekre, amelyek célja különösen mezőgazdasági termékek együttes előállítása vagy kereskedelme, vagy az együttes létesítmény-használat, amennyiben az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét vagy nem veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében foglalt célkitűzések elérését. |
| --- | --- |

(126)

Különös figyelmet kell fordítani azon termelői szervezetekre, amelyek célja különösen mezőgazdasági termékek együttes előállítása vagy kereskedelme, vagy az együttes létesítmény-használat, amennyiben az ilyen együttes fellépés nem zárja ki a verseny lehetőségét vagy nem veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében foglalt célkitűzések elérését.

| (127) | A KAP fejlődésének veszélyeztetését elkerülendő, valamint a jogbiztonság és az érintett vállalkozásokkal szembeni megkülönböztetésmentes bánásmód biztosítása érdekében a Bizottság – a Bíróság általi felülvizsgálatra figyelemmel – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik annak meghatározására, hogy a Szerződés 101. cikkében említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetők-e a KAP céljaival. |
| --- | --- |

(127)

A KAP fejlődésének veszélyeztetését elkerülendő, valamint a jogbiztonság és az érintett vállalkozásokkal szembeni megkülönböztetésmentes bánásmód biztosítása érdekében a Bizottság – a Bíróság általi felülvizsgálatra figyelemmel – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik annak meghatározására, hogy a Szerződés 101. cikkében említett megállapodások, döntések és összehangolt magatartások összeegyeztethetők-e a KAP céljaival.

| (128) | A közös árakon alapuló egységes piac megfelelő működését veszélyeztetné nemzeti támogatások nyújtása. Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó termékekre általában alkalmazni kell a Szerződésnek az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit. Bizonyos esetekben kivételt lehet tenni. Ha ilyen kivételek alkalmazandók, a Bizottságnak képesnek kell lennie a meglévő, új vagy javasolt nemzeti támogatások jegyzékének összeállítására, hogy megfelelő észrevételeket tehessen a tagállamok felé, és alkalmas intézkedéseket javasolhasson számukra. |
| --- | --- |

(128)

A közös árakon alapuló egységes piac megfelelő működését veszélyeztetné nemzeti támogatások nyújtása. Ezért az e rendelet hatálya alá tartozó termékekre általában alkalmazni kell a Szerződésnek az állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit. Bizonyos esetekben kivételt lehet tenni. Ha ilyen kivételek alkalmazandók, a Bizottságnak képesnek kell lennie a meglévő, új vagy javasolt nemzeti támogatások jegyzékének összeállítására, hogy megfelelő észrevételeket tehessen a tagállamok felé, és alkalmas intézkedéseket javasolhasson számukra.

| (129) | Csatlakozásuk óta Finnország és Svédország a rénszarvas és a rénszarvasból készült termékek előállításának és értékesítésének sajátos gazdasági helyzete miatt támogatást nyújthat e tekintetben. A Bizottság engedélye alapján Finnország ezenkívül sajátos éghajlati viszonyaira tekintettel támogatást nyújthat meghatározott mennyiségű vetőmagra, valamint meghatározott mennyiségű gabonavetőmagra, amelyet kizárólag ebben az országban termelnek. |
| --- | --- |

(129)

Csatlakozásuk óta Finnország és Svédország a rénszarvas és a rénszarvasból készült termékek előállításának és értékesítésének sajátos gazdasági helyzete miatt támogatást nyújthat e tekintetben. A Bizottság engedélye alapján Finnország ezenkívül sajátos éghajlati viszonyaira tekintettel támogatást nyújthat meghatározott mennyiségű vetőmagra, valamint meghatározott mennyiségű gabonavetőmagra, amelyet kizárólag ebben az országban termelnek.

| (130) | Az indokolt krízisesetek kezelése érdekében – akár a támogatási programok alapján előirányzott átmeneti krízislepárlás-támogatási intézkedés 2012-ben esedékes megszűnését követően is – a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy krízislepárlási támogatást nyújtsanak a tagállam saját nemzeti támogatási programjához tartozó megfelelő éves költségvetés értékének 15 %-os átfogó költségvetési korlátján belül. Minden ilyen támogatásról értesíteni kell a Bizottságot, és a támogatást annak odaítélését megelőzően jóvá kell hagyni e rendelet alapján. |
| --- | --- |

(130)

Az indokolt krízisesetek kezelése érdekében – akár a támogatási programok alapján előirányzott átmeneti krízislepárlás-támogatási intézkedés 2012-ben esedékes megszűnését követően is – a tagállamok számára lehetővé kell tenni, hogy krízislepárlási támogatást nyújtsanak a tagállam saját nemzeti támogatási programjához tartozó megfelelő éves költségvetés értékének 15 %-os átfogó költségvetési korlátján belül. Minden ilyen támogatásról értesíteni kell a Bizottságot, és a támogatást annak odaítélését megelőzően jóvá kell hagyni e rendelet alapján.

| (131) | Azokban a tagállamokban, amelyekben jelentősen csökken a cukorkvóta, a cukorrépa-termelők különösen súlyos alkalmazkodási nehézségekkel fognak szembesülni. Ilyen esetekben a cukorrépa-termelőknek a 73/2009/EK rendelet szerint nyújtott átmeneti uniós támogatás nem lesz elegendő e termelők nehézségeinek teljes megoldásához. Ezért a kvótájukat a 2006. február 20-án, a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendelet (14) III. mellékletében rögzített cukorkvótához képest több mint 50 %-kal csökkentő tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az átmeneti uniós támogatás alkalmazási időszakában állami támogatást nyújtsanak a cukorrépa-termelőknek. Annak biztosítására, hogy az állami támogatást nyújtó tagállamok nem nyújtanak a cukorrépa-termelők szükségleteit meghaladó mértékű támogatást, az érintett állami támogatás teljes összegét a Bizottságnak továbbra is jóvá kell hagynia, Olaszország kivételével, ahol a legtermelékenyebb cukorrépa-termelőknek a reform utáni piaci feltételekhez való alkalmazkodáshoz szükséges maximális igénye a megtermelt cukorrépa után tonnánként 11 euróra becsülhető. Ezen túlmenően az Olaszországban várhatóan felmerülő sajátos problémákra tekintettel azon rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a cukorrépa-termelők számára az odaítélt állami támogatás közvetlen vagy közvetett igénybevételét, fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(131)

Azokban a tagállamokban, amelyekben jelentősen csökken a cukorkvóta, a cukorrépa-termelők különösen súlyos alkalmazkodási nehézségekkel fognak szembesülni. Ilyen esetekben a cukorrépa-termelőknek a 73/2009/EK rendelet szerint nyújtott átmeneti uniós támogatás nem lesz elegendő e termelők nehézségeinek teljes megoldásához. Ezért a kvótájukat a 2006. február 20-án, a cukorágazat piacának közös szervezéséről szóló, 2006. február 20-i 318/2006/EK tanácsi rendelet (14) III. mellékletében rögzített cukorkvótához képest több mint 50 %-kal csökkentő tagállamok számára engedélyezni kell, hogy az átmeneti uniós támogatás alkalmazási időszakában állami támogatást nyújtsanak a cukorrépa-termelőknek. Annak biztosítására, hogy az állami támogatást nyújtó tagállamok nem nyújtanak a cukorrépa-termelők szükségleteit meghaladó mértékű támogatást, az érintett állami támogatás teljes összegét a Bizottságnak továbbra is jóvá kell hagynia, Olaszország kivételével, ahol a legtermelékenyebb cukorrépa-termelőknek a reform utáni piaci feltételekhez való alkalmazkodáshoz szükséges maximális igénye a megtermelt cukorrépa után tonnánként 11 euróra becsülhető. Ezen túlmenően az Olaszországban várhatóan felmerülő sajátos problémákra tekintettel azon rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a cukorrépa-termelők számára az odaítélt állami támogatás közvetlen vagy közvetett igénybevételét, fenn kell tartani.

| (132) | Finnországban a cukorrépa-termesztés sajátos földrajzi és éghajlati körülmények között történik, ami a cukorreform általános hatásain túlmenően is hátrányosan befolyásolja a ágazatot. Az említett tagállam számára állandó jelleggel engedélyezni kell, hogy megfelelő összegű állami támogatást nyújtson a cukorrépa-termelők részére. |
| --- | --- |

(132)

Finnországban a cukorrépa-termesztés sajátos földrajzi és éghajlati körülmények között történik, ami a cukorreform általános hatásain túlmenően is hátrányosan befolyásolja a ágazatot. Az említett tagállam számára állandó jelleggel engedélyezni kell, hogy megfelelő összegű állami támogatást nyújtson a cukorrépa-termelők részére.

| (133) | A német alkoholmonopólium keretében Németország által nyújtott támogatás egyedi szabályai 2010. december 31-én jártak volna le. A monopólium által értékesített mennyiségek 2003 óta csökkentek, és a lepárlók és nyersanyagbeszállító kis és közepes mezőgazdasági üzemeik lépéseket tettek annak érdekében, hogy felkészüljenek a szabad piacra való belépésre. Ennek ellenére, mivel még több idő kell az új körülményekhez való alkalmazkodáshoz, szükség van a monopólium megszüntetésének és a kedvezményezetteknek nyújtott támogatásnak 2013. december 31-ig való meghosszabbítására. Célszerű, hogy a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek, amelyek helyi nyersanyagok felhasználása révén hozzájárulnak különösen a hagyományos természeti kép és a biodiverzitás megőrzéséhez, 2017. december 31-ig részesülhessek a monopólium által nyújtott támogatásban, amely dátummal a monopólium megszűnik. Németországnak 2013-tól évente be kell nyújtania egy kivonásra irányuló éves tervet. |
| --- | --- |

(133)

A német alkoholmonopólium keretében Németország által nyújtott támogatás egyedi szabályai 2010. december 31-én jártak volna le. A monopólium által értékesített mennyiségek 2003 óta csökkentek, és a lepárlók és nyersanyagbeszállító kis és közepes mezőgazdasági üzemeik lépéseket tettek annak érdekében, hogy felkészüljenek a szabad piacra való belépésre. Ennek ellenére, mivel még több idő kell az új körülményekhez való alkalmazkodáshoz, szükség van a monopólium megszüntetésének és a kedvezményezetteknek nyújtott támogatásnak 2013. december 31-ig való meghosszabbítására. Célszerű, hogy a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek, amelyek helyi nyersanyagok felhasználása révén hozzájárulnak különösen a hagyományos természeti kép és a biodiverzitás megőrzéséhez, 2017. december 31-ig részesülhessek a monopólium által nyújtott támogatásban, amely dátummal a monopólium megszűnik. Németországnak 2013-tól évente be kell nyújtania egy kivonásra irányuló éves tervet.

| (134) | Ha egy tagállam a területén támogatni kívánja a tej és a tejtermékek fogyasztásának előmozdítását célzó uniós intézkedéseket, rendelkezni kell arról a lehetőségről, hogy az ilyen intézkedéseket a tejtermelőkre nemzeti szinten kivetett promóciós illetékből finanszírozzák. |
| --- | --- |

(134)

Ha egy tagállam a területén támogatni kívánja a tej és a tejtermékek fogyasztásának előmozdítását célzó uniós intézkedéseket, rendelkezni kell arról a lehetőségről, hogy az ilyen intézkedéseket a tejtermelőkre nemzeti szinten kivetett promóciós illetékből finanszírozzák.

| (135) | Mivel az uniós jog nem szabályozza a formális, írásbeli szerződéseket, a tagállamok saját szerződésjogi rendszerükön belül kötelezővé tehetik ezeknek a szerződéseknek az alkalmazását, feltéve, hogy egyidejűleg betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy ebben az összefüggésben nagyok az eltérések az Unióban, a szubszidiaritás érdekében ennek a döntésnek a tagállamok hatáskörében kell maradnia. Mindazonáltal az e szerződésekre vonatkozó megfelelő minimumszabályok, valamint a belső piac és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében uniós szinten meg kell határozni néhány, az említett szerződések alkalmazására vonatkozó alapfeltételt. Mivel néhány tejipari szövetkezet alapszabálya tartalmazhat hasonló hatással járó szabályokat, az egyszerűség érdekében ezeket mentesíteni kell a szerződésre vonatkozó követelmény alól. Annak biztosításához, hogy ez a rendszer akkor is hatékonyan működjön, ha a tejet köztes szereplők gyűjtik össze a termelőktől és szállítják a feldolgozókhoz, indokolt azt ilyen esetben is ugyanúgy alkalmazni. |
| --- | --- |

(135)

Mivel az uniós jog nem szabályozza a formális, írásbeli szerződéseket, a tagállamok saját szerződésjogi rendszerükön belül kötelezővé tehetik ezeknek a szerződéseknek az alkalmazását, feltéve, hogy egyidejűleg betartják az uniós jogszabályokat, és mindenekelőtt szem előtt tartják a belső piac és a közös piacszervezés megfelelő működését. Tekintettel arra, hogy ebben az összefüggésben nagyok az eltérések az Unióban, a szubszidiaritás érdekében ennek a döntésnek a tagállamok hatáskörében kell maradnia. Mindazonáltal az e szerződésekre vonatkozó megfelelő minimumszabályok, valamint a belső piac és a közös piacszervezés jó működésének biztosítása érdekében uniós szinten meg kell határozni néhány, az említett szerződések alkalmazására vonatkozó alapfeltételt. Mivel néhány tejipari szövetkezet alapszabálya tartalmazhat hasonló hatással járó szabályokat, az egyszerűség érdekében ezeket mentesíteni kell a szerződésre vonatkozó követelmény alól. Annak biztosításához, hogy ez a rendszer akkor is hatékonyan működjön, ha a tejet köztes szereplők gyűjtik össze a termelőktől és szállítják a feldolgozókhoz, indokolt azt ilyen esetben is ugyanúgy alkalmazni.

| (136) | Megfelelő információra van szükség az uniós komlópiac helyzetéről és fejlődési tendenciáiról. Ezért rendelkezni kell az Unió területén termelt komló szállítására vonatkozó valamennyi szerződés nyilvántartásba vételéről. |
| --- | --- |

(136)

Megfelelő információra van szükség az uniós komlópiac helyzetéről és fejlődési tendenciáiról. Ezért rendelkezni kell az Unió területén termelt komló szállítására vonatkozó valamennyi szerződés nyilvántartásba vételéről.

| (137) | A bortermelő potenciál jobb kezelése érdekében kívánatos, hogy a tagállamok megküldjék a Bizottságnak a termelési potenciáljuk szőlőkataszteren alapuló jegyzékét. Annak érdekében, hogy a tagállamokat ösztönözzék az említett jegyzék megküldésére, a szerkezetátalakítási és átállási támogatást azon tagállamokra kell korlátozni, amelyek a jegyzéket megküldték. A vonatkozó szakpolitikai és adminisztratív döntésekhez szükséges információ rendelkezésre állása érdekében a borszőlőfajtákat termesztőknek, illetve a must- és a bortermelőknek szüreti jelentést kell készíteniük. Lehetővé kell tenni tagállamok számára, hogy megkövetelhessék a borszőlő-kereskedőktől a legutóbbi szüretből értékesített szőlő mennyiségének bejelentését. A must- és bortermelőknek, valamint -kereskedőknek – a kiskereskedők kivételével – be kell jelenteniük a must- és borkészleteiket. |
| --- | --- |

(137)

A bortermelő potenciál jobb kezelése érdekében kívánatos, hogy a tagállamok megküldjék a Bizottságnak a termelési potenciáljuk szőlőkataszteren alapuló jegyzékét. Annak érdekében, hogy a tagállamokat ösztönözzék az említett jegyzék megküldésére, a szerkezetátalakítási és átállási támogatást azon tagállamokra kell korlátozni, amelyek a jegyzéket megküldték. A vonatkozó szakpolitikai és adminisztratív döntésekhez szükséges információ rendelkezésre állása érdekében a borszőlőfajtákat termesztőknek, illetve a must- és a bortermelőknek szüreti jelentést kell készíteniük. Lehetővé kell tenni tagállamok számára, hogy megkövetelhessék a borszőlő-kereskedőktől a legutóbbi szüretből értékesített szőlő mennyiségének bejelentését. A must- és bortermelőknek, valamint -kereskedőknek – a kiskereskedők kivételével – be kell jelenteniük a must- és borkészleteiket.

| (138) | Az érintett termékek megfelelő szintű nyomonkövethetősége és különösen a fogyasztók védelme érdekében az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi borágazati termék tekintetében elő kell írni, hogy azt az Unión belüli mozgásakor dokumentum kísérje. |
| --- | --- |

(138)

Az érintett termékek megfelelő szintű nyomonkövethetősége és különösen a fogyasztók védelme érdekében az e rendelet hatálya alá tartozó valamennyi borágazati termék tekintetében elő kell írni, hogy azt az Unión belüli mozgásakor dokumentum kísérje.

| (139) | Bizonyos körülmények között és bizonyos termékek esetében helyénvaló rendelkezni az olyan esetekben meghozandó intézkedésekről, amikor a belső piaci árak vagy a világpiaci árfolyamok vagy árak jelentős változása miatt piaci zavarok következnek be vagy azok bekövetkezése valószínű. |
| --- | --- |

(139)

Bizonyos körülmények között és bizonyos termékek esetében helyénvaló rendelkezni az olyan esetekben meghozandó intézkedésekről, amikor a belső piaci árak vagy a világpiaci árfolyamok vagy árak jelentős változása miatt piaci zavarok következnek be vagy azok bekövetkezése valószínű.

| (140) | A tagállamok hatóságai felelősek e rendelet betartásának biztosításáért, és olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek révén a Bizottság figyelemmel kísérheti és biztosíthatja a megfelelést, különösen a borágazatban. |
| --- | --- |

(140)

A tagállamok hatóságai felelősek e rendelet betartásának biztosításáért, és olyan rendelkezéseket kell hozni, amelyek révén a Bizottság figyelemmel kísérheti és biztosíthatja a megfelelést, különösen a borágazatban.

| (141) | Szükség van a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó egyedi intézkedések kereteinek megállapítására abból a célból, hogy a piac figyelemmel kísérése érdekében lehetővé váljon a gazdasági adatok gyűjtése és a statisztikai adatok elemzése. A nem mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó információkat is hozzáférhetővé kell tenni oly mértékben, amennyire általánosságban a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol piaca kapcsolódik az etil-alkohol piacához. |
| --- | --- |

(141)

Szükség van a mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó egyedi intézkedések kereteinek megállapítására abból a célból, hogy a piac figyelemmel kísérése érdekében lehetővé váljon a gazdasági adatok gyűjtése és a statisztikai adatok elemzése. A nem mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó információkat is hozzáférhetővé kell tenni oly mértékben, amennyire általánosságban a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol piaca kapcsolódik az etil-alkohol piacához.

| (142) | Az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek következtében a tagállamoknál felmerülő kiadásokat az Unió a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek (15) megfelelően finanszírozza. |
| --- | --- |

(142)

Az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek következtében a tagállamoknál felmerülő kiadásokat az Unió a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek (15) megfelelően finanszírozza.

| (143) | Az 1698/2005/EK rendelet alapján a borágazat számára rendelkezésre álló pénzügyi eszközök növelésére bizonyos forrásokat fokozatosan át kell csoportosítani az említett rendelet szerinti költségvetésbe, amennyiben a vonatkozó összegek kellőképpen jelentősek. |
| --- | --- |

(143)

Az 1698/2005/EK rendelet alapján a borágazat számára rendelkezésre álló pénzügyi eszközök növelésére bizonyos forrásokat fokozatosan át kell csoportosítani az említett rendelet szerinti költségvetésbe, amennyiben a vonatkozó összegek kellőképpen jelentősek.

| (144) | A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja a szükséges intézkedéseket a szükséghelyzetben felmerülő egyedi gyakorlati problémák megoldására. |
| --- | --- |

(144)

A Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy elfogadja a szükséges intézkedéseket a szükséghelyzetben felmerülő egyedi gyakorlati problémák megoldására.

| (145) | Mivel a mezőgazdasági termékek közös piacai folyamatosan fejlődnek, a tagállamoknak és a Bizottságnak folyamatosan tájékoztatniuk kell egymást a releváns fejleményekről, és el kell fogadniuk az ezekről szóló tájékoztatás, valamint a vonatkozó információkról való értesítés módját. |
| --- | --- |

(145)

Mivel a mezőgazdasági termékek közös piacai folyamatosan fejlődnek, a tagállamoknak és a Bizottságnak folyamatosan tájékoztatniuk kell egymást a releváns fejleményekről, és el kell fogadniuk az ezekről szóló tájékoztatás, valamint a vonatkozó információkról való értesítés módját.

| (146) | Az e rendeletben megállapított előnyökkel való visszaélés elkerülése érdekében az előnyök nem adhatók meg, vagy adott esetben azokat vissza kell vonni, ha bebizonyosodik, hogy valamely előny megszerzésének feltételeit – e rendelet céljaival ellentétesen – mesterségesen teremtették meg. |
| --- | --- |

(146)

Az e rendeletben megállapított előnyökkel való visszaélés elkerülése érdekében az előnyök nem adhatók meg, vagy adott esetben azokat vissza kell vonni, ha bebizonyosodik, hogy valamely előny megszerzésének feltételeit – e rendelet céljaival ellentétesen – mesterségesen teremtették meg.

| (147) | Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésének garantálása érdekében szükség van ellenőrzésekre, és teljesítésük elmulasztása esetén közigazgatási intézkedések és közigazgatási szankciók alkalmazására, valamint a KAP szerinti egységes közös piacirányítás rendezettségének garantálása érdekében a biztosítékok benyújtására és felszabadítására vonatkozó szabályokra. Ezeknek a rendelkezéseknek ki kell terjedniük a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére és az e rendelet alkalmazásából eredő tagállami jelentéstételi kötelezettségekre. |
| --- | --- |

(147)

Az ebben a rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítésének garantálása érdekében szükség van ellenőrzésekre, és teljesítésük elmulasztása esetén közigazgatási intézkedések és közigazgatási szankciók alkalmazására, valamint a KAP szerinti egységes közös piacirányítás rendezettségének garantálása érdekében a biztosítékok benyújtására és felszabadítására vonatkozó szabályokra. Ezeknek a rendelkezéseknek ki kell terjedniük a jogosulatlan kifizetések visszatérítésére és az e rendelet alkalmazásából eredő tagállami jelentéstételi kötelezettségekre.

| (148) | Az 1234/2007/EK rendelet alapján több ágazati piacirányítási intézkedés hatályát veszti 2012-ben. Az 1234/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezését követően a vonatkozó rendelkezések az érintett program végéig továbbra is alkalmazandók. |
| --- | --- |

(148)

Az 1234/2007/EK rendelet alapján több ágazati piacirányítási intézkedés hatályát veszti 2012-ben. Az 1234/2007/EK rendelet hatályon kívül helyezését követően a vonatkozó rendelkezések az érintett program végéig továbbra is alkalmazandók.

| (149) | A forgalmazási szabályok alkalmazása tekintetében a jogbiztonság biztosítása érdekében a Bizottság meghatározza azt az időpontot, amikortól az 1234/2007/EK rendelet bizonyos rendelkezései többé már nem alkalmazandók az érintett ágazatban. |
| --- | --- |

(149)

A forgalmazási szabályok alkalmazása tekintetében a jogbiztonság biztosítása érdekében a Bizottság meghatározza azt az időpontot, amikortól az 1234/2007/EK rendelet bizonyos rendelkezései többé már nem alkalmazandók az érintett ágazatban.

| (150) | Az 1234/2007/EK rendeletben a gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell adni átmeneti intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(150)

Az 1234/2007/EK rendeletben a gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó rendelkezésekről az e rendelet rendelkezéseire való zökkenőmentes átállás biztosítása érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell adni átmeneti intézkedések elfogadására.

| (151) | Ez a rendelet hatálybalépésétől alkalmazandó. Az általános forgalmazási előírást létrehozó rendelkezések azonban csak a rendelet hatálybalépése után egy év elteltével alkalmazandók. |
| --- | --- |

(151)

Ez a rendelet hatálybalépésétől alkalmazandó. Az általános forgalmazási előírást létrehozó rendelkezések azonban csak a rendelet hatálybalépése után egy év elteltével alkalmazandók.

| (152) | A tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok, valamint a termelői és a szakmaközi szervezetek tekintetében az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiac jelenlegi gazdasági körülményei és az ellátási lánc szerkezete indokolják. Ezért célszerű azokat kellően hosszú ideig alkalmazni (a tejkvóták eltörlése előtt és után egyaránt), hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék. Az intézkedéseknek azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és értékelni kell működésüket, valamint azt, hogy szükség van-e további alkalmazásukra. Az értékelést a tejpiaci fejleményekről szóló, 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig előterjesztendő bizottsági jelentéseknek kell tartalmazniuk, amelyek a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre is kiterjednek, |
| --- | --- |

(152)

A tej- és tejtermékágazati szerződéses kapcsolatok, valamint a termelői és a szakmaközi szervezetek tekintetében az e rendeletben megállapított intézkedéseket a tejpiac jelenlegi gazdasági körülményei és az ellátási lánc szerkezete indokolják. Ezért célszerű azokat kellően hosszú ideig alkalmazni (a tejkvóták eltörlése előtt és után egyaránt), hogy hatásukat teljes mértékben kifejthessék. Az intézkedéseknek azonban – tekintettel messze ható jellegükre – átmenetinek kell lenniük, és értékelni kell működésüket, valamint azt, hogy szükség van-e további alkalmazásukra. Az értékelést a tejpiaci fejleményekről szóló, 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig előterjesztendő bizottsági jelentéseknek kell tartalmazniuk, amelyek a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönző lehetséges intézkedésekre is kiterjednek,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

I.   RÉSZ

BEVEZETŐ RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Hatály

(1)   Ez a rendelet létrehozza az I. mellékletben részletezett alábbi ágazatok termékei piacának közös szervezését:

| a) | gabonafélék, az I. melléklet I. része; |
| --- | --- |

a)

gabonafélék, az I. melléklet I. része;

| b) | rizs, az I. melléklet II. része; |
| --- | --- |

b)

rizs, az I. melléklet II. része;

| c) | cukor, az I. melléklet III. része; |
| --- | --- |

c)

cukor, az I. melléklet III. része;

| d) | szárított takarmány, az I. melléklet IV. része; |
| --- | --- |

d)

szárított takarmány, az I. melléklet IV. része;

| e) | vetőmagok, az I. melléklet V. része; |
| --- | --- |

e)

vetőmagok, az I. melléklet V. része;

| f) | komló, az I. melléklet VI. része; |
| --- | --- |

f)

komló, az I. melléklet VI. része;

| g) | g) olívaolaj és étkezési olajbogyó, az I. melléklet VII. része; |
| --- | --- |

g)

g) olívaolaj és étkezési olajbogyó, az I. melléklet VII. része;

| h) | len és kender, az I. melléklet VIII. része; |
| --- | --- |

h)

len és kender, az I. melléklet VIII. része;

| i) | gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet IX. része; |
| --- | --- |

i)

gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet IX. része;

| j) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet X. része; |
| --- | --- |

j)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék, az I. melléklet X. része;

| k) | banán, az I. melléklet XI. része; |
| --- | --- |

k)

banán, az I. melléklet XI. része;

| l) | bor, az I. melléklet XII. része; |
| --- | --- |

l)

bor, az I. melléklet XII. része;

| m) | élő növények és virágkertészeti termékek, az I. melléklet XIII. része (a továbbiakban: élőnövény-ágazat); |
| --- | --- |

m)

élő növények és virágkertészeti termékek, az I. melléklet XIII. része (a továbbiakban: élőnövény-ágazat);

| n) | nyersdohány, az I. melléklet XIV. része; |
| --- | --- |

n)

nyersdohány, az I. melléklet XIV. része;

| o) | marha- és borjúhús, az I. melléklet XV. része; |
| --- | --- |

o)

marha- és borjúhús, az I. melléklet XV. része;

| p) | tej és tejtermékek, az I. melléklet XVI. része; |
| --- | --- |

p)

tej és tejtermékek, az I. melléklet XVI. része;

| q) | sertéshús, az I. melléklet XVII. része; |
| --- | --- |

q)

sertéshús, az I. melléklet XVII. része;

| r) | juh- és kecskehús, az I. melléklet XVIII. része; |
| --- | --- |

r)

juh- és kecskehús, az I. melléklet XVIII. része;

| s) | tojás, az I. melléklet XIX. része; |
| --- | --- |

s)

tojás, az I. melléklet XIX. része;

| t) | baromfihús, az I. melléklet XX. része; |
| --- | --- |

t)

baromfihús, az I. melléklet XX. része;

| u) | egyéb termékek, az I. melléklet XXI. része. |
| --- | --- |

u)

egyéb termékek, az I. melléklet XXI. része.

(2)   Ez a rendelet egyedi intézkedéseket határoz meg az alábbiakban felsorolt és – adott esetben – a II. mellékletben tovább részletezett ágazatok vonatkozásában:

| a) | mezőgazdasági eredetű etil-alkohol, a II. melléklet I. része (a továbbiakban: a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol ágazata); |
| --- | --- |

a)

mezőgazdasági eredetű etil-alkohol, a II. melléklet I. része (a továbbiakban: a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol ágazata);

| b) | méhészeti termékek, a II. melléklet II. része (a továbbiakban: a méhészeti termékek ágazata); |
| --- | --- |

b)

méhészeti termékek, a II. melléklet II. része (a továbbiakban: a méhészeti termékek ágazata);

| c) | selyemhernyók, a II. melléklet III. része. |
| --- | --- |

c)

selyemhernyók, a II. melléklet III. része.

(3)   A 0701 KN-kód alá tartozó, friss vagy hűtött burgonya esetében a IV. rész II. fejezete alkalmazandó.

2. cikk

Fogalommeghatározások

1.   E rendelet alkalmazásában a III. mellékletben meghatározott, bizonyos ágazatokra vonatkozó fogalommeghatározások alkalmazandók.

2.   E rendelet alkalmazásában:

a)   „mezőgazdasági termelő”: a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének a) pontjában meghatározott mezőgazdasági termelő;

b)   „kifizető ügynökség”: az 1290/2005/EK rendelettel összhangban a tagállamok által kijelölt szerv vagy szervek;

c)   „intervenciós ár”: az az ár, amelyen a termékek állami intervenció keretében felvásárlásra kerülnek.

3. cikk

Gazdasági évek

A gazdasági évek a következők:

| a) | egy adott év január 1-jétől december 31-ig a banánágazat esetében; |
| --- | --- |

a)

egy adott év január 1-jétől december 31-ig a banánágazat esetében;

| b) | április 1-jétől a következő év március 31-ig az alábbi ágazatok esetében:






  i. | szárított takarmány-ágazat, |
| --- | --- | --- |

b)

április 1-jétől a következő év március 31-ig az alábbi ágazatok esetében:

i.

szárított takarmány-ágazat,

| ii. | selyemhernyó-ágazat; |
| --- | --- |

ii.

selyemhernyó-ágazat;

| c) | július 1-jétől a következő év június 30-ig az alábbi ágazatok esetében:






  i. | gabonaágazat, |
| --- | --- | --- |

c)

július 1-jétől a következő év június 30-ig az alábbi ágazatok esetében:

i.

gabonaágazat,

| ii. | vetőmag-ágazat, |
| --- | --- |

ii.

vetőmag-ágazat,

| iii. | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata; |
| --- | --- |

iii.

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata;

| iv. | len- és kenderágazat, |
| --- | --- |

iv.

len- és kenderágazat,

| v. | tej- és tejtermékágazat; |
| --- | --- |

v.

tej- és tejtermékágazat;

| d) | augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig a borágazat esetében; |
| --- | --- |

d)

augusztus 1-jétől a következő év július 31-ig a borágazat esetében;

| e) | szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig a rizságazat esetében; |
| --- | --- |

e)

szeptember 1-jétől a következő év augusztus 31-ig a rizságazat esetében;

| f) | október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig a cukorágazat esetében. |
| --- | --- |

f)

október 1-jétől a következő év szeptember 30-ig a cukorágazat esetében.

A gyümölcs- és zöldségágazat, valamint a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság e termékek vonatkozásában szükség esetén
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozza meg

  aktusokat fogad el, amelyek meghatározzák
  a gazdasági éveket. [Mód. 5]

4. cikk

Átruházott hatáskörök

Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele, valamint a piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a III. melléklet I. részében szereplő fogalommeghatározásokat.

5. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén: [Mód. 6 ]

| a) | rögzítheti a rizs átváltási arányait a feldolgozás különböző szakaszaira, valamint a feldolgozási költségeket és a melléktermékek értékét; |
| --- | --- |

a)

rögzítheti a rizs átváltási arányait a feldolgozás különböző szakaszaira, valamint a feldolgozási költségeket és a melléktermékek értékét;

| b) | elfogadhatja az átváltási arányok alkalmazása kapcsán szükséges intézkedéseket. |
| --- | --- |

b)

elfogadhatja az átváltási arányok alkalmazása kapcsán szükséges intézkedéseket.

II.   RÉSZ

BELSŐ PIAC

I.   CÍM

PIACI INTERVENCIÓ

I.   FEJEZET

Állami intervenció és magántárolás

I.   szakasz

Az állami intervencióra és a magántárolásra vonatkozó bevezető rendelkezések

6. cikk

Hatály

(1)   Ez a fejezet megállapítja adott esetben az állami intervenció keretében történő felvásárlás szabályait, és rendelkezik magántárolási támogatás nyújtásáról a következő ágazatok tekintetében:

| a) | gabona; |
| --- | --- |

a)

gabona;

| b) | rizs |
| --- | --- |

b)

rizs

| c) | cukor; |
| --- | --- |

c)

cukor;

| d) | olívaolaj és étkezési olajbogyó; |
| --- | --- |

d)

olívaolaj és étkezési olajbogyó;

| e) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

e)

marha- és borjúhús;

| f) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

f)

tej és tejtermékek;

| g) | sertéshús; |
| --- | --- |

g)

sertéshús;

| h) | juh- és kecskehús. |
| --- | --- |

h)

juh- és kecskehús.

(2)   E fejezet alkalmazásában:

| a) | „gabona”: az Unióban betakarított gabonafélék, |
| --- | --- |

a)

„gabona”: az Unióban betakarított gabonafélék,

| b) | „tej”: az Unióban termelt tehéntej, |
| --- | --- |

b)

„tej”: az Unióban termelt tehéntej,

| c) | „tejszín”: a közvetlenül és kizárólag tejből nyert tejszín. |
| --- | --- |

c)

„tejszín”: a közvetlenül és kizárólag tejből nyert tejszín.

7. cikk

Uniós eredet

A 6. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül kizárólag az uniós eredetű termékek jogosultak az állami intervenció keretében történő felvásárlásra vagy a magántárolásukhoz nyújtott támogatásra.

8. cikk

Referenciaárak

(1)   A 6. cikk (1) bekezdésében említett intervenciós intézkedések tárgyát képező termékek referenciaárai a következők:

| a) | a gabonaágazat tekintetében: 101,31 EUR/tonna; |
| --- | --- |

a)

a gabonaágazat tekintetében: 101,31 EUR/tonna;

| b) | a hántolatlan rizs tekintetében 150 EUR/tonna a IV. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőség esetében; |
| --- | --- |

b)

a hántolatlan rizs tekintetében 150 EUR/tonna a IV. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőség esetében;

| c) | a cukor tekintetében:






  i. | fehércukor: 404,4 EUR/tonna a 2009–2010-es gazdasági évtől; |
| --- | --- | --- |

c)

a cukor tekintetében:

i.

fehércukor: 404,4 EUR/tonna a 2009–2010-es gazdasági évtől;

| ii. | nyerscukor: 335,2 EUR/tonna a 2009–2010-es gazdasági évtől. |
| --- | --- |

ii.

nyerscukor: 335,2 EUR/tonna a 2009–2010-es gazdasági évtől.

| d) | a marha- és borjúhúságazat tekintetében 2 224 EUR/tonna a hímivarú szarvasmarhafélék R3 osztályozású hasított testére a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer szerint; |
| --- | --- |

d)

a marha- és borjúhúságazat tekintetében 2 224 EUR/tonna a hímivarú szarvasmarhafélék R3 osztályozású hasított testére a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer szerint;

| e) | a tej- és tejtermékágazat tekintetében:






  i. | 246,39 EUR/100 kg a vaj esetében; |
| --- | --- | --- |

e)

a tej- és tejtermékágazat tekintetében:

i.

246,39 EUR/100 kg a vaj esetében;

| ii. | 169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében; |
| --- | --- |

ii.

169,80 EUR/100 kg a sovány tejpor esetében;

| f) | a sertéshúságazat tekintetében 1 509,39 EUR/tonna a súly és a színhústartalom alapján meghatározott szabványos minőségű hasított sertésre a 34. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a hasított sertésre vonatkozó uniós osztályozási rendszerrel összhangban, az alábbiak szerint:






  i. | 60–120 kg súlyú hasított testek: az V. melléklet B.II. pontjában megállapított E osztály; |
| --- | --- | --- |

f)

a sertéshúságazat tekintetében 1 509,39 EUR/tonna a súly és a színhústartalom alapján meghatározott szabványos minőségű hasított sertésre a 34. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett, a hasított sertésre vonatkozó uniós osztályozási rendszerrel összhangban, az alábbiak szerint:

i.

60–120 kg súlyú hasított testek: az V. melléklet B.II. pontjában megállapított E osztály;

| ii. | 120–180 kg súlyú hasított testek: az V. melléklet B.II. pontjában megállapított R osztály. |
| --- | --- |

ii.

120–180 kg súlyú hasított testek: az V. melléklet B.II. pontjában megállapított R osztály.

(2)   A gabona és a rizs tekintetében az (1) bekezdés a) és b) pontjában meghatározott referenciaárak a raktárba szállított áruk nagykereskedelmi, kirakodás előtti állapotára vonatkoznak. A referenciaárak a 30. cikkben említett valamennyi uniós intervenciós központra érvényesek.

(3)   Az (1) bekezdés c) pontjának i. és ii. alpontjában meghatározott referenciaárakat kell alkalmazni a IV. melléklet B. pontja szerinti szabványos minőségű, csomagolatlan, gyártelepi árú cukorra.

(4)   Az e cikk (1) bekezdésében rögzített referenciaárak a termelés és a piacok alakulására figyelemmel a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárással összhangban módosíthatók.

9. cikk

Árak bejelentése a cukorpiacon

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén létrehoz egy, a cukorpiaci árakra vonatkozó információs rendszert, beleértve a cukorpiaci árszintek közzétételére szolgáló rendszert is.

A rendszer alapját a fehércukrot gyártó vállalkozások vagy a cukorkereskedelemben érdekelt egyéb gazdasági szereplők által szolgáltatott információk képezik. Ezen információkat bizalmasan kell kezelni.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a közzétett információk ne tegyék lehetővé az egyes vállalkozások vagy gazdasági szereplők árainak azonosítását.

II.   szakasz

Állami intervenció

I.   alszakasz

Általános rendelkezések

10. cikk

Az állami intervencióra jogosult termékek

Az ebben a szakaszban meghatározott feltételekre, valamint a Bizottság által a 31. és 32. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban meghatározott további követelményekre és feltételekre figyelemmel állami intervenció a következő termékek tekintetében alkalmazandó:

| a) | közönséges búza, durumbúza, árpa, kukorica és cirok; |
| --- | --- |

a)

közönséges búza, durumbúza, árpa, kukorica és cirok;

| b) | hántolatlan rizs; |
| --- | --- |

b)

hántolatlan rizs;

| c) | a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhúságazati friss vagy hűtött hús; |
| --- | --- |

c)

a 0201 10 00 és a 0201 20 20 – 0201 20 50 KN-kód alá tartozó, marha- és borjúhúságazati friss vagy hűtött hús;

| d) | jóváhagyott uniós vállalkozás által közvetlenül és kizárólag pasztőrözött tejszínből előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék és maximális víztartalma 16 tömegszázalék; |
| --- | --- |

d)

jóváhagyott uniós vállalkozás által közvetlenül és kizárólag pasztőrözött tejszínből előállított vaj, amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék és maximális víztartalma 16 tömegszázalék;

| e) | jóváhagyott uniós vállalkozás által tejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka. |
| --- | --- |

e)

jóváhagyott uniós vállalkozás által tejből porlasztásos eljárással előállított kiváló minőségű sovány tejpor, amelynek minimális fehérjetartalma a zsírmentes szárazanyag 34,0 tömegszázaléka.

II.   alszakasz

A felvásárlás megnyitása

11. cikk

Állami intervenciós időszakok

Állami intervencióra az alábbi időszakokban van lehetőség:

| a) | a gabonafélék tekintetében november 1-jétől május 31-ig; |
| --- | --- |

a)

a gabonafélék tekintetében november 1-jétől május 31-ig;

| b) | a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig; |
| --- | --- |

b)

a hántolatlan rizs tekintetében április 1-jétől július 31-ig;

| c) | a marha- és borjúhús tekintetében bármely gazdasági év során végig; |
| --- | --- |

c)

a marha- és borjúhús tekintetében bármely gazdasági év során végig;

| d) | a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől augusztus 31-ig. |
| --- | --- |

d)

a vaj és a sovány tejpor tekintetében március 1-jétől augusztus 31-ig.

12. cikk

Az állami intervenció megnyitása

(1)   A 11. cikkben említett időszakok során az állami intervenciót:

| a) | meg kell nyitni a közönséges búza tekintetében; |
| --- | --- |

a)

meg kell nyitni a közönséges búza tekintetében;

| b) | durumbúza, árpa, kukorica, cirok, hántolatlan rizs, cukor, vaj és sovány tejpor tekintetében a 13. cikk (1) bekezdésében említett intervenciós korlátokon belül lehet megnyitni; |
| --- | --- |

b)

durumbúza, árpa, kukorica, cirok, hántolatlan rizs, cukor, vaj és sovány tejpor tekintetében a 13. cikk (1) bekezdésében említett intervenciós korlátokon belül lehet megnyitni;

| c) | a marha- és borjúhús tekintetében a Bizottság a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése

  alkalmazása
  nélkül
  elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén nyitja meg, amennyiben egy reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a hasított testek 34. cikk (1) bekezdésében meghatározott uniós osztályozási rendszere alapján a marha- és borjúhús piaci átlagára nem éri el a tonnánkénti 1560 eurót
  , különös figyelmet fordítva a területi kohéziós elvekre azon regionális piacokra gyakorolt hatások figyelembevétele érdekében, amelyek gazdasága főképpen ettől a típusú terméktől függ
  . [Mód. 7] |
| --- | --- |

c)

a marha- és borjúhús tekintetében a Bizottság a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése

  alkalmazása
  nélkül
  elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén nyitja meg, amennyiben egy reprezentatív időszakban egy tagállamban vagy egy tagállam valamely régiójában a hasított testek 34. cikk (1) bekezdésében meghatározott uniós osztályozási rendszere alapján a marha- és borjúhús piaci átlagára nem éri el a tonnánkénti 1560 eurót
  , különös figyelmet fordítva a területi kohéziós elvekre azon regionális piacokra gyakorolt hatások figyelembevétele érdekében, amelyek gazdasága főképpen ettől a típusú terméktől függ
  . [Mód. 7]

(2)   A Bizottság a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése

  323. cikk alkalmazása
  nélkül, végrehajtási jogi aktusokkal lezárja az (1) bekezdés c) pontjában említett, a marha- és borjúhúsra vonatkozó állami intervenciót, amennyiben egy reprezentatív időszak során az említett pontban meghatározott feltételek többé nem teljesülnek.

13. cikk

Intervenciós korlátok

(1)   Állami intervenció keretében felvásárlásra az alábbi mennyiségi határokon belül kerülhet sor:

| a) | durumbúza, árpa, kukorica, cirok és hántolatlan rizs tekintetében 0 tonna a 11. cikk a) illetve b) pontjában meghatározott időszakokban; |
| --- | --- |

a)

durumbúza, árpa, kukorica, cirok és hántolatlan rizs tekintetében 0 tonna a 11. cikk a) illetve b) pontjában meghatározott időszakokban;

| b) | vaj tekintetében 30 000 tonna a 11. cikk d) pontjában említett minden egyes időszakban; |
| --- | --- |

b)

vaj tekintetében 30 000 tonna a 11. cikk d) pontjában említett minden egyes időszakban;

| c) | sovány tejpor tekintetében 109 000 tonna a 11. cikk d) pontjában említett minden egyes időszakban. |
| --- | --- |

c)

sovány tejpor tekintetében 109 000 tonna a 11. cikk d) pontjában említett minden egyes időszakban.

(2)   Az (1) bekezdésben említett termékek esetében a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat az állami intervenció folytatásáról az említett bekezdésben meghatározott mennyiségek túllépése esetén is, amennyiben azt a piaci helyzet és különösen a piaci árak alakulása szükségessé teszi.

III.   alszakasz

Intervenciós árak

14. cikk

Intervenciós árak

(1)   Az intervenciós ár:

| a) | közönséges búza esetében a 11. cikk a) pontjában meghatározott intervenciós időszakonként 3 millió tonna maximális felkínált mennyiségre a referenciaárral egyezik meg; |
| --- | --- |

a)

közönséges búza esetében a 11. cikk a) pontjában meghatározott intervenciós időszakonként 3 millió tonna maximális felkínált mennyiségre a referenciaárral egyezik meg;

| b) | vaj esetében a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt korláton belül felkínált mennyiségre a referenciaár 90 %-a; |
| --- | --- |

b)

vaj esetében a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt korláton belül felkínált mennyiségre a referenciaár 90 %-a;

| c) | sovány tejpor esetében a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt korláton belül felkínált mennyiségre a referenciaárral egyezik meg. |
| --- | --- |

c)

sovány tejpor esetében a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt korláton belül felkínált mennyiségre a referenciaárral egyezik meg.

(2)   A következő termékek intervenciós árát és az intervenciós mennyiségeket a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén pályázati eljárásokkal határozza meg:

| a) | közönséges búza esetében a 11. cikk a) pontjában meghatározott intervenciós időszakonként a 3 millió tonna maximális felkínált mennyiséget túllépő összegekre; |
| --- | --- |

a)

közönséges búza esetében a 11. cikk a) pontjában meghatározott intervenciós időszakonként a 3 millió tonna maximális felkínált mennyiséget túllépő összegekre;

| b) | durumbúza, árpa, kukorica, cirok és hántolatlan rizs esetében a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában; |
| --- | --- |

b)

durumbúza, árpa, kukorica, cirok és hántolatlan rizs esetében a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában;

| c) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

c)

marha- és borjúhús;

| d) | vaj esetében a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt korlátot túllépő felkínált mennyiségekre a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában, és |
| --- | --- |

d)

vaj esetében a 13. cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt korlátot túllépő felkínált mennyiségekre a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában, és

| e) | sovány tejpor esetében a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt korlátot túllépő felkínált mennyiségekre a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában. |
| --- | --- |

e)

sovány tejpor esetében a 13. cikk (1) bekezdésének c) pontjában foglalt korlátot túllépő felkínált mennyiségekre a 13. cikk (2) bekezdése alkalmazásában.

Különleges körülmények esetén a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén egyes tagállamokra, illetve egy adott tagállam régióira korlátozhatja a pályázati eljárásokat, valamint a regisztrált piaci átlagárak alapján tagállamonként, illetve tagállamon belül régiónként állapíthatja meg az intervenciós árat és az intervencióra elfogadott mennyiségeket.

(3)   A (2) bekezdés szerinti pályázati eljárásokkal összhangban meghatározott maximális felvásárlási ár nem haladhatja meg:

| a) | gabonafélék és hántolatlan rizs esetében a vonatkozó referenciaárat; |
| --- | --- |

a)

gabonafélék és hántolatlan rizs esetében a vonatkozó referenciaárat;

| b) | marha- és borjúhús esetében a Bizottság által objektív kritériumok alapján
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározott összeggel megnövelt, valamely tagállamban vagy valamely tagállam egy régiójában regisztrált piaci átlagárat; |
| --- | --- |

b)

marha- és borjúhús esetében a Bizottság által objektív kritériumok alapján
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározott összeggel megnövelt, valamely tagállamban vagy valamely tagállam egy régiójában regisztrált piaci átlagárat;

| c) | vaj esetében a vonatkozó referenciaár 90 %-át; |
| --- | --- |

c)

vaj esetében a vonatkozó referenciaár 90 %-át;

| d) | sovány tejpor esetében a vonatkozó referenciaárat. |
| --- | --- |

d)

sovány tejpor esetében a vonatkozó referenciaárat.

(4)   Az (1), (2) és (3) bekezdésben említett intervenciós árak:

| a) | a gabonafélék esetében nem befolyásolják az árak minőségi okokból bekövetkező növekedését vagy csökkenését, és |
| --- | --- |

a)

a gabonafélék esetében nem befolyásolják az árak minőségi okokból bekövetkező növekedését vagy csökkenését, és

| b) | hántolatlan rizs esetében, ha a kifizető ügynökségnek felkínált termékek minősége eltér a IV. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőségtől, az intervenciós árakat megfelelően növelni vagy csökkenteni kell. A Bizottság ezenfelül
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén növelheti vagy csökkentheti az intervenciós árat annak biztosítása érdekében, hogy a termelés bizonyos fajták felé tolódjon el. |
| --- | --- |

b)

hántolatlan rizs esetében, ha a kifizető ügynökségnek felkínált termékek minősége eltér a IV. melléklet A. pontjában meghatározott szabványos minőségtől, az intervenciós árakat megfelelően növelni vagy csökkenteni kell. A Bizottság ezenfelül
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén növelheti vagy csökkentheti az intervenciós árat annak biztosítása érdekében, hogy a termelés bizonyos fajták felé tolódjon el.

IV.   alszakasz

Intervencióból történő értékesítés

15. cikk

Általános elvek

Az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésének a piac bármiféle zavarának elkerülésével, a vásárlók részére az árukhoz való egyenlő hozzáférés és azonos bánásmód biztosításával, valamint a Szerződés 218. cikke értelmében kötött megállapodásokból eredő kötelezettségekkel összhangban kell történnie.

16. cikk

Cukorértékesítés

Az állami intervenció keretében felvásárolt cukrot a kifizető ügynökségek kizárólag az azon gazdasági évre megállapított referenciaárnál magasabb áron értékesíthetik, amelyben az értékesítésre sor kerül.

Ha azonban lehetőség nyílik az intervenciós készleteknek a piac megzavarása nélkül való értékesítésére, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a kifizető ügynökségek:

| a) | a cukrot az első bekezdésben említett referenciaárral egyenlő vagy annál alacsonyabb áron is értékesíthetik, amennyiben a cukrot:






  i. | állati takarmányként való felhasználásra; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

a cukrot az első bekezdésben említett referenciaárral egyenlő vagy annál alacsonyabb áron is értékesíthetik, amennyiben a cukrot:

i.

állati takarmányként való felhasználásra; vagy

| ii. | exportra szánják, akár további feldolgozás nélkül, akár a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékekké vagy e rendelet XVII. mellékletének III. részében felsorolt árukká való feldolgozást követően, vagy; |
| --- | --- |

ii.

exportra szánják, akár további feldolgozás nélkül, akár a Szerződés I. mellékletében felsorolt termékekké vagy e rendelet XVII. mellékletének III. részében felsorolt árukká való feldolgozást követően, vagy;

| iii. | az 55. cikkben említett ipari felhasználásra szánják. |
| --- | --- |

iii.

az 55. cikkben említett ipari felhasználásra szánják.

| b) | a birtokukban lévő, az Unió belső piacán található, emberi fogyasztásra alkalmas feldolgozatlan cukrot az érvényes referenciaárnál alacsonyabb áron vagy költségmentesen bocsássák az érintett tagállam vagy – amennyiben valamely tagállam egyetlen ilyen szervezetet sem ismert el – a Bizottság által elismert jótékonysági szervezetek rendelkezésére egyedi sürgősségi segítségnyújtási műveletek keretében való szétosztás céljából. |
| --- | --- |

b)

a birtokukban lévő, az Unió belső piacán található, emberi fogyasztásra alkalmas feldolgozatlan cukrot az érvényes referenciaárnál alacsonyabb áron vagy költségmentesen bocsássák az érintett tagállam vagy – amennyiben valamely tagállam egyetlen ilyen szervezetet sem ismert el – a Bizottság által elismert jótékonysági szervezetek rendelkezésére egyedi sürgősségi segítségnyújtási műveletek keretében való szétosztás céljából.

V.   alszakasz

Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztás

17. cikk

Az Unió leginkább rászoruló személyei részére történő élelmiszerosztásra irányuló program

(1)   Olyan program jön létre, melynek keretében a tagállamok által kijelölt szervezetek élelmiszeripari termékeket oszthatnak ki az Unió leginkább rászoruló személyei részére. E célra az intervenciós készleteket kell használni, illetve ha nem áll rendelkezésre az élelmiszerosztási program kívánalmainak megfelelő intervenciós készlet, a piacon kell élelmiszert beszerezni.

Az első bekezdésben említett program alkalmazásában „leginkább rászoruló személyek” az olyan természetes személyek (egyének, vagy e személyekből álló családok vagy csoportok), akik szociális és pénzügyi rászorultsága az illetékes nemzeti hatóságok által elfogadott támogathatósági kritériumok szerint megállapított, illetve elismert, vagy a karitatív szervezetek által alkalmazott és az illetékes hatóságok által jóváhagyott kritériumok szerint megítélt.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti programban részt venni kívánó tagállamok élelmiszerosztási programot nyújtanak be a Bizottsághoz, mely a következőket tartalmazza:

| a) | a program fő jellemzőinek és célkitűzéseinek részletes ismertetése; |
| --- | --- |

a)

a program fő jellemzőinek és célkitűzéseinek részletes ismertetése;

| b) | a kijelölt szervezetek; |
| --- | --- |

b)

a kijelölt szervezetek;

| c) | a hároméves időszak alatt szétosztandó élelmiszer-mennyiség iránti kérelem és más releváns információk. |
| --- | --- |

c)

a hároméves időszak alatt szétosztandó élelmiszer-mennyiség iránti kérelem és más releváns információk.

A tagállamok az élelmiszereket objektív kritériumok alapján, a tápérték és a szétosztásra való alkalmasság figyelembevételével választják ki. E célból a tagállamok előnyben részesíthetik az uniós eredetű élelmiszereket.

(3)   A tagállamoknak a (2) bekezdés első albekezdésével összhangban közölt kérelmei és más relevánsnak ítélt információk alapján a Bizottság hároméves terveket fogad el.

A hároméves terv tagállamonként meghatározza az Unió által biztosított éves keretösszegeket és a tagállamok éves hozzájárulásának minimumát. A program második és harmadik évére megállapított keretösszegek indikatív jellegűek.

A programban részt vevő tagállamok minden évben megerősítik a (2) bekezdés első albekezdésének c) pontjában említett kérelmeket. E megerősítéseket követően a Bizottság minden évben dönt a végleges keretösszegekről, figyelemmel a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatokra.

Amennyiben a hároméves tervben szereplő termékek nem állnak rendelkezésre intervenciós készletből abban tagállamban, amelynek szüksége van rájuk, a hároméves terv rendelkezik azok átadásáról olyan tagállamból, ahol azok intervenciós készletből rendelkezésre állnak.

A hároméves terv a végrehajtását érintő fejlemények tükrében módosítható.

(4)   Az (1) bekezdésben említett, a tagállamok által kijelölt szervezetek nem lehetnek kereskedelmi vállalkozások.

Az élelmiszereket ingyenesen kell az említett szervezetek rendelkezésére bocsátani.

A leginkább rászoruló személyek részére történő élelmiszerosztás:

| a) | ingyenes; vagy |
| --- | --- |

a)

ingyenes; vagy

| b) | olyan áron történik, amely semmi esetben sem haladja meg az intézkedést végrehajtó kijelölt szervezetnél felmerülő, a (7) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontja alapján fedezhető költségektől eltérő költségek által indokolt szintet. |
| --- | --- |

b)

olyan áron történik, amely semmi esetben sem haladja meg az intézkedést végrehajtó kijelölt szervezetnél felmerülő, a (7) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontja alapján fedezhető költségektől eltérő költségek által indokolt szintet.

(5)   A programban részt vevő tagállamok:

| a) | éves jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz a program végrehajtásáról; |
| --- | --- |

a)

éves jelentést nyújtanak be a Bizottsághoz a program végrehajtásáról;

| b) | megfelelő időben tájékoztatják a Bizottságot az élelmiszerosztási programok végrehajtását érintő fejleményekről. |
| --- | --- |

b)

megfelelő időben tájékoztatják a Bizottságot az élelmiszerosztási programok végrehajtását érintő fejleményekről.

(6)   Az Unió társfinanszírozza a program keretében támogatható költségeket. Ez a társfinanszírozás:

| a) | nem haladhatja meg az 500 millió eurót költségvetési évenként összesen; valamint |
| --- | --- |

a)

nem haladhatja meg az 500 millió eurót költségvetési évenként összesen; valamint

| b) | nem haladhatja meg a támogatható költségek 75 %-át, illetve a 2006/596/EK bizottsági határozat (16) I. mellékletében felsorolt, a Kohéziós Alapból a 2007–2013. közötti időszakra történő finanszírozásra jogosult tagállamokban a támogatható költségek 90 %-át. |
| --- | --- |

b)

nem haladhatja meg a támogatható költségek 75 %-át, illetve a 2006/596/EK bizottsági határozat (16) I. mellékletében felsorolt, a Kohéziós Alapból a 2007–2013. közötti időszakra történő finanszírozásra jogosult tagállamokban a támogatható költségek 90 %-át.

(7)   A program keretében támogatható költségek:

| a) | az intervenciós készletekből rendelkezésre bocsátott termékek költségei; |
| --- | --- |

a)

az intervenciós készletekből rendelkezésre bocsátott termékek költségei;

| b) | a piacon beszerzett élelmiszerek költségei, valamint |
| --- | --- |

b)

a piacon beszerzett élelmiszerek költségei, valamint

| c) | szükség esetén az intervenciós készletekből származó termékek tagállamok közötti szállításának költségei. |
| --- | --- |

c)

szükség esetén az intervenciós készletekből származó termékek tagállamok közötti szállításának költségei.

Az egyes tagállamok számára a hároméves terv végrehajtására rendelkezésre álló pénzügyi források keretében a nemzeti illetékes hatóságok a következő költségeket tekinthetik támogathatónak:

| a) | az élelmiszereknek a kijelölt szervezetek raktáraiba történő szállításának költségei; |
| --- | --- |

a)

az élelmiszereknek a kijelölt szervezetek raktáraiba történő szállításának költségei;

| b) | a kijelölt szervezeteknél felmerülő következő költségek azon része, amely közvetlenül a terv végrehajtásához kapcsolódik:






  i. | igazgatási költségek; |
| --- | --- | --- |

b)

a kijelölt szervezeteknél felmerülő következő költségek azon része, amely közvetlenül a terv végrehajtásához kapcsolódik:

i.

igazgatási költségek;

| ii. | a kijelölt szervezetek raktárai és a végső elosztóhelyek közötti szállítási költségek, valamint |
| --- | --- |

ii.

a kijelölt szervezetek raktárai és a végső elosztóhelyek közötti szállítási költségek, valamint

| iii. | tárolási költségek. |
| --- | --- |

iii.

tárolási költségek.

(8)   A tagállamok elvégzik az adminisztratív és fizikai ellenőrzéseket annak biztosítására, hogy a terv végrehajtása az alkalmazandó szabályoknak megfelelően történjen, és meghatározzák a szabálytalanságok esetén alkalmazandó szankciókat.

(9)   Az „európai uniós támogatás” jelzést az Európai Unió jelképével együtt egyértelműen fel kell tüntetni a program keretében szétosztott élelmiszerek csomagolásán, valamint az elosztó pontokon.

(10)   Az uniós program nem érinti az uniós jognak megfelelő olyan egyéb nemzeti programokat, amelyek alapján a leginkább rászoruló személyek részére élelmiszerosztásra kerül sor.

18. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A 17. cikkben említett program költségvetésének hatékony felhasználása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a források tagállamok közötti elosztásának kiszámítására szolgáló módszert, többek között az intervenciós készletek elosztásának és a piacon történő élelmiszervásárlásra rendelkezésre álló pénzügyi eszközök elosztásának módját. Ezenkívül meghatározza az intervenciós készletekből rendelkezésre bocsátott készletek könyv szerinti értékét, valamint a forrásoknak a hároméves terv felülvizsgálatát követő, tagállamok közötti újbóli kiosztásának módszerét.

(2)   A 17. cikkben említett programhoz rendelt költségvetés hatékony és ésszerű felhasználásának biztosítása érdekében, valamint a gazdasági szereplők jogainak és kötelezettségeinek védelmében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírja pályázati eljárások alkalmazását az élelmiszerosztási programok végrehajtásával kapcsolatos összes műveletre vonatkozóan, valamint rendelkezések a pályázati eljárásokban résztvevők által letétbe helyezendő biztosítékokról, a tagállamok által – különösen a termékek intervenciós készletből való kivonására vonatkozó határidők be nem tartása és a hároméves terv végrehajtása során felmerülő komoly hiányosságok és szabálytalanságok esetén – alkalmazandó szankciókról, csökkentésekről és kizárásokról.

19. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezéseket fogad el a 17. cikkben említett hároméves terv és a nemzeti élelmiszerosztási programok egységes végrehajtására vonatkozóan. Az említett aktusok az alábbiakra terjednek ki:

| a) | a hároméves tervek elfogadására és felülvizsgálatára vonatkozó részletes szabályok és eljárások, valamint az alkalmazandó határidők; |
| --- | --- |

a)

a hároméves tervek elfogadására és felülvizsgálatára vonatkozó részletes szabályok és eljárások, valamint az alkalmazandó határidők;

| b) | a hároméves tervek elfogadása és felülvizsgálata, valamint a 17. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett végleges keretösszegek; |
| --- | --- |

b)

a hároméves tervek elfogadása és felülvizsgálata, valamint a 17. cikk (3) bekezdésének harmadik albekezdésében említett végleges keretösszegek;

| c) | a hároméves tervbe beépítendő kiegészítő elemekről, az élelmiszerekkel való ellátás szabályairól, valamint az intervenciós termékek kivonására alkalmazandó eljárásokról és határidőkről és a tagállamok közötti átadásról szóló rendelkezések; |
| --- | --- |

c)

a hároméves tervbe beépítendő kiegészítő elemekről, az élelmiszerekkel való ellátás szabályairól, valamint az intervenciós termékek kivonására alkalmazandó eljárásokról és határidőkről és a tagállamok közötti átadásról szóló rendelkezések;

| d) | a program végrehajtásáról szóló éves jelentések, valamint a nemzeti élelmiszerosztási programok formátumára vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

d)

a program végrehajtásáról szóló éves jelentések, valamint a nemzeti élelmiszerosztási programok formátumára vonatkozó rendelkezések;

| e) | a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében meghatározott költségvisszatérítésre alkalmazandó részletes szabályok, beleértve a pénzügyi felső határokat és a határidőket is; |
| --- | --- |

e)

a 17. cikk (7) bekezdésének második albekezdésében meghatározott költségvisszatérítésre alkalmazandó részletes szabályok, beleértve a pénzügyi felső határokat és a határidőket is;

| f) | a pályázati felhívásokra vonatkozó egységes feltételek, beleértve az élelmiszerekre és az azok szállítására alkalmazandó feltételeket is; |
| --- | --- |

f)

a pályázati felhívásokra vonatkozó egységes feltételek, beleértve az élelmiszerekre és az azok szállítására alkalmazandó feltételeket is;

| g) | a tagállamok által végrehajtandó adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

g)

a tagállamok által végrehajtandó adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések;

| h) | a kifizetési eljárásokra és határidőkre, valamint az azok be nem tartása esetén alkalmazandó csökkentésekre, a számviteli rendelkezésekre, a tagállamok közötti átadás eljárásaira – beleértve az érintett nemzeti intervenciós hatóságok által elvégzendő feladatok leírását is – vonatkozó egységes rendelkezések; |
| --- | --- |

h)

a kifizetési eljárásokra és határidőkre, valamint az azok be nem tartása esetén alkalmazandó csökkentésekre, a számviteli rendelkezésekre, a tagállamok közötti átadás eljárásaira – beleértve az érintett nemzeti intervenciós hatóságok által elvégzendő feladatok leírását is – vonatkozó egységes rendelkezések;

| i) | a 17. cikk (9) bekezdése végrehajtásának egységes feltételei.] |
| --- | --- |

i)

a 17. cikk (9) bekezdése végrehajtásának egységes feltételei.]

III.   szakasz

Magántárolás

I.   alszakasz

Kötelező támogatás

20. cikk

Támogatásra jogosult termékek

Az ebben a szakaszban meghatározott feltételekre, valamint a Bizottság által a 31. és 32. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok útján meghatározandó további követelményekre és feltételekre figyelemmel magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható:

| i. | sózatlan vaj, amely az Unió területén lévő jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék; |
| --- | --- |

i.

sózatlan vaj, amely az Unió területén lévő jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 82 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma pedig 16 tömegszázalék;

| ii. | sózott vaj, amely az Unió területén lévő jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 80 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma 16 tömegszázalék, maximális sótartalma pedig 2 tömegszázalék. |
| --- | --- |

ii.

sózott vaj, amely az Unió területén lévő jóváhagyott vállalkozásban tejszínből vagy tejből készült, és amelynek minimális vajzsírtartalma 80 tömegszázalék, maximális zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 tömegszázalék, maximális víztartalma 16 tömegszázalék, maximális sótartalma pedig 2 tömegszázalék.

21. cikk

A vajra vonatkozó feltételek és támogatási szint

A vajra vonatkozó támogatás összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

  A vaj magántárolásához nyújtott támogatási összegeket – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén – a Bizottság rögzíti a tárolási költségek, valamint a friss vaj és a készletezett vaj árának valószínűsíthető változása figyelembevételével.

Amennyiben a kitárolás idején a betárolás idején előreláthatatlan, kedvezőtlen változás következik be a piacon, a Bizottság – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén – növelheti a támogatás összegét. [Mód. 8]

II.   alszakasz

Nem kötelező támogatás

22. cikk

Támogatásra jogosult termékek

(1)   Az ebben a szakaszban meghatározott feltételekre, valamint a Bizottság által a 31. és 32. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén meghatározandó további követelményekre és feltételekre figyelemmel magántárolási támogatás a következő termékek tekintetében nyújtható:

| a) | fehércukor; |
| --- | --- |

a)

fehércukor;

| b) | olívaolaj; |
| --- | --- |

b)

olívaolaj;

| c) | kifejlett szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsa hasított test, hasított féltest, kompenzált testnegyed, elülső vagy hátulsó negyed formájában, a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszerrel összhangban osztályozva; |
| --- | --- |

c)

kifejlett szarvasmarhafélék friss vagy hűtött húsa hasított test, hasított féltest, kompenzált testnegyed, elülső vagy hátulsó negyed formájában, a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszerrel összhangban osztályozva;

| d) | sertéshús; |
| --- | --- |

d)

sertéshús;

| e) | juh- és kecskehús. |
| --- | --- |

e)

juh- és kecskehús.

A kifejlett szarvasmarhafélék húsára jellemző sajátosságok és a piaci helyzet figyelembevétele érdekében a Bizottság szükség esetén
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja az első albekezdés c) pontjában említett termékek jegyzékét.

(2)   Az (1) bekezdésben említett magántárolási támogatás összegét a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén előre vagy pályázati eljárások útján határozza meg.

23. cikk

A támogatás feltételei a fehércukor esetében

(1)   A piaci helyzetet figyelembe véve a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a fehércukor magántárolására támogatást nyújt azoknak a vállalkozásoknak, amelyek részére cukorkvótát osztottak ki, amennyiben a fehércukor regisztrált uniós átlagára egy reprezentatív időtartam alatt nem éri el a referenciaárat, és várható, hogy ezen a szinten marad.

(2)   Az (1) bekezdéssel összhangban tárolt cukorra az adott gazdasági év során nem vonatkozhat semmilyen egyéb, a 45. vagy az 56. cikkben említett tárolási intézkedés.

24. cikk

A támogatás feltételei az olívaolaj esetében

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy engedélyezi a tagállamok számára, hogy szerződést kössenek az elegendő garanciát kínáló, jóváhagyott szervekkel az általuk forgalmazott olívaolaj tárolására a piacnak az Unió bizonyos régióiban fellépő súlyos zavarai esetén, többek között, ha a piacon regisztrált átlagár egy reprezentatív időtartam alatt kevesebb, mint:

| a) | 1 779 EUR/tonna extraszűz olívaolaj esetében; vagy |
| --- | --- |

a)

1 779 EUR/tonna extraszűz olívaolaj esetében; vagy

| b) | 1 710 EUR/tonna szűz olívaolaj esetében; vagy |
| --- | --- |

b)

1 710 EUR/tonna szűz olívaolaj esetében; vagy

| c) | 1 524 EUR/tonna a 2 fok szabadsavtartalmú, lampant olívaolaj esetében, amely összeg a szabadsav-tartalom növekedésével fokonként 36,70 EUR/tonna értékkel csökken. |
| --- | --- |

c)

1 524 EUR/tonna a 2 fok szabadsavtartalmú, lampant olívaolaj esetében, amely összeg a szabadsav-tartalom növekedésével fokonként 36,70 EUR/tonna értékkel csökken.

25. cikk

A támogatás feltételei a marha- és borjúhúságazat esetében

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy magántárolási támogatást nyújt, amennyiben a 34. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a hasított kifejlett marhákra vonatkozó uniós osztályozási rendszer alapján a regisztrált uniós piaci átlagár a referenciaár 103 %-ánál alacsonyabb, és várhatóan alacsonyabb is marad.

26. cikk

A támogatás feltételei sertéshús esetében

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a hasított sertések tárolásához támogatást nyújt, amennyiben a hasított sertések uniós piaci átlagára – az Unió reprezentatív piacain az egyes tagállamokban regisztrált és az egyes tagállamok sertésállományának relatív nagyságát tükröző együtthatóval súlyozott árai alapján – a referenciaár 103 %-ánál alacsonyabb, és várhatóan alacsonyabb is marad.

27. cikk

A támogatás feltételei juh- és kecskehús esetében

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a juh- és kecskehús tárolásához támogatást nyújt, amennyiben a következők közül egy vagy több árjegyzési területen a juh- és kecskehús esetében különösen súlyos piaci helyzet áll elő:

| a) | Nagy-Britannia; |
| --- | --- |

a)

Nagy-Britannia;

| b) | Észak-Írország; |
| --- | --- |

b)

Észak-Írország;

| c) | bármely tagállam az Egyesült Királyság kivételével. |
| --- | --- |

c)

bármely tagállam az Egyesült Királyság kivételével.

IV.   szakasz

Közös rendelkezések az állami intervenció és a magántárolás kapcsán

I.   alszakasz

Általános rendelkezések

28. cikk

A tárolásra vonatkozó szabályok

(1)   A kifizető ügynökségek kizárólag a Bizottság előzetes – a 32. cikk értelmében végrehajtási jogi aktusok révén kiadott – engedélyével tárolhatnak felvásárolt termékeket azon tagállam területén kívül, amelynek joghatósága alá tartoznak.

Belgium és Luxemburg területét e cikk alkalmazásában egyetlen tagállamnak kell tekinteni.

(2)   Ha a tárolás feltétlenül szükséges, akkor az engedélyt meg kell adni, figyelembe véve a következőket:

| a) | a raktározási lehetőségek és követelmények abban a tagállamban, amelynek a joghatósága alá a kifizető ügynökség tartozik, valamint más tagállamokban; |
| --- | --- |

a)

a raktározási lehetőségek és követelmények abban a tagállamban, amelynek a joghatósága alá a kifizető ügynökség tartozik, valamint más tagállamokban;

| b) | bármely járulékos költség, amely az abban a tagállamban történő raktározásból származik, amelynek joghatósága alá a kifizető ügynökség tartozik, valamint a szállításból származó bármely járulékos költség. |
| --- | --- |

b)

bármely járulékos költség, amely az abban a tagállamban történő raktározásból származik, amelynek joghatósága alá a kifizető ügynökség tartozik, valamint a szállításból származó bármely járulékos költség.

(3)   Harmadik országban való raktározásra szóló engedély kizárólag akkor adható, ha – a (2) bekezdésben felsorolt feltételek alapján – egy másik tagállamban történő raktározás jelentős nehézségeket okozna.

(4)   A (2) bekezdés a) pontjában említett információkat a tagállamok mindegyikével folytatott konzultációt követően kell összeállítani.

(5)   Vámok és más, a közös agrárpolitika keretében juttatandó vagy kivetendő összegek nem alkalmazhatók olyan termékekre, amelyeket:

| a) | az (1), a (2) és a (3) bekezdés értelmében adott engedélyt követően szállítanak, vagy |
| --- | --- |

a)

az (1), a (2) és a (3) bekezdés értelmében adott engedélyt követően szállítanak, vagy

| b) | egyik kifizető ügynökségtől a másikhoz szállítanak át. |
| --- | --- |

b)

egyik kifizető ügynökségtől a másikhoz szállítanak át.

(6)   Az (1), a (2) és a (3) bekezdés értelmében eljáró kifizető ügynökségek felelősek maradnak az azon tagállam területén kívül tárolt termékekért, amelynek a joghatósága alá tartoznak.

(7)   Ha a termékeket, amelyeket a kifizető ügynökség annak a tagállamnak a területén kívül birtokol, amelynek joghatósága alá tartozik, nem viszik vissza az adott tagállamba, akkor azokat a raktározás helyére vonatkozóan megállapított vagy megállapítandó áron és feltételek szerint kell értékesíteni.

29. cikk

A pályázati eljárásokra vonatkozó szabályok

A pályázati eljárásoknak valamennyi érintett személy részére egyenlő esélyt kell biztosítaniuk.

Az ajánlatok kiválasztásánál azok részesülnek előnyben, amelyek az Unió számára a legelőnyösebbek. Szerződés odaítélésére mindenesetre nem feltétlenül kerül sor.

30. cikk

Gabona- és a rizságazati intervenciós központok

(1)   Az uniós gabona- és rizságazati tárolólétesítmények különbözőségének figyelembevétele, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek esetében az intervenciós központokra és raktározási helyszínekre vonatkozó követelményeket, beleértve a minimum tárolókapacitást, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelményeket.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén kijelöli a gabona- és a rizságazati intervenciós központokat, figyelembe véve a következő tényezőket:

| a) | a központok az érintett termékeket túltermelő területeken helyezkedjenek el; |
| --- | --- |

a)

a központok az érintett termékeket túltermelő területeken helyezkedjenek el;

| b) | elegendő ingatlan és műszaki felszerelés álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

b)

elegendő ingatlan és műszaki felszerelés álljon rendelkezésre;

| c) | elhelyezkedésük kedvező legyen a szállítási eszközök tekintetében. |
| --- | --- |

c)

elhelyezkedésük kedvező legyen a szállítási eszközök tekintetében.

Minden gabonaféléhez tartozhat külön intervenciós központ.

31. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján elfogadhat az ebben a rendeletben foglalt követelményeken túlmutató követelményeket és feltételeket azon termékek vonatkozásában, amelyek felvásárlására a 10. cikk szerint állami intervenció keretében, tárolására pedig magántárolási támogatás mellett kerül sor. E követelmények és feltételek célja az intervencióba vont termékek jogosultságának és minőségének garantálása, különösen a minőségi csoportok, a minőségi osztályok, a kategóriák, a mennyiségek, a csomagolás és a címkézés, a korhatárok, a tartósítás, és a termékek azon állapota vonatkozásában, amelyre az intervenciós ár és a támogatás vonatkozik.

(2)   A gabonafélék és a hántolatlan rizs ágazata sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. ckknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezhet a felvásárlási és eladási áraknak a minőségnek megfelelő növeléséről vagy csökkentéséről, amint azt a 14. cikk (4) bekezdése is említi.

(3)   A marha- és borjúhús ágazatának sajátosságai figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezhet úgy, hogy a kifizető ügynökségek kötelesek az átvételt követően és a betárolás előtt kicsontoztatni a marhahúst.

(4)   Az intervenciós készletek tárolásának Unió-szerte tapasztalható különbözőségeinek figyelembevétele, valamint a gazdasági szereplőknek az állami intervencióhoz való megfelelő hozzáférése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a következőket:

| a) | a gabonától és rizstől eltérő felvásárolandó termékek intervenciós tárolására szolgáló létesítményekre vonatkozó követelmények, beleértve a minimum tárolókapacitást, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelmények; |
| --- | --- |

a)

a gabonától és rizstől eltérő felvásárolandó termékek intervenciós tárolására szolgáló létesítményekre vonatkozó követelmények, beleértve a minimum tárolókapacitást, valamint az átvett termékek jó állapotának megőrzését szolgáló és a termékeknek a tárolási időszak végén történő elhelyezésére vonatkozó műszaki követelmények;

| b) | a tagállamokban a tárolókban maradt kis mennyiségek tagállami felelősséggel történő, az uniós eljárásnak megfelelő értékesítésére vonatkozó, valamint az újra nem csomagolható vagy csökkent minőségű mennyiségek közvetlen eladását lehetővé tévő rendelkezések. |
| --- | --- |

b)

a tagállamokban a tárolókban maradt kis mennyiségek tagállami felelősséggel történő, az uniós eljárásnak megfelelő értékesítésére vonatkozó, valamint az újra nem csomagolható vagy csökkent minőségű mennyiségek közvetlen eladását lehetővé tévő rendelkezések.

(5)   Annak biztosítása érdekében, hogy a magántárolás a kívánt hatást gyakorolja a piacra, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | rendelkezik a nyújtandó támogatás összegének csökkentéséről; |
| --- | --- |

a)

rendelkezik a nyújtandó támogatás összegének csökkentéséről;

| b) | feltételeket határozhat meg és követelményeket támaszthat az előleg fizetése kapcsán. |
| --- | --- |

b)

feltételeket határozhat meg és követelményeket támaszthat az előleg fizetése kapcsán.

(6)   Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a csalások és szabálytalanságok megelőzését szolgáló intézkedéseket fogad el. Ezen intézkedések között szerepelhet a csaláson vagy szabálytalanságon ért gazdasági szereplők kizárása az intervenciós vagy a magántárolási támogatási rendszerből.

(7)   Az állami intervenciós vagy a magántárolási rendszerben részt vevő gazdasági szereplők jogainak és kötelezettségeinek védelme érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a következőkre vonatkozó szükséges rendelkezéseket:

| a) | a gazdasági szereplők számára az árukhoz való egyenlő hozzáférést és azonos bánásmódot biztosító pályázati eljárások alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a gazdasági szereplők számára az árukhoz való egyenlő hozzáférést és azonos bánásmódot biztosító pályázati eljárások alkalmazása;

| b) | a gazdasági szereplők nyilvántartásba vétele és héaregisztrációja; |
| --- | --- |

b)

a gazdasági szereplők nyilvántartásba vétele és héaregisztrációja;

| c) | a gazdasági szereplők kötelezettségeinek tiszteletben tartását garantáló biztosíték nyújtása; |
| --- | --- |

c)

a gazdasági szereplők kötelezettségeinek tiszteletben tartását garantáló biztosíték nyújtása;

| d) | e kötelezettségek be nem tartása esetén a biztosíték egy részének vagy egészének elvesztése. |
| --- | --- |

d)

e kötelezettségek be nem tartása esetén a biztosíték egy részének vagy egészének elvesztése.

(8)   A termékek műszaki fejlődésére figyelemmel a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a IV. melléklet B. részében meghatározott, a cukorra vonatkozó szabványos minőségeket.

32. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e fejezet Unión belüli egységes alkalmazásához szükséges rendelkezéseket. Ezek különösen a következőkre vonatkozhatnak:

| a) | a termékek jogosultságának megállapítását szolgáló vizsgálatok és módszerek; |
| --- | --- |

a)

a termékek jogosultságának megállapítását szolgáló vizsgálatok és módszerek;

| b) | a marha-és borjúhús tekintetében azon referenciaidőszak meghatározása, amelynek során a 12. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 12. cikk (2) bekezdése alkalmazásában a piaci árakat regisztrálni kell; |
| --- | --- |

b)

a marha-és borjúhús tekintetében azon referenciaidőszak meghatározása, amelynek során a 12. cikk (1) bekezdésének c) pontja és a 12. cikk (2) bekezdése alkalmazásában a piaci árakat regisztrálni kell;

| c) | az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek beszállításának folyamata és feltételei, az ajánlattevő által viselt szállítási költségek, a termékeknek a kifizető ügynökségek általi átvétele és a kifizetés; |
| --- | --- |

c)

az állami intervenció keretében felvásárolandó termékek beszállításának folyamata és feltételei, az ajánlattevő által viselt szállítási költségek, a termékeknek a kifizető ügynökségek általi átvétele és a kifizetés;

| d) | a kicsontozással kapcsolatos műveletek; |
| --- | --- |

d)

a kicsontozással kapcsolatos műveletek;

| e) | az egyik tagállamban intervenció keretében felvásárolt és betárolt termékeknek egy másik országban való tárolására szóló engedélyek kiadása a 28. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

az egyik tagállamban intervenció keretében felvásárolt és betárolt termékeknek egy másik országban való tárolására szóló engedélyek kiadása a 28. cikknek megfelelően;

| f) | az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésére vagy elhelyezésére vonatkozó feltételek, különös tekintettel például az értékesítési árakra, a tárolásból való kibocsátás feltételeire, és adott esetben a kibocsátott termékek további felhasználására vagy rendeltetésére; |
| --- | --- |

f)

az állami intervenció keretében felvásárolt termékek értékesítésére vagy elhelyezésére vonatkozó feltételek, különös tekintettel például az értékesítési árakra, a tárolásból való kibocsátás feltételeire, és adott esetben a kibocsátott termékek további felhasználására vagy rendeltetésére;

| g) | a 20. cikkben említett termékekre vonatkozó támogatás összegének megállapítása; |
| --- | --- |

g)

a 20. cikkben említett termékekre vonatkozó támogatás összegének megállapítása;

| h) | cukor és olívaolaj tekintetében azon referenciaidőszak meghatározása, amelynek során a 23. illetve a 24. cikk alkalmazásában a piaci árakat regisztrálni kell; |
| --- | --- |

h)

cukor és olívaolaj tekintetében azon referenciaidőszak meghatározása, amelynek során a 23. illetve a 24. cikk alkalmazásában a piaci árakat regisztrálni kell;

| i) | a 26. cikkben említett reprezentatív sertéspiacok jegyzékének elfogadása; |
| --- | --- |

i)

a 26. cikkben említett reprezentatív sertéspiacok jegyzékének elfogadása;

| j) | a tagállami illetékes hatóságok és a kérelmező közötti szerződés kötése és annak tartalma; |
| --- | --- |

j)

a tagállami illetékes hatóságok és a kérelmező közötti szerződés kötése és annak tartalma;

| k) | a magántárolásba helyezés, a magántárolás és a kitárolás; |
| --- | --- |

k)

a magántárolásba helyezés, a magántárolás és a kitárolás;

| l) | a magántárolás időtartama és a szerződésben meghatározott időtartamok lerövidítésének vagy meghosszabbításának feltételei; |
| --- | --- |

l)

a magántárolás időtartama és a szerződésben meghatározott időtartamok lerövidítésének vagy meghosszabbításának feltételei;

| m) | azon feltételek, amelyek értelmében a magántárolási szerződés hatálya alá tartozó termékek értékesítéséről vagy elhelyezéséről határozni lehet; |
| --- | --- |

m)

azon feltételek, amelyek értelmében a magántárolási szerződés hatálya alá tartozó termékek értékesítéséről vagy elhelyezéséről határozni lehet;

| n) | a rögzített áron való felvásárlás vagy a rögzített áron felvásárolt termékek magántárolásához nyújtott támogatás esetén alkalmazandó eljárások szabályai; |
| --- | --- |

n)

a rögzített áron való felvásárlás vagy a rögzített áron felvásárolt termékek magántárolásához nyújtott támogatás esetén alkalmazandó eljárások szabályai;

| o) | pályázati eljárások alkalmazása az állami intervenció és a magántárolás kapcsán, különösen:






  i. | az ajánlatok vagy pályázatok benyújtása, és adott esetben a minimális mennyiség, amelyre kérelmet vagy ajánlatot lehet benyújtani; |
| --- | --- | --- |

o)

pályázati eljárások alkalmazása az állami intervenció és a magántárolás kapcsán, különösen:

i.

az ajánlatok vagy pályázatok benyújtása, és adott esetben a minimális mennyiség, amelyre kérelmet vagy ajánlatot lehet benyújtani;

| ii. | a nyújtandó biztosíték összege; |
| --- | --- |

ii.

a nyújtandó biztosíték összege;

| iii. | a Bizottság tájékoztatása az ajánlatokról és a pályázatokról; |
| --- | --- |

iii.

a Bizottság tájékoztatása az ajánlatokról és a pályázatokról;

| p) | egyes termékek árának tagállamok általi bejelentésére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

p)

egyes termékek árának tagállamok általi bejelentésére vonatkozó szabályok;

| q) | a tagállamok által végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

q)

a tagállamok által végrehajtandó ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések;

| r) | a tagállamok által a Bizottsággal közlendő információk. |
| --- | --- |

r)

a tagállamok által a Bizottsággal közlendő információk.

33. cikk

A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadandó

  323. cikk alkalmazása nélkül elfogadandó
  végrehajtási jogi aktusok

A Bizottság a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése

  323. cikk alkalmazása
  nélkül végrehajtási jogi aktusokat fogad el a következők érdekében:

| a) | a 13. cikk (1) bekezdésében és a 14. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglalt mennyiségi határok és mennyiségi korlátok tiszteletben tartása; |
| --- | --- |

a)

a 13. cikk (1) bekezdésében és a 14. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglalt mennyiségi határok és mennyiségi korlátok tiszteletben tartása;

| b) | közönséges búza tekintetében a 14. cikk (2) bekezdésében említett pályázati eljárás megindítása. |
| --- | --- |

b)

közönséges búza tekintetében a 14. cikk (2) bekezdésében említett pályázati eljárás megindítása.

II.   alszakasz

A hasított testek osztályozására vonatkozó egyedi rendelkezések

34. cikk

Az uniós osztályozási rendszer és alkalmazásának ellenőrzése

(1)   A hasított testekre vonatkozó uniós osztályozási rendszereket az V. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően a következő ágazatokban kell alkalmazni:

| a) | marha- és borjúhús: a kifejlett marhák hasított teste vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

marha- és borjúhús: a kifejlett marhák hasított teste vonatkozásában;

| b) | sertéshús: a nem tenyészállatként tartott sertések hasított teste vonatkozásában. |
| --- | --- |

b)

sertéshús: a nem tenyészállatként tartott sertések hasított teste vonatkozásában.

A juh- és kecskehús-ágazatban a tagállamok a juhok hasított teste vonatkozásában az V. melléklet C. pontjában meghatározott szabályoknak megfelelően alkalmazhatják az uniós osztályozási rendszert.

(2)   A kifejlett marhák és juhok hasított teste osztályozásának vonatkozásában a Bizottság és a tagállamok szakértőiből álló uniós ellenőrző bizottság az Unió nevében helyszíni ellenőrzéseket végez. Ez a bizottság jelentésben számol be a Bizottságnak és a tagállamoknak az elvégzett ellenőrzésekről.

Az elvégzett ellenőrzések költségeit az Unió fedezi.

35. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A műszaki fejlődés, valamint az egyes ágazatok igényeinek figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja és aktualizálhatja az V. mellékletben szereplő meghatározásokat, valamint a kifejlett marhák, sertések és juhok hasított testének osztályozására, azonosítására és kiszerelésére vonatkozó szabályokat.

(2)   A különböző termékek kiszerelésének szabványosítása, és ezáltal a piac átláthatóságának, az árak rögzítésének és a piaci intervenciós intézkedések alkalmazásának javítása érdekében – legyenek azok akár állami intervenciós, akár magántárolási intézkedések a marha- és borjúhús, a sertéshús vagy a juhhús ágazatában – a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | elfogadhatja a hasított testek osztályozására, besorolására (automatizált minősítési módszerek alkalmazásával is), azonosítására, tömegének mérésére és jelölésére vonatkozó rendelkezéseket; |
| --- | --- |

a)

elfogadhatja a hasított testek osztályozására, besorolására (automatizált minősítési módszerek alkalmazásával is), azonosítására, tömegének mérésére és jelölésére vonatkozó rendelkezéseket;

| b) | eltéréseket tehet lehetővé egyes előírásoktól, és egyes termékek kapcsán további rendelkezéseket fogadhat el, például a marhahúságazatban a húsossági és a faggyússági osztályokba sorolás, valamint a juhhúságazatban a test súlya, a hús színe és faggyúborítottsága kapcsán; |
| --- | --- |

b)

eltéréseket tehet lehetővé egyes előírásoktól, és egyes termékek kapcsán további rendelkezéseket fogadhat el, például a marhahúságazatban a húsossági és a faggyússági osztályokba sorolás, valamint a juhhúságazatban a test súlya, a hús színe és faggyúborítottsága kapcsán;

| c) | megállapíthatja az uniós átlagárak kiszámítására vonatkozó szabályokat, valamint a gazdasági szereplők adatszolgáltatási kötelezettségeit a marha-, sertés- és juhtestek vonatkozásában, különösen a piaci helyzetet és a reprezentatív árakat illetően; |
| --- | --- |

c)

megállapíthatja az uniós átlagárak kiszámítására vonatkozó szabályokat, valamint a gazdasági szereplők adatszolgáltatási kötelezettségeit a marha-, sertés- és juhtestek vonatkozásában, különösen a piaci helyzetet és a reprezentatív árakat illetően;

| d) | megállapíthatja az intervenciós és a magántárolás további szabályait, különösen a következők vonatkozásában:






  i. | a vágóhidak által az V. melléklet A.III. pontja értelmében meghozandó intézkedések; |
| --- | --- | --- |

d)

megállapíthatja az intervenciós és a magántárolás további szabályait, különösen a következők vonatkozásában:

i.

a vágóhidak által az V. melléklet A.III. pontja értelmében meghozandó intézkedések;

| ii. | a tagállamok számára kérelem nyomán biztosítható eltérések olyan vágóhidak kapcsán, ahol csak kevés szarvasmarhát vágnak; |
| --- | --- |

ii.

a tagállamok számára kérelem nyomán biztosítható eltérések olyan vágóhidak kapcsán, ahol csak kevés szarvasmarhát vágnak;

| e) | meghatározhatja a kis tömegű bárányok hasított testére vonatkozó kritériumokat; |
| --- | --- |

e)

meghatározhatja a kis tömegű bárányok hasított testére vonatkozó kritériumokat;

| f) | rendszeresen felülvizsgálhatja a súlyozási együtthatókat. |
| --- | --- |

f)

rendszeresen felülvizsgálhatja a súlyozási együtthatókat.

(3)   Az Unión belüli különbségek figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | engedélyezheti a tagállamoknak, hogy az V. melléklet A. III. pontjában szereplő, a kifejlett szarvasmarhák hasított testének osztályozására szolgáló húsossági és faggyússági osztályokat további, legfeljebb három alosztályra bontsák; |
| --- | --- |

a)

engedélyezheti a tagállamoknak, hogy az V. melléklet A. III. pontjában szereplő, a kifejlett szarvasmarhák hasított testének osztályozására szolgáló húsossági és faggyússági osztályokat további, legfeljebb három alosztályra bontsák;

| b) | a piaci árak megállapítása céljából előírhatja a hasított testeknek és féltesteknek az V. melléklet A.IV. pontjában szereplőtől eltérő kiszerelését; |
| --- | --- |

b)

a piaci árak megállapítása céljából előírhatja a hasított testeknek és féltesteknek az V. melléklet A.IV. pontjában szereplőtől eltérő kiszerelését;

| c) | engedélyezheti a tagállamoknak, hogy ne alkalmazzák a hasított sertésre vonatkozó osztályozási rendszert, valamint hogy a súlyon és a becsült színhústartalmon kívül egyéb értékelési kritériumokat is használjanak; |
| --- | --- |

c)

engedélyezheti a tagállamoknak, hogy ne alkalmazzák a hasított sertésre vonatkozó osztályozási rendszert, valamint hogy a súlyon és a becsült színhústartalmon kívül egyéb értékelési kritériumokat is használjanak;

| d) | további rendelkezéseket és követelményeket fogadhat el, többek között:






  i. | engedélyezheti a tagállamoknak a hasított sertéstestek eltérő kiszerelését, amennyiben a következő feltételek egyike teljesül:






  — | területükön a szokásos kereskedelmi gyakorlat eltér a szabványos kiszerelési módtól; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

további rendelkezéseket és követelményeket fogadhat el, többek között:

i.

engedélyezheti a tagállamoknak a hasított sertéstestek eltérő kiszerelését, amennyiben a következő feltételek egyike teljesül:

—

területükön a szokásos kereskedelmi gyakorlat eltér a szabványos kiszerelési módtól;

| — | a műszaki követelmények azt indokolják; |
| --- | --- |

—

a műszaki követelmények azt indokolják;

| — | a hasított testek bőrét egységes módon fejtik le. |
| --- | --- |

—

a hasított testek bőrét egységes módon fejtik le.

| ii. | engedélyezheti a tagállamoknak a hasított juhtestek eltérő kiszerelését, amennyiben a referencia-kiszerelések nem használatosak; |
| --- | --- |

ii.

engedélyezheti a tagállamoknak a hasított juhtestek eltérő kiszerelését, amennyiben a referencia-kiszerelések nem használatosak;

| e) | előírhatja a tagállamoknak közigazgatási szankciók alkalmazását az olyan szabálytalanságok elkerülése érdekében, mint a pecsétek és címkék hamisítása illetve jogtalan használata, vagy az engedéllyel nem rendelkező személyek által végzett minősítés. |
| --- | --- |

e)

előírhatja a tagállamoknak közigazgatási szankciók alkalmazását az olyan szabálytalanságok elkerülése érdekében, mint a pecsétek és címkék hamisítása illetve jogtalan használata, vagy az engedéllyel nem rendelkező személyek által végzett minősítés.

(4)   A kifejlett marhák, a sertések és a juhok hasított testének pontos és megbízható osztályozása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja, hogy a minősítést megfelelően képzett minősítők végezzék.

(5)   Az osztályozási rendszer megbízhatóságának szavatolása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az elvégzendő ellenőrzésekről és a meg nem felelő alkalmazás esetén kiszabandó szankciókról.

(6)   Annak érdekében, hogy az uniós ellenőrző bizottság teljesítse küldetését, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja annak feladatait és összetételének módját.

36. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén részletes szabályokat határoz meg a következők vonatkozásában:

| a) | a hasított marha-, sertés- és juhtestek uniós osztályozási rendszerének alkalmazása, különösen:






  i. | az osztályozási eredményekkel kapcsolatos tájékoztatás; |
| --- | --- | --- |

a)

a hasított marha-, sertés- és juhtestek uniós osztályozási rendszerének alkalmazása, különösen:

i.

az osztályozási eredményekkel kapcsolatos tájékoztatás;

| ii. | a helyszíni ellenőrzések, ellenőrzési jelentések és a kapcsolódó intézkedések; |
| --- | --- |

ii.

a helyszíni ellenőrzések, ellenőrzési jelentések és a kapcsolódó intézkedések;

| iii. | az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében a kifejlett marhák és juhok hasított testének osztályozását érintő helyszíni ellenőrzések; |
| --- | --- |

iii.

az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében a kifejlett marhák és juhok hasított testének osztályozását érintő helyszíni ellenőrzések;

| b) | pontos tagállami adatközlés a Bizottság felé, különösen a hasított marha-, sertés- és juhtestek áraival kapcsolatban; |
| --- | --- |

b)

pontos tagállami adatközlés a Bizottság felé, különösen a hasított marha-, sertés- és juhtestek áraival kapcsolatban;

| c) | adatközlés a vágóhidakról és más árjegyző szervekről, valamint a marhahúságazatban az árak regisztrálásánál figyelembe vett régiókról; |
| --- | --- |

c)

adatközlés a vágóhidakról és más árjegyző szervekről, valamint a marhahúságazatban az árak regisztrálásánál figyelembe vett régiókról;

| d) | az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében végzett, a kifejlett marhák és juhok hasított testének árbejelentését érintő helyszíni ellenőrzések. |
| --- | --- |

d)

az uniós ellenőrző bizottság által az Unió nevében végzett, a kifejlett marhák és juhok hasított testének árbejelentését érintő helyszíni ellenőrzések.

II.   FEJEZET

Különleges intervenciós intézkedések

I.   szakasz

Rendkívüli piactámogatási intézkedések

37. cikk

Állatbetegségek

(1)   Az Unión belüli és a harmadik országokkal folytatott kereskedelem azon korlátozásainak figyelembevétele érdekében, amelyek az állatbetegségek terjedésének megakadályozását célzó intézkedések alkalmazásából erednek, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén az érintett piac vonatkozásában rendkívüli támogatási intézkedéseket hozhat.

Az első albekezdésben meghatározott intézkedések a következő ágazatokra alkalmazandók:

| a) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

a)

marha- és borjúhús;

| b) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

b)

tej és tejtermékek;

| c) | sertéshús; |
| --- | --- |

c)

sertéshús;

| d) | juh- és kecskehús; |
| --- | --- |

d)

juh- és kecskehús;

| e) | tojás; |
| --- | --- |

e)

tojás;

| f) | baromfihús. |
| --- | --- |

f)

baromfihús.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdésében meghatározott intézkedéseket az érintett tagállam(ok) kérésére kell meghozni.

A szóban forgó intézkedéseket csak akkor lehet meghozni, ha az érintett tagállam vagy tagállamok haladéktalanul megtették a betegség gyors felszámolásához szükséges egészségvédelmi és állat-egészségügyi intézkedéseket, továbbá csak abban a mértékben és arra az időtartamra, amely az érintett piac támogatásához feltétlenül szükséges.

38. cikk

Fogyasztói bizalomvesztés

A baromfihús- és a tojáságazat tekintetében a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén rendkívüli piactámogatási intézkedéseket fogadhat el a közvetlenül a közegészségügyi vagy állat-egészségügyi kockázatokból eredő fogyasztói bizalomvesztéshez kapcsolódó súlyos piaci zavarok figyelembevétele érdekében.

Ezeket az intézkedéseket az érintett tagállam(ok) kérésére kell meghozni.

39. cikk

Finanszírozás

(1)   A 37. és a 38. cikkben említett rendkívüli intézkedésekhez az Unió a tagállamok által viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

A marha- és borjúhúságazat, a tej- és a tejtermékágazat, a sertéshúságazat, valamint a juh- és kecskehúságazat tekintetében azonban az Unió a ragadós száj- és körömfájás elleni küzdelem esetében a kiadások 60 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy amennyiben a termelők hozzájárulnak a tagállamok által viselt kiadásokhoz, az nem vezet a különböző tagállamok termelői közti verseny torzulásához.

II.   szakasz

Intézkedések a gabona- és rizságazatban

40. cikk

Különleges piaci intézkedések a gabonaágazatban

(1)   Amennyiben a piaci helyzet úgy kívánja, a piac megzavarásának kockázatával szembeni hathatós fellépés érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, melyeket szükség esetén
  a 322. cikkben előírt
  sürgősségi eljárás keretében fogad el, különleges intervenciós intézkedéseket hozhat a gabonaágazat tekintetében. Ilyen intervenciós intézkedések különösen akkor hozhatók, ha az Unió egy vagy több régiójában a piaci árak az intervenciós árhoz képest csökkennek, vagy fennáll a veszélye az ilyen csökkenésnek. [Mód. 9]

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e cikkhez kapcsolódó szükséges intézkedéseket. Ezek vonatkozhatnak különösen egyes eljárásokra, értesítésekre, műszaki követelményekre és a tagállamok által végrehajtandó adminisztratív vagy fizikai ellenőrzésekre.

41. cikk

Különleges piaci intézkedések a rizságazatban

(1)   A piac megzavarásának kockázatával szembeni hathatós fellépés érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, melyeket szükség esetén
  a 322. cikknek megfelelően
  sürgősségi eljárás keretében fogad el, különleges intézkedéseket hozhat a következők tekintetében:

| a) | az Unió egyes régióiban az e rész I. fejezetének II. szakasza szerinti állami intervenció nagyarányú alkalmazásának megakadályozása a rizságazatban; |
| --- | --- |

a)

az Unió egyes régióiban az e rész I. fejezetének II. szakasza szerinti állami intervenció nagyarányú alkalmazásának megakadályozása a rizságazatban;

| b) | a hántolatlan rizs természeti katasztrófák következtében fellépő hiányának pótlása. |
| --- | --- |

b)

a hántolatlan rizs természeti katasztrófák következtében fellépő hiányának pótlása.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó szükséges intézkedéseket. Ezek vonatkozhatnak különösen egyes eljárásokra, értesítésekre, műszaki követelményekre és a tagállamok által végrehajtandó közigazgatási vagy fizikai ellenőrzésekre.

III.   szakasz

Intézkedések a cukorágazatban

42. cikk

A cukorrépa minimálára

(1)   A kvóta-cukorrépa minimálára a 2009–2010-es gazdasági évtől tonnánként 26,29 EUR.

(2)   Az (1) bekezdésben említett minimálárat a IV. melléklet B. részében meghatározott szabványos minőségű cukorrépára kell alkalmazni.

(3)   A cukorrá történő feldolgozásra alkalmas és kvótacukorrá történő feldolgozásra szánt kvóta-cukorrépát vásárló cukorgyártó vállalkozások kötelesek legalább a szabványos minőségtől való eltérés függvényében áremeléssel vagy árcsökkentéssel kiigazított minimálárat megfizetni.

Amennyiben a cukorrépa tényleges minősége eltér a szabványostól, az ár kiigazítása érdekében az első albekezdésben említett áremeléseket és árcsökkentéseket kell alkalmazni a Bizottság által a 46. cikk a) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott szabályokkal összhangban.

(4)   Az 57. cikkben meghatározott többletilletékkel terhelt ipari cukor vagy többletcukor mennyiségeknek megfelelő cukorrépa-mennyiségek tekintetében az érintett cukorgyártó vállalkozásnak úgy kell kiigazítania a beszerzési árat, hogy az legalább a kvóta-cukorrépa minimálárával egyenlő legyen.

43. cikk

Szakmán belüli megállapodások

(1)   A szakmán belüli megállapodásoknak és a szállítási szerződéseknek meg kell felelniük a (3) bekezdésnek, valamint a Bizottság által a 46. cikk b) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott vásárlási feltételeknek, különösen a cukorrépa vásárlását, szállítását, átvételét és árának kifizetését szabályozó feltételek tekintetében.

(2)   A cukorrépa és a cukornád vásárlásának feltételeit az e nyersanyagok uniós termelői és az uniós cukorgyártó vállalkozások közötti, szakmán belüli megállapodások szabályozzák.

(3)   A szállítási szerződésekben különbséget kell tenni aszerint, hogy a cukorrépából előállítandó cukormennyiségek:

| a) | kvótacukornak; vagy |
| --- | --- |

a)

kvótacukornak; vagy

| b) | kvótán kívüli cukornak minősülnek-e. |
| --- | --- |

b)

kvótán kívüli cukornak minősülnek-e.

(4)   Minden cukorgyártó vállalkozás tájékoztatja azt a tagállamot, amelyben cukrot állít elő, a következőkről:

| a) | a (3) bekezdés a) pontjában említett azon cukorrépa-mennyiségek, amelyekre vonatkozóan vetés előtti szállítási szerződéseket kötöttek, valamint az a cukortartalom, amelyen az említett szerződések alapulnak; |
| --- | --- |

a)

a (3) bekezdés a) pontjában említett azon cukorrépa-mennyiségek, amelyekre vonatkozóan vetés előtti szállítási szerződéseket kötöttek, valamint az a cukortartalom, amelyen az említett szerződések alapulnak;

| b) | az ennek megfelelő becsült hozam. |
| --- | --- |

b)

az ennek megfelelő becsült hozam.

A tagállamok további információkat kérhetnek.

(5)   Azon cukorgyártó vállalkozások, amelyek nem kötöttek vetés előtti szállítási szerződéseket a kvóta-cukorrépa minimálárán a cukorkvótájuknak megfelelő cukorrépa-mennyiségre, amelyet adott esetben a 45. cikk (2) bekezdésének első albekezdése értelmében a megelőző kivonásra megállapított együtthatóval kiigazítottak, az általuk cukorrá feldolgozott cukorrépa teljes mennyiségéért kötelesek megfizetni legalább a kvóta-cukorrépa minimálárát.

(6)   A szakmán belüli megállapodások – az érintett tagállam jóváhagyása esetén – eltérhetnek a (3), (4) és (5) bekezdéstől.

(7)   Ha nem született szakmán belüli megállapodás, az érintett tagállam az érintett felek érdekeinek védelme érdekében megteszi az e rendelettel összeegyeztethető szükséges lépéseket.

44. cikk

Termelési díj

(1)   A cukrot, izoglükózt, illetve inulinszirupot gyártó vállalkozások birtokában lévő, az 50. cikk (2) bekezdésében említett cukorkvótára, izoglükózkvótára, illetve inulinszirupkvótára termelési díjat kell kivetni.

(2)   A termelési díj mértéke a kvótacukor és a kvóta-inulinszirup tekintetében tonnánként 12,00 EUR. Az izoglükóz esetében a termelési díj a cukorra alkalmazandó díj 50 %-a.

(3)   A tagállam a területén található vállalkozásokra az adott gazdasági év folyamán rendelkezésükre álló kvóta szerint rója ki az (1) bekezdésnek megfelelően fizetett termelési díj teljes összegét.

A díj fizetését a vállalkozások legkésőbb az adott gazdasági év februárjának végéig teljesítik.

(4)   Az uniós cukor- és inulinszirup-gyártó vállalkozások megkövetelhetik, hogy a cukorrépa-, a cukornád- vagy a cikóriatermelők viseljék az adott termelési díj legfeljebb 50 %-át.

45. cikk

A cukor kivonása

(1)   A piac szerkezeti egyensúlyának a referenciaárhoz közeli árszint melletti megőrzése érdekében, figyelembe véve az Uniónak a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeit, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy egy adott gazdasági évben kivonja a piacról azokat a kvótacukor- vagy kvótaizoglükóz-mennyiségeket, amelyek meghaladják az e cikk (2) bekezdésével összhangban kiszámított küszöbértéket.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kivonási küszöbértéket minden egyes, kvótával rendelkező vállalkozás esetében úgy kell kiszámítani, hogy annak kvótáját megszorozzák azzal az együtthatóval, amelyet a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén a várható piaci tendenciák alapján az előző gazdasági év március 16-ig határozhat meg.

A Bizottság az aktualizált piaci tendenciák alapján az adott gazdasági év október 31-ig –
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén – határozhat úgy, hogy vagy kiigazítja, vagy – amennyiben e bekezdés első albekezdésének megfelelően korábban nem hoztak ilyen döntést – megállapítja az együtthatót.

(3)   Valamennyi kvótával rendelkező vállalkozás a saját költségén tárolja a következő gazdasági év kezdetéig a kvótán belül termelt cukornak a (2) bekezdéssel összhangban kiszámított küszöbértéket meghaladó mennyiségét. A valamely gazdasági év folyamán kivont cukor- vagy izoglükóz-mennyiségeket a következő gazdasági évre szóló kvóta alapján elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni.

E bekezdés első albekezdésétől eltérve a várható cukorpiaci tendenciákat figyelembe véve a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a folyó és/vagy a következő gazdasági évre vonatkozóan a kivont cukor vagy izoglükóz teljes egészét vagy egy részét:

| a) | olyan többletcukornak vagy többletizoglükóznak tekinti, amely ipari cukorrá vagy ipari izoglükózzá való feldolgozásra rendelkezésre áll; vagy |
| --- | --- |

a)

olyan többletcukornak vagy többletizoglükóznak tekinti, amely ipari cukorrá vagy ipari izoglükózzá való feldolgozásra rendelkezésre áll; vagy

| b) | ideiglenes kvótába tartozó termelésnek tekinti, amelynek egy része a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó uniós kötelezettségvállalások betartása mellett fenntartható exportra. |
| --- | --- |

b)

ideiglenes kvótába tartozó termelésnek tekinti, amelynek egy része a Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó uniós kötelezettségvállalások betartása mellett fenntartható exportra.

(4)   Amennyiben az Unió cukorellátása nem megfelelő, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a kivont cukor bizonyos mennyisége a kivonás időtartamának vége előtt eladható az uniós piacon.

(5)   Abban az esetben, ha a kivont cukrot a következő gazdasági év első termeléseként kezelik, a cukorrépa-termelők részére az abban a gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.

Abban az esetben, ha a kivont cukorból ipari cukor lesz vagy az e cikk (3) bekezdése a) és b) pontjának megfelelően kivitelre kerül, a 42. cikk minimálárra vonatkozó követelményeit nem kell alkalmazni.

Abban az esetben, ha a kivont cukrot a (4) bekezdés szerint a kivonás időtartamának vége előtt értékesítik az uniós piacon, a cukorrépa-termelők részére a folyó gazdasági évben alkalmazandó minimálárat kell fizetni.

46. cikk

Átruházott hatáskörök

A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a 42 cikk (3) bekezdése értelmében alkalmazandó árkiigazítások; |
| --- | --- |

a)

a 42 cikk (3) bekezdése értelmében alkalmazandó árkiigazítások;

| b) | a 43. cikk (1) bekezdésében említett szállítási szerződések és vásárlási feltételek; |
| --- | --- |

b)

a 43. cikk (1) bekezdésében említett szállítási szerződések és vásárlási feltételek;

| c) | a 43. cikk (4) bekezdésében említett, vetés előtti szállítási szerződések tárgyát képező cukorrépa-mennyiségeknek az eladók közötti elosztásakor a cukorgyártó vállalkozások által alkalmazandó kritériumok. |
| --- | --- |

c)

a 43. cikk (4) bekezdésében említett, vetés előtti szállítási szerződések tárgyát képező cukorrépa-mennyiségeknek az eladók közötti elosztásakor a cukorgyártó vállalkozások által alkalmazandó kritériumok.

IV.   szakasz

A kínálat kiigazítása

47. cikk

A kínálat piaci követelményekhez történő igazítását elősegítő intézkedések

A kereskedelmi szervezetek és a közös kereskedelmi szervezetek azon tevékenységének ösztönzése érdekében, amely – a piacról való kivonással kapcsolatos tevékenységek kivételével – elősegíti a kínálatnak a piaci követelményekhez való igazítását, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következő intézkedéseket hozhatja az élő növények, a marha- és borjúhús, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás és a baromfihús ágazata tekintetében:

| a) | a minőség javítására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

a)

a minőség javítására irányuló intézkedések;

| b) | a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a termelés, a feldolgozás és a forgalmazás jobb szervezésének elősegítésére irányuló intézkedések;

| c) | a piaci ártendenciák regisztrálásának megkönnyítésére irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a piaci ártendenciák regisztrálásának megkönnyítésére irányuló intézkedések;

| d) | az alkalmazott termelőeszközök alapján készített rövid és hosszú távú előrejelzések készítését lehetővé tévő intézkedések. |
| --- | --- |

d)

az alkalmazott termelőeszközök alapján készített rövid és hosszú távú előrejelzések készítését lehetővé tévő intézkedések.

48. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el a 47. cikkben említett intézkedések végrehajtásához kapcsolódó eljárásokra és műszaki feltételekre vonatkozóan.

III.   FEJEZET

Termeléskorlátozási rendszerek

I.   szakasz

Általános rendelkezések

49. cikk

Kvótarendszerek és termelési potenciál

(1)   Az alábbi termékekre vonatkozik kvótarendszer:

| a) | tej és egyéb tejtermékek az 58. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében; |
| --- | --- |

a)

tej és egyéb tejtermékek az 58. cikk (1) bekezdésének a) és b) pontja értelmében;

| b) | cukor, izoglükóz és inulinszirup. |
| --- | --- |

b)

cukor, izoglükóz és inulinszirup.

(2)   Ha az e cikk (1) bekezdésében meghatározott kvótarendszerek keretében egy termelő túllépi a vonatkozó kvótát, és ha a cukor, az izoglükóz és az inulinszirup tekintetében nem használja fel az 54. cikkben meghatározott többletmennyiségeket, az ilyen mennyiségekre a II. és III. szakaszban meghatározott feltételek mellett többletilletéket kell fizetni.

(3)   A borágazat vonatkozásában a termelési potenciállal kapcsolatos szabályokat a jogszerűtlen telepítések, az átmeneti telepítési jogok, valamint a kivágási program tekintetében az V. szakaszban meghatározott rendelkezéseknek megfelelően kell alkalmazni.

II.   szakasz

Cukor

I.   alszakasz

A kvóták kiosztása és kezelése

50. cikk

Kvótakiosztás

(1)   A cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelésének nemzeti vagy regionális szintű kvótáit a VI. melléklet határozza meg.

(2)   A tagállamok kvótát osztanak ki a területükön letelepedett és az 51. cikkel összhangban jóváhagyott minden egyes cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozásnak.

A kiosztott kvóta minden egyes vállalkozás esetében egyenlő a 318/2006/EK rendelet szerinti azon kvótával, amelyet a 2007–2008-as gazdasági évre osztottak ki a vállalkozás részére.

(3)   Abban az esetben, ha a kvóta kiosztása egynél több termelési egységgel rendelkező cukorgyártó vállalkozás részére történik, a tagállamok elfogadják az általuk szükségesnek tartott intézkedéseket a cukorrépa- és cukornád-termelők érdekeinek kellő figyelembevétele érdekében.

51. cikk

Jóváhagyott vállalkozások

(1)   A tagállamok kérelemre jóváhagyják azt a cukor-, izoglükóz- vagy inulinszirup-gyártó vállalkozást, illetve azt a vállalkozást, amely ezeket a termékeket az 55. cikk (2) bekezdésében említett jegyzékben szereplő termékké dolgozza fel, amennyiben a vállalkozás:

| a) | igazolja professzionális termelési kapacitását; |
| --- | --- |

a)

igazolja professzionális termelési kapacitását;

| b) | hozzájárul ahhoz, hogy az e rendelethez kapcsolódó bármely tájékoztatást megadjon, és az e rendelethez kapcsolódó ellenőrzéseknek alávesse magát; |
| --- | --- |

b)

hozzájárul ahhoz, hogy az e rendelethez kapcsolódó bármely tájékoztatást megadjon, és az e rendelethez kapcsolódó ellenőrzéseknek alávesse magát;

| c) | jóváhagyását nem függesztették fel vagy nem vonták vissza. |
| --- | --- |

c)

jóváhagyását nem függesztették fel vagy nem vonták vissza.

(2)   A jóváhagyott vállalkozás azt a tagállamot, amelynek a területén a répa vagy a nád betakarítása vagy a finomítás történik, tájékoztatja a következőkről:

| a) | azon répa- vagy nádmennyiségek, amelyekre vonatkozóan szállítási szerződést kötöttek, valamint a répa vagy nád és a cukor hektáronkénti becsült hozama; |
| --- | --- |

a)

azon répa- vagy nádmennyiségek, amelyekre vonatkozóan szállítási szerződést kötöttek, valamint a répa vagy nád és a cukor hektáronkénti becsült hozama;

| b) | a tervezett és a tényleges cukorrépa-, cukornád- és nyerscukor-szállításokra vonatkozó adatok, a cukorgyártásra vonatkozó adatok, valamint a cukorkészlet-nyilatkozatok; |
| --- | --- |

b)

a tervezett és a tényleges cukorrépa-, cukornád- és nyerscukor-szállításokra vonatkozó adatok, a cukorgyártásra vonatkozó adatok, valamint a cukorkészlet-nyilatkozatok;

| c) | az értékesített fehércukor-mennyiségek, és az azokra vonatkozó árak és feltételek. |
| --- | --- |

c)

az értékesített fehércukor-mennyiségek, és az azokra vonatkozó árak és feltételek.

52. cikk

A nemzeti kvóták kiigazítása

A tagállamok által az 53. cikkel összhangban hozott intézkedések nyomán a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazítja a VI. mellékletben szereplő kvótákat.

53. cikk

A nemzeti kvóta újrakiosztása és kvótacsökkentés

(1)   A tagállamok a 2008–2009-es gazdasági évre és azt követően legfeljebb 10 %-kal csökkenthetik a területükön letelepedett vállalkozásoknak kiosztott cukor- vagy izoglükóz-kvótát. Ennek során a tagállamok objektív és megkülönböztetésmentes kritériumokat alkalmaznak.

(2)   A tagállamok a VII. mellékletben megállapított szabályoknak megfelelően és minden érintett fél – különösen a cukorrépa- és cukornád-termelők – érdekeit figyelembe véve átcsoportosíthatnak kvótákat a vállalkozások között.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően csökkentett mennyiségeket az érintett tagállam a területén lévő egy vagy több vállalkozásnak osztja ki, függetlenül attól, hogy az rendelkezik-e kvótával vagy sem.

II.   alszakasz

A kvóták túllépése

54. cikk

Hatály

A cukor, izoglükóz vagy inulinszirup azon mennyiségeit, amelyet valamely gazdasági év folyamán az 50. cikkben említett kvótán felül állítottak elő:

| a) | fel lehet használni egyes, az 55. cikkben említett termékek feldolgozásához; |
| --- | --- |

a)

fel lehet használni egyes, az 55. cikkben említett termékek feldolgozásához;

| b) | át lehet vinni a következő gazdasági év kvótatermelésébe az 56. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

b)

át lehet vinni a következő gazdasági év kvótatermelésébe az 56. cikkel összhangban;

| c) | fel lehet használni a legkülső régiók különleges ellátási rendszerében az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) III. címével összhangban; vagy |
| --- | --- |

c)

fel lehet használni a legkülső régiók különleges ellátási rendszerében az Unió legkülső régiói részére egyedi mezőgazdasági intézkedések megállapításáról szóló .../.../EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) III. címével összhangban; vagy

| d) | exportálni lehet a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén
  meghatározott mennyiségi korlátozásokon belül,
  a
  Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával. |
| --- | --- |

d)

exportálni lehet a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén
  meghatározott mennyiségi korlátozásokon belül,
  a
  Szerződés 218. cikke értelmében megkötött megállapodásokból származó kötelezettségvállalások tiszteletben tartásával.

Az egyéb mennyiségekre az 57. cikkben említett többletilletéket kell kivetni.

55. cikk

Ipari cukor

(1)   Az ipari cukrot, ipari izoglükózt vagy ipari inulinszirupot a (2) bekezdésben említett termékek valamelyikének előállítására kell fenntartani, ha:

| a) | az 51. cikkel összhangban jóváhagyott gyártó és az ugyancsak az 51. cikkel összhangban jóváhagyott felhasználó között a gazdasági év vége előtt létrejött szállítási szerződés tárgyát képezi; valamint |
| --- | --- |

a)

az 51. cikkel összhangban jóváhagyott gyártó és az ugyancsak az 51. cikkel összhangban jóváhagyott felhasználó között a gazdasági év vége előtt létrejött szállítási szerződés tárgyát képezi; valamint

| b) | a felhasználó részére legkésőbb a következő gazdasági év november 30-ig leszállították. |
| --- | --- |

b)

a felhasználó részére legkésőbb a következő gazdasági év november 30-ig leszállították.

(2)   A műszaki fejlődés figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén összeállíthatja azon termékek jegyzékét, amelyek gyártásához az ipari cukor, ipari izoglükóz vagy ipari inulinszirup felhasználható.

A jegyzéknek tartalmaznia kell különösen a következőket:

| a) | bioetanol, alkohol, rum, aktív élesztő, valamint a kenhető szirupok és a „Rinse appelstroop”-pá történő feldolgozásra szánt szirupok mennyiségei; |
| --- | --- |

a)

bioetanol, alkohol, rum, aktív élesztő, valamint a kenhető szirupok és a „Rinse appelstroop”-pá történő feldolgozásra szánt szirupok mennyiségei;

| b) | egyes olyan ipari termékek, amelyek nem tartalmaznak cukrot, de feldolgozásuk során cukor, izoglükóz vagy inulinszirup felhasználására kerül sor; |
| --- | --- |

b)

egyes olyan ipari termékek, amelyek nem tartalmaznak cukrot, de feldolgozásuk során cukor, izoglükóz vagy inulinszirup felhasználására kerül sor;

| c) | egyes olyan vegyipari vagy gyógyszeripari termékek, amelyek cukrot, izoglükózt vagy inulinszirupot tartalmaznak. |
| --- | --- |

c)

egyes olyan vegyipari vagy gyógyszeripari termékek, amelyek cukrot, izoglükózt vagy inulinszirupot tartalmaznak.

56. cikk

A többletcukor átvitele

(1)   Bármely vállalkozás dönthet úgy, hogy a cukorkvótáját, izoglükózkvótáját vagy inulinszirup-kvótáját meghaladó termelésének egészét vagy egy részét átviszi oly módon, hogy azt a következő gazdasági év termelésének részeként kezeljék. A (3) bekezdés sérelme nélkül az ilyen döntés visszavonhatatlan.

(2)   Az (1) bekezdésben említett döntést meghozó vállalkozás:

| a) | tájékoztatja az érintett tagállamot az ezen tagállam által meghatározandó időpont előtt:






  — | az átvitelre kerülő nádcukor-mennyiségről az adott gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között, |
| --- | --- | --- |

a)

tájékoztatja az érintett tagállamot az ezen tagállam által meghatározandó időpont előtt:

—

az átvitelre kerülő nádcukor-mennyiségről az adott gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között,

| — | az átvitelre kerülő egyéb cukor- vagy inulinszirup-mennyiségről az adott gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között; |
| --- | --- |

—

az átvitelre kerülő egyéb cukor- vagy inulinszirup-mennyiségről az adott gazdasági év február 1-je és augusztus 15-e között;

| b) | vállalja, hogy ezeket a mennyiségeket az adott gazdasági év végéig saját költségén raktározza. |
| --- | --- |

b)

vállalja, hogy ezeket a mennyiségeket az adott gazdasági év végéig saját költségén raktározza.

(3)   Ha egy vállalkozás végleges termelése az adott gazdasági évben az (1) bekezdés szerinti döntés meghozatala idején becsült mennyiségnél kevesebb lett, az átvitt mennyiséget legkésőbb a következő gazdasági év október 31-ig visszamenőlegesen ki lehet igazítani.

(4)   Az átvitt mennyiségeket a következő gazdasági év kvótája keretében elsőként termelt mennyiségeknek kell tekinteni.

(5)   Az e cikkel összhangban tárolt cukorra az adott gazdasági év során nem vonatkozhat semmilyen egyéb, a 23. vagy a 45. cikkben említett tárolási intézkedés.

57. cikk

Többletilleték

(1)   Többletilletéket kell kivetni a következőkre:

| a) | a bármely gazdasági év folyamán termelt többletcukor, többletizoglükóz és többletinulinszirup mennyiségeire, kivéve a következő gazdasági évre kvóta szerinti termelésébe átvitt és az 56. cikknek megfelelően raktározott mennyiségeket, vagy az 54. cikk c) és d) pontjában említett mennyiségeket; |
| --- | --- |

a)

a bármely gazdasági év folyamán termelt többletcukor, többletizoglükóz és többletinulinszirup mennyiségeire, kivéve a következő gazdasági évre kvóta szerinti termelésébe átvitt és az 56. cikknek megfelelően raktározott mennyiségeket, vagy az 54. cikk c) és d) pontjában említett mennyiségeket;

| b) | azon ipari cukor, ipari izoglükóz és ipari inulinszirup mennyiségekre, amelyek tekintetében a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó időpontig nem szolgáltattak bizonyítékot arra, hogy feldolgozták az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek egyikévé; |
| --- | --- |

b)

azon ipari cukor, ipari izoglükóz és ipari inulinszirup mennyiségekre, amelyek tekintetében a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó időpontig nem szolgáltattak bizonyítékot arra, hogy feldolgozták az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek egyikévé;

| c) | azon cukor- és izoglükóz-mennyiségekre, amelyeket a piacról a 45. cikkel összhangban kivontak, és amelyek tekintetében a 45. cikk (3) bekezdésében előírt kötelezettségeket nem teljesítik. |
| --- | --- |

c)

azon cukor- és izoglükóz-mennyiségekre, amelyeket a piacról a 45. cikkel összhangban kivontak, és amelyek tekintetében a 45. cikk (3) bekezdésében előírt kötelezettségeket nem teljesítik.

(2)   Az (1) bekezdésben említett mennyiségek felhalmozódásának elkerülése érdekében a Bizottság a többletilletéket
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, kellően magas szinten állapítja meg.

(3)   Az (1) bekezdésben említett többletilletéket a tagállam a területén lévő vállalkozásokra azoknak az (1) bekezdésben említett termelt mennyiségeknek a függvényében veti ki, amelyek az említett vállalkozások esetében az adott gazdasági évre megállapításra kerültek.

III.   szakasz

Tej

I.   alszakasz

Általános rendelkezések

58. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   E szakasz alkalmazásában:

a)   „tej”: az egy vagy több tehén fejésével nyert termék;

b)   „egyéb tejtermékek”: a tejen kívül valamennyi tejtermék, különösen a sovány (fölözött) tej, a tejszín, a vaj, a joghurt és a sajt; melyeket adott esetben a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározandó együttható alkalmazásával „tejegyenértékre” számítanak át;

c)   „termelő”: valamely tagállam földrajzi területén mezőgazdasági üzemmel rendelkező olyan mezőgazdasági termelő, aki tejet állít elő és értékesít, vagy arra készül, hogy a közeljövőben ezzel a tevékenységgel fog foglalkozni;

d)   „mezőgazdasági üzem”: a 73/2009/EK rendelet 2. cikkének b) pontjában meghatározott mezőgazdasági üzem;

e)   „felvásárló”: olyan vállalkozás vagy csoport, amely termelőktől tejet vásárol

begyűjtés, csomagolás, tárolás, hűtés vagy feldolgozás céljából, többek között szerződés alapján,

tej vagy más tejtermékek kezelésével vagy feldolgozásával foglalkozó egy vagy több vállalkozás részére történő értékesítés céljára.

f)   „szállítás”: a termelő által a felvásárló részére végzett tejszállítás – ide nem értve az egyéb tejtermékek szállítását –, függetlenül attól, hogy a szállítást a termelő, a felvásárló, az ilyen termékeket feldolgozó vagy kezelő vállalkozás vagy harmadik fél végzi-e;

g)   „közvetlen értékesítés”: tejnek a termelő által közvetlenül a fogyasztók részére történő értékesítése vagy átadása, valamint egyéb tejtermékeknek a termelő által végzett értékesítése vagy átadása.

h)   „értékesítés”: tej szállítása, vagy tej vagy egyéb tejtermékek közvetlen értékesítése;

i)   „egyéni kvóta”: a termelő számára egy adott tizenkét hónapos időszakra vonatkozóan meghatározott kvóta április 1-jén;

j)   „nemzeti kvóta”: az 59. cikkben említett, az egyes tagállamok számára meghatározott kvóta;

k)   „rendelkezésre álló kvóta”: az a kvóta, amely a termelők rendelkezésére áll az abba a tizenkét hónapos időszakba eső március 31-én, amelyre a többletilletéket kiszámították, figyelembe véve az e rendelet szerinti valamennyi olyan átadást, értékesítést, átcsoportosítást és ideiglenes újrafelosztást, amelyre az adott tizenkét hónapos időszak folyamán sor került.

(2)   Az (1) bekezdés e) pontjában szereplő fogalommeghatározás kapcsán felvásárlónak tekintendő minden olyan, egyazon földrajzi területhez tartozó felvásárlókból álló csoport is, amely tagjainak megbízásából elvégzi a többletilleték fizetéséhez szükséges igazgatási vagy számviteli műveleteket. E tekintetben Görögország egyetlen földrajzi területnek tekintendő, és felvásárlói csoportnak minősíthet valamely hivatalos szervet.

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a piacon értékesített teljes tej- és tejtermékmennyiségre kiterjedjen a kvótarendszer hatálya, a Bizottság a „szállítás” (1) bekezdés f) pontjában szereplő meghatározásának tiszteletben tartása mellett a 80. cikk (1) bekezdésének i) pontjával összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazíthatja a „közvetlen értékesítés” meghatározását.

(4)   Annak biztosítása érdekében, hogy a tejkvótarendszer hatálya minden különleges helyzetre kiterjedjen, a Bizottság a 80. cikk (1) bekezdésének h) pontjával összhangban felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további meghatározásokat fogadhat el a rendszer működésével kapcsolatban.

II.   alszakasz

A kvóták kiosztása és kezelése

59. cikk

Nemzeti kvóták

(1)   A 2008. április 1-jétől számított hét egymást követő tizenkét hónapos időszak (a továbbiakban: tizenkét hónapos időszakok) során értékesített tej és egyéb tejtermékek termelésére vonatkozó nemzeti kvótákat a VIII. melléklet rögzíti.

(2)   Az (1) bekezdésben említett kvótákat a 60. cikkel összhangban kell kiosztani a termelőknek, különbséget téve a szállítások és a közvetlen értékesítések között. A nemzeti kvóták esetleges túllépését e szakasznak megfelelően minden egyes tagállamban nemzeti szinten állapítják meg, különbséget téve a szállítások és a közvetlen értékesítések között.

(3)   A VIII. mellékletben szereplő nemzeti kvótákat az általános piaci helyzet és az egyes tagállamokban fennálló sajátos körülmények figyelembevételével történő esetleges felülvizsgálat sérelme nélkül kell meghatározni.

(4)   Bulgária, a Cseh Köztársaság, Észtország, Ciprus, Lettország, Litvánia, Magyarország, Málta, Lengyelország, Románia, Szlovénia és Szlovákia esetében a nemzeti kvóták magukban foglalják a felvásárlóknak szállított vagy közvetlenül értékesített tej vagy tejjel egyenértékű termék teljes mennyiségét, függetlenül attól, hogy ezek termelése vagy forgalmazása a fenti országokban alkalmazott átmeneti intézkedés hatálya alá tartozik-e.

(5)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikk tagállamok általi egységes végrehajtásához szükséges szabályokat. Ezek vonatkozhatnak eljárásokra, értesítésekre és műszaki követelményekre.

60. cikk

Egyéni kvóták

(1)   A termelők 2008. április 1-jén meglévő egyéni kvótájának vagy kvótáinak – a kvóták 2008. április 1-jén érvényes átadásának, értékesítésének vagy átcsoportosításának sérelme nélkül – meg kell egyezniük a 2008. március 31-én meglévő egyéni kvótáikkal.

(2)   A termelők egy vagy két egyéni kvótával rendelkezhetnek, amelyek közül az egyiket a szállítások, a másikat pedig közvetlen értékesítés céljából vehetik igénybe. A termelő rendelkezésére álló mennyiségek kvóták közötti átcsoportosítását kizárólag a tagállam illetékes hatósága hajthatja végre a termelő megfelelően indokolt kérelme alapján.

(3)   Amennyiben egy termelő két kvótával rendelkezik, a fizetendő többletilletékhez való hozzájárulását a két kvóta mindegyikére külön-külön ki kell számítani.

(4)   A finn nemzeti kvótának az 59. cikkben említett szállításokra kiosztott részét a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén legfeljebb 200 000 tonnára emelheti a finnországi SLOM-termelők kompenzálása érdekében. Ezt az uniós jognak megfelelően kiosztandó tartalékot kizárólag azon termelők javára lehet felhasználni, akiknek a termelés újbóli megkezdésére vonatkozó jogát a csatlakozás érintette.

(5)   Az egyéni kvótákat adott esetben valamennyi érintett tizenkét hónapos időszak vonatkozásában módosítani kell annak érdekében, hogy az egyes tagállamok esetében a szállításokra és a közvetlen értékesítésekre vonatkozó egyéni kvóták összege ne haladja meg a 62. cikknek megfelelően kiigazított nemzeti kvóta megfelelő részét, figyelembe véve minden olyan levonást is, amely a 64. cikk rendelkezéseinek megfelelően a nemzeti tartalék növelésére szolgál.

61. cikk

Kvóták kiosztása a nemzeti tartalékból

A tagállamok elfogadják azokat a szabályokat, amelyek lehetővé teszik, hogy a Bizottsággal közlendő objektív kritériumok alapján a 64. cikk szerinti nemzeti tartalékból kiosszák a termelők számára a kvóták egészét vagy egy részét.

62. cikk

A kvóták kezelése

(1)   A Bizottság a 81. cikk (a) pontja értelmében végrehajtási jogi aktusok révén minden egyes tagállamra és minden egyes időszakra vonatkozóan az adott időszak vége előtt kiigazítja a nemzeti kvótákon belül a „szállításokhoz” és a „közvetlen értékesítéshez” tartozó mennyiségek felosztását, figyelembe véve a szállításokra és a közvetlen értékesítésre vonatkozó egyéni kvóták között a termelők kérelmére végrehajtott átcsoportosításokat.

(2)   A tagállamok minden évben továbbítják a Bizottsághoz a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó időpontig és a 316. cikk (3) bekezdése értelmében végrehajtási jogi aktusokban meghatározott szabályok tiszteletben tartásával a következőkhöz szükséges információkat:

| a) | az e cikk (1) bekezdésében említett kiigazítás végrehajtása; |
| --- | --- |

a)

az e cikk (1) bekezdésében említett kiigazítás végrehajtása;

| b) | az általuk fizetendő többletilleték kiszámítása. |
| --- | --- |

b)

az általuk fizetendő többletilleték kiszámítása.

(3)   Az e cikkhez kapcsolódó szabályokat a Bizottság a 80. cikk (2) bekezdésének b) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, illetve a 81. cikk g) pontjának értelmében végrehajtási jogi aktusok révén fogadja el.

63. cikk

Zsírtartalom

(1)   Minden termelő tekintetében meg kell határozni azt a referencia-zsírtartalmat, amelyet az adott termelőnek a szállításokra kiosztott egyéni kvótára kell alkalmazni.

(2)   A termelőknek a 60. cikk (1) bekezdésével összhangban 2008. március 31-én kiosztott kvóták tekintetében az (1) bekezdésben említett referencia-zsírtartalom megegyezik az adott kvóta vonatkozásában az adott időpontban alkalmazott referencia-zsírtartalommal.

(3)   A referencia-zsírtartalmat módosítani kell a 60. cikk (2) bekezdésében említett átcsoportosítások alkalmával, valamint a kvótáknak a Bizottság által a 81. cikk b) pontjának értelmében végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó szabályokkal összhangban történő megszerzése, átruházása vagy ideiglenes átruházása esetén.

(4)   Azon új termelők esetében, akik szállításra vonatkozó, teljes egészében a nemzeti tartalékból származó egyéni kvótával rendelkeznek, a zsírtartalmat a Bizottság által a 81. cikk b) pontjának értelmében végrehajtási jogi aktusokban megállapítandó szabályokkal összhangban kell meghatározni.

(5)   Az (1) bekezdésben említett egyéni referencia-zsírtartalmat – adott esetben – e rendelet hatálybalépésekor, majd ezt követően a tizenkét hónapos időszakok kezdetén szükség szerint ki kell igazítani annak érdekében, hogy az egyes tagállamok vonatkozásában az egyéni reprezentatív zsírtartalmak súlyozott átlaga ne haladja meg kilogrammonként 0,1 grammnál nagyobb mértékben a IX. mellékletben meghatározott referencia-zsírtartalmat.

64. cikk

Nemzeti tartalék

(1)   Minden egyes tagállam létrehoz egy, a VIII. mellékletben rögzített nemzeti kvóták részét képező nemzeti tartalékot, amely különösen a 61. cikkben meghatározott kvótakiosztás céljára szolgál. A nemzeti tartalékot az adott körülményektől függően vagy bizonyos mennyiségek 65. cikk szerinti visszavonása, vagy az átruházások egy részének a 69. cikk szerinti visszatartása, vagy pedig valamennyi egyéni kvóta egyöntetű csökkentése révén töltik fel. A szóban forgó kvóták megtartják eredeti rendeltetésüket (azaz szállításra vagy közvetlen értékesítésre vonatkoznak).

(2)   A tagállamok részére kiosztott bármilyen kiegészítő kvótát automatikusan a nemzeti tartalékba kell helyezni, és az előrelátható szükségletnek megfelelően szállításokra és közvetlen értékesítésekre kell felosztani.

(3)   A nemzeti tartalékba helyezett kvótákra nem vonatkozik referencia-zsírtartalom.

65. cikk

A termelés szüneteltetésének esetei

(1)   Ha valamely egyéni kvótával rendelkező természetes vagy jogi személy egy tizenkét hónapos időszak alatt már nem teljesíti az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett feltételeket, a megfelelő mennyiségeket legkésőbb a következő naptári év április 1-jéig vissza kell juttatni a nemzeti tartalékba, kivéve ha az adott természetes vagy jogi személy az említett időpontot megelőzően ismét az 58. cikk (1) bekezdésének c) pontja szerinti termelővé válik.

Ha e személy legkésőbb a visszavonást követő második tizenkét hónapos időszak végéig ismét termelővé válik, a tőle visszavont egyéni kvóta egészét vagy egy részét legkésőbb az alkalmazás időpontját követő április 1-jéig újra ki kell osztani a részére.

(2)   Az olyan esetekben, amikor a termelő egyéni kvótájának 85 %-ánál kevesebbet értékesít legalább egy tizenkét hónapos időszakban, a tagállamok eldönthetik, hogy a fel nem használt kvóta egészét vagy egy részét visszajuttassák-e a nemzeti tartalékba, és ha igen, milyen feltételekkel.

A tagállamok meghatározhatják, hogy egy adott kvóta milyen feltételek mellett juttatható vissza az érintett termelőnek, amennyiben az újrakezdi értékesítési tevékenységet.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés nem alkalmazandó vis maior esetén, valamint kellően indokolt és az illetékes hatóság által elismert, az érintett termelő termelési kapacitását átmenetileg befolyásoló esetekben.

66. cikk

Ideiglenes átruházások

(1)   A tagállamok minden egyes tizenkét hónapos időszak végéig engedélyezik az adott időszakra vonatkozóan az egyéni kvóták azon részének ideiglenes átruházását, amelyet a kvóták igénybevételére jogosult termelők nem szándékoznak felhasználni.

A tagállamok a termelői kategóriák vagy az érintett tejtermelési struktúrák szerint szabályozhatják az átruházásokat, azokat a felvásárló szintjére vagy adott régión belülre korlátozhatják, a 65. cikk (3) bekezdésében említett esetekben engedélyezhetik a teljes körű átruházást, és meghatározhatják, hogy milyen mértékig ismételhetik meg a termelők az átruházásokat.

(2)   Bármely tagállam határozhat úgy, hogy a következő egy vagy két kritérium alapján nem hajtja végre az (1) bekezdést:

| a) | strukturális változtatások és kiigazítások elősegítésének szükségessége; |
| --- | --- |

a)

strukturális változtatások és kiigazítások elősegítésének szükségessége;

| b) | elsőrendű igazgatási szükségletek. |
| --- | --- |

b)

elsőrendű igazgatási szükségletek.

67. cikk

A kvóták földterülettel együtt történő átruházása

(1)   Amennyiben a mezőgazdasági üzemet eladják, bérbe adják, tényleges öröklés vagy a későbbi örökség részét képező adomány útján vagy a termelő tekintetében hasonló joghatással járó egyéb eszközökkel átruházzák, az egyéni kvótákat a tagállamok által meghatározandó részletes szabályoknak megfelelően és a tejtermeléshez használt területek vagy más objektív kritériumok, valamint – adott esetben – a felek között létrejött bármely megállapodás figyelembevételével a mezőgazdasági üzemmel együtt át kell ruházni az azt átvevő termelőkre. A kvóták azon részét, amelyet – adott esetben – nem ruháztak át a mezőgazdasági üzemmel együtt, a nemzeti tartalékba kell helyezni.

(2)   Ha a kvótákat az (1) bekezdéssel összhangban földhaszonbérlet útján vagy hasonló joghatással járó egyéb eszközökkel ruházták vagy ruházzák át, a tagállamok – objektív kritériumok alapján és annak biztosítása céljából, hogy kizárólag termelők rendelkezhessenek kvótával – határozhatnak úgy, hogy a kvóta nem ruházható át a mezőgazdasági üzemmel együtt.

(3)   Amennyiben földet hatóságokra és/vagy közérdekű felhasználás céljára ruháznak át, vagy ha az átruházás nem mezőgazdasági céllal történik, a tagállamok gondoskodnak azon intézkedések meghozataláról, amelyek szükségesek a felek jogos érdekeinek védelméhez, és különösen ahhoz, hogy az ilyen földterületet átadó termelők folytathassák a tejtermelést, amennyiben ez a szándékuk.

(4)   A felek közötti megállapodás hiányában olyan esetekben, amikor a bérleti időtartam anélkül jár le, hogy azt hasonló feltételek mellett meg lehetne hosszabbítani, vagy hasonló joghatással járó helyzetekben, a szóban forgó egyéni kvótákat – a tagállam által elfogadott rendelkezésekkel összhangban és a felek jogos érdekeinek figyelembevételével – részben vagy egészben át kell ruházni a bérletet átvevő termelőkre.

68. cikk

Különleges átruházási intézkedések

(1)   A tejtermelés sikeres szerkezetátalakítása vagy a környezet javítása érdekében és az érintett felek jogos érdekeinek figyelembevételével a tagállamok az általuk meghatározandó részletes szabályoknak megfelelően:

| a) | ellentételezést biztosíthatnak egy vagy több éves részletben azon termelők részére, akik vállalják tejtermelésük egészének vagy egy részének tartós megszüntetését, és az így felszabadult egyéni kvótákat a nemzeti tartalékba utalhatják; |
| --- | --- |

a)

ellentételezést biztosíthatnak egy vagy több éves részletben azon termelők részére, akik vállalják tejtermelésük egészének vagy egy részének tartós megszüntetését, és az így felszabadult egyéni kvótákat a nemzeti tartalékba utalhatják;

| b) | objektív kritériumok alapján meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek mellett egy tizenkét hónapos időszak kezdetén az illetékes hatóság vagy az e hatóság által kijelölt szerv térítés ellenében újból kioszthatja a termelők részére azon egyéni kvótákat, amelyeket más termelők az előző tizenkét hónapos időszak végén véglegesen felszabadítottak a fent említett térítéssel megegyező, egy vagy több éves részletben nyújtott ellentételezés fejében; |
| --- | --- |

b)

objektív kritériumok alapján meghatározhatják azokat a feltételeket, amelyek mellett egy tizenkét hónapos időszak kezdetén az illetékes hatóság vagy az e hatóság által kijelölt szerv térítés ellenében újból kioszthatja a termelők részére azon egyéni kvótákat, amelyeket más termelők az előző tizenkét hónapos időszak végén véglegesen felszabadítottak a fent említett térítéssel megegyező, egy vagy több éves részletben nyújtott ellentételezés fejében;

| c) | központosíthatják és felügyelhetik a kvóták termőföld nélkül történő átruházásait; |
| --- | --- |

c)

központosíthatják és felügyelhetik a kvóták termőföld nélkül történő átruházásait;

| d) | a környezet javítása céljából átruházott földterület esetén elrendelhetik, hogy az érintett egyéni kvótát olyan termelőnek juttassák, aki megválik a földterülettől, de folytatni kívánja a tejtermelést; |
| --- | --- |

d)

a környezet javítása céljából átruházott földterület esetén elrendelhetik, hogy az érintett egyéni kvótát olyan termelőnek juttassák, aki megválik a földterülettől, de folytatni kívánja a tejtermelést;

| e) | objektív kritériumok alapján meghatározhatják azokat a régiókat vagy begyűjtési területeket, amelyeken belül a tejtermelés szerkezetének javítása érdekében engedélyezhető a kvóták tartós átruházása a megfelelő földterület átruházása nélkül; |
| --- | --- |

e)

objektív kritériumok alapján meghatározhatják azokat a régiókat vagy begyűjtési területeket, amelyeken belül a tejtermelés szerkezetének javítása érdekében engedélyezhető a kvóták tartós átruházása a megfelelő földterület átruházása nélkül;

| f) | a termelő által az illetékes hatósághoz vagy az e hatóság által kijelölt szervhez benyújtott kérelem alapján engedélyezhetik a tejtermelés szerkezetének a mezőgazdasági üzem szintjén történő javítása vagy a termelés külterjesítésének lehetővé tétele céljából a kvótáknak a megfelelő földterület nélküli végleges átruházását és fordítva. |
| --- | --- |

f)

a termelő által az illetékes hatósághoz vagy az e hatóság által kijelölt szervhez benyújtott kérelem alapján engedélyezhetik a tejtermelés szerkezetének a mezőgazdasági üzem szintjén történő javítása vagy a termelés külterjesítésének lehetővé tétele céljából a kvótáknak a megfelelő földterület nélküli végleges átruházását és fordítva.

(2)   Az (1) bekezdés végrehajtható nemzeti szinten, megfelelő területi szinten vagy meghatározott begyűjtési területeken.

69. cikk

Kvóták visszatartása

(1)   A 67. és a 68. cikkben említett átruházások esetén a tagállamok objektív kritériumok alapján visszatarthatják az egyéni kvóták egy részét nemzeti tartalékuk számára.

(2)   Ha a kvótákat a 67. és a 68. cikkel összhangban a megfelelő földterülettel együtt vagy anélkül ruházták vagy ruházzák át földhaszonbérlet vagy hasonló joghatással járó egyéb eszközök révén, a tagállamok objektív kritériumok alapján és annak biztosítása céljából, hogy kizárólag termelők rendelkezhessenek kvótával, határozhatnak arról, hogy az átruházott kvóta egésze vagy egy része visszakerüljön-e a nemzeti tartalékba, és ha igen, milyen feltételekkel.

70. cikk

A kvóták megszerzéséhez kapcsolódó támogatás

A kvóták e szakasz alapján történő értékesítése, átruházása vagy kiosztása kapcsán egyetlen állami hatóság sem nyújthat a kvóták megszerzéséhez közvetlenül kapcsolódó pénzügyi támogatást.

III.   alszakasz

A kvóták túllépése

71. cikk

Többletilleték

(1)   A tejre és az egyéb tejtermékekre vonatkozóan a II. alszakasznak megfelelően megállapított nemzeti kvótán felül értékesített mennyiségek után többletilletéket kell fizetni.

Az illeték összege a tej 100 kilogrammjára 27,83 EUR.

Mindazonáltal a 2009. április 1-jével és a 2010. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakokra a 2008. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakra alkalmazandó nemzeti szállítási kvóta 106 %-át túllépő tejszállításra vonatkozó többletilleték a második albekezdésben említett illeték 150 %-ában kerül meghatározásra.

(2)   Az (1) bekezdés első albekezdésétől eltérve a 2009. április 1-jével, valamint a 2010. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakok esetében a szállítások tekintetében a többletilletéket a II. alszakasszal összhangban meghatározott nemzeti kvótának a szállításokra vonatkozó, a 68. cikk (1) bekezdésének a) pontja alapján 2009. november 30-tól a nemzeti tartalékba áthelyezett és az érintett tizenkét hónapos időszak március 31-éig ott tartott egyéni kvóták levonásával csökkentett mennyiséget meghaladóan értékesített tej után kell fizetni.

(3)   A tagállamoknak a nemzeti kvóta túllépése esetén a szállításokra és a közvetlen értékesítésre külön-külön, nemzeti szinten meghatározott többletilletéket kell fizetniük az Unió részére, és az esedékes összeg 99 %-át az érintett tizenkét hónapos időszakot követő október 16. és november 30. között be kell fizetniük az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapba.

(4)   A (2) bekezdés alkalmazásából származó többletilleték összege és az (1) bekezdés első albekezdésének alkalmazásából származó többletilleték összege közötti különbséget a tagállamok a tejágazatban végrehajtandó szerkezetátalakítási intézkedések finanszírozására fordítják.

(5)   Ha az (1) bekezdésben meghatározott többletilletéket a határidőig nem fizetik be, a Bizottság
  az 1290/2005/EK rendelet 41. cikkének (1) bekezdésével létrehozott mezőgazdasági alapok bizottságával való konzultációt követően

  az e rendelet 81. cikke d) pontjának értelmében hozott végrehajtási jogi aktusok révén levonja a meg nem fizetett többletilletéknek megfelelő összeget az 1290/2005/EK

  e
  rendelet 14. cikke és 15. cikkének (2) bekezdése szerinti havi kifizetésekből. E határozat meghozatala előtt a Bizottság figyelmezteti az érintett tagállamot, amely egy héten belül közli álláspontját. Az 1290/2005/EK rendelet 17. cikke nem alkalmazandó. [Mód. 10]

72. cikk

A termelők hozzájárulása a fizetendő többletilletékhez

A többletilletéket a 73. és a 76. cikk rendelkezéseivel összhangban teljes egészében azok között a termelők között kell felosztani, akik az 59. cikk (2) bekezdésében említett nemzeti kvóták túllépéséhez hozzájárultak.

A 73. cikk (2) bekezdésének és a 76. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül a termelők kötelesek megfizetni a tagállam részére a 62., a 63. és a 73. cikkben foglaltakkal összhangban kiszámított esedékes többletilleték-hozzájárulásukat, pusztán azon tény alapján, hogy túllépték a rendelkezésükre álló kvótákat.

A 2009. április 1-jével, valamint a 2010. április 1-jével kezdődő tizenkét hónapos időszakok esetében a szállítások tekintetében a többletilletéket a 73. és a 76. cikkel összhangban teljes egészében azok között a termelők között kell felosztani, akik a nemzeti kvótának a 71. cikk (2) bekezdésének alkalmazásával meghatározott túllépéséhez hozzájárultak.

73. cikk

A szállításokra vonatkozó többletilleték

(1)   A többletilleték végleges összegének megállapítása céljából az egyes termelők által szállított mennyiségeket növelni vagy csökkenteni kell a tényleges zsírtartalom és a referencia-zsírtartalom közötti eltérés figyelembevétele érdekében.

A többletilleték összegét nemzeti szinten a szállításoknak az első albekezdéssel összhangban kiigazított összege alapján kell kiszámítani.

(2)   Az egyes termelők által a többletilleték kifizetéséhez nyújtandó hozzájárulást a tagállam határozza meg az alábbiak szerint, miután megtörtént vagy elmaradt a szállításokra vonatkozó nemzeti kvóta fel nem használt részének az egyes termelők egyéni kvótáinak arányában vagy a tagállam által meghatározandó objektív kritériumok alapján történő újrakiosztása:

| a) | vagy nemzeti szinten, azon összeg alapján, amellyel az egyes termelők túllépték a kvótájukat, |
| --- | --- |

a)

vagy nemzeti szinten, azon összeg alapján, amellyel az egyes termelők túllépték a kvótájukat,

| b) | vagy először felvásárlói szinten, és azt követően adott esetben nemzeti szinten. |
| --- | --- |

b)

vagy először felvásárlói szinten, és azt követően adott esetben nemzeti szinten.

A 71. cikk (1) bekezdése harmadik albekezdésének alkalmazása esetén az abban az albekezdésben említett magasabb arány alkalmazásából adódó többletilletékhez a termelők által nyújtandó hozzájárulás meghatározásakor a tagállamok biztosítják, hogy ezt az összeget az érintett termelők a tagállamok által meghatározandó objektív kritériumok alapján arányosan fizessék be.

74. cikk

A felvásárlók szerepe

(1)   A felvásárlók felelősek azért, hogy a többletilleték címén fizetendő hozzájárulást a termelőktől beszedjék, és ezen – a túllépésért felelős termelők részére kifizetett tejárból levont vagy, ha ez nem lehetséges, más megfelelő eszközzel behajtott – összeget a tagállam illetékes hatósága részére befizessék a Bizottság által a 81. cikk d), f) és g) pontja értelmében végrehajtási jogi aktusok révén megállapítandó időpontig és eljárásnak megfelelően.

(2)   Ha egy felvásárló részben vagy egészben egy vagy több másik felvásárló helyébe lép, az adott tizenkét hónapos időszak hátralévő részére a termelők rendelkezésére álló egyéni kvótákat a már leszállított mennyiségek levonásával és azok zsírtartalmának figyelembevételével kell kiszámítani. E bekezdést kell alkalmazni akkor is, ha egy termelő egy adott felvásárlóról egy másikra vált.

(3)   Amennyiben a referencia-időszak alatt egy termelő a rendelkezésére álló kvótát meghaladó mennyiséget szállít, az érintett tagállam határozhat úgy, hogy a felvásárló köteles a tagállam által megállapított részletes szabályokkal összhangban – a szóban forgó termelő hozzájárulásának előlegeként – levonni a termelőtől az általa a kvótán felül szállított tejmennyiség árának egy részét. A tagállam hozhat olyan egyedi rendelkezéseket, amelyek lehetővé teszik a felvásárlók számára ezen előleg levonását akkor is, ha a termelők több felvásárlónak szállítanak.

75. cikk

Jóváhagyás

A felvásárlói tevékenység gyakorlásához a Bizottság által a 80. cikk (1) bekezdésének f) pontja értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapított kritériumoknak megfelelő előzetes tagállami jóváhagyás szükséges.

76. cikk

A közvetlen értékesítésekre vonatkozó többletilleték

(1)   Közvetlen értékesítés esetében az egyes termelők többletilleték-fizetési hozzájárulását a tagállamok határozattal állapítják meg, miután megtörtént vagy elmaradt a közvetlen értékesítéshez rendelt nemzeti kvóta fel nem használt részének megfelelő területi vagy nemzeti szinten való újrakiosztása.

(2)   A tagállamok a Bizottság által rögzített kritériumok alapján határozzák meg az értékesített vagy átruházott tej, valamint az értékesített vagy átruházott tejtermékek előállításához felhasznált tej teljes mennyisége után fizetendő többletilletékhez a termelő által nyújtandó hozzájárulás kiszámításának alapját.

(3)   A zsírtartalommal kapcsolatos korrekciók nem vehetők figyelembe a többletilleték végleges összegének megállapítása céljából.

77. cikk

Túlfizetések és be nem fizetett összegek

(1)   Amennyiben szállítás vagy közvetlen értékesítés esetében megállapítást nyer, hogy többletilletéket kell fizetni, és a termelőktől beszedett hozzájárulás meghaladja annak összegét, a tagállam:

| a) | a többlet egy részét vagy egészét a 68. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézkedések finanszírozására használhatja, és/vagy |
| --- | --- |

a)

a többlet egy részét vagy egészét a 68. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott intézkedések finanszírozására használhatja, és/vagy

| b) | a többletet részben vagy egészben visszajuttathatja a következő termelőknek:






  i. | akik a Bizottság által meghatározandó időszakon belül a tagállam által objektív kritériumok alapján megállapított kiemelt kategóriák valamelyikébe tartoznak, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

a többletet részben vagy egészben visszajuttathatja a következő termelőknek:

i.

akik a Bizottság által meghatározandó időszakon belül a tagállam által objektív kritériumok alapján megállapított kiemelt kategóriák valamelyikébe tartoznak, vagy

| ii. | akiket az e fejezet által létrehozott, tejre és egyéb tejtermékekre vonatkozó kvótarendszerhez nem kapcsolódó nemzeti szabályokból következő rendkívüli helyzet érint. |
| --- | --- |

ii.

akiket az e fejezet által létrehozott, tejre és egyéb tejtermékekre vonatkozó kvótarendszerhez nem kapcsolódó nemzeti szabályokból következő rendkívüli helyzet érint.

(2)   Amennyiben megállapítást nyer, hogy nem kell többletilletéket fizetni, a felvásárlók vagy a tagállam által beszedett valamennyi előleget legkésőbb a következő tizenkét hónapos időszak végéig vissza kell téríteni.

(3)   Ha egy felvásárló nem teljesíti azon kötelezettségét, hogy a 74. cikkben foglaltaknak megfelelően beszedje a termelő által a többletilletékhez nyújtandó hozzájárulást, a tagállam a mulasztást elkövető felvásárlóra kiszabható szankciók sérelme nélkül közvetlenül a termelőtől is beszedheti a be nem fizetett összeget.

(4)   Ha valamely termelő vagy felvásárló nem tartja be a fizetési határidőt, akkor a hátralék után a Bizottság által meghatározandó mértékű kamatot kell fizetnie a tagállam részére.

IV.   szakasz

A cukor- és tejkvótákkal kapcsolatos eljárási szabályok

I.   alszakasz

A cukorkvótákkal kapcsolatos eljárási szabályok

78. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy az 51. cikkben említett vállalkozások eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az ilyen vállalkozások jóváhagyására és a jóváhagyás visszavonására
  , illetve az 56. cikkben meghatározott időpontok módosítására
  vonatkozó szabályokat, valamint közigazgatási szankciókra vonatkozó kritériumokat határozhat meg. [Mód. 11]

(2)   A cukorágazat sajátosságainak, valamint valamennyi érintett fél érdekeinek megfelelő figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további meghatározásokat fogadhat el, többek között a cukor, az izoglükóz és az inulinszirup termelése, egy vállalkozás termelése, valamint a legkülső régiókba irányuló eladások feltételei
  tekintetében
  .

(3)   Annak érdekében, hogy a cukorrépa-termelőknek közvetlen befolyásuk legyen a termelés egy részének átvitelére vonatkozó döntésre, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a cukor átvitelének szabályait.

79. cikk

Végrehajtási hatáskörök

Az 51. cikkben említett vállalkozások kapcsán a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén szabályokat állapíthat meg a következőkre vonatkozóan:

| a) | a vállalkozások jóváhagyás iránti kérelmei, a jóváhagyott vállalkozások által vezetendő nyilvántartások, a jóváhagyott vállalkozások által benyújtandó információk; |
| --- | --- |

a)

a vállalkozások jóváhagyás iránti kérelmei, a jóváhagyott vállalkozások által vezetendő nyilvántartások, a jóváhagyott vállalkozások által benyújtandó információk;

| b) | a jóváhagyott vállalkozások tagállamok általi ellenőrzésére irányuló rendszer; |
| --- | --- |

b)

a jóváhagyott vállalkozások tagállamok általi ellenőrzésére irányuló rendszer;

| c) | a tagállamok közlései a Bizottság és a jóváhagyott vállalkozások felé; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok közlései a Bizottság és a jóváhagyott vállalkozások felé;

| d) | a nyersanyagok beszállítása a vállalkozásokhoz, ideértve a szállítási szerződéseket és szállítóleveleket; |
| --- | --- |

d)

a nyersanyagok beszállítása a vállalkozásokhoz, ideértve a szállítási szerződéseket és szállítóleveleket;

| e) | az 54. cikk a) pontjában említett esetben a cukor-egyenérték; |
| --- | --- |

e)

az 54. cikk a) pontjában említett esetben a cukor-egyenérték;

| f) | a legkülső régiók különleges ellátási rendszere; |
| --- | --- |

f)

a legkülső régiók különleges ellátási rendszere;

| g) | az 54. cikk d) pontjában említett export; |
| --- | --- |

g)

az 54. cikk d) pontjában említett export;

| h) | a tagállamok közreműködése az ellenőrzések hatékonysága érdekében; |
| --- | --- |

h)

a tagállamok közreműködése az ellenőrzések hatékonysága érdekében;

| i) | az 56. cikkben meghatározott időpontok módosítása;
  [Mód.12 ] |
| --- | --- |

i)

az 56. cikkben meghatározott időpontok módosítása;
  [Mód.12 ]

| j) | az 57. cikkben említett többletmennyiség megállapítása, közlése és a többletilleték kifizetése. |
| --- | --- |

j)

az 57. cikkben említett többletmennyiség megállapítása, közlése és a többletilleték kifizetése.

II.   alszakasz

A tejkvótákkal kapcsolatos eljárási szabályok

80. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a tejkvótarendszer elérje a célját, így különösen az egyéni kvóták hatékony felhasználása és az illeték helyes kiszámítása, behajtása és felhasználása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogad el a következők vonatkozásában:

| a) | a kvóták ideiglenes és végleges átcsoportosításai; |
| --- | --- |

a)

a kvóták ideiglenes és végleges átcsoportosításai;

| b) | az illeték kiszámításának módszerei; |
| --- | --- |

b)

az illeték kiszámításának módszerei;

| c) | a fel nem használt kvóták újbóli kiosztása; |
| --- | --- |

c)

a fel nem használt kvóták újbóli kiosztása;

| d) | a zsírtartalomnak megfelelő kiigazítás alkalmazásának küszöbértéke; |
| --- | --- |

d)

a zsírtartalomnak megfelelő kiigazítás alkalmazásának küszöbértéke;

| e) | a termelők azon kötelessége, hogy jóváhagyott felvásárlóknak szállítsanak; |
| --- | --- |

e)

a termelők azon kötelessége, hogy jóváhagyott felvásárlóknak szállítsanak;

| f) | a felvásárlók jóváhagyása; |
| --- | --- |

f)

a felvásárlók jóváhagyása;

| g) | az illetéktöbblet visszaosztására vonatkozó objektív kritériumok; |
| --- | --- |

g)

az illetéktöbblet visszaosztására vonatkozó objektív kritériumok;

| h) | a rendszer működéséhez kapcsolódó meghatározások; |
| --- | --- |

h)

a rendszer működéséhez kapcsolódó meghatározások;

| i) | a „közvetlen eladás” meghatározásának kiigazítása, figyelembe véve a „szállítás” 58. cikk (1) bekezdésének f) pontjában szereplő meghatározását. |
| --- | --- |

i)

a „közvetlen eladás” meghatározásának kiigazítása, figyelembe véve a „szállítás” 58. cikk (1) bekezdésének f) pontjában szereplő meghatározását.

(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy a gazdasági szereplők és a tagállamok eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogad el:

| a) | szankciók arra az esetre, ha a termelők vagy a felvásárlók nem tesznek eleget kötelezettségeiknek, különösen az illetékfizetési határidők betartása, a jóváhagyott felvásárló részére történő szállítás, a szállítások és a közvetlen eladások jelentése, a helytelen adatközlések vagy bevallások továbbítása vagy a naprakész nyilvántartások vezetése tekintetében. |
| --- | --- |

a)

szankciók arra az esetre, ha a termelők vagy a felvásárlók nem tesznek eleget kötelezettségeiknek, különösen az illetékfizetési határidők betartása, a jóváhagyott felvásárló részére történő szállítás, a szállítások és a közvetlen eladások jelentése, a helytelen adatközlések vagy bevallások továbbítása vagy a naprakész nyilvántartások vezetése tekintetében.

| b) | azon tagállamokat terhelő szankciók, amelyek nem tesznek eleget a 62. cikk (2) bekezdésében foglalt kötelezettségeiknek. |
| --- | --- |

b)

azon tagállamokat terhelő szankciók, amelyek nem tesznek eleget a 62. cikk (2) bekezdésében foglalt kötelezettségeiknek.

81. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja többek között a következőkre vonatkozó szükséges szabályokat:

| a) | a kvóták végleges átcsoportosításai, valamint a nemzeti kvóták szállítások és közvetlen értékesítések szerinti felosztása; |
| --- | --- |

a)

a kvóták végleges átcsoportosításai, valamint a nemzeti kvóták szállítások és közvetlen értékesítések szerinti felosztása;

| b) | az egyéni kvóták esetében a zsírtartalom kiszámítására szolgáló együttható megállapítása, a zsírtartalom kiigazítása, valamint a nemzeti kvótához tartozó referencia-zsírtartalom túllépésének nyilvántartása; |
| --- | --- |

b)

az egyéni kvóták esetében a zsírtartalom kiszámítására szolgáló együttható megállapítása, a zsírtartalom kiigazítása, valamint a nemzeti kvótához tartozó referencia-zsírtartalom túllépésének nyilvántartása;

| c) | tej-egyenértékek megállapítása; |
| --- | --- |

c)

tej-egyenértékek megállapítása;

| d) | az illeték kifizetésére és az illetéktöbblet újraelosztására vonatkozó határidő és az alkalmazandó átváltási árfolyamokat meghatározó ügyleti tény, előlegcsökkentés a határidők be nem tartása esetén; |
| --- | --- |

d)

az illeték kifizetésére és az illetéktöbblet újraelosztására vonatkozó határidő és az alkalmazandó átváltási árfolyamokat meghatározó ügyleti tény, előlegcsökkentés a határidők be nem tartása esetén;

| e) | a késedelmes fizetés esetén alkalmazandó kamatok, az illeték helyes kivetése és az EMGA-ba be nem fizetendő 1 % felhasználása; |
| --- | --- |

e)

a késedelmes fizetés esetén alkalmazandó kamatok, az illeték helyes kivetése és az EMGA-ba be nem fizetendő 1 % felhasználása;

| f) | a termelők tájékoztatása az új forgalommeghatározásokról, az egyéni kvóták közlése és értesítés az illetékről; |
| --- | --- |

f)

a termelők tájékoztatása az új forgalommeghatározásokról, az egyéni kvóták közlése és értesítés az illetékről;

| g) | tájékoztatás a tejágazati illetékre vonatkozó rendelkezések alkalmazásáról; |
| --- | --- |

g)

tájékoztatás a tejágazati illetékre vonatkozó rendelkezések alkalmazásáról;

| h) | szállítási és közvetlen értékesítési nyilatkozatok készítése; |
| --- | --- |

h)

szállítási és közvetlen értékesítési nyilatkozatok készítése;

| i) | a felvásárlók és a termelők nyilatkozatkészítési, nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettségei; |
| --- | --- |

i)

a felvásárlók és a termelők nyilatkozatkészítési, nyilvántartás-vezetési és adatszolgáltatási kötelezettségei;

| j) | a szállítások és a közvetlen értékesítések ellenőrzése. |
| --- | --- |

j)

a szállítások és a közvetlen értékesítések ellenőrzése.

V.   szakasz

Termelési potenciál a borágazatban

I.   alszakasz

Jogszerűtlen telepítések

82. cikk

Az 1998. augusztus 31. után végzett jogszerűtlen telepítések

(1)   A termelők saját költségükre kivágják a szőlőt azokról a területekről, amelyeken 1998. augusztus 31-ét követően – adott esetben – megfelelő telepítési jog nélkül telepítettek szőlőt.

(2)   Az (1) bekezdésnek megfelelő kivágásig az abban a bekezdésben említett területekről származó szőlő, valamint az abból előállított termékek kizárólag lepárlás céljából, a termelő kizárólagos költségén kerülhetnek forgalomba. A lepárlásból származó termékek nem használhatók fel olyan szesz készítésére, amelynek tényleges alkoholtartalma 80 térfogatszázalék vagy kevesebb.

(3)   A kivágási kötelezettségnek eleget nem tevő termelőkre a tagállamok a meg nem felelés súlyosságával, mértékével és időtartamával arányosan differenciált büntetéseket szabnak ki, adott esetben az általuk korábban kiszabott büntetések sérelme nélkül.

(4)   Az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2015. december 31-i megszűnése nem érinti az e cikkben előírt kötelezettségeket.

83. cikk

Az 1998. szeptember 1-je előtti jogszerűtlen telepítések rendezési kötelezettsége

(1)   A termelőknek illetékfizetés ellenében, legkésőbb 2009. december 31-ig rendezni kell azoknak a területeknek a helyzetét, amelyeken 1998. szeptember 1-jét megelőzően – adott esetben – megfelelő telepítési jog nélkül telepítettek szőlőt.

A számlaelszámolási eljárások sérelme nélkül az első albekezdés nem alkalmazandó azokra a területekre, amelyek helyzetét az 1493/1999/EK rendelet (18) 2. cikkének (3) bekezdése alapján rendezték.

(2)   Az (1) bekezdésben említett illeték összegét a tagállamok határozzák meg. Az illeték mértéke az adott régióban a vonatkozó telepítési jogra alkalmazott átlagérték legalább kétszerese.

(3)   Az (1) bekezdésnek megfelelő rendezésig az ott említett ültetvényekről származó szőlő, valamint az abból előállított termékek kizárólag lepárlás céljából, a termelő kizárólagos költségén kerülhetnek forgalomba. A termékek nem használhatók fel olyan szesz készítésére, amelynek tényleges alkoholtartalma 80 térfogatszázalék vagy kevesebb.

(4)   Azokat az (1) bekezdésben említett, szőlővel jogszerűtlenül betelepített területeket, amelyek helyzetét az említett bekezdéssel összhangban 2009. december 31-ig nem rendezik, az érintett termelőknek saját költségükre ki kell vágniuk.

A tagállamok a kivágási kötelezettségnek eleget nem tevő termelőkre a meg nem felelés súlyosságával, mértékével és időtartamával arányosan differenciált büntetéseket szabnak ki.

Az első albekezdésben említett kivágásig a (3) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó.

(5)   Az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2015. december 31-i megszűnése nem érinti a (3) és (4) bekezdésben előírt kötelezettségeket.

84. cikk

A forgalmon kívül tartás és a lepárlás igazolása

(1)   A 82. cikk (2) bekezdésével, valamint a 83. cikk (3) és (4) bekezdésével összefüggésben a tagállamok az érintett termékek forgalmon kívül tartására vonatkozó bizonyíték, illetve az érintett termékek lepárlása esetén lepárlási szerződések benyújtását írják elő.

(2)   A tagállamok ellenőrzik az (1) bekezdésben említett forgalmon kívül tartást és lepárlást. Meg nem felelés esetén büntetéseket szabnak ki.

(3)   A tagállamok értesítik a Bizottságot a lepárlás hatálya alá tartozó területekről és a kapcsolódó alkoholmennyiségekről.

85. cikk

Kísérő intézkedések

A 83. cikk (1) bekezdésének első albekezdésében említett területek helyzetük rendezéséig, valamint a 82. cikk (1) bekezdésében említett területek nem részesülhetnek nemzeti vagy uniós támogatási intézkedésekben.

86. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a termelők eleget tegyenek az ebben az alszakaszban előírt kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok útján rendelkezéseket fogadhat el a 84. cikk (1) bekezdésében említett termékek forgalmon kívül tartása, valamint az említett kötelezettségek nem teljesítése esetén a tagállamok által kivethető büntetések tekintetében.

(2)   A jogszerűtlen telepítések hatékony felderítése és felszámolása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén szabályokat fogadhat el a támogatási intézkedésekhez nyújtott uniós hozzájárulás csökkentésére, amennyiben a tagállamok nem tesznek eleget a jogszerűtlen telepítésekkel kapcsolatos adatközlési kötelezettségüknek.

87. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | a tagállamok által nyújtott tájékoztatás; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által nyújtott tájékoztatás;

| b) | kiegészítő adatok gyűjtése az 1227/2000/EK bizottsági rendelet (19) értelmében nyújtott tagállami tájékoztatásokhoz; |
| --- | --- |

b)

kiegészítő adatok gyűjtése az 1227/2000/EK bizottsági rendelet (19) értelmében nyújtott tagállami tájékoztatásokhoz;

| c) | a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé.

II.   alszakasz

A telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozás

88. cikk

Időtartam

Ez az alszakasz 2015. december 31-ig alkalmazandó.

89. cikk

A szőlőtelepítés átmeneti tilalma

(1)   A 166. cikk, és különösen annak (4) bekezdése sérelme nélkül a 166. cikk (2) bekezdése szerint osztályozható borszőlőfajták telepítése tilos.

(2)   A 166. cikk (2) bekezdésének megfelelően osztályozható borszőlőfajtáknak az ugyanabban a cikkben említettektől eltérő szőlőfajtákra történő átoltása szintén tilos.

(3)   Az (1) és (2) bekezdés ellenére az ugyanazokban a bekezdésekben említett telepítések és átoltások engedélyezettek, ha vonatkozik rájuk:

| a) | a 90. cikkben említett új telepítési jog; |
| --- | --- |

a)

a 90. cikkben említett új telepítési jog;

| b) | a 91. cikkben említett újratelepítési jog; |
| --- | --- |

b)

a 91. cikkben említett újratelepítési jog;

| c) | a 92. és 93. cikk szerinti jogtartalékból nyújtott telepítési jog. |
| --- | --- |

c)

a 92. és 93. cikk szerinti jogtartalékból nyújtott telepítési jog.

(4)   A (3) bekezdésben említett telepítési jogot hektárban nyújtják.

(5)   A tagállamok határozhatnak úgy, hogy az (1) bekezdésben említett tilalmat legkésőbb 2018. december 31-ig fenntartják területükön vagy annak egyes részein. Ebben az esetben a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozásra vonatkozó, ezen alszakaszban – beleértve e cikket is – megállapított rendelkezéseket az érintett tagállamban ennek megfelelően kell alkalmazni.

90. cikk

Új telepítési jogok

(1)   A tagállamok új telepítési jogokat adhatnak a termelőknek azon területek tekintetében:

| a) | amelyeket területrendezési vagy a nemzeti jog értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében új telepítésre szánnak; |
| --- | --- |

a)

amelyeket területrendezési vagy a nemzeti jog értelmében közérdekből történő kisajátítási intézkedések keretében új telepítésre szánnak;

| b) | amelyeket kísérleti célra szánnak; |
| --- | --- |

b)

amelyeket kísérleti célra szánnak;

| c) | amelyeket oltványiskoláknak szánnak; vagy |
| --- | --- |

c)

amelyeket oltványiskoláknak szánnak; vagy

| d) | amelyek borát és borászati termékeit kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szánják. |
| --- | --- |

d)

amelyek borát és borászati termékeit kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szánják.

(2)   Az új telepítési jogot:

| a) | az a termelő gyakorolhatja, akinek odaítélték; |
| --- | --- |

a)

az a termelő gyakorolhatja, akinek odaítélték;

| b) | az odaítélést követő második borászati év vége előtt fel kell használni; |
| --- | --- |

b)

az odaítélést követő második borászati év vége előtt fel kell használni;

| c) | arra a célra kell felhasználni, amelyre odaítélték. |
| --- | --- |

c)

arra a célra kell felhasználni, amelyre odaítélték.

91. cikk

Újratelepítési jogok

(1)   A tagállamok újratelepítési jogot adnak azoknak a termelőknek, akik szőlőültetvényt vágtak ki.

Ugyanakkor nem jár újratelepítési jog a kivágással érintett olyan területek tekintetében, amelyekre az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának III. alszakasza szerint kivágási támogatást nyújtottak.

(2)   A tagállamok újratelepítési jogot adhatnak azoknak a termelőknek, akik vállalják, hogy kivágnak egy szőlőültetvényt. Ebben az esetben a kijelölt terület kivágását legkésőbb az újratelepítési jog alapján telepített új szőlők telepítését követő harmadik év végéig kell elvégezni.

(3)   Az odaítélt újratelepítési jogoknak a tiszta szőlőtermő területre vonatkoztatva meg kell felelniük a kivágott területeknek.

(4)   Az újratelepítési jogokat abban a gazdaságban kell felhasználni, amelynek a jogokat odaítélték. A tagállamok ezenkívül azt is előírhatják, hogy ezeket a jogokat kizárólag azon területek vonatkozásában lehet felhasználni, ahol a szőlőt kivágták.

(5)   A (4) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy az újratelepítési jogok részben vagy egészben átruházhatók egy azonos tagállamon belüli másik gazdaságra a következő esetekben:

| a) | ha az érintett gazdaság egy részét átruházzák a szóban forgó másik gazdaságra; |
| --- | --- |

a)

ha az érintett gazdaság egy részét átruházzák a szóban forgó másik gazdaságra;

| b) | ha a másik gazdaság területeit a következőkre szánják:






  i. | oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor előállítása; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

ha a másik gazdaság területeit a következőkre szánják:

i.

oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor előállítása; vagy

| ii. | oltványok nevelése. |
| --- | --- |

ii.

oltványok nevelése.

A tagállamok biztosítják, hogy az első albekezdésben előírt eltérés alkalmazása ne eredményezze területükön a termelési potenciál általános megnövekedését, különösen a nem öntözött területekről öntözött területekre történő átruházások esetében.

(6)   Az (1)–(5) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó az újratelepítési joghoz hasonló, korábbi uniós vagy nemzeti jogszabályok alapján szerzett jogokra.

(7)   Az 1493/1999/EK rendelet 4. cikkének (5) bekezdése alapján odaítélt újratelepítési jogokat az ott előírt időszakon belül kell felhasználni.

92. cikk

Telepítési jogok nemzeti és regionális jogtartaléka

(1)   A termelési potenciállal való megfelelőbb gazdálkodás érdekében a tagállamok létrehozzák a telepítési jogok nemzeti jogtartalékát vagy regionális jogtartalékait.

(2)   Azon tagállamok, amelyek az 1493/1999/EK rendelet alapján nemzeti vagy regionális jogtartalékot hoztak létre, fenntarthatják azokat egészen addig, ameddig a telepítési jogra vonatkozó, ezen alszakasz szerinti átmeneti szabályozást alkalmazzák.

(3)   Az előírt határidőig fel nem használt következő telepítési jogok a nemzeti vagy a regionális jogtartalékba kerülnek:

| a) | új telepítési jogok; |
| --- | --- |

a)

új telepítési jogok;

| b) | újratelepítési jogok; |
| --- | --- |

b)

újratelepítési jogok;

| c) | a jogtartalékból odaítélt telepítési jogok. |
| --- | --- |

c)

a jogtartalékból odaítélt telepítési jogok.

(4)   A termelők újratelepítési jogukat átruházhatják a nemzeti vagy a regionális jogtartalékra. Az – adott esetben a nemzeti alapokból való kifizetéssel ellentételezett – átruházás feltételeit a tagállamok a felek jogos érdekeit figyelembe véve határozzák meg.

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve a tagállamok dönthetnek úgy, hogy nem hoznak létre jogtartalékrendszert, amennyiben bizonyítani tudják, hogy rendelkeznek már olyan alternatív rendszerrel, amely területük egészén biztosítja a telepítési jogok hatékony kezelését. Az alternatív rendszer szükség esetén eltérhet ezen alszakasz vonatkozó rendelkezéseitől.

Az első albekezdés alkalmazandó azon tagállamokra is, amelyek megszüntetik az 1493/1999/EK rendelet szerinti nemzeti vagy regionális jogtartalék működtetését.

93. cikk

Telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése

(1)   A tagállamok a jogtartalékból a következők szerint ítélhetnek oda jogot:

| a) | pénzügyi ellenszolgáltatás nélkül az olyan, negyvenedik életévüket be nem töltött termelőknek, akik megfelelő szakmai képzettséggel és hozzáértéssel rendelkeznek, először hoznak létre gazdaságot és ők a gazdaság vezetői; |
| --- | --- |

a)

pénzügyi ellenszolgáltatás nélkül az olyan, negyvenedik életévüket be nem töltött termelőknek, akik megfelelő szakmai képzettséggel és hozzáértéssel rendelkeznek, először hoznak létre gazdaságot és ők a gazdaság vezetői;

| b) | nemzeti vagy adott esetben regionális pénzalapokba való befizetés ellenében azoknak a termelőknek, akik olyan szőlőültetvények létrehozására szándékozzák felhasználni e jogokat, amelyek termése biztos felvevőpiaccal rendelkezik. |
| --- | --- |

b)

nemzeti vagy adott esetben regionális pénzalapokba való befizetés ellenében azoknak a termelőknek, akik olyan szőlőültetvények létrehozására szándékozzák felhasználni e jogokat, amelyek termése biztos felvevőpiaccal rendelkezik.

A tagállamok meghatározzák az első albekezdés b) pontjában említett befizetés összegének megállapítására szolgáló kritériumokat, amely összeg az érintett szőlőültetvények terméséből előállítandó végtermék és az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt tilalommal érintett átmeneti időszak hátralévő részének függvényében változhat.

(2)   Amennyiben a jogtartalékból odaítélt telepítési jogokat felhasználják, a tagállamok biztosítják, hogy:

| a) | a hely, a szőlőfajták és a termesztéstechnológia biztosítékot nyújtsanak arra nézve, hogy a majdani termelés a piaci kereslethez igazodik; |
| --- | --- |

a)

a hely, a szőlőfajták és a termesztéstechnológia biztosítékot nyújtsanak arra nézve, hogy a majdani termelés a piaci kereslethez igazodik;

| b) | a terméshozamok megfeleljenek a régió átlagos terméshozamának, különösen abban az esetben, ha öntözött területeken használnak fel nem öntözött területekről származó telepítési jogokat. |
| --- | --- |

b)

a terméshozamok megfeleljenek a régió átlagos terméshozamának, különösen abban az esetben, ha öntözött területeken használnak fel nem öntözött területekről származó telepítési jogokat.

(3)   A jogtartalékból odaítélt azon telepítési jogok, amelyeket legkésőbb az odaítélés borászati évét követő második borászati év vége előtt nem használnak fel, elvesznek és visszakerülnek a jogtartalékba.

(4)   A jogtartalékból törölni kell azon telepítési jogokat, amelyek odaítélésére a jogtartalékba való utalásukat követő ötödik év végéig nem kerül sor.

(5)   Ha egy tagállam létrehozott regionális jogtartalékokat, megállapíthat olyan szabályokat, amelyek lehetővé teszik a telepítési jogoknak a regionális jogtartalékok közötti átruházását. Ha egy tagállam mind regionális, mind nemzeti tartalékokat is létrehozott, az azok közötti átruházást is megengedheti.

Az átruházásokra csökkentési együttható alkalmazható.

94. cikk

De minimis

Ez az alszakasz nem alkalmazandó azokban a tagállamokban, amelyekben a közösségi telepítési jogra vonatkozó szabályozást 2007. december 31-ig nem kellett alkalmazni.

95. cikk

Szigorúbb nemzeti szabályozás

A tagállamok szigorúbb nemzeti szabályokat fogadhatnak el az új telepítési jogok és az újratelepítési jogok odaítélése tekintetében. Előírhatják, hogy a vonatkozó kérelmeket és az azokban nyújtott megfelelő információkat az érintettek a termelési potenciál alakulásának nyomon követéséhez szükséges további információkkal egészítsék ki.

96. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A termelési potenciál növekedésének elkerülése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | létrehozhatja azon esetek jegyzékét, amelyekben a szőlő kivágása nem von maga után újratelepítési jogot; |
| --- | --- |

a)

létrehozhatja azon esetek jegyzékét, amelyekben a szőlő kivágása nem von maga után újratelepítési jogot;

| b) | szabályokat fogadhat el a telepítési jogok jogtartalékok közötti átruházására vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

szabályokat fogadhat el a telepítési jogok jogtartalékok közötti átruházására vonatkozóan;

| c) | megtilthatja

  rendelkezéseket fogadhat el
  a bortermelő háztartásának kizárólagos fogyasztására szánt bor és borászati termékek forgalmazását

  forgalmazására vonatkozóan
  . [Mód. 13] |
| --- | --- |

c)

megtilthatja

  rendelkezéseket fogadhat el
  a bortermelő háztartásának kizárólagos fogyasztására szánt bor és borászati termékek forgalmazását

  forgalmazására vonatkozóan
  . [Mód. 13]

(2)   A kivágást vállaló termelőkkel szembeni egyenlő bánásmód érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el a kivágás megtörténtének biztosítására, amennyiben az újratelepítési jogot von maga után.

(3)   Az Unió forrásainak, valamint az uniós borok identitásának, származásának és minőségének védelme érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | a csalások felderítése érdekében rendelkezhet az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozásáról, amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik, valamint szabályokat állapíthat meg a tagállami adatbankok vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

a csalások felderítése érdekében rendelkezhet az izotóp adatok analitikai adatbankjának létrehozásáról, amelynek alapját a tagállamok által gyűjtött minták képezik, valamint szabályokat állapíthat meg a tagállami adatbankok vonatkozásában;

| b) | szabályokat fogadhat el az ellenőrző szervek és a köztük megvalósuló kölcsönös segítségnyújtás vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

szabályokat fogadhat el az ellenőrző szervek és a köztük megvalósuló kölcsönös segítségnyújtás vonatkozásában;

| c) | szabályokat fogadhat el a tagállamok megállapításainak közös felhasználásáról; |
| --- | --- |

c)

szabályokat fogadhat el a tagállamok megállapításainak közös felhasználásáról;

| d) | szabályokat fogadhat el a szankciók rendkívüli körülmények esetén való alkalmazásáról. |
| --- | --- |

d)

szabályokat fogadhat el a szankciók rendkívüli körülmények esetén való alkalmazásáról.

97. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó, többek között a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | új telepítési jogok odaítélése, ideértve a nyilvántartási és jelentéstételi kötelezettségeket; |
| --- | --- |

a)

új telepítési jogok odaítélése, ideértve a nyilvántartási és jelentéstételi kötelezettségeket;

| b) | az újratelepítési jogok átruházása, ideértve a csökkentési együtthatót; |
| --- | --- |

b)

az újratelepítési jogok átruházása, ideértve a csökkentési együtthatót;

| c) | a tagállamok által vezetendő nyilvántartások és a Bizottságnak küldött értesítések, egyebek mellett a jogtartalékrendszer jellegéről; |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által vezetendő nyilvántartások és a Bizottságnak küldött értesítések, egyebek mellett a jogtartalékrendszer jellegéről;

| d) | a telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése; |
| --- | --- |

d)

a telepítési jogok jogtartalékból történő odaítélése;

| e) | a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és az azokról való jelentéstétel a Bizottság felé;

| f) | a Bizottság tájékoztatása arról, ha egy tagállam úgy dönt, hogy területén alkalmazza a 89. cikk (5) bekezdését. |
| --- | --- |

f)

a Bizottság tájékoztatása arról, ha egy tagállam úgy dönt, hogy területén alkalmazza a 89. cikk (5) bekezdését.

III.   alszakasz

A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

98. cikk

A közös borpiac jobb működését és stabilizálását szolgáló forgalmazási szabályok

(1)   A közös borpiac – beleértve a borok előállításához felhasznált szőlőket, mustokat és borokat – jobb működése és stabilizálása érdekében a termelő tagállamok forgalmazási szabályokat írhatnak elő az ellátás szabályozása érdekében, különösen a 210. cikk (3) bekezdésében és a 227. cikkben említett szakmaközi szervezetek által hozott döntések révén.

E szabályoknak a kitűzött céllal arányosaknak kell lenniük, valamint:

| a) | nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre; |
| --- | --- |

a)

nem vonatkozhatnak az érintett termék első forgalomba hozatala utáni ügyletekre;

| b) | nem tehetnek lehetővé árrögzítést, beleértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését; |
| --- | --- |

b)

nem tehetnek lehetővé árrögzítést, beleértve az árak tájékoztató vagy ajánlás jellegű rögzítését;

| c) | nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét; |
| --- | --- |

c)

nem tarthatják vissza az egyébként rendelkezésre álló termésmennyiség túlságosan nagy részét;

| d) | nem adhatnak alapot a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz. |
| --- | --- |

d)

nem adhatnak alapot a borok értékesítéséhez és forgalmazásához szükséges nemzeti és uniós igazolványok kiadásának megtagadására, amennyiben az értékesítés az említett szabályoknak eleget tesz.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályokat az érintett tagállam hivatalos kiadványának útján teljes terjedelmükben a gazdasági szereplők tudomására kell hozni.

(3)   A 227. cikk (3) bekezdésében említett jelentéstételi kötelezettség a tagállamok által az e cikknek megfelelően hozott határozatok vagy intézkedések tekintetében is alkalmazandó.

IV.   FEJEZET

Támogatási rendszerek

I.   szakasz

A cukorágazatban nyújtott termelési visszatérítés

99. cikk

Termelési visszatérítés

(1)   Termelési visszatérítés nyújtható a cukorágazatban az I. melléklet III. részének b)–e) pontjaiban felsorolt termékekre, ha az 55. cikk (2) bekezdésének b) és c) pontjában említett termékek gyártásához nem áll rendelkezésre a világpiaci árnak megfelelő áron többletcukor vagy behozott cukor, többlet-izoglükóz vagy többlet-inulinszirup.

(2)   Az (1) bekezdésben említett termelési visszatérítés összegét meghatározó
  intézkedéseket
  a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

  – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén –
  a
  Bizottság rögzíti különösen az alábbiak figyelembevételével:

| a) | a behozott cukor felhasználásából felmerülő költségek, amelyeket az iparnak a világpiaci beszerzés esetében kellene viselnie; valamint |
| --- | --- |

a)

a behozott cukor felhasználásából felmerülő költségek, amelyeket az iparnak a világpiaci beszerzés esetében kellene viselnie; valamint

| b) | az uniós piacon rendelkezésre álló többlet cukor ára, vagy ha azon a piacon nincs többlet cukor, a 8. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott cukor referenciaára. [Mód. 14] |
| --- | --- |

b)

az uniós piacon rendelkezésre álló többlet cukor ára, vagy ha azon a piacon nincs többlet cukor, a 8. cikk (1) bekezdésének c) pontjában meghatározott cukor referenciaára. [Mód. 14]

100. cikk

A termelési visszatérítés nyújtására vonatkozó feltételek

A kvótán kívüli cukor uniós piaca sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszban említett termelési visszatérítés nyújtására vonatkozó feltételeket.

II.   szakasz

A tej- és tejtermékágazatban nyújtott támogatások

I.   alszakasz

A különleges felhasználás támogatása

101. cikk

A takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra nyújtott támogatás

(1)   Amennyiben a tejtermékekből felesleg halmozódik vagy halmozódhat fel, és az a piac súlyos zavarát idézi vagy idézheti elő, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén dönthet úgy, hogy az Unióban termelt, takarmányként való hasznosításra szánt sovány (fölözött) tejre és sovány tejporra támogatás nyújtható az általa a 103. cikk értelmében hozott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározandó feltételek és termékszabványok alapján.

E cikk alkalmazásában az írót és az íróport sovány (fölözött) tejnek illetve sovány tejpornak kell tekinteni.

(2)   
  Az (1) bekezdésben említett
  támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

  – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén – a Bizottság rögzíti figyelembe véve a 8. cikk (1) bekezdésének e) ii. pontjában a sovány tejporra meghatározott referenciaárat, valamint a piaci helyzet alakulását a sovány tej és a sovány tejpor tekintetében
  .
  Figyelembe kell venni a legkülső régiók mezőgazdasági termékeire irányuló támogató intézkedések szükségességét, illetve a jelen rendelet általi változtatásokat. [Mód. 15]

102. cikk

A kazeinná és kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre nyújtott támogatás

(1)   Amennyiben a tejtermékekből felesleg halmozódik vagy halmozódhat fel, és az a piac súlyos zavarát idézi vagy idézheti elő, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén dönthet úgy, hogy az Unióban termelt és kazeinná, illetve kazeinátokká feldolgozott sovány (fölözött) tejre támogatás nyújtható az általa a 103. cikk értelmében hozott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban meghatározandó feltételek és termékszabványok alapján.

(2)   
  Az (1) bekezdésben említett
  támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
  – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén – a Bizottság rögzíti figyelembe véve a 8. cikk (1) bekezdésének e) ii. pontjában a sovány tejporra meghatározott referenciaárat, valamint a piaci helyzet alakulását a sovány tej és a sovány tejpor tekintetében
  .

Az első albekezdésben említett támogatást a Bizottság megváltoztathatja attól függően, hogy a sovány tejet kazeinné vagy kazeinátokká dolgozzák-e fel, valamint e termékek minőségétől függően. [Mód. 16]

103. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a 101. és 102. cikkben említett támogatások elérjék céljukat, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja, mely termékek jogosultak e támogatásokra, valamint feltételeket és szabványokat írhat elő a termékek felhasználása, valamint a termékek vonatkozásában támogatást igénylő vállalkozások jóváhagyása és a jóváhagyás visszavonása tekintetében.

(2)   Annak érdekében, hogy a 101. és 102. cikkben előírt támogatásban részesített sovány (fölözött) tejet és sovány tejport valóban az említett célokra használják fel, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban előírhatja, hogy a vállalkozásoknak milyen nyilvántartásokat kell vezetniük.

(3)   Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | biztosíték nyújtásáról rendelkezik abban az esetben, amikor támogatási előleg kifizetésére kerül sor és a gazdasági szereplők pályázati eljárások útján állami intervencióból szerzik be a sovány tejport; |
| --- | --- |

a)

biztosíték nyújtásáról rendelkezik abban az esetben, amikor támogatási előleg kifizetésére kerül sor és a gazdasági szereplők pályázati eljárások útján állami intervencióból szerzik be a sovány tejport;

| b) | szankciókat vezethet be arra az esetre, ha a gazdasági szereplők nem tartják be a rendszer szabályait, illetve az indokoltnál magasabb támogatási összeget igényelnek és kapnak. |
| --- | --- |

b)

szankciókat vezethet be arra az esetre, ha a gazdasági szereplők nem tartják be a rendszer szabályait, illetve az indokoltnál magasabb támogatási összeget igényelnek és kapnak.

104. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a 101. és 102. cikkhez kapcsolódó szükséges intézkedéseket, és meghatározhatja különösen a következőket:

| a) | a támogatás mértékének kiigazítása a felhasznált sovány (fölözött) tej minősége alapján; |
| --- | --- |

a)

a támogatás mértékének kiigazítása a felhasznált sovány (fölözött) tej minősége alapján;

| b) | csomagolási követelmények, a csomagoláson feltüntetendő információk, az ömlesztve szállított termékekkel kapcsolatos előírások; |
| --- | --- |

b)

csomagolási követelmények, a csomagoláson feltüntetendő információk, az ömlesztve szállított termékekkel kapcsolatos előírások;

| c) | a takarmányok szállítására vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

c)

a takarmányok szállítására vonatkozó követelmények;

| d) | a tagállamok által végzendő ellenőrzések és vizsgálatok, az alkalmazandó analitikai módszerek; |
| --- | --- |

d)

a tagállamok által végzendő ellenőrzések és vizsgálatok, az alkalmazandó analitikai módszerek;

| e) | a kérelmezésre, az igénylésre és a támogatás kifizetésére vonatkozó eljárások; |
| --- | --- |

e)

a kérelmezésre, az igénylésre és a támogatás kifizetésére vonatkozó eljárások;

| f) | a sovány tejpor takarmányként való hasznosítása céljából az állami intervencióból történő felszabadítás esetén alkalmazandó eljárások. |
| --- | --- |

f)

a sovány tejpor takarmányként való hasznosítása céljából az állami intervencióból történő felszabadítás esetén alkalmazandó eljárások.

II.   alszakasz

A sajtgyártás feltételei

105. cikk

Kazein és kazeinátok felhasználása a sajtgyártás során

(1)   Amennyiben a 102. cikk alapján támogatás kifizetésére kerül sor, a kazein és a kazeinátok sajtgyártás során történő felhasználását a Bizottság előzetes engedélyhez kötheti, mely csak abban az esetben adható meg, ha a kazein vagy a kazeinátok felhasználása a termékek előállításának szükséges feltétele.

(2)   Ezen alszakasz alkalmazásában:

a)   „sajt”: az Unió területén előállított, a 0406 KN-kód alá tartozó termék;

b)   „kazein és kazeinátok”: önállóan vagy keverék formájában felhasznált, a 3501 10 90 és a 3501 90 90 KN-kód alá tartozó termékek.

106. cikk

Átruházott hatáskörök

Annak biztosítása érdekében, hogy a 102. cikkben említett támogatások elérjék céljukat, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | előzetes engedélyhez kötheti a 105. cikkben említett kazein és kazeinátok felhasználását; |
| --- | --- |

a)

előzetes engedélyhez kötheti a 105. cikkben említett kazein és kazeinátok felhasználását;

| b) | a technológiai szükségletek figyelembevételével objektív kritériumok alapján adott százalékra korlátozhatja a sajtba bedolgozható kazein és a kazeinátok maximális mennyiségét; |
| --- | --- |

b)

a technológiai szükségletek figyelembevételével objektív kritériumok alapján adott százalékra korlátozhatja a sajtba bedolgozható kazein és a kazeinátok maximális mennyiségét;

| c) | szankciókat állapíthat meg a kazein és a kazeinátok engedély nélküli felhasználása esetére. |
| --- | --- |

c)

szankciókat állapíthat meg a kazein és a kazeinátok engedély nélküli felhasználása esetére.

107. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a kazein és a kazeinátok 105. cikknek megfelelő felhasználásához kapcsolódó, különösen a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | azon feltételek, amelyek mellett

  szabályok, amelyeknek megfelelően
  a tagállamok engedélyezhetik a kazein és a kazeinátok felhasználását,
  illetve az engedélyek időtartamára és tartalmára, valamint az engedélyezhető termékekre vonatkozó szabályok
  ; [Mód. 17] |
| --- | --- |

a)

azon feltételek, amelyek mellett

  szabályok, amelyeknek megfelelően
  a tagállamok engedélyezhetik a kazein és a kazeinátok felhasználását,
  illetve az engedélyek időtartamára és tartalmára, valamint az engedélyezhető termékekre vonatkozó szabályok
  ; [Mód. 17]

| b) | az a) pont szerinti engedéllyel rendelkező vállalkozások által betartandó
  nyilatkozattételi és számlavezetési
  kötelezettségek; [Mód. 17] |
| --- | --- |

b)

az a) pont szerinti engedéllyel rendelkező vállalkozások által betartandó
  nyilatkozattételi és számlavezetési
  kötelezettségek; [Mód. 17]

| c) | a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és vizsgálatok, valamint a vezetendő nyilvántartások. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által elvégzendő ellenőrzések és vizsgálatok, valamint a vezetendő nyilvántartások.

III.   alszakasz

Az iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás

108. cikk

Az iskolai tanulók tejtermékekkel való ellátása

(1)   Az Unió támogatást nyújt az oktatási intézmények tanulóinak a 0401, a 0403, a 0404 90, a 0406 vagy a 2202 90 KN-kód alá tartozó bizonyos feldolgozott tejtermékekkel való ellátásához.

(2)   A tagállamok az uniós támogatást kiegészítve nemzeti támogatást is nyújthatnak az oktatási intézmények tanulóinak az (1) bekezdésben említett termékekkel való ellátásához. A tagállamok a nemzeti támogatást a tejágazatban kivetett illetékekből vagy a tejágazatból származó bármely egyéb hozzájárulásból finanszírozhatják.

(3)   A tej valamennyi fajtájára vonatkozó uniós támogatások összegét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.
  – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén –
  a
  Bizottság fogadja el, figyelembe véve az oktatási intézmények tejtermékekkel való ellátása megfelelő ösztönzésének szükségességét
  .

A tejen kívüli támogatható tejtermékek támogatási összegét – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén – a Bizottság rögzíti, figyelembe véve az érintett termék tejösszetevőit. [Mód.18]

(4)   Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatás tanulónként és naponta legfeljebb 0,25 liter tejjel egyenértékű terméknek megfelelő mennyiségre nyújtandó.

109. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A tejtermékekkel kapcsolatos fogyasztói viselkedésminták alakulásának, valamint a tejipar újításainak és fejlődésének figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a 108. cikk (1) bekezdésének hatálya alá tartozó termékeket.

(2)   Annak érdekében, hogy a 108. cikk (1) bekezdésében említett támogatást a megfelelő kedvezményezettek és kérelmezők vegyék igénybe, a Bizottság
  – a 321. cikknek megfelelően –
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a támogatás nyújtásának feltételeit.

Annak biztosítása érdekében, hogy a kérelmezők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  – a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a csalások és szabálytalanságok megelőzését szolgáló intézkedéseket fogad el, többek között a következők vonatkozásában:

| a) | a támogatási programban való részvételi jog felfüggesztése; |
| --- | --- |

a)

a támogatási programban való részvételi jog felfüggesztése;

| b) | támogatási előleg fizetése esetén a teljesítést garantáló biztosíték nyújtása; |
| --- | --- |

b)

támogatási előleg fizetése esetén a teljesítést garantáló biztosíték nyújtása;

| c) | szankciók alkalmazása a csalás megelőzése érdekében.



  elfogadja a
  támogatási előleg fizetése esetén teljesítést garantáló biztosíték
  létrehozását
  . [Mód. 19] |
| --- | --- |

c)

szankciók alkalmazása a csalás megelőzése érdekében.

elfogadja a
  támogatási előleg fizetése esetén teljesítést garantáló biztosíték
  létrehozását
  . [Mód. 19]

(3)   Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatási programban részt vevő termékek ára tükrözze a támogatást, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusokban szabályokat írhat elő az árak támogatási program keretében történő megfigyelésére vonatkozóan.

(4)   A támogatási program ismertségének növelése érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja, hogy az oktatási intézmények felhívják a figyelmet az Unió támogató szerepére.

110. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja különösen a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | a támogatásra jogosult maximális termékmennyiség; |
| --- | --- |

a)

a támogatásra jogosult maximális termékmennyiség;

| b) | a 109. cikk (3) bekezdésének megfelelő ármegfigyelési rendszer kezelése; |
| --- | --- |

b)

a 109. cikk (3) bekezdésének megfelelő ármegfigyelési rendszer kezelése;

| c) | a kérelmezők jóváhagyása, a támogatási kérelmek és a kifizetések; |
| --- | --- |

c)

a kérelmezők jóváhagyása, a támogatási kérelmek és a kifizetések;

| d) | ellenőrzések; |
| --- | --- |

d)

ellenőrzések;

| e) | a program népszerűsítésének módja; |
| --- | --- |

e)

a program népszerűsítésének módja;

| f) | a Bizottságnak továbbítandó adatok. |
| --- | --- |

f)

a Bizottságnak továbbítandó adatok.

IV.   szakasz

A komlóágazatban nyújtott támogatások

111. cikk

A termelői szervezeteknek nyújtott támogatások

(1)   Az Unió támogatást nyújt a komlóágazatban a 209. cikknek megfelelően elismert termelői szervezeteknek az ugyanabban a cikkben említett célok finanszírozásához.

(2)   Az (1) bekezdésben előírt, a termelői szervezeteknek nyújtható uniós támogatás éves összege 2 277 000 EUR Németország esetében.

112. cikk

Átruházott hatáskörök

Annak biztosítása érdekében, hogy a támogatások a 209. cikkben említett célokat szolgálják, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a támogatás kérelmezése, ideértve a határidőket és a kísérő dokumentumokat; |
| --- | --- |

a)

a támogatás kérelmezése, ideértve a határidőket és a kísérő dokumentumokat;

| b) | támogatási jogosultság, többek között a támogatható komlóültetvények, valamint az egyes termelői szervezeteknek nyújtandó támogatás összegének meghatározása; |
| --- | --- |

b)

támogatási jogosultság, többek között a támogatható komlóültetvények, valamint az egyes termelői szervezeteknek nyújtandó támogatás összegének meghatározása;

| c) | a jogosultatlan kifizetés esetén alkalmazandó szankciók. |
| --- | --- |

c)

a jogosultatlan kifizetés esetén alkalmazandó szankciók.

113. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | a támogatás kifizetése; |
| --- | --- |

a)

a támogatás kifizetése;

| b) | ellenőrzések és vizsgálatok. |
| --- | --- |

b)

ellenőrzések és vizsgálatok.

V.   szakasz

Az olívaolaj és étkezési olajbogyó ágazatában nyújtott támogatások

114. cikk

A piaci szereplők szervezeteinek nyújtott támogatások

(1)   Az Unió finanszírozza azon hároméves munkaprogramokat, amelyeket a piaci szereplőknek a 212. cikkben említett szervezetei dolgoznak ki a következő területek közül egyre vagy többre vonatkozóan:

| a) | a piac figyelemmel kísérése és adminisztratív igazgatása az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában; |
| --- | --- |

a)

a piac figyelemmel kísérése és adminisztratív igazgatása az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában;

| b) | az olajbogyó-termesztés környezeti hatásának javítása; |
| --- | --- |

b)

az olajbogyó-termesztés környezeti hatásának javítása;

| c) | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása; |
| --- | --- |

c)

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségének javítása;

| d) | a nyomon követést biztosító rendszer, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének a nemzeti közigazgatási szervek fennhatósága alatt történő tanúsítása és védelme, különösen a végső felhasználóknak értékesített olívaolajok minőségének ellenőrzése; |
| --- | --- |

d)

a nyomon követést biztosító rendszer, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó minőségének a nemzeti közigazgatási szervek fennhatósága alatt történő tanúsítása és védelme, különösen a végső felhasználóknak értékesített olívaolajok minőségének ellenőrzése;

| e) | a piaci szereplők szervezetei által az olívaolaj minőségének javítása céljából végrehajtott intézkedésekre vonatkozó információk terjesztése. |
| --- | --- |

e)

a piaci szereplők szervezetei által az olívaolaj minőségének javítása céljából végrehajtott intézkedésekre vonatkozó információk terjesztése.

(2)   A munkaprogramokkal kapcsolatos éves uniós finanszírozási összegek a következők:

| a) | 11 098 000 EUR Görögország esetében; |
| --- | --- |

a)

11 098 000 EUR Görögország esetében;

| b) | 576 000 EUR Franciaország esetében, valamint |
| --- | --- |

b)

576 000 EUR Franciaország esetében, valamint

| c) | 35 991 000 EUR Olaszország esetében. |
| --- | --- |

c)

35 991 000 EUR Olaszország esetében.

(3)   Az (1) bekezdésben említett munkaprogramokra nyújtható uniós finanszírozás maximális összege megegyezik a tagállamok által visszatartott összegekkel. A finanszírozás a támogatható költségekre vonatkozik, a következő felső határokkal:

| a) | az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett területen végzett tevékenységek esetében 100 %; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett területen végzett tevékenységek esetében 100 %;

| b) | az állóeszköz-beruházások esetében 100 %, az (1) bekezdés c) pontjában említett területen végzett egyéb tevékenységek esetében pedig 75 %; |
| --- | --- |

b)

az állóeszköz-beruházások esetében 100 %, az (1) bekezdés c) pontjában említett területen végzett egyéb tevékenységek esetében pedig 75 %;

| c) | az (1) bekezdés d) és e) pontjában említett területeken legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó piaci szereplők jóváhagyott szervezetei által végrehajtott munkaprogramok esetében 75 %, az e területeken végrehajtott egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %. |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés d) és e) pontjában említett területeken legalább három harmadik országban vagy nem termelő tagállamban legalább két termelő tagállamból származó piaci szereplők jóváhagyott szervezetei által végrehajtott munkaprogramok esetében 75 %, az e területeken végrehajtott egyéb tevékenységek esetében pedig 50 %.

Az érintett tagállamok az uniós finanszírozás által nem fedezett költségek legfeljebb 50 %-áig terjedő kiegészítő finanszírozást biztosítanak.

(4)   A Bizottság által a 318. cikk érelmében esetleg elfogadott bármely egyedi rendelkezés sérelme nélkül a tagállamok meggyőződnek arról, hogy az uniós finanszírozás nyújtására vonatkozó feltételek teljesülnek. E célból elvégzik a munkaprogramok pénzügyi ellenőrzését, és végrehajtanak egy kockázatelemzéssel megállapított mintán alapuló ellenőrzési tervet, amely az e cikk értelmében uniós támogatásban részesülő termelői szervezeteknek évente legalább 30 %-át, valamint a piaci szereplők minden egyéb szervezetét magában foglalja.

115. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítása érdekében, hogy a 114. cikkben említett támogatások elérjék azon céljukat, hogy javítsák az olívaolaj és az étkezési olajbogyó termelési minőségét a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a piaci szereplők szervezeteinek jóváhagyására, a jóváhagyás felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

a)

a piaci szereplők szervezeteinek jóváhagyására, a jóváhagyás felfüggesztésére vagy visszavonására vonatkozó feltételek;

| b) | az uniós finanszírozásra jogosult intézkedések; |
| --- | --- |

b)

az uniós finanszírozásra jogosult intézkedések;

| c) | uniós támogatás nyújtása bizonyos intézkedésekhez; |
| --- | --- |

c)

uniós támogatás nyújtása bizonyos intézkedésekhez;

| d) | az uniós támogatásra nem jogosult tevékenységek és költségek; |
| --- | --- |

d)

az uniós támogatásra nem jogosult tevékenységek és költségek;

| e) | a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása. |
| --- | --- |

e)

a munkaprogramok kiválasztása és jóváhagyása.

(2)   Annak érdekében, hogy a piaci szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja a következőket:

| a) | biztosíték nyújtása támogatási előleg fizetése esetén; |
| --- | --- |

a)

biztosíték nyújtása támogatási előleg fizetése esetén;

| b) | a szabálytalanságok felderítése esetén alkalmazandó szankciók. |
| --- | --- |

b)

a szabálytalanságok felderítése esetén alkalmazandó szankciók.

116. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | a program kiadásainak ellenőrzése; |
| --- | --- |

a)

a program kiadásainak ellenőrzése;

| b) | a munkaprogramok végrehajtása és azok módosítása; |
| --- | --- |

b)

a munkaprogramok végrehajtása és azok módosítása;

| c) | a támogatás kifizetése, beleértve az előleget; |
| --- | --- |

c)

a támogatás kifizetése, beleértve az előleget;

| d) | a kedvezményezettek által a munkaprogramokról készítendő jelentések; |
| --- | --- |

d)

a kedvezményezettek által a munkaprogramokról készítendő jelentések;

| e) | ellenőrzések és vizsgálatok; |
| --- | --- |

e)

ellenőrzések és vizsgálatok;

| f) | tagállami jelentések a Bizottság felé. |
| --- | --- |

f)

tagállami jelentések a Bizottság felé.

VI.   szakasz

Támogatások a gyümölcs- és zöldségágazatban

I.   alszakasz

Termelői csoportok

117. cikk

Termelői csoportok támogatása

(1)   A 217. cikk értelmében engedélyezett átmeneti időszak alatt a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetként való elismerés céljából létrejött termelői csoportok részére támogatást biztosíthatnak:

| a) | létrejöttük ösztönzésére és adminisztratív működésük elősegítésére; |
| --- | --- |

a)

létrejöttük ösztönzésére és adminisztratív működésük elősegítésére;

| b) | közvetlenül vagy hitelintézeteken keresztül azon beruházások részleges fedezésére, amelyek az elismerés megszerzéséhez szükségesek, és a 217. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elismerési tervben bemutatásra kerültek. |
| --- | --- |

b)

közvetlenül vagy hitelintézeteken keresztül azon beruházások részleges fedezésére, amelyek az elismerés megszerzéséhez szükségesek, és a 217. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésében említett elismerési tervben bemutatásra kerültek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatást az Unió megtéríti az említett intézkedések finanszírozására, így többek között a küszöbértékekre, a felső határokra és az uniós finanszírozás mértékére vonatkozó, a Bizottság által a 118. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott szabályokkal összhangban.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjában említett támogatás minden egyes termelői csoport tekintetében annak értékesített termelése alapján kerül meghatározásra, és az összege az első, második, harmadik, negyedik és ötödik évben:

| a) | az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamokban az értékesített termelés értékének 10 %, 10 %, 8 %, 6 % és 4 %-a; valamint |
| --- | --- |

a)

az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamokban az értékesített termelés értékének 10 %, 10 %, 8 %, 6 % és 4 %-a; valamint

| b) | a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban, illetve az 1405/2006/EK rendelet (20) 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb égei-tengeri szigeteken az értékesített termelés értékének 5 %, 5 %, 4 %, 3 % és 2 %-a. |
| --- | --- |

b)

a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban, illetve az 1405/2006/EK rendelet (20) 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb égei-tengeri szigeteken az értékesített termelés értékének 5 %, 5 %, 4 %, 3 % és 2 %-a.

A küszöbértékeket meghaladó értékű forgalmazott termelés tekintetében ezek az értékek csökkenthetők. A termelői csoport számára egy adott évben fizethető támogatás összegére felső határ alkalmazható.

118. cikk

Átruházott hatáskörök

A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezeteknek nyújtott támogatások hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfeleleően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a termelői csoportok elismerésére vonatkozó tervek finanszírozása; |
| --- | --- |

a)

a termelői csoportok elismerésére vonatkozó tervek finanszírozása;

| b) | a támogatási küszöbértékek, felső határok és az uniós társfinanszírozás mértéke; |
| --- | --- |

b)

a támogatási küszöbértékek, felső határok és az uniós társfinanszírozás mértéke;

| c) | a támogatás kiszámításának alapja, egyebek között a termelői csoport által forgalomba hozott termelés értékének megállapítása; |
| --- | --- |

c)

a támogatás kiszámításának alapja, egyebek között a termelői csoport által forgalomba hozott termelés értékének megállapítása;

| d) | a termelői csoportok jogosultsága; |
| --- | --- |

d)

a termelői csoportok jogosultsága;

| e) | a termelői csoport fő tevékenységei; |
| --- | --- |

e)

a termelői csoport fő tevékenységei;

| f) | az elismerési tervek tartalma, benyújtása és jóváhagyása; |
| --- | --- |

f)

az elismerési tervek tartalma, benyújtása és jóváhagyása;

| g) | az elismerési terv módosítására vonatkozó kérelem benyújtásának feltételei; |
| --- | --- |

g)

az elismerési terv módosítására vonatkozó kérelem benyújtásának feltételei;

| h) | beruházások támogatása; |
| --- | --- |

h)

beruházások támogatása;

| i) | termelői csoportok egyesülése és a támogatás folyamatossága. |
| --- | --- |

i)

termelői csoportok egyesülése és a támogatás folyamatossága.

119. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | támogatási kérelmek, beleértve a támogatás kifizetését; |
| --- | --- |

a)

támogatási kérelmek, beleértve a támogatás kifizetését;

| b) | az elismerési tervek végrehajtása; |
| --- | --- |

b)

az elismerési tervek végrehajtása;

| c) | az elismerés következményei.

  a támogatás kifizetése
  az
  elismerést követően
  . [Mód 20. ] |
| --- | --- |

c)

az elismerés következményei.

  a támogatás kifizetése
  az
  elismerést követően
  . [Mód 20. ]

II.   alszakasz

Működési alapok és operatív programok

120. cikk

Működési alapok

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezetei működési alapot hozhatnak létre. Az alapot a következőkből finanszírozzák:

| a) | a tagoknak vagy magának a termelői szervezetnek a pénzügyi hozzájárulása; |
| --- | --- |

a)

a tagoknak vagy magának a termelői szervezetnek a pénzügyi hozzájárulása;

| b) | a Bizottság által a 126. és 127. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban meghatározott feltételekre figyelemmel a termelői szervezeteknek nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által a 126. és 127. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban meghatározott feltételekre figyelemmel a termelői szervezeteknek nyújtható uniós pénzügyi hozzájárulás.

(2)   A működési alapok kizárólag a tagállamok által a 125. cikkel összhangban jóváhagyott operatív programok finanszírozására használhatók fel.

121. cikk

Operatív programok

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazati operatív programok a 209. cikk c) pontjában említett, vagy az alábbiakban felsorolt célkitűzések közül legalább kettőnek a megvalósítására irányulnak:

| a) | a termelés tervezése; |
| --- | --- |

a)

a termelés tervezése;

| b) | a termékek minőségének javítása; |
| --- | --- |

b)

a termékek minőségének javítása;

| c) | a termékek kereskedelmi értékének növelése; |
| --- | --- |

c)

a termékek kereskedelmi értékének növelése;

| d) | a friss vagy a feldolgozott termékek promóciója; |
| --- | --- |

d)

a friss vagy a feldolgozott termékek promóciója;

| e) | környezetvédelmi intézkedések és környezetkímélő termelési módszerek, a biogazdálkodást is beleértve; |
| --- | --- |

e)

környezetvédelmi intézkedések és környezetkímélő termelési módszerek, a biogazdálkodást is beleértve;

| f) | válságmegelőzés és -kezelés. |
| --- | --- |

f)

válságmegelőzés és -kezelés.

(2)   A válságmegelőzés és -kezelés célja a gyümölcs- és zöldségpiaci válságok elkerülése és kezelése, és ebben az összefüggésben a következőkre terjed ki:

| a) | piacról történő árukivonás; |
| --- | --- |

a)

piacról történő árukivonás;

| b) | zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása; |
| --- | --- |

b)

zöld szüret vagy a gyümölcs- és zöldségfélék be nem takarítása;

| c) | promóció és kommunikáció; |
| --- | --- |

c)

promóció és kommunikáció;

| d) | képzési intézkedések; |
| --- | --- |

d)

képzési intézkedések;

| e) | betakarítási biztosítás; |
| --- | --- |

e)

betakarítási biztosítás;

| f) | a kockázati alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása. |
| --- | --- |

f)

a kockázati alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása.

A válság-megelőzési és -kezelési intézkedések – beleértve bárminemű tőke- és kamat-visszafizetést a harmadik albekezdés szerint – az operatív program keretében felmerülő kiadások legfeljebb egyharmadát tehetik ki.

A válság-megelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához a termelői szervezetek piaci feltételekkel kölcsönt vehetnek fel. Ebben az esetben a tőke és a kölcsön után járó kamatok visszafizetése az operatív program részét képezheti, és így jogosult lehet a 122. cikk szerinti uniós pénzügyi támogatásra. A válságmegelőzés és -kezelés keretében tett bármely konkrét intézkedés vagy ilyen kölcsönökből vagy közvetlenül finanszírozható, de egyszerre mindkét módon nem.

(3)   A tagállamok előírják, hogy:

| a) | az operatív programoknak két vagy több környezetvédelmi intézkedést kell tartalmazniuk; vagy |
| --- | --- |

a)

az operatív programoknak két vagy több környezetvédelmi intézkedést kell tartalmazniuk; vagy

| b) | az operatív programok kiadásainak legalább 10 %-át környezetvédelmi intézkedésekre kell fordítani. |
| --- | --- |

b)

az operatív programok kiadásainak legalább 10 %-át környezetvédelmi intézkedésekre kell fordítani.

A környezetvédelmi intézkedéseknek tiszteletben kell tartaniuk az 1698/2005/EK rendelet 39. cikkének (3) bekezdésében előírt, az agrár-környezetvédelmi kifizetésekre vonatkozó követelményeket.

Amennyiben egy termelői szervezet termelő tagjainak legalább 80 %-a az említett rendelkezés szerinti egy vagy több azonos agrár-környezetvédelmi kötelezettségvállalást tett, e kötelezettségvállalások mindegyike az első albekezdés a) pontjában említett környezetvédelmi intézkedésnek számít.

Az első albekezdésben említett környezetvédelmi intézkedések támogatása fedezi az intézkedésből származó többletköltségeket és bevételkiesést.

(4)   A (3) bekezdést Bulgáriában és Romániában csak 2011. január 1-jétől kell alkalmazni.

(5)   A környezeti terhelést növelő beruházások csak olyan esetekben engedélyezhetők, amikor hatékony védintézkedések óvják a környezetet az ilyen terheléssel szemben.

122. cikk

Uniós pénzügyi támogatás

(1)   Az uniós pénzügyi támogatás megegyezik a 120. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulások ténylegesen befizetett összegével, de legfeljebb a felmerült tényleges kiadások 50 %-áig terjedhet.

(2)   Az uniós pénzügyi támogatás maximális mértéke az egyes termelői szervezetek által értékesített termelés értékének 4,1 %-a.

Ez a százalékarány mindazonáltal az értékesített termelés értékének 4,6 %-ára növelhető, amennyiben az értékesített termelés értékének 4,1 %-át meghaladó összeget csak válság-megelőzési és -kezelési intézkedések céljaira használják fel.

(3)   A termelői szervezet kérésére – egy operatív program vagy az operatív program egy része tekintetében – az (1) bekezdésben előírt százalékarány elérheti a 60 %-ot, amennyiben a szóban forgó program az alábbi feltételek legalább egyikét teljesíti:

| a) | több olyan uniós termelői szervezet nyújtja be, amelyek különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerek keretében működnek; |
| --- | --- |

a)

több olyan uniós termelői szervezet nyújtja be, amelyek különböző tagállamokban, több államot érintő rendszerek keretében működnek;

| b) | egy vagy több, szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott termelői szervezet nyújtja be; |
| --- | --- |

b)

egy vagy több, szakmaközi alapon működő rendszerbe bekapcsolódott termelői szervezet nyújtja be;

| c) | kizárólag a 834/2007/EK tanácsi rendelet (21) hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti; |
| --- | --- |

c)

kizárólag a 834/2007/EK tanácsi rendelet (21) hatálya alá tartozó biotermékek termelésére vonatkozó egyedi támogatást érinti;

| d) | az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott valamely tagállam termelői szervezete nyújtja be olyan intézkedésekre, amelyek legkésőbb 2013 végéig lezárulnak; |
| --- | --- |

d)

az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy azt követően csatlakozott valamely tagállam termelői szervezete nyújtja be olyan intézkedésekre, amelyek legkésőbb 2013 végéig lezárulnak;

| (e) | egy másik elismert termelői szervezettel egyesült elismert termelői szervezet első benyújtott operatív programja; |
| --- | --- |

(e)

egy másik elismert termelői szervezettel egyesült elismert termelői szervezet első benyújtott operatív programja;

| f) | termelői szervezetek egy elismert társulásának első benyújtott operatív programja; |
| --- | --- |

f)

termelői szervezetek egy elismert társulásának első benyújtott operatív programja;

| g) | olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a termelői szervezetek a gyümölcs- és zöldségtermelés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák; |
| --- | --- |

g)

olyan tagállamok termelői szervezetei nyújtják be, amelyekben a termelői szervezetek a gyümölcs- és zöldségtermelés kevesebb mint 20 %-át forgalmazzák;

| h) | az Unió egyik legkülső régiójának termelői szervezete nyújtja be; |
| --- | --- |

h)

az Unió egyik legkülső régiójának termelői szervezete nyújtja be;

| i) | kizárólag az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcs- és zöldségfogyasztásának előmozdítását célzó intézkedések egyedi támogatását érinti. |
| --- | --- |

i)

kizárólag az oktatási intézményekben tanuló gyermekek gyümölcs- és zöldségfogyasztásának előmozdítását célzó intézkedések egyedi támogatását érinti.

(4)   Az (1) bekezdésben előírt százalékarány 100 % a gyümölcs- és zöldségfélék piacról történő kivonása esetében akkor, ha a kivont mennyiség nem haladja meg az egyes termelői szervezetek által értékesített termelés mennyiségének 5 %-át, és rendeltetése:

| a) | ingyenes szétosztás a tagállamok által elismert jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek; |
| --- | --- |

a)

ingyenes szétosztás a tagállamok által elismert jótékonysági szervezetek és alapítványok körében a tevékenységük során történő felhasználásra, olyan személyek megsegítésére, akiknek a közsegélyezéshez való jogát a nemzeti jog elismeri, különösen azért, mert a létszükségletek terén hiányt szenvednek;

| b) | ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt olyan büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák, közoktatási intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott mennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék. |
| --- | --- |

b)

ingyenes szétosztás a tagállamok által kijelölt olyan büntetés-végrehajtási intézmények, iskolák, közoktatási intézmények és gyermeküdültetési táborok, valamint kórházak és idősotthonok körében, amelyek minden szükséges lépést megtesznek annak biztosítására, hogy az így szétosztott mennyiségek csak az ilyen létesítmények által szokásosan vásárolt mennyiségek kiegészítését képezzék.

123. cikk

Nemzeti pénzügyi támogatás

(1)   A tagállamok olyan régióiban, ahol a gyümölcs- és zöldségágazatban a termelők szervezettségének foka különösen alacsony, a Bizottság a tagállamok kellően indokolt kérelme alapján engedélyezheti
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok útján, hogy a termelői szervezetek számára a 120. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett pénzügyi hozzájárulás legfeljebb 80 %-át kitevő nemzeti pénzügyi támogatást fizessenek. Ez a támogatás a működési alapot egészíti ki.

(2)   A tagállamok olyan régiói számára, amelyekben a termelői szervezetek a gyümölcs- és zöldségtermelés értékének kevesebb mint 15 %-át értékesítik, és amelyekben a gyümölcs- és zöldségtermelés részesedése a teljes mezőgazdasági termelésből legalább 15 %, az első bekezdésben említett nemzeti pénzügyi támogatást az Unió az érintett tagállam kérésére megtérítheti. A Bizottság a nemzeti pénzügyi támogatás megtérítéséről
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusokban rendelkezik.

124. cikk

Az operatív programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia

(1)   A tagállamok nemzeti keretet hoznak létre a 121. cikk (3) bekezdésében említett intézkedésekkel kapcsolatos általános feltételek meghatározása érdekében. Ez a keret különösen arról rendelkezik, hogy ezen intézkedéseknek teljesíteniük kell az 1698/2005/EK rendelet megfelelő követelményeit, így az annak 5. cikkében előírt, a kiegészítő jelleggel, az összhanggal és a megfeleléssel kapcsolatos követelményeket is.

A tagállamok az általuk javasolt keretet benyújtják a Bizottságnak, amely
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül három hónapon belül módosításokat írhat elő, amennyiben úgy véli, hogy a javaslat nem teszi lehetővé a Szerződés 191. cikkében, valamint a hatodik uniós környezetvédelmi cselekvési programban rögzített célkitűzések elérését. Az egyéni gazdaságokat érintő, operatív programok által támogatott beruházásoknak is tiszteletben kell tartaniuk a szóban forgó célkitűzéseket.

(2)   A tagállamok létrehozzák a gyümölcs- és zöldségpiachoz kapcsolódó fenntartható operatív programokra vonatkozó nemzeti stratégiájukat. Egy ilyen stratégia a következőkről rendelkezik:

| a) | helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek vizsgálata; |
| --- | --- |

a)

helyzetelemzés az erős és a gyenge pontok kiemelésével, valamint a fejlesztési lehetőségek vizsgálata;

| b) | a választott prioritások indoklása; |
| --- | --- |

b)

a választott prioritások indoklása;

| c) | az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók; |
| --- | --- |

c)

az operatív programok célkitűzései és az eszközök, valamint a teljesítménymutatók;

| d) | az operatív programok értékelése; |
| --- | --- |

d)

az operatív programok értékelése;

| e) | a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei. |
| --- | --- |

e)

a termelői szervezetek jelentéstételi kötelezettségei.

A nemzeti stratégia az (1) bekezdésben említett nemzeti keretet is magában foglalja.

(3)   Az (1) és a (2) bekezdés nem alkalmazandó az elismert termelői szervezetekkel nem rendelkező tagállamokra.

125. cikk

Az operatív programok jóváhagyása

(1)   Az operatív programok tervezetét az illetékes nemzeti hatóságokhoz kell benyújtani, amelyek ezen alszakasz rendelkezéseivel összhangban vagy jóváhagyják, vagy elutasítják azt, vagy kérik annak módosítását.

(2)   A termelői szervezetek minden egyes évre vonatkozóan közlik a tagállammal a működési alap becsült összegét, és ahhoz megfelelő indoklást nyújtanak be az operatívprogram-becslések, a tárgyév és lehetőség szerint a korábbi évek kiadásai, valamint, amennyiben szükséges, a következő év termelésének becsült mennyiségei alapján.

(3)   A tagállam értesíti a termelői szervezetet vagy a termelői szervezetek társulását az uniós pénzügyi támogatásnak a 122. cikkben meghatározott korlátokkal összhangban megbecsült összegéről.

(4)   Az uniós pénzügyi támogatások kifizetése az operatív program intézkedéseihez kapcsolódó kiadások alapján történik. Ugyanezen intézkedésekre – garancia vagy biztosíték nyújtása mellett – előleg fizethető.

(5)   Az uniós pénzügyi támogatás fennmaradó összegének lehívása érdekében a termelői szervezet a szükséges igazoló dokumentumok kíséretében értesíti a tagállamot az előző évi kiadásainak végleges összegéről.

(6)   Minden operatív program, valamint azoknak a finanszírozása egyrészről a termelők és termelői szervezetek, másrészről az uniós alapok által legalább hároméves és legfeljebb ötéves időtartamra terjed ki.

126. cikk

Átruházott hatáskörök

A gyümölcs- és zöldségágazati termelői szervezetek hatékony, célzott és fenntartható támogatásának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | működési alapok és operatív programok, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :






  i. | a működési alapok finanszírozása és felhasználása; |
| --- | --- | --- |

a)

működési alapok és operatív programok, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :

i.

a működési alapok finanszírozása és felhasználása;

| ii. | az operatív programok tartalma, jóváhagyása és módosítása; |
| --- | --- |

ii.

az operatív programok tartalma, jóváhagyása és módosítása;

| iii. | az operatív program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatósága, valamint az erre vonatkozó kiegészítő nemzeti szabályok; |
| --- | --- |

iii.

az operatív program szerinti intézkedések, tevékenységek vagy kiadások támogathatósága, valamint az erre vonatkozó kiegészítő nemzeti szabályok;

| iv. | az operatív programok és a vidékfejlesztési programok közötti kapcsolat; |
| --- | --- |

iv.

az operatív programok és a vidékfejlesztési programok közötti kapcsolat;

| v. | részleges operatív programok; |
| --- | --- |

v.

részleges operatív programok;

| vi. | az operatív programok nyomon követése és értékelése; |
| --- | --- |

vi.

az operatív programok nyomon követése és értékelése;

| b) | az operatív programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :






  i. | a nemzeti keret és a nemzeti stratégia felépítése és tartalma; |
| --- | --- | --- |

b)

az operatív programokra vonatkozó nemzeti keret és nemzeti stratégia, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :

i.

a nemzeti keret és a nemzeti stratégia felépítése és tartalma;

| ii. | a nemzeti keret és a nemzeti stratégia nyomon követése, értékelése és az azokkal kapcsolatos tájékoztatás; |
| --- | --- |

ii.

a nemzeti keret és a nemzeti stratégia nyomon követése, értékelése és az azokkal kapcsolatos tájékoztatás;

| c) | az uniós pénzügyi támogatás, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :






  i. | az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja, különösen a termelői szervezet által értékesített termelés értékének megállapítása; |
| --- | --- | --- |

c)

az uniós pénzügyi támogatás, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :

i.

az uniós pénzügyi támogatás kiszámításának alapja, különösen a termelői szervezet által értékesített termelés értékének megállapítása;

| ii. | a támogatás kiszámításakor figyelembe veendő referencia-időszakok; |
| --- | --- |

ii.

a támogatás kiszámításakor figyelembe veendő referencia-időszakok;

| iii. | a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén; |
| --- | --- |

iii.

a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén;

| iv. | biztosíték fizetése és elvesztése előlegfizetés esetén. |
| --- | --- |

iv.

biztosíték fizetése és elvesztése előlegfizetés esetén.

| d) | válság-megelőzési és -kezelési intézkedések, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :






  i. | a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések megválasztása; |
| --- | --- | --- |

d)

válság-megelőzési és -kezelési intézkedések, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :

i.

a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések megválasztása;

| ii. | a piacról történő árukivonás fogalmának meghatározása; |
| --- | --- |

ii.

a piacról történő árukivonás fogalmának meghatározása;

| iii. | a piacról kivont termékek rendeltetése; |
| --- | --- |

iii.

a piacról kivont termékek rendeltetése;

| iv. | a piacról történő árukivonás támogatásának felső határa; |
| --- | --- |

iv.

a piacról történő árukivonás támogatásának felső határa;

| v. | a piacról történő árukivonás előzetes bejelentése; |
| --- | --- |

v.

a piacról történő árukivonás előzetes bejelentése;

| vi. | az értékesített termelés kiszámítása árukivonás esetén; |
| --- | --- |

vi.

az értékesített termelés kiszámítása árukivonás esetén;

| vii. | az Európai Unió jelképének feltüntetése az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán; |
| --- | --- |

vii.

az Európai Unió jelképének feltüntetése az ingyenes szétosztásra szánt termékek csomagolásán;

| viii. | a piacról kivont termékek kedvezményezettjeire vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

viii.

a piacról kivont termékek kedvezményezettjeire vonatkozó feltételek;

| ix. | a zöld szüret és a be nem takarítás fogalmának meghatározása; |
| --- | --- |

ix.

a zöld szüret és a be nem takarítás fogalmának meghatározása;

| x. | a zöld szüret és a be nem takarítás kérelmezésére vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

x.

a zöld szüret és a be nem takarítás kérelmezésére vonatkozó feltételek;

| xi. | a betakarítási biztosítás célja; |
| --- | --- |

xi.

a betakarítási biztosítás célja;

| xii. | a kedvezőtlen időjárási jelenség fogalmának meghatározása; |
| --- | --- |

xii.

a kedvezőtlen időjárási jelenség fogalmának meghatározása;

| xiii. | a kölcsönös kockázati alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása; |
| --- | --- |

xiii.

a kölcsönös kockázati alapok létrehozásával kapcsolatos adminisztratív költségek támogatása;

| e) | nemzeti pénzügyi támogatás, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :






  i. | a termelők szervezettségének foka; |
| --- | --- | --- |

e)

nemzeti pénzügyi támogatás, többek között a következők szabályozása

  vonatkozásában
  :

i.

a termelők szervezettségének foka;

| ii. | az operatív programok módosítása; |
| --- | --- |

ii.

az operatív programok módosítása;

| iii. | a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén; |
| --- | --- |

iii.

a pénzügyi támogatás jogos összegének csökkentése a támogatási kérelem késedelmes benyújtása esetén;

| iv. | biztosíték fizetése, felszabadítása és elvesztése előlegfizetés esetén; |
| --- | --- |

iv.

biztosíték fizetése, felszabadítása és elvesztése előlegfizetés esetén;

| v. | a nemzeti pénzügyi támogatás Unió általi megtérítésének legmagasabb aránya. |
| --- | --- |

v.

a nemzeti pénzügyi támogatás Unió általi megtérítésének legmagasabb aránya.

127. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | a működési alapok kezelése és a működési alapok becsült összegével kapcsolatos értesítések; |
| --- | --- |

a)

a működési alapok kezelése és a működési alapok becsült összegével kapcsolatos értesítések;

| b) | az operatív programok benyújtása, ideértve a határidőket és az előírt kísérő dokumentumokat; |
| --- | --- |

b)

az operatív programok benyújtása, ideértve a határidőket és az előírt kísérő dokumentumokat;

| c) | az operatív programok formátuma; |
| --- | --- |

c)

az operatív programok formátuma;

| d) | a 126. cikk a) pontjának vi. alpontja értelmében az operatív programok nyomon követésének és értékelésének irányítása; |
| --- | --- |

d)

a 126. cikk a) pontjának vi. alpontja értelmében az operatív programok nyomon követésének és értékelésének irányítása;

| e) | a termelői szervezetek és azok társulásainak tagállamok általi értesítése a jóváhagyott támogatási összegekről; |
| --- | --- |

e)

a termelői szervezetek és azok társulásainak tagállamok általi értesítése a jóváhagyott támogatási összegekről;

| f) | támogatási kérelmek és a támogatások kifizetése, ideértve a támogatási előleg- és részletfizetést; |
| --- | --- |

f)

támogatási kérelmek és a támogatások kifizetése, ideértve a támogatási előleg- és részletfizetést;

| g) | a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához nyújtható kölcsönök; |
| --- | --- |

g)

a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések finanszírozásához nyújtható kölcsönök;

| h) | a forgalmazási előírások betartása a piacról történő árukivonás esetén; |
| --- | --- |

h)

a forgalmazási előírások betartása a piacról történő árukivonás esetén;

| i) | az ingyenes szétosztásra szánt termékek szállítási, válogatási és csomagolási költségei; |
| --- | --- |

i)

az ingyenes szétosztásra szánt termékek szállítási, válogatási és csomagolási költségei;

| j) | válság-megelőzéssel és -kezeléssel kapcsolatos promóciós, kommunikációs és képzési intézkedések; |
| --- | --- |

j)

válság-megelőzéssel és -kezeléssel kapcsolatos promóciós, kommunikációs és képzési intézkedések;

| k) | a betakarítási biztosítással kapcsolatos intézkedések irányítása; |
| --- | --- |

k)

a betakarítási biztosítással kapcsolatos intézkedések irányítása;

| l) | a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések állami támogatására vonatkozó előírások; |
| --- | --- |

l)

a válság-megelőzési és -kezelési intézkedések állami támogatására vonatkozó előírások;

| m) | a nemzeti pénzügyi támogatás nyújtásának engedélyezése; |
| --- | --- |

m)

a nemzeti pénzügyi támogatás nyújtásának engedélyezése;

| n) | a nemzeti pénzügyi támogatás kérelmezése és kifizetése; |
| --- | --- |

n)

a nemzeti pénzügyi támogatás kérelmezése és kifizetése;

| o) | a nemzeti pénzügyi támogatás megtérítése. |
| --- | --- |

o)

a nemzeti pénzügyi támogatás megtérítése.

III.   alszakasz

Az iskolagyümölcs-program

128. cikk

A gyermekek gyümölcs-, zöldség-, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, valamint banántermékekkel való ellátásához nyújtott támogatás

(1)   A Bizottság által a 129. és 130. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusokban meghatározandó feltételekkel uniós támogatás nyújtható az alábbiakhoz:

| a) | a tagállamok által igazgatott vagy jóváhagyott
  oktatási intézményekben, így bölcsődékben, óvodákban és más iskola-előkészítő intézményekben, valamint általános és középiskolákban tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátása; valamint [Mód. 21] |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által igazgatott vagy jóváhagyott
  oktatási intézményekben, így bölcsődékben, óvodákban és más iskola-előkészítő intézményekben, valamint általános és középiskolákban tanuló gyermekeknek a gyümölcs- és zöldségágazat, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazat, valamint a banánágazat termékeivel történő ellátása; valamint [Mód. 21]

| b) | a logisztikához és elosztáshoz, az eszközökhöz, a népszerűsítéshez, a nyomon követéshez, valamint az értékeléshez kapcsolódó egyes költségek. |
| --- | --- |

b)

a logisztikához és elosztáshoz, az eszközökhöz, a népszerűsítéshez, a nyomon követéshez, valamint az értékeléshez kapcsolódó egyes költségek.

(2)   A programban részt venni kívánó tagállamoknak előzetes nemzeti stratégiát kell kidolgozniuk nemzeti vagy regionális szinten a program végrehajtására, amely tartalmazza a programjuk költségvetését az uniós és nemzeti hozzájárulásokkal együtt, a program időtartamát, célcsoportját, az engedélyezett termékeket és az érdekeltek szerepvállalását. A tagállamoknak rendelkezniük kell a program eredményességének biztosításához szükséges kísérő intézkedésekről is.

(3)   A tagállamok stratégiáik kidolgozásakor összeállítják az adott program keretében engedélyezhető gyümölcs- és zöldségágazati, feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazati, valamint banánágazati termékeket tartalmazó listát. A lista azonban nem tartalmazhatja a Bizottság által a 129. cikk értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktussal elfogadott intézkedés útján kizárt termékeket. A tagállamok a termékeket objektív kritériumok alapján választják ki, amely kritériumok között szerepelhet többek között a szezonális jelleg, a termények elérhetősége vagy környezetvédelmi megfontolás. E tekintetben a tagállamok előnyben részesíthetik az uniós eredetű termékeket.

(4)   Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás:

| a) | nem haladhatja meg tanévenként a 90 millió EUR összeget; továbbá |
| --- | --- |

a)

nem haladhatja meg tanévenként a 90 millió EUR összeget; továbbá

| b) | nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 50 %-át, illetve az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (22) 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően a konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókban és a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban e költségek 75 %-át; valamint |
| --- | --- |

b)

nem haladhatja meg a termékellátási költségek és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségek 50 %-át, illetve az 1083/2006/EK tanácsi rendelet (22) 5. cikke (1) bekezdésének megfelelően a konvergencia-célkitűzés alapján támogatható régiókban és a Szerződés 349. cikkében említett legkülső régiókban e költségek 75 %-át; valamint

| c) | nem terjedhet ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre. |
| --- | --- |

c)

nem terjedhet ki a termékellátási költségeken és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségeken kívüli költségekre.

(5)   Az (1) bekezdésben előírt uniós támogatásban a tagállamok a hat és tíz év közötti életkorú gyermekek arányán alapuló objektív szempontok szerint részesülnek. Mindazonáltal a programban részt vevő minden egyes tagállam legalább 175 000 EUR uniós támogatásban részesül. A programban részt vevő tagállamoknak stratégiájuk alapján évente kell kérelmezniük az uniós támogatást. A Bizottság a tagállamok kérelmei és a költségvetésben rendelkezésre álló előirányzatok alapján dönt a végleges juttatásokról.

(6)   Az (1) bekezdésben említett uniós támogatás nem használható fel a meglévő nemzeti iskolagyümölcs-programokhoz vagy gyümölcsre is kiterjedő egyéb iskolai termékosztási programokhoz nyújtott finanszírozás felváltására. Azonban ha egy tagállamban már működik olyan program, amely e cikk értelmében részesülhetne uniós támogatásban, és az adott tagállamnak szándékában áll a programot többek között annak célcsoportját, időtartamát vagy a keretében engedélyezett termékeket illetően kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni, e tagállam részesülhet uniós támogatásban, feltéve hogy a teljes nemzeti hozzájárulás és az uniós támogatás arányát illetően érvényesülnek a (4) bekezdés b) pontjában említett korlátozások. Ebben az esetben az adott tagállam feltünteti stratégiájában, hogy programját milyen módon szándékozik kiterjeszteni vagy hatékonyabbá tenni.

(7)   A tagállamok az uniós támogatáson felül nemzeti támogatást is nyújthatnak a termékekkel történő ellátáshoz és az (1) bekezdésben említett kapcsolódó költségekhez. E költségek a magánszféra hozzájárulásaiból is fedezhetők. A tagállamok a (2) bekezdésben említett kísérő intézkedések finanszírozásához is nyújthatnak állami támogatást.

(8)   Az uniós iskolagyümölcs-program nem érinti azokat a különálló nemzeti iskolagyümölcs-programokat, amelyek összeegyeztethetők az uniós joggal.

(9)   Az Unió ezenkívül – az 1290/2005/EK rendelet 5. cikke alapján – finanszírozhat az iskolagyümölcs-programhoz kapcsolódó tájékoztatási, nyomon követési és értékelési intézkedéseket is, beleértve a program iránti tudatosság növelését és a kapcsolódó hálózatba szervezési intézkedéseket is.

129. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A gyermekek egészséges táplálkozási szokásainak támogatása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a programból kizárt termékek; |
| --- | --- |

a)

a programból kizárt termékek;

| b) | a program célcsoportja; |
| --- | --- |

b)

a program célcsoportja;

| c) | a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, valamint a kísérő intézkedések; |
| --- | --- |

c)

a támogatás igénybevételéhez szükséges, a tagállamok által kidolgozandó nemzeti vagy regionális stratégiák, valamint a kísérő intézkedések;

| d) | a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása. |
| --- | --- |

d)

a támogatást kérelmezők kiválasztása és jóváhagyása.

(2)   Az európai alapok hatékony és célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív elosztása, valamint a támogatási összegek tagállamok közötti átcsoportosítását a benyújtott kérelmek és a program szabályainak való meg nem felelés esetén kivetett csökkentések alapján meghatározó módszer; |
| --- | --- |

a)

a támogatásnak a tagállamok közötti indikatív elosztása, valamint a támogatási összegek tagállamok közötti átcsoportosítását a benyújtott kérelmek és a program szabályainak való meg nem felelés esetén kivetett csökkentések alapján meghatározó módszer;

| b) | a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét; |
| --- | --- |

b)

a támogatható költségek, beleértve az ezekre vonatkozó átfogó felső határ megállapításának lehetőségét;

| c) | nyomon követés és értékelés. |
| --- | --- |

c)

nyomon követés és értékelés.

(3)   Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a csalások és szabálytalanságok megelőzését szolgáló intézkedéseket fogad el, amelyek között szerepelhet a programban való részvételi jog felfüggesztése és a jóváhagyás visszavonása.

(4)   A támogatási program ismertségének növelése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén előírhatja, hogy a kedvezményezettek hívják fel a figyelmet az Unió támogató szerepére.

130. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ehhez az alszakaszhoz kapcsolódó, különösen a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | a támogatásnak a tagállamok közötti végleges elosztása; |
| --- | --- |

a)

a támogatásnak a tagállamok közötti végleges elosztása;

| b) | a támogatási kérelmek és a kifizetések; |
| --- | --- |

b)

a támogatási kérelmek és a kifizetések;

| c) | ellenőrzések; |
| --- | --- |

c)

ellenőrzések;

| d) | a program népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés; |
| --- | --- |

d)

a program népszerűsítésének módszerei, valamint a programmal kapcsolatos hálózatba szervezés;

| e) | a Bizottságnak továbbítandó adatok. |
| --- | --- |

e)

a Bizottságnak továbbítandó adatok.

VII.   szakasz

Támogatási programok a borágazatban

I.   alszakasz

Bevezető rendelkezések

131. cikk

Hatály

Ez a szakasz a borágazat megsegítését célzó egyedi támogatási intézkedések finanszírozására szolgáló uniós pénzeszközök tagállamoknak való odaítélésére, illetve e pénzeszközöknek a tagállamok által a nemzeti támogatási programokon (a továbbiakban: támogatási programok) keresztül történő felhasználására vonatkozó szabályokat állapítja meg.

132. cikk

Összeegyeztethetőség és egységesség

(1)   A támogatási programoknak összeegyeztethetőnek kell lenniük az uniós joggal, és összhangban kell állniuk az Unió tevékenységeivel, szakpolitikáival és prioritásaival.

(2)   A tagállamok felelnek a támogatási programokért, biztosítják azok belső egységességét, továbbá hogy összeállításuk és végrehajtásuk objektív módon, az érintett termelők gazdasági helyzetét és a termelők közötti indokolatlan megkülönböztetés elkerülésének igényét figyelembe véve valósuljon meg.

A tagállamok feladata elrendelni és végrehajtani a szükséges vizsgálatokat és ellenőrzéseket, valamint a támogatási programok be nem tartása esetén alkalmazandó szankciókat.

(3)   Nem nyújtható támogatás:

| a) | kutatási projektekhez és kutatási projekteket támogató intézkedésekhez; |
| --- | --- |

a)

kutatási projektekhez és kutatási projekteket támogató intézkedésekhez;

| b) | az 1698/2005/EK rendelet alapján a tagállamok vidékfejlesztési programjaiban szereplő intézkedésekhez. |
| --- | --- |

b)

az 1698/2005/EK rendelet alapján a tagállamok vidékfejlesztési programjaiban szereplő intézkedésekhez.

II.   alszakasz

A támogatási programok benyújtása és tartalma

133. cikk

A támogatási programok benyújtása

(1)   A X. mellékletben említett valamennyi termelő tagállam benyújtja a Bizottsághoz az e szakasszal összhangban levő intézkedéseket tartalmazó, ötéves támogatási programja tervezetét.

A 479/2008/EK tanácsi rendelet (23) 5. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban alkalmazandó támogatási programokat e rendelet értelmében is alkalmazni kell.

A támogatási programokban foglalt támogatási intézkedéseket a tagállamok által legmegfelelőbbnek tartott földrajzi szinten kell összeállítani. A támogatási programról a Bizottságnak történő benyújtását megelőzően konzultálni kell az illetékes hatóságokkal és a megfelelő területi szintű szervezetekkel.

Minden tagállam egyetlen támogatási programtervezetet nyújt be, amely figyelembe vehet regionális sajátosságokat.

(2)   A támogatási program három hónappal a Bizottságnak való benyújtását követően válik alkalmazandóvá.

Azonban ha a Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül úgy határoz, hogy a benyújtott támogatási program nem felel meg e szakasz rendelkezéseinek, erről tájékoztatja az érintett tagállamot. Ilyen esetben a tagállam felülvizsgált támogatási programot nyújt be a Bizottsághoz. A felülvizsgált támogatási program két hónappal a benyújtását követően válik alkalmazandóvá, kivéve, ha az összeegyeztethetetlenség továbbra is fennáll, amely esetben ez az albekezdés alkalmazandó.

(3)   A (2) bekezdés értelemszerűen alkalmazandó a tagállamok által benyújtott programok változtatásaira is.

(4)   A 134. cikk nem alkalmazandó, amennyiben a támogatási program keretében a tagállam egyetlen intézkedése a 137. cikkben említett egységes támogatási rendszerre való átállás. Ilyen esetben a 308. cikk (5) bekezdése kizárólag az átállás évének vonatkozásában alkalmazandó, és a 308. cikk (6) bekezdését nem kell alkalmazni.

134. cikk

A támogatási programok tartalma

A támogatási program a következő elemeket tartalmazza:

| a) | a javasolt intézkedések részletes bemutatása és számszerűsített célkitűzései; |
| --- | --- |

a)

a javasolt intézkedések részletes bemutatása és számszerűsített célkitűzései;

| b) | a konzultációk eredményei; |
| --- | --- |

b)

a konzultációk eredményei;

| c) | a várható technikai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások felmérése; |
| --- | --- |

c)

a várható technikai, gazdasági, környezeti és társadalmi hatások felmérése;

| d) | az intézkedések végrehajtási üteme; |
| --- | --- |

d)

az intézkedések végrehajtási üteme;

| e) | általános finanszírozási táblázat, amely bemutatja a felhasználandó forrásokat és a források intézkedések közötti tervezett indikatív felosztását a X. mellékletben előírt felső határoknak megfelelően; |
| --- | --- |

e)

általános finanszírozási táblázat, amely bemutatja a felhasználandó forrásokat és a források intézkedések közötti tervezett indikatív felosztását a X. mellékletben előírt felső határoknak megfelelően;

| f) | a nyomon követés és az értékelés során alkalmazandó kritériumok és számszerűsített mutatók, valamint a támogatási program megfelelő és hatékony végrehajtásának biztosítására hozott intézkedések; valamint |
| --- | --- |

f)

a nyomon követés és az értékelés során alkalmazandó kritériumok és számszerűsített mutatók, valamint a támogatási program megfelelő és hatékony végrehajtásának biztosítására hozott intézkedések; valamint

| g) | a támogatási program végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok és szervek kijelölése. |
| --- | --- |

g)

a támogatási program végrehajtásáért felelős illetékes hatóságok és szervek kijelölése.

135. cikk

Támogatásra jogosult intézkedések

(1)   A támogatási programok az alábbi intézkedések közül egyet vagy többet tartalmaznak:

| a) | az egységes támogatási rendszer keretében a 137. cikknek megfelelően nyújtott támogatás; |
| --- | --- |

a)

az egységes támogatási rendszer keretében a 137. cikknek megfelelően nyújtott támogatás;

| b) | promóció a 138. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

b)

promóció a 138. cikknek megfelelően;

| c) | a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása a 139. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

c)

a szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása a 139. cikknek megfelelően;

| d) | zöldszüret a 140. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

d)

zöldszüret a 140. cikknek megfelelően;

| e) | kockázati alapok a 141. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

e)

kockázati alapok a 141. cikknek megfelelően;

| f) | szüreti biztosítás a 142. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

f)

szüreti biztosítás a 142. cikknek megfelelően;

| g) | beruházások a 143. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

g)

beruházások a 143. cikknek megfelelően;

| h) | melléktermék-lepárlás a 144. cikknek megfelelően; |
| --- | --- |

h)

melléktermék-lepárlás a 144. cikknek megfelelően;

| i) | a szeszesital-piac ellátását szolgáló lepárlás az 1234/2007/EK rendelet 103w. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

i)

a szeszesital-piac ellátását szolgáló lepárlás az 1234/2007/EK rendelet 103w. cikkének megfelelően;

| j) | krízislepárlás az 1234/2007/EK rendelet 103x. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

j)

krízislepárlás az 1234/2007/EK rendelet 103x. cikkének megfelelően;

| k) | sűrített szőlőmust alkalmazása az 1234/2007/EK rendelet 103y. cikkének megfelelően. |
| --- | --- |

k)

sűrített szőlőmust alkalmazása az 1234/2007/EK rendelet 103y. cikkének megfelelően.

(2)   A támogatási programok kizárólag az e rendelet 137–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedéseket tartalmazhatnak.

136. cikk

A támogatási programokra vonatkozó általános szabályok

(1)   A rendelkezésre álló uniós pénzeszközök elosztását és a költségvetési keretet a X melléklet tartalmazza.

(2)   Az uniós támogatás a 133. cikk (1) bekezdésében említettek szerint csak a megfelelő támogatási program benyújtása után felmerülő támogatható költségekre vonatkozik.

(3)   A tagállamok nem járulnak hozzá az Unió által a támogatási programok keretében finanszírozott intézkedések költségéhez.

(4)   A (3) bekezdéstől eltérve a tagállamok a 138., 142. és 143. cikkben említett intézkedésekhez állami támogatást nyújthatnak az állami támogatásokról szóló uniós szabályokkal összhangban.

Az állami támogatásokról szóló uniós szabályokban meghatározott legmagasabb támogatási arány a közforrásból – azaz az uniós és állami forrásokból – származó összfinanszírozásra vonatkozik.

III.   alszakasz

Egyedi támogatási intézkedések

137. cikk

Az egységes támogatási rendszer és a szőlőtermesztők támogatása

(1)   A tagállamok támogatásban részesíthetik a szőlőtermesztőket a 73/2009/EK rendelet III. címének 1. fejezete szerinti támogatási jogosultság biztosításával az említett rendelet VII. mellékletének O. pontjával összhangban.

(2)   Az (1) bekezdésben említett lehetőséggel élni szándékozó tagállamok támogatási programjaikban előirányozzák a szóban forgó támogatást, és az egységes támogatási rendszerre való áttérés kapcsán a pénzügyi eszközök átcsoportosításáról is rendelkeznek az említett programoknak a 133. cikk (3) bekezdésével összhangban történő módosítása révén.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, már eszközölt támogatás:

| a) | az egységes támogatási rendszer keretein belül marad, és többé nem áll rendelkezésre vagy nem bocsátható rendelkezésre a 133. cikk (3) bekezdése alapján az e rendelet 138–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedések céljára a támogatási programok működtetésének további évei során; |
| --- | --- |

a)

az egységes támogatási rendszer keretein belül marad, és többé nem áll rendelkezésre vagy nem bocsátható rendelkezésre a 133. cikk (3) bekezdése alapján az e rendelet 138–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedések céljára a támogatási programok működtetésének további évei során;

| b) | arányosan csökkenti az e rendelet 138–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedések céljára a támogatási program keretében rendelkezésre álló pénzeszközöket. |
| --- | --- |

b)

arányosan csökkenti az e rendelet 138–144. cikkében és az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikkében felsorolt intézkedések céljára a támogatási program keretében rendelkezésre álló pénzeszközöket.

138. cikk

Promóciós tevékenységek harmadik országok piacán

(1)   Az e cikk szerinti támogatás célja az uniós borokat érintő, harmadik országbeli tájékoztató és promóciós intézkedések finanszírozása, ezáltal e borok versenyképességének javítása az érintett országokban.

(2)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező, illetve a borszőlő fajtájának jelzésével ellátott borokra vonatkoznak.

(3)   Az (1) bekezdésben említett intézkedések kizárólag az alábbiak lehetnek:

| a) | PR-tevékenységek, promóciós és reklámtevékenységek, elsősorban az uniós termékek által a minőség, az élelmiszer-biztonság és a környezetbarát jelleg szempontjából nyújtott előnyök kiemelésével; |
| --- | --- |

a)

PR-tevékenységek, promóciós és reklámtevékenységek, elsősorban az uniós termékek által a minőség, az élelmiszer-biztonság és a környezetbarát jelleg szempontjából nyújtott előnyök kiemelésével;

| b) | nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel; |
| --- | --- |

b)

nemzetközi jelentőségű eseményeken, vásárokon vagy kiállításokon való részvétel;

| c) | tájékoztató kampányok, különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó uniós rendszerek kapcsán; |
| --- | --- |

c)

tájékoztató kampányok, különösen az eredetmegjelölésekre, a földrajzi jelzésekre és a biotermelésre vonatkozó uniós rendszerek kapcsán;

| d) | új piacok felmérése a piacbővítés érdekében; |
| --- | --- |

d)

új piacok felmérése a piacbővítés érdekében;

| e) | a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok. |
| --- | --- |

e)

a tájékoztató és promóciós intézkedések eredményeit felmérő tanulmányok.

(4)   A promóciós tevékenységekhez nyújtott uniós hozzájárulás nem haladhatja meg a támogatható kiadások 50 %-át.

139. cikk

Szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása

(1)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításához és átállításához kapcsolódó intézkedések célja a bortermelők versenyképességének javítása.

(2)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítása és átállítása e cikkel összhangban kizárólag akkor támogatható, ha a tagállamok a 304. cikk (3) bekezdésével összhangban benyújtják a termelési potenciáljukra vonatkozó jegyzéket.

(3)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatása kizárólag a következő tevékenységek közül egyre vagy többre nyújtható:

| a) | a fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is; |
| --- | --- |

a)

a fajtaváltás, ideértve az átoltással történő fajtaváltást is;

| b) | a szőlőültetvények áttelepítése; |
| --- | --- |

b)

a szőlőültetvények áttelepítése;

| c) | a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása. |
| --- | --- |

c)

a szőlőültetvény termesztéstechnológiai módszereinek javítása.

Nem támogatható a természetes élettartamuk végéhez érő szőlőültetvények rendes megújítása
  , azaz ugyanannak a parcellának ugyanazzal a fajtával és ugyanolyan szőlőtermesztési rendszerrel történő újratelepítése
  .

A tagállamok további előírásokat is megállapíthatnak, különösen a megújított szőlőültetvények korát illetően. [Mód. 22]

(4)   A szőlőültetvények szerkezetátalakítási és átállítási támogatásának formái kizárólag a következők lehetnek:

| a) | a termelők ellentételezése az intézkedés végrehajtásából adódó bevételkiesésért; |
| --- | --- |

a)

a termelők ellentételezése az intézkedés végrehajtásából adódó bevételkiesésért;

| b) | a szerkezetátalakítás és az átállítás költségeihez való hozzájárulás. |
| --- | --- |

b)

a szerkezetátalakítás és az átállítás költségeihez való hozzájárulás.

(5)   A (4) bekezdés a) pontjában említett, a termelők számára a bevételkiesésért nyújtott ellentételezés a vonatkozó veszteség akár 100 %-át is fedezheti, és formái a következők lehetnek:

| a) | a II. rész I. címe III. fejezete V. szakasza II. alszakaszának a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozást meghatározó rendelkezése ellenére egy meghatározott, legfeljebb hároméves időtartamra a régi és az új telepítésű szőlők együttes fenntartásának engedélyezése a telepítési jogokra vonatkozó átmeneti szabályozás végéig; |
| --- | --- |

a)

a II. rész I. címe III. fejezete V. szakasza II. alszakaszának a telepítési jogra vonatkozó átmeneti szabályozást meghatározó rendelkezése ellenére egy meghatározott, legfeljebb hároméves időtartamra a régi és az új telepítésű szőlők együttes fenntartásának engedélyezése a telepítési jogokra vonatkozó átmeneti szabályozás végéig;

| b) | pénzbeli ellentételezés. |
| --- | --- |

b)

pénzbeli ellentételezés.

(6)   A szőlőültetvények szerkezetátalakításának és átállításának tényleges költségeihez való uniós hozzájárulás nem haladhatja meg az 50 %-ot. Az 1083/2006/EK rendelettel összhangban konvergenciarégiónak minősített régiókban a szerkezetátalakítás és átállítás költségeihez nyújtott uniós hozzájárulás mértéke nem haladhatja meg a 75 %-ot.

140. cikk

Zöld szüret

(1)   E cikk alkalmazásában a zöld szüret a még éretlen állapotban lévő szőlőfürtök teljes megsemmisítése vagy eltávolítása, amelynek következtében az érintett terület terméshozama nullára csökken.

Nem tekintendő zöldszüretnek az, ha a szokásos termelési ciklus végén a kereskedelmi célú szőlőt a tőkéken hagyják (azaz nem szüretelik le). [Mód.23 ]

(2)   A zöldszüreti támogatás az uniós borpiacon a kereslet és a kínálat mérlegének helyreállításához járul hozzá a piaci válság megelőzése érdekében.

(3)   A zöldszüreti támogatás az adott tagállam által meghatározandó hektáronkénti átalányösszeg formájában ellentételezésként nyújtható.

A támogatás nem lépheti túl a szőlőfürtök megsemmisítésének vagy eltávolításának közvetlen költsége és az ilyen megsemmisítéséből vagy eltávolításából adódó bevételkiesés összegének 50 %-át.

(4)   Az érintett tagállamok objektív kritériumokon alapuló rendszert hoznak létre annak biztosítására, hogy a zöldszüreti intézkedés ne vezessen az egyes bortermelők esetében a (3) bekezdés második albekezdésében említett felső határt meghaladó ellentételezéshez.

141. cikk

Kockázati alap

(1)   A kockázati alapok létrehozására irányuló támogatás azon termelőknek nyújt segítséget, akik a piaci ingadozások ellen kívánják biztosítani magukat.

(2)   A kockázati alapok létrehozására irányuló támogatás az alap adminisztratív költségeit fedező átmeneti és csökkenő mértékű támogatás formájában nyújtható.

142. cikk

Szüreti biztosítás

(1)   A szüreti biztosítás támogatása a termelők bevételének biztosításához járul hozzá olyan esetekben, amikor azt természeti katasztrófa, kedvezőtlen időjárási jelenség, betegség vagy kártevőfertőzés veszélyezteti.

A „kedvezőtlen éghajlati jelenségek” fogalom jelentése azonos a Szerződés 87. és 88. cikkének a mezőgazdasági termékek előállításával foglalkozó kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló, 2006. december 15-i 1857/2006/EK bizottsági rendelet (24) 2. cikkének (8) bekezdésében szereplő „természeti csapáshoz hasonlítható kedvezőtlen éghajlati jelenségek” fogalommal. [Mód 24. ]

(2)   A szüreti biztosítás támogatása uniós pénzügyi hozzájárulás formájában nyújtható, amelynek mértéke nem haladhatja meg az alábbiakat:

| a) | a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk elleni biztosításra a termelők által fizetett biztosítási díjak 80 %-a; |
| --- | --- |

a)

a természeti katasztrófákhoz sorolható kedvezőtlen időjárási jelenségek okozta károk elleni biztosításra a termelők által fizetett biztosítási díjak 80 %-a;

| b) | a termelők által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-a:






  i. | az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk; |
| --- | --- | --- |

b)

a termelők által a következőkre fizetett biztosítási díjak 50 %-a:

i.

az a) pontban említett károk és a kedvezőtlen időjárási jelenségek által okozott egyéb károk;

| ii. | állatok, növényi kórokozók vagy kártevőfertőzés okozta károk. |
| --- | --- |

ii.

állatok, növényi kórokozók vagy kártevőfertőzés okozta károk.

(3)   A szüreti biztosítás csak akkor támogatható, ha a biztosítási összeg nem nyújt a termelőnek az elszenvedett bevételkiesés után több mint 100 %-os ellentételezést, figyelembe véve minden olyan ellentételezést, amelyet a termelő a biztosított kockázathoz kapcsolódó más támogatási programokból kaphatott.

(4)   A szüreti biztosítás támogatása nem torzíthatja a versenyt a biztosítási piacon.

143. cikk

Beruházások

(1)   Támogatás nyújtható a feldolgozólétesítményekre, borászati infrastruktúrára és a bor forgalmazására irányuló olyan tárgyi vagy nem tárgyi beruházásokhoz, amelyek javítják a vállalkozás összteljesítményét, és az alábbiak közül egy vagy többet érintenek:

| a) | a XII. melléklet II. részében említett termékek előállítása vagy forgalmazása; |
| --- | --- |

a)

a XII. melléklet II. részében említett termékek előállítása vagy forgalmazása;

| b) | a XII. melléklet II. részében említett termékekhez kapcsolódó új termékek, eljárások és technológiák kifejlesztése. |
| --- | --- |

b)

a XII. melléklet II. részében említett termékekhez kapcsolódó új termékek, eljárások és technológiák kifejlesztése.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti támogatás legmagasabb mértéke kizárólag a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló, 2003. május 6-i 2003/361/EK bizottsági ajánlás (25) szerinti mikro-, kis- és középvállalkozásoknak nyújtható. Az Azori-szigetek, Madeira, a Kanári-szigetek, az 1405/2006/EK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigetek és Franciaország tengerentúli megyéinek területei tekintetében a legmagasabb mértékre vonatkozóan nincs nagyságbeli korlátozás. A 2003/361/EK ajánlás mellékletének I. címe 2. cikkének (1) bekezdése alá nem tartozó, 750 alkalmazottnál kevesebbet foglalkoztató vagy 200 millió EUR-nál kevesebb árbevétellel rendelkező vállalkozások esetében a maximális támogatásintenzitás megfeleződik.

Nem nyújtható támogatás a nehéz helyzetben lévő vállalkozások megmentéséhez és szerkezetátalakításához nyújtott állami támogatásokról szóló közösségi iránymutatás (26) értelmében vett, nehéz helyzetben lévő vállalkozások részére.

(3)   A támogatható kiadásba nem tartoznak bele az 1698/2005/EK rendelet 71. cikke (3) bekezdésének a), b) és c) pontjában említett költségek.

(4)   A támogatható beruházási költségekhez nyújtott uniós hozzájárulás legmagasabb mértéke:

| a) | 50 % az 1083/2006/EK rendeletnek megfelelően konvergenciarégiónak minősített területeken; |
| --- | --- |

a)

50 % az 1083/2006/EK rendeletnek megfelelően konvergenciarégiónak minősített területeken;

| b) | 40 % a konvergenciarégióktól eltérő régiókban; |
| --- | --- |

b)

40 % a konvergenciarégióktól eltérő régiókban;

| c) | 75 % a 247/2006/EK rendeletnek megfelelő legkülső régiókban; |
| --- | --- |

c)

75 % a 247/2006/EK rendeletnek megfelelő legkülső régiókban;

| d) | 65 % az 1405/2006/EK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken. |
| --- | --- |

d)

65 % az 1405/2006/EK rendelet szerinti kisebb égei-tengeri szigeteken.

(5)   Az 1698/2005/EK rendelet 72. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni az e cikk (1) bekezdésében említett támogatásra.

144. cikk

Melléktermék-lepárlás

(1)   Támogatás nyújtható a borkészítés melléktermékeinek a XIII. melléklet II. részének D. szakaszában szereplő feltételeknek megfelelően végzett önkéntes vagy kötelező lepárlásához.

A támogatás összegét az előállított szesz %-os alkoholtartalma alapján és hektoliterenként kell rögzíteni. Nem nyújtható támogatás a lepárlandó melléktermék azon alkoholtartalmára, amely több mint 10 %-kal meghaladja a termelt bor alkoholtartalmát.

(2)   A nyújtható támogatás legmagasabb mértékét a Bizottság a begyűjtési és feldolgozási költségek alapján a 147. cikk értelmében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén állapítja meg.

(3)   Az (1) bekezdésben említett támogatásban részesült lepárlásból származó alkoholt a versenytorzulás elkerülése érdekében kizárólag ipari vagy energetikai célokra szabad felhasználni.

145. cikk

Kölcsönös megfelelés

Azon termelők esetében, akikről megállapítják, hogy mezőgazdasági üzemük a szerkezetátalakítási és átállási támogatási programból nyújtott kifizetéstől számított három éven belül, vagy a zöldszüreti támogatási programból nyújtott kifizetés utáni egy év során bármikor nem feleltek meg a 73/2009/EK rendelet 6. és 22–24. cikkében említett jogszabályban foglalt gazdálkodási követelményeknek és a jó mezőgazdasági és környezeti állapot követelményének, és ez közvetlenül a termelő magatartásának vagy mulasztásának tulajdonítható, a támogatást a meg nem felelés súlyosságától, mértékétől, időtartamától és ismétlődésétől függően csökkenteni, illetve részben vagy egészben törölni kell, a gazdálkodót pedig adott esetben a támogatásnak az említett rendelkezésekben megállapított feltételek szerinti visszafizetésére kell kötelezni.

IV.   alszakasz

Eljárási rendelkezések

146. cikk

Átruházott hatáskörök

A támogatási programok hatékonyságának biztosítása, valamint az európai alapok célzott felhasználása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig |
| --- | --- |

a)

a kiadásokért viselt felelősség a támogatási programok kézhezvételének, illetve módosításának időpontjától a támogatási programok alkalmazásának időpontjáig

| b) | a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás legmagasabb mértéke intézkedésenként; |
| --- | --- |

b)

a támogatási intézkedésekkel kapcsolatos jogosultsági feltételek, a támogatható kiadások és műveletek típusai, nem támogatható intézkedések, valamint a támogatás legmagasabb mértéke intézkedésenként;

| c) | a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások; |
| --- | --- |

c)

a támogatási programokban az alkalmazásuk kezdetét követően végrehajtott módosítások;

| d) | az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget; |
| --- | --- |

d)

az előlegfizetéssel kapcsolatos követelmények és felső határok, beleértve az előleg nyújtása esetén fennálló biztosítékfizetési kötelezettséget;

| e) | az e szakasszal kapcsolatos általános rendelkezések és fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

e)

az e szakasszal kapcsolatos általános rendelkezések és fogalommeghatározások;

| f) | a támogatási intézkedésekkel való visszaélés elkerülése, így a projektek kettős finanszírozásának elkerülését célzó korlátozások; |
| --- | --- |

f)

a támogatási intézkedésekkel való visszaélés elkerülése, így a projektek kettős finanszírozásának elkerülését célzó korlátozások;

| g) | a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó előírások; |
| --- | --- |

g)

a borkészítés melléktermékeinek termelők általi kivonása a piacról és az e kötelezettség alóli kivételek az adminisztratív többletterhek elkerülése érdekében, valamint a lepárlók önkéntes tanúsítására vonatkozó előírások;

| h) | a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények meghatározása, többek között a célzott ellenőrzések elvégzését illetően, valamint olyan korlátozások és vizsgálatok előírása, amelyek a támogatási intézkedések hatályával való összhangot hivatottak biztosítani; |
| --- | --- |

h)

a támogatási intézkedések végrehajtása kapcsán a tagállamokra vonatkozó követelmények meghatározása, többek között a célzott ellenőrzések elvégzését illetően, valamint olyan korlátozások és vizsgálatok előírása, amelyek a támogatási intézkedések hatályával való összhangot hivatottak biztosítani;

| i) | a Bizottság által végzett kifizetések felfüggesztése, amennyiben egy tagállam nem tesz eleget jelentéstételi kötelezettségeinek vagy ha a bejelentett információk valótlannak tűnnek; |
| --- | --- |

i)

a Bizottság által végzett kifizetések felfüggesztése, amennyiben egy tagállam nem tesz eleget jelentéstételi kötelezettségeinek vagy ha a bejelentett információk valótlannak tűnnek;

| j) | a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, beleértve a 142. cikkben előírt támogatás biztosításközvetítőkön keresztül történő kifizetését, a jogosulatlan kifizetések visszaigénylése, tagállami szankciók, valamint a kifizetés érdekében mesterségesen teremtett körülmények. |
| --- | --- |

j)

a kedvezményezetteknek nyújtott kifizetések, beleértve a 142. cikkben előírt támogatás biztosításközvetítőkön keresztül történő kifizetését, a jogosulatlan kifizetések visszaigénylése, tagállami szankciók, valamint a kifizetés érdekében mesterségesen teremtett körülmények.

147. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén fogadhatja el az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | a támogatási programok bejelentésével kapcsolatos követelmények, beleértve a bejelentés tartalmát, formátumát, időzítését, határidejét és mechanizmusát és a megfelelő pénzügyi tervet, valamint a programok felülvizsgálatára vonatkozó követelmények; |
| --- | --- |

a)

a támogatási programok bejelentésével kapcsolatos követelmények, beleértve a bejelentés tartalmát, formátumát, időzítését, határidejét és mechanizmusát és a megfelelő pénzügyi tervet, valamint a programok felülvizsgálatára vonatkozó követelmények;

| b) | az állami támogatásokkal kapcsolatos tájékoztatás; |
| --- | --- |

b)

az állami támogatásokkal kapcsolatos tájékoztatás;

| c) | kérelmezési és kiválasztási eljárások; |
| --- | --- |

c)

kérelmezési és kiválasztási eljárások;

| d) | a támogatott intézkedések értékelése; |
| --- | --- |

d)

a támogatott intézkedések értékelése;

| e) | a zöld szürethez és a melléktermék-lepárláshoz nyújtott támogatás kiszámítása és kifizetése; |
| --- | --- |

e)

a zöld szürethez és a melléktermék-lepárláshoz nyújtott támogatás kiszámítása és kifizetése;

| f) | pénzgazdálkodási követelmények, a támogatási intézkedések tagállami ellenőrzése; |
| --- | --- |

f)

pénzgazdálkodási követelmények, a támogatási intézkedések tagállami ellenőrzése;

| g) | az intézkedések koherenciáját biztosító rendelkezések; |
| --- | --- |

g)

az intézkedések koherenciáját biztosító rendelkezések;

| h) | a meg nem felelés eseteire, a támogatási összeg csökkentésére, törlésére vagy visszafizettetésére vonatkozó rendelkezések a 145. cikk alkalmazásában. |
| --- | --- |

h)

a meg nem felelés eseteire, a támogatási összeg csökkentésére, törlésére vagy visszafizettetésére vonatkozó rendelkezések a 145. cikk alkalmazásában.

VIII.   szakasz

A méhészeti ágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések

148. cikk

Hatály

(1)   A méhészeti termékek termelése és forgalmazása általános feltételeinek javítása céljából a tagállamok hároméves időszakra szóló nemzeti programot (a továbbiakban: méhészeti program) dolgozhatnak ki.

(2)   A tagállamok nemzeti különtámogatásokat nyújthatnak a strukturális vagy természeti feltételekből eredően hátrányos helyzetű méhészetek védelme érdekében vagy gazdaságfejlesztési programok keretében, kivéve a termelésre vagy kereskedelemre irányuló támogatásokat. Ezekről a támogatásokról a tagállamok a méhészeti program 152. cikkel összhangban történő bejelentésével egyidejűleg tájékoztatják a Bizottságot.

149. cikk

Méhészeti program

A méhészeti program a következő intézkedéseket foglalhatja magában:

| a) | technikai segítségnyújtás a méhészeknek és a méhészek csoportosulásainak; |
| --- | --- |

a)

technikai segítségnyújtás a méhészeknek és a méhészek csoportosulásainak;

| b) | a varroatózis elleni védekezés; |
| --- | --- |

b)

a varroatózis elleni védekezés;

| c) | a vándorméhészet ésszerűsítése; |
| --- | --- |

c)

a vándorméhészet ésszerűsítése;

| d) | a méz fizikai-kémiai tulajdonságait elemző laboratóriumok támogatására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a méz fizikai-kémiai tulajdonságait elemző laboratóriumok támogatására irányuló intézkedések;

| e) | az Unióban található kaptárak állománypótlásának támogatására irányuló intézkedések; |
| --- | --- |

e)

az Unióban található kaptárak állománypótlásának támogatására irányuló intézkedések;

| f) | együttműködés szakosodott szervekkel a méhészettel és a méhészeti termékekkel kapcsolatos alkalmazott kutatási programok végrehajtása terén. |
| --- | --- |

f)

együttműködés szakosodott szervekkel a méhészettel és a méhészeti termékekkel kapcsolatos alkalmazott kutatási programok végrehajtása terén.

A méhészeti program nem foglalhat magában az 1698/2005/EK rendelettel összhangban az EMVA-ból finanszírozott intézkedéseket.

150. cikk

A méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetével foglalkozó tanulmány

A 151. cikk (1) bekezdésében meghatározott társfinanszírozásra való jogosultság érdekében a tagállamoknak tanulmányt kell készíteniük a területükön működő méhészeti ágazat termelési és forgalmazási szerkezetéről.

151. cikk

Finanszírozás

(1)   Az Unió a méhészeti programokhoz a tagállamok által viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt.

(2)   A tagállamoknak minden évben október 15-ig teljesíteniük kell a méhészeti programok keretében hozott intézkedésekkel kapcsolatos kiadásokat.

152. cikk

Konzultáció

A méhészeti program kidolgozása a képviseleti szervezetekkel és a méhészeti szövetkezetekkel szoros együttműködésben történik. A programot be kell nyújtani a Bizottsághoz jóváhagyásra.

153. cikk

Átruházott hatáskörök

A méhészetnek juttatott európai alapok célzott felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:

| a) | a nemzeti programok tartalmára és a 150. cikkben említett tanulmányokra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

a)

a nemzeti programok tartalmára és a 150. cikkben említett tanulmányokra vonatkozó szabályok;

| b) | az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti elosztására vonatkozó feltételek, figyelembe véve többek között az Unióban található kaptárak számát. |
| --- | --- |

b)

az uniós pénzügyi hozzájárulás tagállamok közötti elosztására vonatkozó feltételek, figyelembe véve többek között az Unióban található kaptárak számát.

154. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén:

| a) | elfogadhatja a nemzeti programok tagállamok általi bejelentésére, e programok kiigazítására és többek között a nyomon követési tervekre vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

a)

elfogadhatja a nemzeti programok tagállamok általi bejelentésére, e programok kiigazítására és többek között a nyomon követési tervekre vonatkozó szabályokat;

| b) | szabályokat fogadhat el annak biztosítására, hogy a méhészeti programok keretében finanszírozott intézkedések egyidejűleg nem részesülnek más uniós rendszerből származó kifizetésekből, és rendelkezhet a fel nem használt összegek átcsoportosításáról; |
| --- | --- |

b)

szabályokat fogadhat el annak biztosítására, hogy a méhészeti programok keretében finanszírozott intézkedések egyidejűleg nem részesülnek más uniós rendszerből származó kifizetésekből, és rendelkezhet a fel nem használt összegek átcsoportosításáról;

| c) | jóváhagyhatja a tagállamok által benyújtott méhészeti programokat, ideértve az uniós pénzügyi hozzájárulás elosztását; |
| --- | --- |

c)

jóváhagyhatja a tagállamok által benyújtott méhészeti programokat, ideértve az uniós pénzügyi hozzájárulás elosztását;

| d) | a tagállamoktól kapott információk alapján naprakésszé teheti a kaptárak számára vonatkozó nyilvántartást. |
| --- | --- |

d)

a tagállamoktól kapott információk alapján naprakésszé teheti a kaptárak számára vonatkozó nyilvántartást.

IX.   szakasz

A selyemhernyó-ágazatban nyújtott támogatások

155. cikk

A selyemhernyó-tenyésztőknek nyújtandó támogatás

(1)   Az Unió támogatást nyújt az Unióban tenyésztett, az ex 0106 90 00 KN-kód alá tartozó selyemhernyók, valamint az ex 0511 99 85 KN-kód alá tartozó selyemhernyópeték után.

(2)   A támogatást a selyemhernyó-tenyésztők számára minden egyes felhasznált petedoboz után kell nyújtani azzal a feltétellel, hogy a dobozok egy meghatározandó minimális mennyiségű petét tartalmaznak, valamint hogy a hernyók tenyésztése sikeres volt.

(3)   A tagállamok csak azoknak a tenyésztőknek nyújthatnak támogatást, akik jóváhagyott szervezettől szerezték be a petedobozokat, és a tenyésztés sikeres befejezése után az előállított gubókat jóváhagyott szervezetnek adják le.

(4)   A selyemhernyó-petéket tartalmazó dobozok után fizetendő támogatás összegét szabályozó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

  A selyemhernyó-tenyésztőknek nyújtott támogatási összegeket – a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén – a Bizottság rögzíti, figyelembe véve a selyemhernyó-tenyésztés ágazatának szervezését az Unió egyes régióiban, valamint azt, hogy szükséges-e segítségnyújtás a kínálat piaci helyzethez igazításában. [Mód. 25]

156. cikk

Átruházott hatáskörök

Az európai alapok hatékony felhasználásának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a következőkre vonatkozó szabályokat fogadhat el:

| a) | a 155. cikk (2) bekezdésében említett minimális peteszám és a sikeres tenyésztés egyéb feltételei; |
| --- | --- |

a)

a 155. cikk (2) bekezdésében említett minimális peteszám és a sikeres tenyésztés egyéb feltételei;

| b) | a 155. cikk (3) bekezdésében említett jóváhagyott szervezetekre vonatkozó követelmények. |
| --- | --- |

b)

a 155. cikk (3) bekezdésében említett jóváhagyott szervezetekre vonatkozó követelmények.

157. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, a következőkre vonatkozó szükséges intézkedéseket:

| a) | támogatási kérelmek és kísérő dokumentumok; |
| --- | --- |

a)

támogatási kérelmek és kísérő dokumentumok;

| b) | a támogatás csökkentése a kérelem késedelmes benyújtása esetén; |
| --- | --- |

b)

a támogatás csökkentése a kérelem késedelmes benyújtása esetén;

| c) | a 155. cikk (3) bekezdésében említett jóváhagyott szervezetek tagállami ellenőrzése; |
| --- | --- |

c)

a 155. cikk (3) bekezdésében említett jóváhagyott szervezetek tagállami ellenőrzése;

| d) | tagállami értesítések. |
| --- | --- |

d)

tagállami értesítések.

II.   CÍM

A FORGALMAZÁSRA ÉS A TERMELŐI SZERVEZETEKRE VONATKOZÓ SZABÁLYOK

I.   FEJEZET

A forgalmazásra vonatkozó szabályok

I.   szakasz

Forgalmazási előírások

I.   alszakasz

Bevezető rendelkezések

158. cikk

Hatály

Az I. mellékletben felsorolt termékekre és a II. melléklet I. részében említett mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozó bármely egyéb rendelkezés, valamint az állat-egészségügyi és az élelmiszer-ipari ágazatban a higiéniai és az egészségügyi szabályoknak való megfelelés biztosítása érdekében, illetve az állatok és az emberek egészségének védelme céljából elfogadott rendelkezések sérelme nélkül, e szakasz megállapítja az I. mellékletben felsorolt termékek és a II. melléklet I. részében említett mezőgazdasági eredetű etil-alkohol esetében alkalmazandó általános forgalmazási előírással, valamint az említett termékekre vonatkozó, ágazatok és/vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokkal kapcsolatos szabályokat.

II.   alszakasz

Általános forgalmazási előírás

159. cikk

Az általános forgalmazási előírásnak való megfelelés

(1)   E rendelet alkalmazásában valamely termék akkor felel meg az „általános forgalmazási előírásnak”, ha ép, megbízható és piacképes minőségű.

(2)   Abban az esetben, ha nem kerültek megállapításra a III. alszakaszban, valamint a 2000/36/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (27), a 2001/110/EK (28), a 2001/111/EK (29), a 2001/112/EK (30), a 2001/113/EK (31) és a 2001/114/EK (32), tanácsi irányelvben említett forgalmazási előírások, azok az e rendelet I. mellékletében említett termékek, amelyek emberi fogyasztás céljára a 178/2002/EK rendelet 3. cikkének 7. pontjában foglaltak szerinti kiskereskedelmi forgalomba hozhatók, csak akkor forgalmazhatók, ha megfelelnek az általános forgalmazási előírásnak.

(3)   Valamely termék akkor minősül az általános forgalmazási előírásnak megfelelőnek, ha a forgalmazásra szánt termék megfelel azon vonatkozó előírásnak, amelyet a XI. mellékletben felsorolt nemzetközi szervezetek valamelyike fogadott el.

160. cikk

Átruházott hatáskörök

A piaci helyzet változásaira való reagálás érdekében és az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevételével a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 159. cikk (1) bekezdésében említett általános forgalmazási előírással kapcsolatos követelményeket és a szóban forgó cikk (3) bekezdésében említett megfelelésre vonatkozó szabályokat fogadhat el, módosíthatja e követelményeket és szabályokat, továbbá lehetőséget biztosíthat az ezektől való eltérésre.

III.   alszakasz

Ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások

161. cikk

Általános elv

Azok a termékek, amelyek tekintetében ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások kerültek megállapításra, kizárólag ezen előírásoknak megfelelően forgalmazhatók az Unióban.

162. cikk

Az előírások megállapítása és tartalma

(1)   A fogyasztói elvárások figyelembevétele érdekében, valamint abból a célból, hogy hozzájáruljon a mezőgazdasági termékek előállítását és forgalmazását érintő gazdasági feltételeknek és a szóban forgó termékek minőségének a javításához, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a 158. cikkben említett, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokat fogadhat el a forgalmazás valamennyi szakaszára vonatkozóan, továbbá eltéréseket és mentességeket határozhat meg az ilyen előírások alkalmazásának vonatkozásában annak érdekében, hogy lehetővé tegye a folyamatosan változó piaci feltételekhez és a növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodást, valamint a vonatkozó nemzetközi előírások alakulásának figyelembevételét és a termékinnováció akadályozásának elkerülését.

(2)   Az (1) bekezdésben említett forgalmazási előírások esettől függően a következőkkel kapcsolatos követelményekre vonatkozhatnak:

| a) | az e rendeletben megadottaktól eltérő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések, valamint azon hasított testeknek és részeiknek a jegyzékei, amelyekre alkalmazandó a XII. melléklet; |
| --- | --- |

a)

az e rendeletben megadottaktól eltérő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések, valamint azon hasított testeknek és részeiknek a jegyzékei, amelyekre alkalmazandó a XII. melléklet;

| b) | osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás; |
| --- | --- |

b)

osztályozási kritériumok, például osztályok, súly, méret, kor és kategória szerinti besorolás;

| c) | a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus; |
| --- | --- |

c)

a növényfajta vagy az állatfaj, illetve a kereskedelmi típus;

| d) | kiszerelés, kereskedelmi megnevezések, kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, védőcsomagolás, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata; |
| --- | --- |

d)

kiszerelés, kereskedelmi megnevezések, kötelező forgalmazási előírásokhoz kapcsolódó címkézés, csomagolás, csomagolóközpontokra alkalmazandó szabályok, jelölés, védőcsomagolás, a betakarítás éve és különleges kifejezések használata;

| e) | olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság, a termékjellemzők; |
| --- | --- |

e)

olyan kritériumok, mint a küllem, az állag, a húsosság, a termékjellemzők;

| f) | a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, beleértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását is; |
| --- | --- |

f)

a termelés során használt különleges anyagok, illetve összetevők vagy alkotóelemek, beleértve ezek mennyiségét, tisztaságát és azonosítását is;

| g) | a gazdálkodás típusa és a termelési módszer, beleértve a borászati eljárásokat és a kapcsolódó igazgatási szabályokat is, valamint a megmunkálási folyamat; |
| --- | --- |

g)

a gazdálkodás típusa és a termelési módszer, beleértve a borászati eljárásokat és a kapcsolódó igazgatási szabályokat is, valamint a megmunkálási folyamat;

| h) | must és bor házasítása, ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is, keverés és az arra vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

h)

must és bor házasítása, ideértve a vonatkozó fogalommeghatározásokat is, keverés és az arra vonatkozó korlátozások;

| i) | tárolási módszer és hőmérséklet; |
| --- | --- |

i)

tárolási módszer és hőmérséklet;

| j) | a termelés helye és/vagy a származási hely; |
| --- | --- |

j)

a termelés helye és/vagy a származási hely;

| k) | a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés; |
| --- | --- |

k)

a begyűjtés gyakorisága, szállítás, tartósítás és kezelés;

| l) | a termelőnek és/vagy azoknak az ipari létesítményeknek az azonosítása és nyilvántartása, amelyekben a terméket előállították vagy feldolgozták; |
| --- | --- |

l)

a termelőnek és/vagy azoknak az ipari létesítményeknek az azonosítása és nyilvántartása, amelyekben a terméket előállították vagy feldolgozták;

| m) | a víztartalom százalékos aránya; |
| --- | --- |

m)

a víztartalom százalékos aránya;

| n) | egyes anyagok és/vagy eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

n)

egyes anyagok és/vagy eljárások alkalmazására vonatkozó korlátozások;

| o) | egyedi felhasználás; |
| --- | --- |

o)

egyedi felhasználás;

| p) | kereskedelmi okmányok, kísérőokmányok és vezetendő nyilvántartások; |
| --- | --- |

p)

kereskedelmi okmányok, kísérőokmányok és vezetendő nyilvántartások;

| q) | tárolás, szállítás; |
| --- | --- |

q)

tárolás, szállítás;

| r) | tanúsítási eljárás; |
| --- | --- |

r)

tanúsítási eljárás;

| s) | az (1) bekezdésben említett, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásoknak és/vagy a 163. cikkben említett meghatározásoknak, megjelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

s)

az (1) bekezdésben említett, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásoknak és/vagy a 163. cikkben említett meghatározásoknak, megjelöléseknek és kereskedelmi megnevezéseknek meg nem felelő termékek elhelyezésére, tartására, értékesítésére és felhasználására, valamint a melléktermékek elhelyezésére vonatkozó feltételek;

| t) | határidők és időbeli korlátozások; |
| --- | --- |

t)

határidők és időbeli korlátozások;

| u) | tagállamok által küldött értesítések, különböző létesítmények által a tagállami illetékes hatóságokhoz küldött értesítések, valamint a különböző termékek piacaira vonatkozó statisztikai információk gyűjtésével kapcsolatos szabályok. |
| --- | --- |

u)

tagállamok által küldött értesítések, különböző létesítmények által a tagállami illetékes hatóságokhoz küldött értesítések, valamint a különböző termékek piacaira vonatkozó statisztikai információk gyűjtésével kapcsolatos szabályok.

(3)   Az (1) bekezdésben említett, ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásokat [a mezőgazdasági termékek minőségrendszereiről szóló] európai parlamenti és tanácsi rendelet minőségre utaló választható kifejezésekre vonatkozó rendelkezéseinek sérelme nélkül és a következők figyelembevételével kell megállapítani:

| a) | az érintett termékek sajátosságai; |
| --- | --- |

a)

az érintett termékek sajátosságai;

| b) | a termékek zökkenőmentes forgalomba hozatalát lehetővé tévő feltételek biztosításának szükségessége; |
| --- | --- |

b)

a termékek zökkenőmentes forgalomba hozatalát lehetővé tévő feltételek biztosításának szükségessége;

| c) | a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény; |
| --- | --- |

c)

a termékekre vonatkozó kielégítő és átlátható tájékoztatás – többek között a termelés helyének eseti alapon, a megfelelő földrajzi szinten történő meghatározása – iránti fogyasztói igény;

| d) | adott esetben a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározására használt módszerek; |
| --- | --- |

d)

adott esetben a termékek fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőinek meghatározására használt módszerek;

| e) | az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások. |
| --- | --- |

e)

az előírásokra vonatkozóan a megfelelő nemzetközi szervezetek által elfogadott ajánlások.

163. cikk

Egyes ágazatokra és/vagy termékekre vonatkozó meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések

(1)   A XII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és/vagy kereskedelmi megnevezések a következő ágazatokra vagy termékekre vonatkoznak:

| a) | olívaolaj és étkezési olajbogyó; |
| --- | --- |

a)

olívaolaj és étkezési olajbogyó;

| b) | bor; |
| --- | --- |

b)

bor;

| c) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

c)

marha- és borjúhús;

| d) | emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

d)

emberi fogyasztásra szánt tej és tejtermékek;

| e) | baromfihús; |
| --- | --- |

e)

baromfihús;

| f) | emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok. |
| --- | --- |

f)

emberi fogyasztásra szánt kenhető zsírok.

(2)   A XII. mellékletben szereplő meghatározások, megjelölések és kereskedelmi megnevezések csak olyan termék forgalmazására használhatók az Unióban, amely megfelel a XII. mellékletben megállapított vonatkozó követelményeknek.

(3)   A növekvő fogyasztói igényekhez való alkalmazkodás, a műszaki fejlődés figyelembevétele és a termékinnováció akadályozásának elkerülése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a XII. mellékletben szereplő meghatározások és kereskedelmi megnevezések vonatkozásában szükségessé váló módosításokat, eltéréseket vagy mentesítéseket.

164. cikk

Tűréshatár

Az egyes ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén minden egyes előírás tekintetében elfogadhat egy olyan tűréshatárt, amelyet túllépve a termékek által alkotott tétel egésze az előírásnak meg nem felelőnek minősül.

165. cikk

Borászati eljárások

(1)   Azokban az esetekben, ahol a Nemzetközi Szőlészeti és Borászati Szervezet (OIV) már ajánlott és közzétett a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszereket és olyan szabályokat, amelyek segítségével megállapítható, hogy a termékek esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket, e módszerek és szabályok alkalmazandók.

Amennyiben nem léteznek az OIV által ajánlott és közzétett módszerek és szabályok, a megfelelő módszereket és szabályokat a Bizottság fogadja el a 162. cikk (2) bekezdésének g) pontjában foglaltak szerint.

Az említett szabályok elfogadásáig az érintett tagállam által engedélyezett módszereket és szabályokat kell alkalmazni.

(2)   A borágazati termékek Unión belüli előállítása és tárolása során kizárólag a XIII. mellékletnek megfelelően engedélyezett és a 162. cikk (2) bekezdésének g) pontjában, valamint a 168. cikk (2) és (3) bekezdésében előírt borászati eljárások alkalmazhatók.

Az első albekezdés nem alkalmazandó a következőkre:

| a) | szőlőlé és sűrített szőlőlé; |
| --- | --- |

a)

szőlőlé és sűrített szőlőlé;

| b) | szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust. |
| --- | --- |

b)

szőlőlé készítésére szánt szőlőmust és sűrített szőlőmust.

Az engedélyezett borászati eljárások csak a termék megfelelő előállításának, tárolásának vagy érlelésének biztosítására alkalmazandók.

Az Unióban a borágazati termékek előállításakor be kell tartani a XIII. mellékletben meghatározott vonatkozó korlátozásokat.

Nem hozhatók forgalomba az Unióban azok a XII. melléklet II. részében felsorolt borágazati termékek, amelyek az Unióban vagy adott esetben az érintett tagállamban nem engedélyezett borászati eljárás alkalmazásával készültek, illetve amelyek megsértik a XIII. mellékletben meghatározott korlátozásokat.

(3).   A 162. cikk (2) bekezdésének g) pontjában említett borászati eljárások engedélyezésekor a Bizottság:

| a) | az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazásának eredményeit veszi alapul; |
| --- | --- |

a)

az OIV által ajánlott és közzétett borászati eljárásokat és vizsgálati módszereket, valamint a még nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazásának eredményeit veszi alapul;

| b) | figyelembe veszi az emberi egészség védelmét; |
| --- | --- |

b)

figyelembe veszi az emberi egészség védelmét;

| c) | figyelembe veszi a fogyasztóknak az elvárásaik és előképeik alapján történő megtévesztésével kapcsolatos lehetséges kockázatokat, tekintettel az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök elérhetőségére és felhasználhatóságára; |
| --- | --- |

c)

figyelembe veszi a fogyasztóknak az elvárásaik és előképeik alapján történő megtévesztésével kapcsolatos lehetséges kockázatokat, tekintettel az ilyen kockázatok kizárására alkalmas információs eszközök elérhetőségére és felhasználhatóságára;

| d) | lehetővé teszi a bor természetes és alapvető jellemzőinek megőrzését, és nem idéz elő lényeges változást az érintett termék összetételében; |
| --- | --- |

d)

lehetővé teszi a bor természetes és alapvető jellemzőinek megőrzését, és nem idéz elő lényeges változást az érintett termék összetételében;

| e) | biztosítja a környezet megóvásának minimálisan elfogadható szintjét; |
| --- | --- |

e)

biztosítja a környezet megóvásának minimálisan elfogadható szintjét;

| f) | tiszteletben tartja a XIII. mellékletben a borászati eljárások és korlátozások tekintetében megállapított általános szabályokat. |
| --- | --- |

f)

tiszteletben tartja a XIII. mellékletben a borászati eljárások és korlátozások tekintetében megállapított általános szabályokat.

166. cikk

Borszőlőfajták

(1)   A XII. melléklet II. részében felsorolt és az Unióban előállított termékeket az e cikk (2) bekezdése szerint osztályba sorolható borszőlőfajtákból kell előállítani.

(2)   A tagállamok – a (3) bekezdésre is figyelemmel – osztályba sorolják azokat a borszőlőfajtákat, amelyek a területükön bortermelés céljából telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.

A tagállamok kizárólag az alábbi feltételeknek megfelelő borszőlőfajtákat sorolhatják osztályba:

| a) | az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik, vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre; |
| --- | --- |

a)

az érintett szőlőfajta a Vitis vinifera fajhoz tartozik, vagy a Vitis vinifera faj és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajok keresztezéséből jött létre;

| b) | a kérdéses fajta nem lehet az alábbiak valamelyike: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont. |
| --- | --- |

b)

a kérdéses fajta nem lehet az alábbiak valamelyike: Noah, Othello, Isabelle, Jacquez, Clinton és Herbemont.

Amennyiben valamely borszőlőfajtát törölnek az első albekezdésben említett osztályozásból, az adott fajta egyedeit a törléstől számított tizenöt éven belül ki kell vágni.

(3)   Azok a tagállamok, amelyek bortermelése – az utolsó öt borászati év átlagos termelése alapján számítva – nem haladja meg az évi 50 000 hektolitert, mentesülnek a (2) bekezdés első albekezdésében említett osztálybasorolási kötelezettség alól.

Mindazonáltal bortermelés céljából az első albekezdésben említett tagállamokban is kizárólag a (2) bekezdés második albekezdésének megfelelő borszőlőfajták telepíthetők, újratelepíthetők és olthatók.

(4)   A (2) bekezdés első és harmadik albekezdésétől, valamint a (3) bekezdés második albekezdésétől eltérve a tagállamok tudományos kutatási és kísérleti célból engedélyezik az alábbi borszőlőfajták telepítését, újratelepítését és oltását:

| a) | a (3) bekezdésben említett tagállamok esetében az osztályba nem sorolt borszőlőfajták; |
| --- | --- |

a)

a (3) bekezdésben említett tagállamok esetében az osztályba nem sorolt borszőlőfajták;

| b) | a (3) bekezdésben említett tagállamok esetében a (2) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában foglaltaknak meg nem felelő borszőlőfajták. |
| --- | --- |

b)

a (3) bekezdésben említett tagállamok esetében a (2) bekezdés második albekezdésének a) és b) pontjában foglaltaknak meg nem felelő borszőlőfajták.

(5)   Azokat a borszőlőfajtákból álló szőlőültetvényeket, amelyeket bortermelés céljából a (2), a (3) és a (4) bekezdés megsértésével telepítettek, ki kell vágni.

Nem kötelező azonban az olyan ültetvények kivágása, amelyek esetében a termelés kizárólag a bortermelő háztartásának fogyasztására szolgál.

(6)   A tagállamok megteszik a szükséges intézkedéseket annak ellenőrzésére, hogy a termelők betartják-e a (2)–(5) bekezdésben foglaltakat.

167. cikk

A bor felhasználásának egyedi esetei

A 166. cikk (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban összeállított osztályozásban szereplő borszőlőfajtákból készült, de a XII. melléklet II. részében meghatározott kategóriák egyikének sem megfelelő bor – a bizonyíthatóan 1971. szeptember 1. előtt palackozott borok kivételével – kizárólag az egyéni bortermelők háztartásának fogyasztására, borecetkészítésre vagy lepárlásra használható fel.

168. cikk

Egyes termékekre és/vagy ágazatokra vonatkozó nemzeti szabályok

(1)   A 162. cikk (1) bekezdésében foglaltak ellenére a tagállamok elfogadhatnak vagy fenntarthatnak olyan nemzeti szabályokat, amelyek különböző minőségi szinteket állapítanak meg a kenhető zsírok vonatkozásában. E szabályoknak lehetővé kell tenniük az említett minőségi szinteknek különösen a termékek előállításához felhasznált nyersanyagokra, a termékek érzékszervi tulajdonságaira, valamint fizikai és mikrobiológiai stabilitására vonatkozó kritériumok alapján történő meghatározását.

Az első albekezdés szerinti lehetőséggel élő tagállamok gondoskodnak arról, hogy más tagállamok azon termékei esetében, amelyek megfelelnek az említett nemzeti szabályokban megállapított kritériumoknak, megkülönböztetéstől mentes feltételek mellett használhatók legyenek azon kifejezések, amelyek az említett szabályok értelmében utalnak a szóban forgó kritériumoknak való megfelelésre.

(2)   A tagállamok a területükön készített borokra vonatkozóan korlátozhatnak vagy kizárhatnak az uniós jog alapján engedélyezett bizonyos borászati eljárásokat, továbbá szigorúbb korlátozásokat írhatnak elő annak érdekében, hogy fokozottabban biztosítsák az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel, illetve oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok, valamint a pezsgők és likőrborok alapvető jellegzetességeinek megőrzését.

A tagállamok e korlátozásokról, kizárásokról és szigorításokról tájékoztatják a Bizottságot, amely felhívja ezekre a többi tagállam figyelmét.

(3)   A tagállamok a Bizottság által a (4) bekezdés értelmében,
  a 321. cikknek megfelelően
  elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározott feltételek mellett engedélyezhetik nem engedélyezett borászati eljárások kísérleti célú alkalmazását.

(4)   A helyes és átlátható alkalmazás biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja az (1), a (2) és a (3) bekezdés alkalmazására, valamint a (3) bekezdésben említett kísérleti eljárások alkalmazásával előállított termékek tartására, forgalmazására és felhasználására vonatkozó feltételeket.

IV.   alszakasz

A behozatalhoz és a kivitelhez kapcsolódó forgalmazási előírások

169. cikk

Általános rendelkezések

Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak, valamint egyes mezőgazdasági termékek sajátos jellegének figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén az importált termékek a forgalmazási előírásokra vonatkozó uniós követelményeknek megfelelőnek minősülnek, és amelyek lehetővé teszik a 161. cikkben foglaltaktól eltérő intézkedések alkalmazását, továbbá meghatározhatja a forgalmazási előírásoknak az Unióból exportált termékekre történő alkalmazására vonatkozó szabályokat.

170. cikk

A bor behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések

(1)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e fejezet II. szakaszának II. alszakaszában és az e rendelet 163. cikkében említett meghatározásokban és kereskedelmi megnevezésekben foglalt, a borok eredetmegjelöléseire, földrajzi jelzéseire és címkézésére vonatkozó rendelkezések alkalmazandók az Unióba behozott, a 2009 61, a 2009 69, illetve a 2204 KN-kód alá tartozó termékekre.

(2)   A Szerződés 218. cikke alapján kötött megállapodásokban foglalt eltérő rendelkezés hiányában az e cikk (1) bekezdésében említett termékeket az OIV által ajánlott és közzétett vagy az Unió által e rendelet, illetve az e rendelet értelmében elfogadott intézkedések alapján engedélyezett borászati eljárásoknak megfelelően kell előállítani.

(3)   Az (1) bekezdésben említett termékek behozatala a következők bemutatásához van kötve:

| a) | az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseknek való megfelelést tanúsító igazolás, amelyet a Bizottság által közzéteendő jegyzékben szereplő illetékes szerv állított ki a termék származási országában; |
| --- | --- |

a)

az (1) és a (2) bekezdésben említett rendelkezéseknek való megfelelést tanúsító igazolás, amelyet a Bizottság által közzéteendő jegyzékben szereplő illetékes szerv állított ki a termék származási országában;

| b) | a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal által kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják. |
| --- | --- |

b)

a termék származási országa által kijelölt szerv vagy hivatal által kiállított analitikai bizonylat, amennyiben a terméket közvetlen emberi fogyasztásra szánják.

V.   alszakasz

Közös rendelkezések

171. cikk

Nemzeti ellenőrzések

A tagállamok kockázatelemzésen alapuló ellenőrzések útján megvizsgálják, hogy a termékek megfelelnek-e az e szakaszban foglalt szabályoknak, és szükség esetén közigazgatási szankciókat alkalmaznak.

172. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a következőkre:

| a) | az általános forgalmazási előírás végrehajtására vonatkozó szabályok megállapítása; |
| --- | --- |

a)

az általános forgalmazási előírás végrehajtására vonatkozó szabályok megállapítása;

| b) | a XII. mellékletben foglalt meghatározások és kereskedelmi megnevezések alkalmazására vonatkozó szabályok megállapítása; |
| --- | --- |

b)

a XII. mellékletben foglalt meghatározások és kereskedelmi megnevezések alkalmazására vonatkozó szabályok megállapítása;

| c) | a XII. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében és a XII. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett termékek jegyzékének összeállítása a tagállamok által a területükön a XII. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében és a XII. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett termékeknek megfelelőnek tekintett termékeket feltüntető, a Bizottsághoz eljuttatandó indikatív jegyzékek alapján; |
| --- | --- |

c)

a XII. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében és a XII. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett termékek jegyzékének összeállítása a tagállamok által a területükön a XII. melléklet III. része 5. pontjának második bekezdésében és a XII. melléklet VI. része hatodik bekezdésének a) pontjában említett termékeknek megfelelőnek tekintett termékeket feltüntető, a Bizottsághoz eljuttatandó indikatív jegyzékek alapján;

| d) | az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások végrehajtására vonatkozó szabályok, köztük a mintavétellel és a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos részletes szabályok megállapítása; |
| --- | --- |

d)

az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírások végrehajtására vonatkozó szabályok, köztük a mintavétellel és a termékek összetételének meghatározására szolgáló vizsgálati módszerekkel kapcsolatos részletes szabályok megállapítása;

| e) | olyan szabályok megállapítása, amelyek segítségével kimutatható, hogy egy adott termék esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket; |
| --- | --- |

e)

olyan szabályok megállapítása, amelyek segítségével kimutatható, hogy egy adott termék esetében alkalmaztak-e az engedélyezett borászati eljárásoknak meg nem felelő borászati kezeléseket;

| f) | az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásoknak való megfelelés ellenőrzésének elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása; |
| --- | --- |

f)

az ágazatok vagy termékek szerinti forgalmazási előírásoknak való megfelelés ellenőrzésének elvégzésére vonatkozó szabályok megállapítása;

| g) | a tűréshatár meghatározására vonatkozó szabályok megállapítása; |
| --- | --- |

g)

a tűréshatár meghatározására vonatkozó szabályok megállapítása;

| h) | a megfelelőségi ellenőrzések elvégzéséért felelős hatóságokra, az ellenőrzések tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó rendelkezések elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell végezni; |
| --- | --- |

h)

a megfelelőségi ellenőrzések elvégzéséért felelős hatóságokra, az ellenőrzések tartalmára, gyakoriságára, valamint a forgalmazás azon szakaszára vonatkozó rendelkezések elfogadása, amelyben a szóban forgó ellenőrzéseket el kell végezni;

| i) | a 169. cikkben előírt eltérés végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása. |
| --- | --- |

i)

a 169. cikkben előírt eltérés végrehajtásához szükséges intézkedések elfogadása.

II.   szakasz

Eredetmegjelölések, földrajzi jelzések és hagyományos kifejezések a borágazatban

I.   alszakasz

Bevezető rendelkezések

173. cikk

Hatály

(1)   Az e szakaszban megállapított, eredetmegjelölésekkel, földrajzi jelzésekkel és hagyományos kifejezésekkel kapcsolatos szabályok alkalmazandók a XII. melléklet II. részének 1., 3–6., 8., 9., 11., 15. és 16. pontjában említett termékekre.

(2)   Az (1) bekezdésben említett szabályok a következőkön alapulnak:

| a) | az alábbiak jogos érdekeinek védelme:






  i. | a fogyasztók, valamint |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbiak jogos érdekeinek védelme:

i.

a fogyasztók, valamint

| ii. | a termelők. |
| --- | --- |

ii.

a termelők.

| (b) | annak biztosítása, hogy az érintett termékek belső piaca zökkenőmentesen működjön; valamint |
| --- | --- |

(b)

annak biztosítása, hogy az érintett termékek belső piaca zökkenőmentesen működjön; valamint

| c) | a minőségi termékek előállításának előmozdítása és ezzel egyidejűleg nemzeti minőségpolitikai intézkedések alkalmazásának lehetővé tétele. |
| --- | --- |

c)

a minőségi termékek előállításának előmozdítása és ezzel egyidejűleg nemzeti minőségpolitikai intézkedések alkalmazásának lehetővé tétele.

II.   alszakasz

Eredetmegjelölések és földrajzi jelzések

174. cikk

Fogalommeghatározások

(1)   Ezen alszakasz alkalmazásában:

| a) | „eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes esetben – ország neve, amelyet a 173. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:






  i. | minősége és jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők; |
| --- | --- | --- |

a)

„eredetmegjelölés”: valamely régió, meghatározott hely vagy – kivételes esetben – ország neve, amelyet a 173. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:

i.

minősége és jellemzői alapvetően vagy kizárólag egy adott földrajzi környezetnek és az ahhoz kapcsolódó természeti és emberi tényezőknek köszönhetők;

| ii. | a szőlő, amelyből készült, kizárólag a szóban forgó földrajzi területről származik; |
| --- | --- |

ii.

a szőlő, amelyből készült, kizárólag a szóban forgó földrajzi területről származik;

| iii. | előállítása az említett földrajzi területen történik; valamint |
| --- | --- |

iii.

előállítása az említett földrajzi területen történik; valamint

| iv. | a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtából nyerik; |
| --- | --- |

iv.

a Vitis vinifera fajhoz tartozó szőlőfajtából nyerik;

| b) | „földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy – kivételes esetben – országra utaló jelölés, amelyet a 173. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:






  i. | olyan egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, amelyek a szóban forgó földrajzi eredetből adódnak; |
| --- | --- | --- |

b)

„földrajzi jelzés”: valamely régióra, meghatározott helyre vagy – kivételes esetben – országra utaló jelölés, amelyet a 173. cikk (1) bekezdésében említett olyan termék jelölésére használnak, amely megfelel a következő követelményeknek:

i.

olyan egyedi minőséggel, hírnévvel vagy egyéb jellemzőkkel rendelkezik, amelyek a szóban forgó földrajzi eredetből adódnak;

| ii. | a készítéséhez használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag e földrajzi területről származik; |
| --- | --- |

ii.

a készítéséhez használt szőlő legalább 85 %-a kizárólag e földrajzi területről származik;

| iii. | előállítása az említett földrajzi területen történik; valamint |
| --- | --- |

iii.

előállítása az említett földrajzi területen történik; valamint

| iv. | a Vitis vinifera fajhoz tartozó vagy annak és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajoknak a keresztezéséből létrejött szőlőfajtából nyerik. |
| --- | --- |

iv.

a Vitis vinifera fajhoz tartozó vagy annak és a Vitis nemzetséghez tartozó egyéb fajoknak a keresztezéséből létrejött szőlőfajtából nyerik.

Az a) pont iii. alpontja és a b) pont iii. alpontja alkalmazásában az „előállítás” a szüreteléstől a borkészítési folyamat lezárulásáig végrehajtott műveletek összességét jelenti, nem foglalja ugyanakkor magában az előállítási szakaszt követően elvégzett eljárásokat.

A b) pont ii. alpontja alkalmazásában a szőlő legfeljebb 15 %-a származhat a körülhatárolt földrajzi területen kívülről, abból a tagállamból vagy harmadik országból, ahol a körülhatárolt földrajzi terület található.

Az a) pont iii. alpontjától és a b) pont iii. alpontjától eltérve, valamint azzal a feltétellel, hogy a 175. cikk (2) bekezdésében meghatározott termékleírás ilyen értelmű előírást tartalmaz, az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termékek a következő területek valamelyikén is feldolgozhatók borrá:

| a) | az érintett körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő terület; vagy |
| --- | --- |

a)

az érintett körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő terület; vagy

| b) | ugyanazon a közigazgatási egységen belül vagy valamely szomszédos közigazgatási egységen belül található terület, a nemzeti szabályozásban meghatározottak szerint; vagy |
| --- | --- |

b)

ugyanazon a közigazgatási egységen belül vagy valamely szomszédos közigazgatási egységen belül található terület, a nemzeti szabályozásban meghatározottak szerint; vagy

| c) | a határon átnyúló eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések esetében, továbbá amennyiben két vagy több tagállam, illetve egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó megállapodás van érvényben, az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező termékek a szóban forgó körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő területen. |
| --- | --- |

c)

a határon átnyúló eredetmegjelölések vagy földrajzi jelzések esetében, továbbá amennyiben két vagy több tagállam, illetve egy vagy több tagállam és egy vagy több harmadik ország között ellenőrzési intézkedésekre vonatkozó megállapodás van érvényben, az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel rendelkező termékek a szóban forgó körülhatárolt terület közvetlen szomszédságában lévő területen.

A b) pont iii. alpontjától eltérve és azzal a feltétellel, hogy a 175. cikk (2) bekezdésében meghatározott termékleírás ilyen értelmű előírást tartalmaz, az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termékek 2012. december 31-ig továbbra is feldolgozhatók borrá a körülhatárolt területtel nem közvetlenül szomszédos területen is.

Az a) pont iii. alpontjától eltérve és azzal a feltétellel, hogy a 175. cikk (2) bekezdésében meghatározott termékleírás ilyen értelmű előírást tartalmaz, valamely termék a szóban forgó körülhatárolt területtel közvetlenül nem szomszédos területen is feldolgozható oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott pezsgővé vagy gyöngyözőborrá, ha ezt a gyakorlatot már 1986. március 1-je előtt is alkalmazták. [Mód. 26]

(2)   Egyes hagyományosan alkalmazott elnevezések eredetmegjelölésnek minősülnek, amennyiben:

| a) | bort jelölnek; |
| --- | --- |

a)

bort jelölnek;

| b) | földrajzi névre utalnak; |
| --- | --- |

b)

földrajzi névre utalnak;

| c) | megfelelnek az (1) bekezdés a) pontjának i–iv. alpontjában említett feltételeknek; valamint |
| --- | --- |

c)

megfelelnek az (1) bekezdés a) pontjának i–iv. alpontjában említett feltételeknek; valamint

| d) | keresztülmennek az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának biztosítására irányuló, ezen alszakaszban meghatározott eljáráson. |
| --- | --- |

d)

keresztülmennek az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések oltalmának biztosítására irányuló, ezen alszakaszban meghatározott eljáráson.

(3)   Az eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, beleértve a harmadik országok földrajzi területeire vonatkozókat is, az ezen alszakaszban meghatározott szabályoknak megfelelően jogosultak oltalomra az Unióban.

175. cikk

Az oltalom iránti kérelem tartalma

(1)   A valamely név oltalom alatt álló eredetmegjelölésnek vagy földrajzi jelzésnek való minősítése iránti kérelemnek magában kell foglalnia a következőket tartalmazó műszaki dokumentációt:

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| b) | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- |

b)

a kérelmező neve és címe;

| c) | a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint |
| --- | --- |

c)

a (2) bekezdésben említett termékleírás; valamint

| d) | a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum. |
| --- | --- |

d)

a (2) bekezdésben említett termékleírást összefoglaló egységes dokumentum.

(2)   A termékleírás lehetővé teszi az érdekelt felek számára az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási körülményeinek ellenőrzését.

A termékleírás legalább a következőket tartalmazza:

| a) | az oltalomban részesítendő elnevezés; |
| --- | --- |

a)

az oltalomban részesítendő elnevezés;

| b) | a bor(ok) leírása:






  i. | az eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében főbb analitikai és érzékszervi jellemzőik; |
| --- | --- | --- |

b)

a bor(ok) leírása:

i.

az eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében főbb analitikai és érzékszervi jellemzőik;

| ii. | a földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében főbb analitikai jellemzőik, valamint érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése; |
| --- | --- |

ii.

a földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében főbb analitikai jellemzőik, valamint érzékszervi jellemzőik értékelése vagy feltüntetése;

| c) | adott esetben a bor(ok) előállítására alkalmazott konkrét borászati eljárások, valamint a borkészítésre vonatkozó korlátozások; |
| --- | --- |

c)

adott esetben a bor(ok) előállítására alkalmazott konkrét borászati eljárások, valamint a borkészítésre vonatkozó korlátozások;

| d) | az érintett földrajzi terület határainak meghatározása; |
| --- | --- |

d)

az érintett földrajzi terület határainak meghatározása;

| e) | a hektáronkénti legnagyobb terméshozam; |
| --- | --- |

e)

a hektáronkénti legnagyobb terméshozam;

| f) | a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor(ok) készül(nek); |
| --- | --- |

f)

a borszőlőfajta vagy -fajták, amely(ek)ből a bor(ok) készül(nek);

| g) | A 174. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában vagy adott esetben a 174. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot igazoló adatok; |
| --- | --- |

g)

A 174. cikk (1) bekezdése a) pontjának i. alpontjában vagy adott esetben a 174. cikk (1) bekezdése b) pontjának i. alpontjában említett kapcsolatot igazoló adatok;

| h) | az uniós vagy nemzeti jogszabályokban, illetve – amennyiben ezt a tagállamok előírják – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, feltéve, hogy e követelmények objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós jogszabályokkal; |
| --- | --- |

h)

az uniós vagy nemzeti jogszabályokban, illetve – amennyiben ezt a tagállamok előírják – az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést kezelő szervezet által megállapított alkalmazandó követelmények, feltéve, hogy e követelmények objektívek, megkülönböztetéstől mentesek és összeegyeztethetők az uniós jogszabályokkal;

| i) | a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai. |
| --- | --- |

i)

a termékleírás tekintetében a rendelkezések betartását ellenőrző hatóságok vagy szervek neve, címe és konkrét feladatai.

176. cikk

Oltalom iránti kérelem harmadik országbeli földrajzi terület esetében

(1)   Amennyiben az oltalom iránti kérelem harmadik országbeli földrajzi területre vonatkozik, a 175. cikkben előírt adatokon kívül bizonyítékot kell szolgáltatni arról, hogy a szóban forgó elnevezés a származási országban oltalom alatt áll.

(2)   A kérelmet a kérelmezőnek közvetlenül vagy az érintett harmadik ország hatóságain keresztül a Bizottsághoz kell eljuttatnia.

(3)   Az oltalom iránti kérelmet az Unió valamelyik hivatalos nyelvén vagy az e nyelvek egyikén készült, hitelesített fordítással kiegészítve kell benyújtani.

177. cikk

Kérelmezők

(1)   Bármely termelői érdekcsoport vagy – kivételes esetekben – egyéni termelő kérelmezheti valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmát. A kérelemhez egyéb érdekelt felek is csatlakozhatnak.

(2)   Termelők csak a saját maguk által készített bor oltalmára nyújthatnak be kérelmet.

(3)   A határokon átnyúló földrajzi területet jelölő elnevezések, illetve a határokon átnyúló földrajzi területhez kapcsolódó hagyományos megnevezések esetében közös kérelem is benyújtható.

178. cikk

Előzetes nemzeti eljárás

(1)   Az Unióból származó borok eredetmegjelölésének vagy földrajzi jelzésének oltalma iránt a 174. cikknek megfelelően benyújtott kérelmek előzetes nemzeti eljárás tárgyát képezik e cikknek megfelelően.

(2)   Az oltalom iránti kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, amelynek területéhez az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés kötődik.

(3)   A tagállam megvizsgálja, hogy az oltalom iránti kérelem megfelel-e az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek.

A tagállam nemzeti eljárást folytat le, amelynek keretében gondoskodik a kérelem megfelelő közzétételéről, valamint a közzétételtől számított legalább két hónapos időszakról, amelynek során bármely, jogos érdekkel és az érintett tagállam területén állandó lakóhellyel, illetve telephellyel rendelkező természetes vagy jogi személy a tagállamhoz benyújtott megfelelően indokolt nyilatkozat útján kifogást emelhet a javasolt oltalom ellen.

(4)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés nem felel meg a vonatkozó követelményeknek vagy általában véve nem felel meg az uniós jognak, elutasítja a kérelmet.

(5)   Ha a tagállam úgy ítéli meg, hogy a vonatkozó követelmények teljesülnek:

| a) | legalább az interneten közzéteszi az egységes dokumentumot és a termékleírást; valamint |
| --- | --- |

a)

legalább az interneten közzéteszi az egységes dokumentumot és a termékleírást; valamint

| b) | oltalom iránti kérelmet juttat el a Bizottsághoz, amely kérelem tartalmazza a következőket:






  i. | a kérelmező neve és címe; |
| --- | --- | --- |

b)

oltalom iránti kérelmet juttat el a Bizottsághoz, amely kérelem tartalmazza a következőket:

i.

a kérelmező neve és címe;

| ii. | a 175. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum; |
| --- | --- |

ii.

a 175. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum;

| iii. | a tagállam arra vonatkozó nyilatkozata, hogy megítélése szerint a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel az előírt feltételeknek; valamint |
| --- | --- |

iii.

a tagállam arra vonatkozó nyilatkozata, hogy megítélése szerint a kérelmező által benyújtott kérelem megfelel az előírt feltételeknek; valamint

| iv. | az a) pontban említett közzétételre vonatkozó hivatkozás. |
| --- | --- |

iv.

az a) pontban említett közzétételre vonatkozó hivatkozás.

Az első albekezdés b) pontjában említett információkat az Unió valamelyik hivatalos nyelvén vagy az e nyelvek egyikén készített hitelesített fordítással kiegészítve kell továbbítani.

(6)   A tagállamok 2009. augusztus 1-jéig hatályba léptetik az 1234/2007/EK rendelet 118f. cikkének és az e cikknek való megfeleléshez szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

(7)   Abban az esetben, ha egy tagállamban nem léteznek nemzeti jogszabályok az eredetmegjelölések és a földrajzi jelzések oltalmára vonatkozóan, a tagállam az elnevezést az ezen alszakaszban foglaltaknak megfelelően – kizárólag átmeneti jelleggel – nemzeti szinten oltalomban részesítheti a kérelem Bizottsághoz történő benyújtásának napjától kezdődő hatállyal. Az átmeneti nemzeti oltalom a bejegyzésről vagy annak megtagadásáról szóló határozat ezen alszakasz alapján történő meghozatalának napján szűnik meg.

179. cikk

A Bizottság által végzett vizsgálat

(1)   A Bizottság közzéteszi az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalma iránti kérelem benyújtásának időpontját.

(2)   A Bizottság megvizsgálja, hogy a 178. cikk (5) bekezdésében említett oltalom iránti kérelmek megfelelnek-e az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek.

(3)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ezen alszakaszban meghatározott feltételek teljesülnek,
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül rendelkezik a 175. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentumnak és a 178. cikk (5) bekezdésében említett, a termékleírás közzétételére vonatkozó hivatkozásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről.

(4)   Ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy az ezen alszakaszban meghatározott feltételek nem teljesülnek,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén rendelkezik a kérelem elutasításáról.

180. cikk

Kifogásolási eljárás

A 179. cikk (3) bekezdésében előírt közzététel napjától számított két hónapon belül bármely tagállam vagy harmadik ország, illetve jogos érdekkel és az oltalmat kérelmező tagállamtól eltérő tagállam vagy valamely harmadik ország területén állandó lakóhellyel, illetve telephellyel rendelkező természetes vagy jogi személy a Bizottsághoz benyújtott, az ezen alszakaszban meghatározott jogosultsági feltételekre vonatkozó, megfelelően indokolt nyilatkozat útján kifogást emelhet a javasolt oltalom ellen.

Harmadik országban állandó lakóhellyel rendelkező természetes személy vagy ott telephellyel rendelkező jogi személy esetében a nyilatkozatot az első bekezdésben említett két hónapos határidőn belül közvetlenül vagy a szóban forgó harmadik ország hatóságain keresztül kell benyújtani.

181. cikk

Határozat az oltalomról

A Bizottság a 180. cikkben említett kifogásolási eljárás lezárását követően a rendelkezésére álló információk alapján,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határoz az ezen alszakaszban meghatározott feltételeknek és általában véve az uniós jognak megfelelő eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának megadásáról, illetve – ha az említett feltételek nem teljesülnek – a kérelem elutasításáról.

182. cikk

Homonimák

(1)   A benyújtott kérelem tárgyát képező olyan elnevezések bejegyzésekor, amelyek teljesen vagy részben azonos alakúak valamely, az e rendelet borágazattal kapcsolatos rendelkezései alapján már bejegyzett elnevezéssel, kellően figyelembe kell venni a helyi és a hagyományos használatot, valamint az összetéveszthetőség veszélyét.

Az olyan azonos alakú elnevezés, amely a fogyasztókat megtévesztve azt a benyomást kelti, hogy a termékek egy másik területről származnak, még akkor sem jegyezhető be, ha az elnevezés az adott termékek származása szerinti terület, régió vagy helység vonatkozásában pontos.

A bejegyzett azonos alakú elnevezés használatát abban az esetben lehet engedélyezni, ha a később bejegyzett azonos alakú elnevezés a gyakorlatban megfelelően elkülönül a már bejegyzettől, figyelembe véve, hogy az érintett termelők számára egyenlő bánásmódot kell biztosítani, valamint el kell kerülni a fogyasztók megtévesztését.

(2)   Az (1) bekezdést értelemszerűen kell alkalmazni, amennyiben a kérelem tárgyát képező elnevezés részben vagy teljesen azonos alakú valamely, a tagállamok jogszabályai szerint földrajzi jelzésként oltalmat élvező jelzéssel.

A tagállamok a földrajzi árujelzőkre vonatkozó jogszabályaik alapján nem jegyezhetnek be oltalmi céllal meg nem egyező földrajzi árujelzőket, ha az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az eredetmegjelölésekre és a földrajzi jelzésekre vonatkozó uniós jogszabály értelmében az Unióban oltalmat élvez.

(3)   Amennyiben egy borszőlőfajta neve valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölésből vagy földrajzi jelzésből áll vagy ilyet tartalmaz, a szóban forgó név nem használható az e rendelet hatálya alá tartozó termékek címkézése céljából, kivéve, ha a Bizottság a meglévő címkézési gyakorlatok figyelembevétele érdekében,
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén másképpen határoz.

(4)   A termékeknek a 174. cikk szerinti eredetmegjelöléseire és földrajzi jelzéseire vonatkozó oltalom nem érinti a 110/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (33) értelmében a szeszes italokra alkalmazandó, oltalom alatt álló földrajzi jelzéseket és viszont.

183. cikk

Az oltalom iránti kérelem elutasításának okai

(1)   A köznevesült elnevezések nem élvezhetnek oltalmat eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként.

Ezen alszakasz alkalmazásában a „köznevesült elnevezés” olyan bornév, amely – bár az érintett termék eredeti előállítási vagy forgalombahozatali helységéhez vagy régiójához kapcsolódik – az Unióban egy borfajta köznevévé vált.

Annak megállapítása érdekében, hogy az elnevezés köznevesült-e vagy nem, az összes idevágó tényezőt figyelembe kell venni, különösen:

| a) | az Unióban fennálló helyzetet, különös tekintettel a fogyasztási területekre; |
| --- | --- |

a)

az Unióban fennálló helyzetet, különös tekintettel a fogyasztási területekre;

| b) | a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályokat. |
| --- | --- |

b)

a vonatkozó uniós vagy nemzeti jogszabályokat.

(2)   Egy elnevezés nem élvezhet oltalmat eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként, amennyiben az oltalom valamely védjegy hírnevének és elismertségének fényében félrevezetheti a fogyasztót a bor valódi mibenlétének vonatkozásában.

184. cikk

Kapcsolat a védjegyekkel

(1)   Amennyiben valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés e rendelet értelmében oltalom alatt áll, a 185. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek egyikének megfelelő és a XII. melléklet II. részében felsorolt kategóriák valamelyikébe tartozó termékhez kapcsolódó védjegy lajstromozását el kell utasítani, ha a védjegy lajstromozása iránti kérelmet az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontját követően nyújtják be, és az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés az oltalom iránti kérelem benyújtását követően oltalomban részesül.

Az első albekezdésben foglaltak megsértésével lajstromozott védjegyeket érvényteleníteni kell.

(2)   A 183. cikk (2) bekezdésének sérelme nélkül, valamely, a 185. cikk (2) bekezdésében említett helyzetek egyikének megfelelően használt olyan védjegy, amelyet az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmára irányuló kérelem Bizottsághoz való benyújtásának időpontja előtt kérelmeztek vagy jegyeztek be, illetve amely – amennyiben az érintett jogszabályok erre lehetőséget adnak – az említett időpontig használat révén meghonosodott az Unióban, továbbra is használható és megújítható az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmának ellenére, feltéve, hogy nincs ok a védjegy érvénytelenítésére vagy törlésére a 2008/95/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (34), illetve a 207/2009/EK tanácsi rendelet (35) értelmében.

Ilyen esetekben az eredetmegjelölésnek vagy a földrajzi jelzésnek a vonatkozó védjeggyel párhuzamosan történő használata megengedett.

185. cikk

Oltalom

(1)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölést és az oltalom alatt álló földrajzi jelzést bármely forgalmazó használhatja az olyan borok esetében, amelyek a vonatkozó termékleírásnak megfelelően készültek.

(2)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések, valamint az ilyen oltalom alatt álló nevekkel ellátott, a termékleírásnak megfelelő borok oltalmat élveznek a következőkkel szemben:

| a) | az oltalom alatt álló elnevezés bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:






  i. | az oltalom alatt álló elnevezés termékleírásának nem megfelelő hasonló termék vonatkozásában; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

az oltalom alatt álló elnevezés bármely közvetlen vagy közvetett kereskedelmi célú használata:

i.

az oltalom alatt álló elnevezés termékleírásának nem megfelelő hasonló termék vonatkozásában; vagy

| ii. | amennyiben az ilyen használat kihasználja az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevét; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben az ilyen használat kihasználja az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés hírnevét;

| b) | bármely visszaélés, utánzás vagy utalás, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás valós eredetét, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezést lefordítják vagy azt olyan típusú kifejezés követi, mint a „féle”, „fajta”, „módszer”, „mint ahogyan ... készül”, „utánzat”, „íz”, „mint” és hasonlók; |
| --- | --- |

b)

bármely visszaélés, utánzás vagy utalás, még abban az esetben is, ha feltüntetik a termék vagy szolgáltatás valós eredetét, vagy ha az oltalom alatt álló elnevezést lefordítják vagy azt olyan típusú kifejezés követi, mint a „féle”, „fajta”, „módszer”, „mint ahogyan ... készül”, „utánzat”, „íz”, „mint” és hasonlók;

| c) | a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb hamis vagy félrevezető jelzés a belső vagy a külső csomagoláson, a szóban forgó bortermékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumokon, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás; |
| --- | --- |

c)

a termék származására, eredetére, jellegére vagy alapvető tulajdonságaira vonatkozó bármely egyéb hamis vagy félrevezető jelzés a belső vagy a külső csomagoláson, a szóban forgó bortermékhez kapcsolódó reklámanyagon vagy dokumentumokon, valamint a termék eredetét illetően hamis benyomást keltő tárolóedénybe történő csomagolás;

| d) | bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék valódi származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet. |
| --- | --- |

d)

bármilyen egyéb olyan gyakorlat, amely a termék valódi származása tekintetében a fogyasztó megtévesztéséhez vezethet.

(3)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés nem válhat a 183. cikk (1) bekezdésének értelmében vett köznevesült elnevezéssé az Unióban.

(4)   A tagállamok megteszik a szükséges lépéseket, hogy fellépjenek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések (2) bekezdésben említett jogszerűtlen használata ellen.

186. cikk

Nyilvántartás

A Bizottság létrehozza és naprakészen tartja a borokra vonatkozó oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi nevek nyilvános hozzáférésű elektronikus nyilvántartását.

187. cikk

Az illetékes hatóság kijelölése

(1)   A tagállamok a 882/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (36) 4. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően kijelölik az ezen alszakaszban meghatározott kötelezettségek tekintetében elvégzendő ellenőrzésekért felelős illetékes hatóságot vagy hatóságokat.

(2)   A tagállamok biztosítják, hogy bármely olyan gazdasági szereplő jogosult legyen az ellenőrzési rendszerben való részvételre, amely megfelel az ezen alszakaszban foglalt rendelkezéseknek.

(3)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett illetékes hatóságról vagy hatóságokról. A Bizottság e hatóságok nevét és címét nyilvánossá teszi, valamint gondoskodik azok rendszeres naprakésszé tételéről.

188. cikk

A termékleírásnak való megfelelés ellenőrzése

(1)   Az Unió valamely földrajzi területéhez kapcsolódó, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, valamint kiszerelése közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:

| a) | a 187. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság vagy hatóságok; vagy |
| --- | --- |

a)

a 187. cikk (1) bekezdésében említett illetékes hatóság vagy hatóságok; vagy

| b) | a 882/2004/EK rendelet 2. cikke második albekezdésének 5. pontja értelmében az ellenőrzésért felelős, az említett rendelet 5. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több szerv. |
| --- | --- |

b)

a 882/2004/EK rendelet 2. cikke második albekezdésének 5. pontja értelmében az ellenőrzésért felelős, az említett rendelet 5. cikkében megállapított kritériumoknak megfelelően terméktanúsító szervként eljáró egy vagy több szerv.

Az ellenőrzés költségeit az érintett gazdasági szereplők viselik.

(2)   A harmadik országbeli földrajzi területhez kapcsolódó, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és oltalom alatt álló földrajzi jelzések tekintetében a termékleírásnak való megfelelés éves ellenőrzését a bor készítése során, illetve kiszerelése közben vagy után a következőknek kell biztosítaniuk:

| a) | a harmadik ország által kijelölt egy vagy több hatóság; vagy |
| --- | --- |

a)

a harmadik ország által kijelölt egy vagy több hatóság; vagy

| b) | egy vagy több terméktanúsító szerv. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több terméktanúsító szerv.

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjában és a (2) bekezdés b) pontjában említett terméktanúsító szerveknek meg kell felelniük az EN 45011 európai szabványnak vagy az ISO/IEC Guide 65-nek (Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények), és ezekkel összhangban kell akkreditálni őket.

(4)   Amennyiben valamely, az (1) bekezdés a) pontjában és a (2) bekezdés a) pontjában említett hatóság ellenőrzi a termékleírásnak való megfelelést, az objektivitás és a pártatlanság megfelelő garanciáit kell biztosítania, és rendelkeznie kell a feladata elvégzéséhez szükséges képzett személyzettel és forrásokkal.

189. cikk

A termékleírás módosítása

(1)   A 177. cikk feltételeit teljesítő kérelmező kérelmezheti az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzés termékleírását érintő módosítás jóváhagyását, különösen a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének figyelembevétele, illetve a 175. cikk (2) bekezdése második albekezdésének d) pontjában említett földrajzi terület újbóli meghatározása érdekében. A kérelemben ismertetni kell a kérelmezett módosításokat, és meg kell indokolni azokat.

(2)   Amennyiben a javasolt módosítás a 175. cikk (1) bekezdésének d) pontjában említett egységes dokumentum egy vagy több pontját érinti, a 178–181. cikk értelemszerűen alkalmazandó a módosítási kérelemre. Ha azonban a javasolt módosítás nem jelentős, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határoz arról, hogy a kérelem jóváhagyható-e a 179. cikk (2) bekezdésében és a 180. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása nélkül, és ha igen, közzéteszi a 179. cikk (3) bekezdésében említett elemeket.

(3)   Amennyiben a javasolt módosítás nem változtat az egységes dokumentumon, a következő szabályok alkalmazandók:

| a) | ha a földrajzi terület egy adott tagállamon belül található, e tagállam közli a módosítást illető álláspontját, és ha az kedvező, közzéteszi a módosított termékleírást, valamint értesíti a Bizottságot a jóváhagyott módosításokról és azok okairól; |
| --- | --- |

a)

ha a földrajzi terület egy adott tagállamon belül található, e tagállam közli a módosítást illető álláspontját, és ha az kedvező, közzéteszi a módosított termékleírást, valamint értesíti a Bizottságot a jóváhagyott módosításokról és azok okairól;

| b) | ha a földrajzi terület harmadik országban helyezkedik el, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén dönt a javasolt módosítás jóváhagyásáról. |
| --- | --- |

b)

ha a földrajzi terület harmadik országban helyezkedik el, a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén dönt a javasolt módosítás jóváhagyásáról.

190. cikk

Törlés

(1)   A Bizottság saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam, harmadik ország vagy jogos érdekkel rendelkező természetes vagy jogi személy kellőképpen megindokolt kérésére,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy törli valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmát, amennyiben a kapcsolódó termékleírásnak való megfelelés már nem biztosított.

A 178–181. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.

191. cikk

Meglévő oltalom alatt álló bornevek

(1)   Az 1493/1999/EK rendelet 51. és 54. cikkének, valamint a 753/2002/EK bizottsági rendelet (37) 28. cikkének megfelelően oltalom alatt álló bornevekre az e rendelet szerinti oltalom automatikusan érvényes. A Bizottság e borneveket felveszi az e rendelet 186. cikke szerinti nyilvántartásba.

(2)   A tagállamok az (1) bekezdésben említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek tekintetében továbbítják a Bizottságnak a következőket:

| a) | a 175. cikk (1) bekezdésében előírt műszaki dokumentáció; |
| --- | --- |

a)

a 175. cikk (1) bekezdésében előírt műszaki dokumentáció;

| b) | a nemzeti jóváhagyásról szóló határozat. |
| --- | --- |

b)

a nemzeti jóváhagyásról szóló határozat.

(3)   Azok az (1) bekezdésben említett bornevek, amelyekre vonatkozóan a (2) bekezdésben említett információkat 2011. december 31-ig nem nyújtják be, elveszítik az e rendelet szerinti oltalmukat. A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megteszi a megfelelő hivatalos lépéseket az érintett borneveknek a 186. cikk szerinti nyilvántartásból való törlésére.

(4)   A 190. cikk nem vonatkozik az e cikk (1) bekezdésében említett, meglévő oltalom alatt álló bornevekre.

A Bizottság 2014. december 31-ig saját kezdeményezésére,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén dönthet az (1) bekezdésben említett, meglévő oltalom alatt álló bornevek oltalmának megszüntetése mellett, ha a kérdéses nevek nem felelnek meg a 174. cikkben foglalt feltételeknek.

192. cikk

Díjak

A tagállamok díjat számíthatnak fel költségeik fedezésére, ideértve az ezen alszakasz szerinti oltalomra vonatkozó kérelmek, kifogási nyilatkozatok, módosítási kérelmek és törlési kérelmek vizsgálata során felmerült kiadásokat is.

193. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A körülhatárolt földrajzi területen folyó termelés sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:

| a) | a földrajzi terület körülhatárolására vonatkozó elvek, valamint |
| --- | --- |

a)

a földrajzi terület körülhatárolására vonatkozó elvek, valamint

| b) | a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő fogalommeghatározások, korlátozások és eltérések. |
| --- | --- |

b)

a körülhatárolt földrajzi területen folyó termeléssel összefüggő fogalommeghatározások, korlátozások és eltérések.

(2)   A termékek minőségének és nyomonkövethetőségének biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a termékleírások a 175. cikk (2) bekezdésének h) pontja szerint további követelményekkel egészíthetők ki.

(3)   A termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | meghatározhatja, hogy melyek azok az esetek, amelyekben egy termelő egyénileg is kérelmezheti valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmát; |
| --- | --- |

a)

meghatározhatja, hogy melyek azok az esetek, amelyekben egy termelő egyénileg is kérelmezheti valamely eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmát;

| b) | korlátozásokat fogadhat el az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusára vonatkozóan; |
| --- | --- |

b)

korlátozásokat fogadhat el az eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés oltalmáért folyamodni jogosult kérelmezők típusára vonatkozóan;

| c) | egyedi intézkedéseket fogadhat el a határokon átnyúló területet érintő kérelmekre alkalmazandó nemzeti eljárások tekintetében; |
| --- | --- |

c)

egyedi intézkedéseket fogadhat el a határokon átnyúló területet érintő kérelmekre alkalmazandó nemzeti eljárások tekintetében;

| d) | meghatározhatja a kérelmek vagy az igénylések benyújtásának időpontját; |
| --- | --- |

d)

meghatározhatja a kérelmek vagy az igénylések benyújtásának időpontját;

| e) | meghatározhatja azt az időpontot, amelytől kezdve az oltalom érvényes; |
| --- | --- |

e)

meghatározhatja azt az időpontot, amelytől kezdve az oltalom érvényes;

| f) | meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely módosítás a 189. cikk (2) bekezdése szerinti nem jelentős módosításnak minősül; |
| --- | --- |

f)

meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek mellett valamely módosítás a 189. cikk (2) bekezdése szerinti nem jelentős módosításnak minősül;

| g) | meghatározhatja azt az időpontot, amikor egy adott módosítás hatályba lép. |
| --- | --- |

g)

meghatározhatja azt az időpontot, amikor egy adott módosítás hatályba lép.

(4)   A megfelelő védelem biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén korlátozásokat fogadhat el az oltalom alatt álló elnevezés tekintetében.

(5)   Az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések jogellenes használatának megelőzése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a tagállamok által e tekintetben végrehajtandó intézkedéseket.

(6)   Az ezen alszakaszban előírt ellenőrzések hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az illetékes hatóságok gazdasági szereplők általi tájékoztatásával kapcsolatos szükséges intézkedéseket.

(7)   Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplőket és az illetékes hatóságokat ne érintse hátrányosan ezen alszakasznak a 2009. augusztus 1. előtt oltalomban részesített bornevek tekintetében történő alkalmazása, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén átmeneti rendelkezéseket fogadhat el a következők vonatkozásában:

| a) | a tagállamok által 2009. augusztus 1-jéig eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként elismert bornevek; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által 2009. augusztus 1-jéig eredetmegjelölésként vagy földrajzi jelzésként elismert bornevek;

| b) | az előzetes nemzeti eljárás; |
| --- | --- |

b)

az előzetes nemzeti eljárás;

| c) | azok a borok, amelyeket egy meghatározott időpontot megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint |
| --- | --- |

c)

azok a borok, amelyeket egy meghatározott időpontot megelőzően hoztak forgalomba vagy címkéztek; valamint

| d) | a termékleírás módosításai. |
| --- | --- |

d)

a termékleírás módosításai.

194. cikk

Végrehajtási hatáskörök

(1)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket a következők vonatkozásában:

| a) | a termékleírásban a földrajzi terület és a végtermék közötti kapcsolat tekintetében nyújtandó tájékoztatás; |
| --- | --- |

a)

a termékleírásban a földrajzi terület és a végtermék közötti kapcsolat tekintetében nyújtandó tájékoztatás;

| b) | az oltalom megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozat közzététele; |
| --- | --- |

b)

az oltalom megadásáról vagy megtagadásáról szóló határozat közzététele;

| c) | a 186. cikkben említett nyilvántartás létrehozása és naprakészen tartása; |
| --- | --- |

c)

a 186. cikkben említett nyilvántartás létrehozása és naprakészen tartása;

| d) | az oltalom alatt álló eredetmegjelölés oltalom alatt álló földrajzi jelzéssé történő átminősítése; |
| --- | --- |

d)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés oltalom alatt álló földrajzi jelzéssé történő átminősítése;

| e) | a határokon átnyúló területre vonatkozó kérelmek benyújtása; |
| --- | --- |

e)

a határokon átnyúló területre vonatkozó kérelmek benyújtása;

| f) | a tagállamok által elvégzendő vizsgálatok és ellenőrzések, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is. |
| --- | --- |

f)

a tagállamok által elvégzendő vizsgálatok és ellenőrzések, beleértve a laboratóriumi vizsgálatokat is.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést az eredetmegjelölés, illetve földrajzi jelzés oltalma vagy módosításának jóváhagyása iránti kérelmek vizsgálatára – beleértve e kérelmek elfogadhatóságát is – irányuló eljárás, továbbá a kifogást tartalmazó, valamint a törlés és az átminősítés iránti kérelmekre – beleértve ezek elfogadhatóságát is – vonatkozó eljárás és a meglévő oltalom alatt álló bornevekkel kapcsolatos tájékoztatás vonatkozásában, különös tekintettel az alábbiakra:

| a) | dokumentumminták és a továbbítás formátuma; |
| --- | --- |

a)

dokumentumminták és a továbbítás formátuma;

| b) | időbeli korlátozások; |
| --- | --- |

b)

időbeli korlátozások;

| c) | a kérelem, illetve az igénylés alátámasztására benyújtandó adatokkal, bizonyítékokkal és igazoló dokumentumokkal kapcsolatos részletek. |
| --- | --- |

c)

a kérelem, illetve az igénylés alátámasztására benyújtandó adatokkal, bizonyítékokkal és igazoló dokumentumokkal kapcsolatos részletek.

195. cikk

A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül

  323. cikk alkalmazása nélkül
  elfogadandó végrehajtási jogi aktusok

Amennyiben valamely kérelem vagy igénylés elfogadhatatlannak minősül, a Bizottság azt
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elfogadhatatlannak nyilvánítja és elutasítja.

III.   alszakasz

Hagyományos kifejezések

196. cikk

Fogalommeghatározás

A „hagyományos kifejezés” a tagállamokban a 173. cikk (1) bekezdésében említett termékek tekintetében hagyományosan használt olyan kifejezés, amely jelzi:

| a) | hogy egy adott termék uniós vagy nemzeti jogszabály alapján oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel van ellátva; vagy |
| --- | --- |

a)

hogy egy adott termék uniós vagy nemzeti jogszabály alapján oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel van ellátva; vagy

| b) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási vagy érlelési eljárását, illetve minőségét, színét, származási helyének jellegét vagy valamely, a termék történetéhez kapcsolódó eseményt. |
| --- | --- |

b)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott termék előállítási vagy érlelési eljárását, illetve minőségét, színét, származási helyének jellegét vagy valamely, a termék történetéhez kapcsolódó eseményt.

197. cikk

Oltalom

(1)   Az oltalom alatt álló hagyományos kifejezések kizárólag a 196. cikkben foglalt fogalommeghatározásnak megfelelően előállított termékekkel kapcsolatban használhatóak.

A hagyományos kifejezések oltalmat élveznek a jogellenes használattal szemben.

A tagállamoknak meg kell tenniük az oltalom alatt álló hagyományos kifejezések jogellenes használatának megszüntetéséhez szükséges lépéseket.

(2)   A hagyományos kifejezések az Unióban nem válhatnak köznevesült elnevezéssé.

198. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A megfelelő védelem biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az oltalom alá helyezendő kifejezés nyelvére és helyesírására vonatkozóan.

(2)   A termelők, illetve a gazdasági szereplők jogainak és jogos érdekeinek védelme érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:

| a) | a hagyományos kifejezés oltalma iránt folyamodni jogosult kérelmezők típusa; |
| --- | --- |

a)

a hagyományos kifejezés oltalma iránt folyamodni jogosult kérelmezők típusa;

| b) | a hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem érvényességének feltételei; |
| --- | --- |

b)

a hagyományos kifejezés elismerése iránti kérelem érvényességének feltételei;

| c) | azok az indokok, amelyek alapján kifogás emelhető valamely hagyományos kifejezés elismerésével szemben; |
| --- | --- |

c)

azok az indokok, amelyek alapján kifogás emelhető valamely hagyományos kifejezés elismerésével szemben;

| d) | az oltalom hatálya, beleértve a védjegyekkel, az oltalom alatt álló hagyományos kifejezésekkel, az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel vagy földrajzi jelzésekkel, a homonimákkal, illetve bizonyos borszőlőfajtanevekkel való kapcsolatot; |
| --- | --- |

d)

az oltalom hatálya, beleértve a védjegyekkel, az oltalom alatt álló hagyományos kifejezésekkel, az oltalom alatt álló eredetmegjelölésekkel vagy földrajzi jelzésekkel, a homonimákkal, illetve bizonyos borszőlőfajtanevekkel való kapcsolatot;

| e) | a hagyományos kifejezések törlésének lehetséges indokai; |
| --- | --- |

e)

a hagyományos kifejezések törlésének lehetséges indokai;

| f) | a kérelmek vagy az igénylések benyújtásának időpontja. |
| --- | --- |

f)

a kérelmek vagy az igénylések benyújtásának időpontja.

(3)   Az Unió és egyes harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén harmadik országból származó termékeken is használhatók hagyományos kifejezések, és eltérésekről rendelkezhet a 196. cikk alkalmazása alól.

(4)   Az oltalom alatt álló hagyományos kifejezések jogellenes használatának megelőzése érdekében a Bizottság
  a 321.cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a tagállamok által e tekintetben végrehajtandó intézkedéseket.

199. cikk

Végrehajtási hatáskörök

(1)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az ezen alszakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést a hagyományos kifejezés oltalma vagy módosításának jóváhagyása iránti kérelmek vizsgálatára – beleértve e kérelmek elfogadhatóságát is – irányuló eljárás, valamint a kifogást tartalmazó, illetve a törlés iránti kérelmekre – beleértve ezek elfogadhatóságát is – vonatkozó eljárás tekintetében, különös tekintettel az alábbiakra:

| a) | dokumentumminták és a továbbítás formátuma; |
| --- | --- |

a)

dokumentumminták és a továbbítás formátuma;

| b) | időbeli korlátozások; |
| --- | --- |

b)

időbeli korlátozások;

| c) | a kérelem, illetve az igénylés alátámasztására benyújtandó adatokkal, bizonyítékokkal és igazoló dokumentumokkal kapcsolatos részletek. |
| --- | --- |

c)

a kérelem, illetve az igénylés alátámasztására benyújtandó adatokkal, bizonyítékokkal és igazoló dokumentumokkal kapcsolatos részletek.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határoz a hagyományos kifejezés oltalma iránti kérelmek, valamint az oltalom alatt álló kifejezés módosítása iránti kérelmek elfogadásáról vagy elutasításáról, illetve a hagyományos kifejezések oltalmának törléséről.

(3)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezik azon hagyományos kifejezések oltalmáról, amelyek esetében az oltalom iránti kérelem elfogadásra került, különösen azáltal, hogy a szóban forgó kifejezéseket a 196. cikk a) vagy b) pontja szerint osztályozza, valamint közzéteszi fogalommeghatározásukat és/vagy a használatukra vonatkozó feltételeket.

200. cikk

A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül

  323. cikk alkalmazása nélkül
  elfogadandó végrehajtási jogi aktusok

Amennyiben valamely kérelem vagy igénylés elfogadhatatlannak minősül, a Bizottság azt
  a 323. cikk alkalmazása
  nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése elfogadhatatlannak nyilvánítja és elutasítja.

III.   szakasz

Címkézés és kiszerelés a borágazatban

201. cikk

Fogalommeghatározás

E szakasz alkalmazásában:

a)   „címkézés”: minden, egy adott terméket kísérő vagy arra vonatkozó csomagoláson, dokumentumon, feliraton, címkén, gyűrűn vagy galléron feltüntetett szó, adat, védjegy, márkanév, képi anyag vagy jelölés;

b)   „kiszerelés”: minden olyan információ, amelyet az érintett termék csomagolása révén közvetítenek a fogyasztók felé, beleértve a palackok formáját és típusát is.

202. cikk

A horizontális szabályok alkalmazhatósága

(1)
     Amennyiben e rendelet másképp nem rendelkezik, a 2008/95/EK irányelv, a 89/396/EGK tanácsi irányelv (38), a 2000/13/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (39), valamint a 2007/45/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (40) alkalmazandó a hatályuk alá tartozó termékek címkézésére és kiszerelésére.
  A XII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15. és 16. pontjában említett termékek címkéjén csak akkor szerepelhet az e rendeletben előírt jelzéseken kívül más jelzés is, ha az megfelel a 2000/13/EK irányelv 2. cikke (1) bekezdése a) pontja előírásainak.

(2)
     
  Amennyiben a 2000/13/EK irányelv IIIa. mellékletében felsorolt összetevők közül egy vagy több megtalálható az ezen rendelet XII. mellékletének II. részében említett valamely termékben, a szóban forgó összetevőt vagy összetevőket fel kell tüntetni a címkén a „tartalmaz” szó után.

A szulfitok esetében a következő kifejezések használhatóak: „szulfitok” vagy „kén-dioxid”.

(3)
     
  A (2) bekezdésben említett címkézési kötelezettséget kiegészítheti a 321. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusban meghatározandó piktogram használata. [Mód. 27]

203. cikk

Kötelező adatok

(1)   Az Unióban forgalmazott vagy kivitelre szánt, a XII. melléklet II. részének 1–11., 13., 15. és 16. pontjában említett termékek címkézése és kiszerelése a következő kötelező adatokat tartalmazza:

| a) | a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a XII. melléklet II. részének megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a szőlőből készült termék kategóriájának megnevezése a XII. melléklet II. részének megfelelően;

| b) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében:






  i. | az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében:

i.

az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés” vagy az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés; valamint

| ii. | az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés elnevezése; |
| --- | --- |

ii.

az oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés elnevezése;

| c) | a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban; |
| --- | --- |

c)

a tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban;

| d) | a származás feltüntetése; |
| --- | --- |

d)

a származás feltüntetése;

| e) | a palackozó vagy – pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos minőségi pezsgő esetében – a termelő vagy az eladó nevének feltüntetése; |
| --- | --- |

e)

a palackozó vagy – pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos minőségi pezsgő esetében – a termelő vagy az eladó nevének feltüntetése;

| f) | importbor esetében az importőr feltüntetése; valamint |
| --- | --- |

f)

importbor esetében az importőr feltüntetése; valamint

| g) | pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos minőségi pezsgő esetében a cukortartalom feltüntetése. |
| --- | --- |

g)

pezsgő, szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor, minőségi pezsgő és illatos minőségi pezsgő esetében a cukortartalom feltüntetése.

(2)   Az (1) bekezdés a) pontjától eltérve, a szőlőből készült termék kategóriájára történő hivatkozás elhagyható azon borok esetében, amelyek címkéjén szerepel valamely oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés elnevezése
  , valamint a minőségi pezsgők esetében, amelyek címkéjén szerepel a „Sekt” kifejezés
  . [Mód. 28]

(3)   Az (1) bekezdés b) pontjától eltérve, az „oltalom alatt álló eredetmegjelölés”, illetve az „oltalom alatt álló földrajzi jelzés” kifejezés elhagyható a következő esetekben:

| a) | amennyiben a címkén szerepel valamely, a 196. cikk a) pontja szerinti hagyományos kifejezés; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a címkén szerepel valamely, a 196. cikk a) pontja szerinti hagyományos kifejezés;

| b) | a Bizottság által a meglévő címkézési gyakorlatoknak való megfelelés biztosítása érdekében,
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó kivételes körülmények fennállása esetén. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság által a meglévő címkézési gyakorlatoknak való megfelelés biztosítása érdekében,
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó kivételes körülmények fennállása esetén.

204. cikk

Választható adatok

(1)   A 203. cikk (1) bekezdésében említett termékek címkéje és kiszerelése különösen a következő választható adatokat tartalmazhatja:

| a) | az évjárat; |
| --- | --- |

a)

az évjárat;

| b) | egy vagy több borszőlőfajta neve; |
| --- | --- |

b)

egy vagy több borszőlőfajta neve;

| c) | a 203. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említettektől eltérő borok esetében a cukortartalomra utaló kifejezések; |
| --- | --- |

c)

a 203. cikk (1) bekezdésének g) pontjában említettektől eltérő borok esetében a cukortartalomra utaló kifejezések;

| d) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében a 196. cikk b) pontjában említett hagyományos kifejezések; |
| --- | --- |

d)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében a 196. cikk b) pontjában említett hagyományos kifejezések;

| e) | az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést megjelenítő uniós szimbólum; |
| --- | --- |

e)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy az oltalom alatt álló földrajzi jelzést megjelenítő uniós szimbólum;

| f) | bizonyos előállítási eljárásokra utaló kifejezések; |
| --- | --- |

f)

bizonyos előállítási eljárásokra utaló kifejezések;

| g) | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében egy másik, az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb vagy nagyobb földrajzi egység neve. |
| --- | --- |

g)

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borok esetében egy másik, az eredetmegjelölés vagy a földrajzi jelzés szerinti területnél kisebb vagy nagyobb földrajzi egység neve.

(2)   A 182. cikk (3) bekezdésének sérelme nélkül, az (1) bekezdés a) és b) pontjában említett adatok használatát illetően az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel nem rendelkező borok esetében:

| a) | a tagállamok a tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások biztosítására irányuló törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy garantálják az érintett információk helytállóságát; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok a tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások biztosítására irányuló törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket hoznak annak érdekében, hogy garantálják az érintett információk helytállóságát;

| b) | a tagállamok a területükön megtalálható borszőlőfajtákból készült bor tekintetében – megkülönböztetéstől mentes, objektív kritériumok alapján és kellő figyelemmel a tisztességes verseny biztosítására – elkészítik a kizárt borszőlőfajták listáját, különösen abban az esetben, ha:






  i. | a bor valós eredetét illetően a fogyasztók szempontjából fennáll az összetéveszthetőség veszélye amiatt, hogy az adott borszőlőfajta egy meglévő oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés szerves részét képezi; |
| --- | --- | --- |

b)

a tagállamok a területükön megtalálható borszőlőfajtákból készült bor tekintetében – megkülönböztetéstől mentes, objektív kritériumok alapján és kellő figyelemmel a tisztességes verseny biztosítására – elkészítik a kizárt borszőlőfajták listáját, különösen abban az esetben, ha:

i.

a bor valós eredetét illetően a fogyasztók szempontjából fennáll az összetéveszthetőség veszélye amiatt, hogy az adott borszőlőfajta egy meglévő oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzés szerves részét képezi;

| ii. | a vonatkozó ellenőrzések nem lennének költséghatékonyak amiatt, hogy az adott borszőlőfajta a tagállam szőlőültetvényeinek igen kis részét képviseli; |
| --- | --- |

ii.

a vonatkozó ellenőrzések nem lennének költséghatékonyak amiatt, hogy az adott borszőlőfajta a tagállam szőlőültetvényeinek igen kis részét képviseli;

| c) | a különböző tagállamokból származó borok házasítása nem vonhatja maga után a borszőlőfajta vagy -fajták címkén való feltüntetését, kivéve, ha az érintett tagállamok másként állapodnak meg, és gondoskodnak a vonatkozó tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások kivitelezhetőségéről. |
| --- | --- |

c)

a különböző tagállamokból származó borok házasítása nem vonhatja maga után a borszőlőfajta vagy -fajták címkén való feltüntetését, kivéve, ha az érintett tagállamok másként állapodnak meg, és gondoskodnak a vonatkozó tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások kivitelezhetőségéről.

205. cikk

Nyelvek

(1)   A 203. és a 204. cikkben említett, szavakkal kifejezett kötelező és választható adatok feltüntetése az Unió egy vagy több hivatalos nyelvén történik.

(2)   Az (1) bekezdés ellenére az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és az oltalom alatt álló földrajzi jelzések elnevezésének, illetve a 196. cikk a) pontjában említett hagyományos kifejezéseknek az oltalom szerinti nyelven vagy nyelveken kell szerepelniük a címkén.

A nem a latin ábécé szerint szövegezett, oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések, illetve nemzeti különleges megnevezések esetében az elnevezés az Unió egy vagy több hivatalos nyelvén is feltüntethető.

206. cikk

Végrehajtás

A tagállamok illetékes hatóságai megteszik a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy azok a 203. cikk (1) bekezdésében említett termékek, amelyek címkézése nem felel meg az e szakaszban foglaltaknak, ne kerüljenek forgalomba, illetve hogy az ilyen termékeket kivonják a forgalomból.

207. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A címkézéssel és a kiszereléssel kapcsolatos horizontális szabályoknak való megfelelés biztosítása és a borágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén fogalommeghatározásokat, szabályokat és korlátozásokat fogadhat el a következők tekintetében:

| a) | az e szakaszban előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata; |
| --- | --- |

a)

az e szakaszban előírtaktól eltérő címkézési adatok megjelenítése és használata;

| b) | egyes kötelező adatok, különös tekintettel az alábbiakra:






  i. | a kötelező adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

b)

egyes kötelező adatok, különös tekintettel az alábbiakra:

i.

a kötelező adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| ii. | az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

ii.

az adott gazdaságra utaló kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| iii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kötelező adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- |

iii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kötelező adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| iv. | olyan rendelkezések, amelyek a 203. cikk (2) bekezdésében említetteken túl további eltéréseket tesznek lehetővé a szőlőből készült termékek kategóriájára történő hivatkozás elhagyását illetően; valamint |
| --- | --- |

iv.

olyan rendelkezések, amelyek a 203. cikk (2) bekezdésében említetteken túl további eltéréseket tesznek lehetővé a szőlőből készült termékek kategóriájára történő hivatkozás elhagyását illetően; valamint

| v. | a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések; |
| --- | --- |

v.

a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések;

| c) | választható adatok különös tekintettel az alábbiakra:






  i. | a választható adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek; |
| --- | --- | --- |

c)

választható adatok különös tekintettel az alábbiakra:

i.

a választható adatok megszövegezéséhez használandó kifejezések és a használatukra vonatkozó feltételek;

| ii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a választható adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- |

ii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a választható adatokkal kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| d) | a kiszerelés, különös tekintettel az alábbiakra:






  i. | bizonyos palackformák használatára vonatkozó feltételek, valamint az egyes egyedi palackformák jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

d)

a kiszerelés, különös tekintettel az alábbiakra:

i.

bizonyos palackformák használatára vonatkozó feltételek, valamint az egyes egyedi palackformák jegyzéke;

| ii. | a „pezsgős” típusú palackok és záróelemek használatára vonatkozó feltételek; |
| --- | --- |

ii.

a „pezsgős” típusú palackok és záróelemek használatára vonatkozó feltételek;

| iii. | olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kiszereléssel kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg; |
| --- | --- |

iii.

olyan rendelkezések, amelyek lehetővé teszik a termelő tagállamok számára, hogy a kiszereléssel kapcsolatosan kiegészítő szabályokat határozzanak meg;

| iv. | a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

iv.

a nyelvek használatára vonatkozó rendelkezések.

(2)   Az e szakaszban előírt tanúsítási, jóváhagyási és ellenőrzési eljárások hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az e tekintetben szükséges intézkedéseket.

(3)   A Bizottság a gazdasági szereplők jogos érdekeinek védelme céljából
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el azoknak az eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott boroknak az ideiglenes címkézésére és kiszerelésére vonatkozóan, amelyek eredetmegjelölése vagy földrajzi jelzése megfelel a 178. cikk (5) bekezdésében említett követelményeknek.

(4)   Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplőket ne érje hátrány, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén átmeneti rendelkezéseket fogadhat el a 2009. augusztus 1. előtt forgalomba hozott és címkézett borok tekintetében.

(5)   A nem az e szakaszban foglaltaknak megfelelően címkézett termékek Unióban történő forgalmazásának, illetve kivitelének megelőzése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a tagállamok által e tekintetben végrehajtandó intézkedéseket.

(6)   Az Unió és bizonyos harmadik országok közötti kereskedelem sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az e szakaszban foglaltaktól eltérő rendelkezéseket fogadhat el.

208. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó, az eljárásokra, az értesítésekre és a műszaki követelményekre vonatkozó szükséges intézkedéseket.

II.   FEJEZET

Termelői szervezetek, termelői csoportok, szakmaközi szervezetek, a piaci szereplők szervezetei

I.   szakasz

Általános elvek

209. cikk

Termelői szervezetek

A tagállamok elismerik azokat a termelői szervezeteket, amelyek:

| a) | a következő ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak:






  i. | komlóágazat; |
| --- | --- | --- |

a)

a következő ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak:

i.

komlóágazat;

| ii. | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata; |
| --- | --- |

ii.

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata;

| iii. | gyümölcs- és zöldségágazat azon mezőgazdasági termelők vonatkozásában, akik az érintett ágazatba tartozó egy vagy több terméket termesztenek és/vagy a kizárólag feldolgozásra szánt ilyen termékek vonatkozásában; |
| --- | --- |

iii.

gyümölcs- és zöldségágazat azon mezőgazdasági termelők vonatkozásában, akik az érintett ágazatba tartozó egy vagy több terméket termesztenek és/vagy a kizárólag feldolgozásra szánt ilyen termékek vonatkozásában;

| iv. | tej- és tejtermékágazat;] |
| --- | --- |

iv.

tej- és tejtermékágazat;]

| v. | selyemhernyó-ágazat; |
| --- | --- |

v.

selyemhernyó-ágazat;

| b) | a termelők kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

a termelők kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | meghatározott célokkal működnek, amelyek között szerepelhet – illetve a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében szerepel – különösen az alábbi célkitűzések közül egy vagy több:






  i. | a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében; |
| --- | --- | --- |

c)

meghatározott célokkal működnek, amelyek között szerepelhet – illetve a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében szerepel – különösen az alábbi célkitűzések közül egy vagy több:

i.

a termelés megtervezésének és a kereslethez való hozzáigazításának biztosítása, különösen a minőség és a mennyiség tekintetében;

| ii. | a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala; |
| --- | --- |

ii.

a kínálati oldal koncentrációja és a tagok által előállított termékek forgalomba hozatala;

| iii. | a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása. |
| --- | --- |

iii.

a termelési költségek optimalizálása és a termelői árak stabilizálása.

A tagállamok azon termelői szervezeteket is elismerhetik, amelyek az 1. cikkben említett, az e cikk első bekezdésének a) pontjában szereplőktől eltérő ágazatok valamelyikében működő termelőkből állnak és megfelelnek az említett bekezdés b) és c) pontjában foglalt feltételeknek.

A tagállamok a borágazat tekintetében elismerhetik azon termelői szervezeteket, amelyek megfelelnek az első bekezdés b) és c) pontjában szereplő feltételekkel megegyező feltételeknek, valamint olyan alapszabályt alkalmaznak, amely tagjaiktól megköveteli különösen a következőket:

| a) | a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása;

| b) | információszolgáltatás a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt, különösen a termőterületet és a piac alakulását érintő adatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

b)

információszolgáltatás a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt, különösen a termőterületet és a piac alakulását érintő adatok vonatkozásában;

| c) | bírságfizetés az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért. |
| --- | --- |

c)

bírságfizetés az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért.

A borágazat esetében az első bekezdés c) pontja szerinti meghatározott célok között különösen a következők szerepelhetnek:

| a) | a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához; |
| --- | --- |

a)

a környezetkímélő termesztési gyakorlatok és termelési technikák használatának előmozdítása, valamint technikai segítségnyújtás az ilyen gyakorlatok és technikák alkalmazásához;

| b) | a bortermelés melléktermékeinek kezelésével és a hulladékkezeléssel kapcsolatos kezdeményezések előmozdítása, különösen a víz, a talaj és a táj minőségének védelme érdekében, valamint a biodiverzitás megőrzése és ösztönzése; |
| --- | --- |

b)

a bortermelés melléktermékeinek kezelésével és a hulladékkezeléssel kapcsolatos kezdeményezések előmozdítása, különösen a víz, a talaj és a táj minőségének védelme érdekében, valamint a biodiverzitás megőrzése és ösztönzése;

| c) | kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban; |
| --- | --- |

c)

kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban;

| d) | hozzájárulás az ezen rész I. címe IV. fejezetének VII. szakaszában említett támogatási programok megvalósításához. |
| --- | --- |

d)

hozzájárulás az ezen rész I. címe IV. fejezetének VII. szakaszában említett támogatási programok megvalósításához.

210. cikk

Szakmaközi szervezetek

(1)   A tagállamok elismerik azokat a szakmaközi szervezeteket, amelyek:

| a) | az alábbi ágazatok termékeinek előállításához, forgalmazásához és/vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak:






  i. | az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata; |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi ágazatok termékeinek előállításához, forgalmazásához és/vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak:

i.

az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazata;

| ii. | dohányágazat; |
| --- | --- |

ii.

dohányágazat;

| b) | az azokat alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az azokat alkotó szervezetek vagy egyesületek összességének vagy egy részének a kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | meghatározott céllal működnek, amely különösen az alábbiakra vonatkozhat:






  i. | a kínálat koncentrálása és koordinálása, valamint a tagok termékeinek forgalmazása; |
| --- | --- | --- |

c)

meghatározott céllal működnek, amely különösen az alábbiakra vonatkozhat:

i.

a kínálat koncentrálása és koordinálása, valamint a tagok termékeinek forgalmazása;

| ii. | a termelés és a feldolgozás együttes hozzáigazítása a piaci követelményekhez, valamint a termék javítása; |
| --- | --- |

ii.

a termelés és a feldolgozás együttes hozzáigazítása a piaci követelményekhez, valamint a termék javítása;

| iii. | a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének ösztönzése; |
| --- | --- |

iii.

a termelés és a feldolgozás ésszerűsítésének és fejlesztésének ösztönzése;

| iv. | kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban. |
| --- | --- |

iv.

kutatások folytatása a fenntartható termelési módszerekkel és a piac alakulásával kapcsolatban.

(2)   Azokban az esetekben, amikor az (1) bekezdésben említett szakmaközi szervezetek több tagállam területén folytatják tevékenységüket, az elismerést a Bizottság adja meg
  a 323. cikk alkalmazása
  nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése.

(3)   Az (1) bekezdésben említett eseteken kívül a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében elismerik, a borágazat tekintetében pedig elismerhetik azokat a szakmaközi szervezeteket is, amelyek:

| a) | a bevezető szövegben említett ágazatok termékeinek előállításához, forgalmazásához vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak; |
| --- | --- |

a)

a bevezető szövegben említett ágazatok termékeinek előállításához, forgalmazásához vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak;

| b) | az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet, a gyümölcs- és zöldségágazatban kettőt vagy annál többet folytatnak, a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével és – az egyéb ágazatok sérelme nélkül – a borágazatban a közegészségügyre és a fogyasztók érdekeire is figyelemmel:






  i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése; |
| --- | --- | --- |

c)

az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet, a gyümölcs- és zöldségágazatban kettőt vagy annál többet folytatnak, a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével és – az egyéb ágazatok sérelme nélkül – a borágazatban a közegészségügyre és a fogyasztók érdekeire is figyelemmel:

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése;

| ii. | hozzájárulás a gyümölcs- és zöldségágazati és a borágazati termékek forgalomba hozatalának megfelelőbb koordinálásához, különösen kutatás és piacelemzés által; |
| --- | --- |

ii.

hozzájárulás a gyümölcs- és zöldségágazati és a borágazati termékek forgalomba hozatalának megfelelőbb koordinálásához, különösen kutatás és piacelemzés által;

| iii. | az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása; |
| --- | --- |

iii.

az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása;

| iv. | a termesztett gyümölcs- és zöldségekben, valamint a borágazati termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása; |
| --- | --- |

iv.

a termesztett gyümölcs- és zöldségekben, valamint a borágazati termékekben rejlő lehetőségek teljesebb körű kiaknázása;

| v. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak megfelelőbb termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre; |
| --- | --- |

v.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak megfelelőbb termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre;

| vi. | a növényvédő szerek és egyéb adalékok használatának csökkentését célzó lehetőségek felkutatása, a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítása; |
| --- | --- |

vi.

a növényvédő szerek és egyéb adalékok használatának csökkentését célzó lehetőségek felkutatása, a termékek minőségének, valamint a talaj- és vízvédelemnek a biztosítása;

| vii. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalomba hozatal, illetve a borágazat tekintetében a borkészítés összes szakaszában javítható; |
| --- | --- |

vii.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalomba hozatal, illetve a borágazat tekintetében a borkészítés összes szakaszában javítható;

| viii. | az ökológiai gazdálkodásban rejlő lehetőségek kiaknázása és az ilyen típusú gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása; |
| --- | --- |

viii.

az ökológiai gazdálkodásban rejlő lehetőségek kiaknázása és az ilyen típusú gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása;

| ix. | az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek ösztönzése; |
| --- | --- |

ix.

az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek ösztönzése;

| x. | a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében a XIV. melléklet 2. és 3. pontjában említett termesztési és forgalmazási szabályok vonatkozásában az uniós vagy a nemzeti szabályoknál szigorúbb szabályok meghatározása; |
| --- | --- |

x.

a gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében a XIV. melléklet 2. és 3. pontjában említett termesztési és forgalmazási szabályok vonatkozásában az uniós vagy a nemzeti szabályoknál szigorúbb szabályok meghatározása;

| xi. | a borágazat tekintetében:






  — | az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor különleges jellemzőire vonatkozó tájékoztatás nyújtása, |
| --- | --- | --- |

xi.

a borágazat tekintetében:

—

az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor különleges jellemzőire vonatkozó tájékoztatás nyújtása,

| — | a bor mértékkel és felelősségteljesen történő fogyasztásának előmozdítása, valamint a veszélyes mértékű alkoholfogyasztással összefüggő ártalmakról szóló tájékoztatás, |
| --- | --- |

—

a bor mértékkel és felelősségteljesen történő fogyasztásának előmozdítása, valamint a veszélyes mértékű alkoholfogyasztással összefüggő ártalmakról szóló tájékoztatás,

| — | a bor promóciója mindenekelőtt harmadik országokban. |
| --- | --- |

—

a bor promóciója mindenekelőtt harmadik országokban.

(4)   A tagállamok olyan szakmaközi szervezeteket is elismerhetnek, amelyek:

| a) | a tej- és tejtermékágazat termékeinek előállításához, forgalmazásához vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak; |
| --- | --- |

a)

a tej- és tejtermékágazat termékeinek előállításához, forgalmazásához vagy feldolgozásához kapcsolódó gazdasági tevékenységek képviselőiből állnak;

| b) | az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett képviselők összességének vagy egy részének kezdeményezésére jöttek létre;

| c) | az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak, a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével:






  i. | a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között az előzőleg megkötött nyerstejszállítási szerződések tekintetében az árakra, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele, valamint a potenciális jövőbeli regionális, illetve nemzeti szintű piaci fejlemények elemzése révén; |
| --- | --- | --- |

c)

az Unió egy vagy több régiójában az alább felsorolt tevékenységek közül egyet vagy többet folytatnak, a fogyasztók érdekeinek figyelembevételével:

i.

a termelés és a piac ismeretének és átláthatóságának növelése, többek között az előzőleg megkötött nyerstejszállítási szerződések tekintetében az árakra, a mennyiségekre és a szerződéses időtartamra vonatkozó statisztikai adatok közzététele, valamint a potenciális jövőbeli regionális, illetve nemzeti szintű piaci fejlemények elemzése révén;

| ii. | hozzájárulás a tej- és tejtermék-ágazati termékek forgalomba hozatalának megfelelőbb koordinálásához, különösen kutatás és piacelemzés révén; |
| --- | --- |

ii.

hozzájárulás a tej- és tejtermék-ágazati termékek forgalomba hozatalának megfelelőbb koordinálásához, különösen kutatás és piacelemzés révén;

| iii. | az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása; |
| --- | --- |

iii.

az uniós szabályoknak megfelelő szabványos szerződésminták kidolgozása;

| iv. | azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak megfelelőbb termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre; |
| --- | --- |

iv.

azon információk biztosítása és kutatások elvégzése, amelyek ahhoz szükségesek, hogy a termelés a piaci igényeknek, valamint a fogyasztói ízlésnek és elvárásoknak megfelelőbb termékekhez igazodjon, különös tekintettel a termékminőségre és a környezetvédelemre;

| v. | az állat-egészségügyi termékek és egyéb adalékok használatának csökkentését célzó lehetőségek felkutatása; |
| --- | --- |

v.

az állat-egészségügyi termékek és egyéb adalékok használatának csökkentését célzó lehetőségek felkutatása;

| vi. | olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható; |
| --- | --- |

vi.

olyan módszerek és eszközök kidolgozása, amelyek segítségével a termék minősége a termelés és a forgalomba hozatal összes szakaszában javítható;

| vii. | az ökológiai gazdálkodásban rejlő lehetőségek kiaknázása és az ilyen típusú gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása; valamint |
| --- | --- |

vii.

az ökológiai gazdálkodásban rejlő lehetőségek kiaknázása és az ilyen típusú gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelme és előmozdítása; valamint

| viii. | az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek elősegítése. |
| --- | --- |

viii.

az integrált termesztés vagy egyéb környezetbarát termesztési módszerek elősegítése.

211. cikk

A termelői és a szakmaközi szervezetekre vonatkozó közös rendelkezések

(1)   A 209. cikket és a 210. cikk (1) bekezdését a termelői vagy szakmaközi szervezetek elismerésére vonatkozó – a nemzeti jogon alapuló és az uniós joggal összhangban álló – tagállami döntés sérelme nélkül kell alkalmazni az 1. cikkben említett ágazatok mindegyikében, a 209. cikk első bekezdésének a) pontjában és a 210. cikk (1) bekezdésében említett ágazatok kivételével.

(2)   A 707/76/EGK (41), a 865/2004/EK (42) és az 1952/2005/EK (43) rendeletnek megfelelően elismert vagy jóváhagyott termelői szervezeteket az ezen rendelet 209. cikke szerinti elismert termelői szervezeteknek kell tekinteni.

A 2077/92/EGK (44) és a 865/2004/EK rendeletnek megfelelően elismert vagy jóváhagyott szakmaközi szervezeteket az ezen rendelet 210. cikke szerinti elismert szakmaközi szervezeteknek kell tekinteni.

212. cikk

A piaci szereplők szervezetei

E rendelet alkalmazásában a piaci szereplők szervezetei magukban foglalják az elismert termelői szervezeteket, az elismert szakmaközi szervezeteket vagy egyéb piaci szereplők elismert szervezeteit az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában, vagy az ilyen szervezetek társulásait.

II.   szakasz

A termelői és szakmaközi szervezetekkel, valamint termelői csoportokkal kapcsolatos szabályok a gyümölcs- és zöldségágazatban

I.   alszakasz

A termelői szervezetek alapszabálya és elismerése

213. cikk

A termelői szervezetek alapszabálya

(1)   A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek alapszabálya különösen a következőket követeli meg tagjaitól:

| a) | a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása; |
| --- | --- |

a)

a termelői szervezet által a termelési jelentéstétellel, a termeléssel, a forgalmazással és a környezetvédelemmel kapcsolatban elfogadott szabályok alkalmazása;

| b) | a 209. cikk első bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett bármely terméknek az adott gazdaságban való termelése tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás; |
| --- | --- |

b)

a 209. cikk első bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett bármely terméknek az adott gazdaságban való termelése tekintetében egyetlen termelői szervezethez való tartozás;

| c) | az érintett termésük egészének a termelői szervezeten keresztül történő forgalmazása; |
| --- | --- |

c)

az érintett termésük egészének a termelői szervezeten keresztül történő forgalmazása;

| d) | információszolgáltatás a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt, különösen a termőterületet, a betakarított mennyiségeket, a hozamokat és a közvetlen értékesítéseket érintő adatok vonatkozásában; |
| --- | --- |

d)

információszolgáltatás a termelői szervezet által statisztikai célokra igényelt, különösen a termőterületet, a betakarított mennyiségeket, a hozamokat és a közvetlen értékesítéseket érintő adatok vonatkozásában;

| e) | az alapszabály által meghatározott pénzügyi hozzájárulások befizetése a 120. cikkben előírt működési alap létrehozása és feltöltése érdekében. |
| --- | --- |

e)

az alapszabály által meghatározott pénzügyi hozzájárulások befizetése a 120. cikkben előírt működési alap létrehozása és feltöltése érdekében.

(2)   Az (1) bekezdés c) pontja ellenére – amennyiben a termelői szervezet engedélyezi, és amennyiben ez összhangban áll a termelői szervezet által meghatározott feltételekkel – a termelő tagok:

| a) | közvetlenül a gazdaságukban és/vagy azon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetik termésük és/vagy termékeik egy meghatározott százalékot meg nem haladó részét, mely százalékot a tagállamok legalább 10 %-os szinten rögzítik; |
| --- | --- |

a)

közvetlenül a gazdaságukban és/vagy azon kívül a fogyasztók személyes szükségleteinek kielégítésére értékesíthetik termésük és/vagy termékeik egy meghatározott százalékot meg nem haladó részét, mely százalékot a tagállamok legalább 10 %-os szinten rögzítik;

| b) | a szervezetük által értékesíthető termékek mennyiségéhez képest csekély jelentőségű termékmennyiségeket értékesíthetnek, akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül; |
| --- | --- |

b)

a szervezetük által értékesíthető termékek mennyiségéhez képest csekély jelentőségű termékmennyiségeket értékesíthetnek, akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül;

| c) | akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén rendszerint nem tartoznak az érintett termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe. |
| --- | --- |

c)

akár saját maguk, akár a saját termelői szervezetük által kijelölt másik termelői szervezeten keresztül értékesíthetnek olyan termékeket, amelyek tulajdonságaik révén rendszerint nem tartoznak az érintett termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe.

(3)   A termelői szervezet alapszabálya az alábbiakról is rendelkezik:

| a) | az (1) bekezdésben említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások; |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdésben említett szabályok meghatározására, elfogadására és módosítására szolgáló eljárások;

| b) | a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulások kiszabása a tagokra; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezet finanszírozásához szükséges pénzügyi hozzájárulások kiszabása a tagokra;

| c) | olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát; |
| --- | --- |

c)

olyan szabályok, amelyek a termelő tagok számára lehetővé teszik a termelői szervezet tevékenységének és döntéseinek demokratikus módon történő, alapos vizsgálatát;

| d) | az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók; |
| --- | --- |

d)

az alapszabályban meghatározott kötelezettségek megszegéséért – különösen a pénzügyi hozzájárulások be nem fizetéséért – vagy a termelői szervezet által megállapított szabályok megsértéséért kiróható szankciók;

| e) | az új tagok belépésére – különösen a minimális tagsági időtartamra – vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

e)

az új tagok belépésére – különösen a minimális tagsági időtartamra – vonatkozó szabályok;

| f) | a szervezet működéséhez szükséges számviteli és költségvetési szabályok. |
| --- | --- |

f)

a szervezet működéséhez szükséges számviteli és költségvetési szabályok.

(4)   A gyümölcs- és zöldségágazat termelői szervezeteire úgy kell tekinteni, mint amelyek gazdasági ügyekben tagjaik nevében és megbízásából járnak el.

214. cikk

Elismerés

(1)   A tagállamok termelői szervezetként ismernek el a gyümölcs- és zöldségágazatban minden olyan, elismerést kérelmező jogi személyt vagy jogi személyek egyértelműen meghatározott részét, amely teljesíti az alábbi feltételeket:

| a) | célja a környezetbarát termesztési gyakorlatok, termelési technológiák és hulladékkezelési módszerek használata, különös tekintettel a vízminőség-, a talaj- és a tájvédelemre, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére vagy ösztönzésére, valamint megfelel a 209. és a 213. cikkben meghatározott követelményeknek, és ezt megfelelően bizonyítja; |
| --- | --- |

a)

célja a környezetbarát termesztési gyakorlatok, termelési technológiák és hulladékkezelési módszerek használata, különös tekintettel a vízminőség-, a talaj- és a tájvédelemre, valamint a biológiai sokféleség megőrzésére vagy ösztönzésére, valamint megfelel a 209. és a 213. cikkben meghatározott követelményeknek, és ezt megfelelően bizonyítja;

| b) | tagjainak száma, valamint értékesíthető termékeinek mennyisége vagy értéke elér egy, a tagállamok által meghatározandó alsó határt, és ezt megfelelően bizonyítja; |
| --- | --- |

b)

tagjainak száma, valamint értékesíthető termékeinek mennyisége vagy értéke elér egy, a tagállamok által meghatározandó alsó határt, és ezt megfelelően bizonyítja;

| c) | elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy megfelelően tudja végezni tevékenységét mind a ráfordított idő, mind pedig a hatékonyság és a kínálat koncentrációja tekintetében, mely célból a tagállamok eldönthetik, hogy a 209. cikk első bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett termékek vagy termékcsoportok közül melyek tartozzanak a termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe; |
| --- | --- |

c)

elegendő bizonyíték áll rendelkezésre arra vonatkozóan, hogy megfelelően tudja végezni tevékenységét mind a ráfordított idő, mind pedig a hatékonyság és a kínálat koncentrációja tekintetében, mely célból a tagállamok eldönthetik, hogy a 209. cikk első bekezdése a) pontjának iii. alpontjában említett termékek vagy termékcsoportok közül melyek tartozzanak a termelői szervezet kereskedelmi tevékenységébe;

| d) | hatékonyan lehetővé teszi tagjai számára technikai segítség igénybevételét a környezetbarát termesztési gyakorlatok alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

d)

hatékonyan lehetővé teszi tagjai számára technikai segítség igénybevételét a környezetbarát termesztési gyakorlatok alkalmazása tekintetében;

| e) | szükség esetén hatékonyan biztosítja tagjai részére a termésük begyűjtéséhez, tárolásához, csomagolásához és forgalmazásához a technikai eszközöket; |
| --- | --- |

e)

szükség esetén hatékonyan biztosítja tagjai részére a termésük begyűjtéséhez, tárolásához, csomagolásához és forgalmazásához a technikai eszközöket;

| f) | biztosítja tevékenységei megfelelő kereskedelmi és számviteli irányítását; valamint |
| --- | --- |

f)

biztosítja tevékenységei megfelelő kereskedelmi és számviteli irányítását; valamint

| g) | egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi. |
| --- | --- |

g)

egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi.

(2)   A tagállamok:

| a) | a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva három hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről; |
| --- | --- |

a)

a kérelem és valamennyi vonatkozó bizonyíték benyújtásától számítva három hónapon belül határoznak a termelői szervezet elismeréséről;

| b) | rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a termelői szervezetek betartják-e az e fejezetben foglaltakat, e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén alkalmazzák az ezekre a szervezetekre vonatkozó szankciókat, és – amennyiben szükséges – döntenek az elismerés visszavonásáról; |
| --- | --- |

b)

rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a termelői szervezetek betartják-e az e fejezetben foglaltakat, e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén alkalmazzák az ezekre a szervezetekre vonatkozó szankciókat, és – amennyiben szükséges – döntenek az elismerés visszavonásáról;

| c) | évente egyszer értesítik a Bizottságot minden, az elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó döntésről. |
| --- | --- |

c)

évente egyszer értesítik a Bizottságot minden, az elismerés megadására, megtagadására vagy visszavonására vonatkozó döntésről.

II.   alszakasz

termelői szervezetek és termelői csoportok társulása

215. cikk

Termelői szervezetek társulása a gyümölcs- és zöldségágazatban

A gyümölcs- és zöldségágazatban a termelői szervezetek társulásai elismert termelői szervezetek kezdeményezésére jönnek létre, és a termelői szervezetek e rendeletben említett bármely tevékenységét végezhetik. E célból a tagállamok kérelemre elismerhetik a termelői szervezetek társulásait, amennyiben:

| a) | a tagállam úgy ítéli meg, hogy a társulás képes az említett tevékenységek hatékony elvégzésére; valamint |
| --- | --- |

a)

a tagállam úgy ítéli meg, hogy a társulás képes az említett tevékenységek hatékony elvégzésére; valamint

| b) | a társulás egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi. |
| --- | --- |

b)

a társulás egy adott piacon nincs gazdasági erőfölényben, kivéve ha a Szerződés 39. cikkében megfogalmazott célkitűzések elérése ezt szükségessé teszi.

A 213. cikk (4) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.

216. cikk

Kiszervezés

A tagállamok engedélyezhetik, hogy a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó elismert termelői szervezetek vagy az említett ágazatba tartozó termelői szervezetek elismert társulásai kiszervezzék tevékenységeiket – többek között leányvállalatokhoz –, feltéve hogy elegendő bizonyítékot szolgáltatnak a tagállam részére arra vonatkozóan, hogy ez a kiszervezés megfelelő módja annak, hogy az érintett termelői szervezet vagy termelői szervezeti társulás megvalósítsa célkitűzéseit.

217. cikk

Termelői csoportok a gyümölcs- és zöldségágazatban

(1)   Az Európai Unióhoz 2004. május 1-jén vagy ezen időpontot követően csatlakozott tagállamokban, az Uniónak a Szerződés 349. cikkének (2) bekezdésében említett legkülső régióiban, illetve az 1405/2006/EK rendelet 1. cikkének (2) bekezdésében említett kisebb égei-tengeri szigeteken jogi személyként vagy valamely jogi személy pontosan meghatározott részeként termelői csoport hozható létre olyan mezőgazdasági termelők kezdeményezésére, akik a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó egy vagy több terméket termesztenek és/vagy kizárólag feldolgozásra szánt ilyen termékeket termesztenek, azzal a céllal, hogy a csoportot termelői szervezetként elismerjék.

Az ilyen termelői csoportok számára átmeneti időszak engedélyezhető annak érdekében, hogy a 209. cikknek megfelelően teljesítsék a termelői szervezetként való elismeréshez szükséges feltételeket.

Az elismerés megszerzése céljából az említett termelői csoportok az érintett tagállam részére benyújtanak egy ütemezett elismerési tervet, amelynek elfogadásával megkezdődik a második albekezdésben említett átmeneti időszak, valamint megtörténik az előzetes elismerés. Az átmeneti időszak nem lehet hosszabb öt évnél.

(2)   Az elismerési terv elfogadását megelőzően a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot szándékaikról és azok várható pénzügyi hatásairól.

III.   alszakasz

A szabályok kiterjesztése egy adott gazdasági térség termelőire

218. cikk

A szabályok kiterjesztése

(1)   Abban az esetben, ha egy adott gazdasági térségben működő, a gyümölcs- és zöldségágazatba tartozó termelői szervezet egy adott termék tekintetében, a szóban forgó térség termelése és termelői vonatkozásában reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam a termelői szervezet kérésére az érintett gazdasági térségben letelepedett, de a termelői szervezethez nem tartozó termelők számára kötelezővé teheti az alábbi szabályokat:

| a) | a 213. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szabályok; |
| --- | --- |

a)

a 213. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett szabályok;

| b) | a 121. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett intézkedések végrehajtásához szükséges szabályok. |
| --- | --- |

b)

a 121. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett intézkedések végrehajtásához szükséges szabályok.

Az első albekezdés alkalmazásának feltétele, hogy a szabályok:

| a) | legalább egy gazdasági év óta hatályban legyenek; |
| --- | --- |

a)

legalább egy gazdasági év óta hatályban legyenek;

| b) | a XIV. mellékletben foglalt kimerítő felsorolásban szerepeljenek; |
| --- | --- |

b)

a XIV. mellékletben foglalt kimerítő felsorolásban szerepeljenek;

| c) | legfeljebb három gazdasági éven át bírjanak kötelező erővel. |
| --- | --- |

c)

legfeljebb három gazdasági éven át bírjanak kötelező erővel.

Mindazonáltal a második albekezdés a) pontjában említett feltétel nem alkalmazandó, ha az érintett szabályok azok, amelyek a XIV. melléklet 1., 3. és 5. pontjában kerültek felsorolásra. Ebben az esetben a szabályok kiterjesztése legfeljebb egy gazdasági évre alkalmazható.

(2)   Ezen alszakasz alkalmazásában a „gazdasági térség” olyan csatlakozó vagy szomszédos termelési régiókból álló földrajzi zónát jelent, amelyekben a termelési és a forgalmazási körülmények azonosak.

A tagállamok elküldik a Bizottságnak a gazdasági térségek listáját.

Az értesítéstől számított egy hónapon belül a Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül jóváhagyja a listát, vagy az érintett tagállammal folytatott konzultációt követően meghatározza az utóbbi által a listán elvégzendő módosításokat. A Bizottság a jóváhagyott listát az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.

(3)   Valamely termelői szervezet akkor minősül az (1) bekezdés értelmében vett reprezentatív termelői szervezetnek, ha a működési területéül szolgáló gazdasági térség termelőinek legalább 50 %-a a tagjai közé tartozik, és a terület termésmennyiségének legalább 60 %-át lefedi. Az (5) bekezdés sérelme nélkül, e százalékarányok kiszámításakor nem veendők figyelembe a 2008. december 31-ig a 2092/91/EGK rendelet (45), 2009. január 1-jétől pedig a 834/2007/EK rendelet (46) hatálya alá tartozó ökológiai termelők, illetve ökológiai termelés.

(4)   Az adott gazdasági térség összes termelőjére kötelezően vonatkozó szabályok:

| a) | nem okozhatnak kárt más termelőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban; |
| --- | --- |

a)

nem okozhatnak kárt más termelőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban;

| b) | a 213. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a termelési jelentéstétellel kapcsolatos szabályok kivételével nem érvényesek azokra a termékekre, amelyeket feldolgozás céljából szállítanak a gazdasági év kezdete előtt aláírt szerződés alapján, kivéve, ha kifejezetten vonatkoznak rájuk; |
| --- | --- |

b)

a 213. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett, a termelési jelentéstétellel kapcsolatos szabályok kivételével nem érvényesek azokra a termékekre, amelyeket feldolgozás céljából szállítanak a gazdasági év kezdete előtt aláírt szerződés alapján, kivéve, ha kifejezetten vonatkoznak rájuk;

| c) | nem lehetnek összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő uniós és nemzeti szabályokkal. |
| --- | --- |

c)

nem lehetnek összeegyeztethetetlenek a hatályban lévő uniós és nemzeti szabályokkal.

(5)   A szabályok nem tehetők kötelezővé a 2008. december 31-ig a 2092/91/EGK rendelet hatálya alá tartozó, 2009. január 1-jétől pedig a 834/2007/EK rendelet hatálya alá tartozó ökológiai termékeket termelők számára, kivéve ha abban a gazdasági térségben, amelyben a termelői szervezet működik, az érintett termelők legalább 50 %-a beleegyezett az intézkedésbe, és a termelői szervezet a szóban forgó terület ilyen jellegű termelésének legalább 60 %-át lefedi.

219. cikk

Értesítés

A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot azokról a szabályokról, amelyeket a 218. cikk (1) bekezdésének megfelelően az egyes gazdasági térségekben az összes termelő részére kötelezővé tettek. A Bizottság ezeket a szabályokat az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.

220. cikk

A szabályok kiterjesztésének hatályon kívül helyezése

A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése úgy határoz, hogy egy tagállamnak hatályon kívül kell helyeznie a szabályoknak a 218. cikk (1) bekezdése szerinti kiterjesztéséről hozott döntését:

| a) | amennyiben arra a megállapításra jut, hogy a szóban forgó, más termelőkre történő kiterjesztés kizárja a versenyt a belső piac jelentős részén, vagy veszélyezteti a szabad kereskedelmet, illetve hogy a Szerződés 39. cikkének célkitűzései veszélybe kerülnek; |
| --- | --- |

a)

amennyiben arra a megállapításra jut, hogy a szóban forgó, más termelőkre történő kiterjesztés kizárja a versenyt a belső piac jelentős részén, vagy veszélyezteti a szabad kereskedelmet, illetve hogy a Szerződés 39. cikkének célkitűzései veszélybe kerülnek;

| b) | amennyiben arra a megállapításra jut, hogy az egyéb termelőkre kiterjesztett szabályokra vonatkozik a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése. A Bizottság e szabályokra vonatkozó határozatát csak a szóban forgó megállapítás időpontjától kell alkalmazni; |
| --- | --- |

b)

amennyiben arra a megállapításra jut, hogy az egyéb termelőkre kiterjesztett szabályokra vonatkozik a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése. A Bizottság e szabályokra vonatkozó határozatát csak a szóban forgó megállapítás időpontjától kell alkalmazni;

| c) | amennyiben az ellenőrzéseket követően arra a megállapításra jut, hogy az ezen alszakaszban foglaltakat nem tartották be. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az ellenőrzéseket követően arra a megállapításra jut, hogy az ezen alszakaszban foglaltakat nem tartották be.

221. cikk

A tagsági viszonnyal nem rendelkező termelők pénzügyi hozzájárulásai

A 218. cikk (1) bekezdésének alkalmazása esetén az érintett tagállam – a bemutatott bizonyíték alapos vizsgálatát követően – úgy dönthet, hogy a tagsági viszonnyal nem rendelkező termelők kötelesek befizetni a termelői szervezetnek a tagok által fizetett pénzügyi hozzájárulás egy részét, amennyiben a pénzügyi hozzájárulás az alábbi költségek fedezésére szolgál:

| a) | a 218. cikk (1) bekezdésében említett szabályok alkalmazásából származó adminisztratív költségek; |
| --- | --- |

a)

a 218. cikk (1) bekezdésében említett szabályok alkalmazásából származó adminisztratív költségek;

| b) | a szervezet vagy társulás által vállalt és a térség valamennyi termelője számára hasznos kutatások, piaci tanulmányok és eladásösztönzési tevékenységek költségei. |
| --- | --- |

b)

a szervezet vagy társulás által vállalt és a térség valamennyi termelője számára hasznos kutatások, piaci tanulmányok és eladásösztönzési tevékenységek költségei.

222. cikk

A termelői szervezetek társulásaira vonatkozó szabályok kiterjesztése

Ezen alszakasz alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek elismert társulásaira is vonatkozik.

IV.   alszakasz

Szakmaközi szervezetek a gyümölcs- és zöldségágazatban

223. cikk

Elismerés és az elismerés visszavonása

(1)   Amennyiben a tagállami struktúrák ezt indokolják, a tagállamok a gyümölcs- és zöldségágazatban szakmaközi szervezetként ismerhetnek el minden olyan, a területükön letelepedett jogi személyt, amely ezt megfelelő módon kérelmezi, azzal a feltétellel, hogy a szóban forgó jogi személy:

| a) | az érintett tagállam egy vagy több régiójában fejti ki tevékenységét; |
| --- | --- |

a)

az érintett tagállam egy vagy több régiójában fejti ki tevékenységét;

| b) | a gyümölcs- és zöldségfélék, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításának és/vagy kereskedelmének és/vagy feldolgozásának jelentős arányát képviseli a szóban forgó régióban vagy régiókban, és – egynél több régió esetén – mindegyik régióban igazolni tudja a reprezentativitás minimális szintjét az általa összefogott ágazatok mindegyikében; |
| --- | --- |

b)

a gyümölcs- és zöldségfélék, valamint a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításának és/vagy kereskedelmének és/vagy feldolgozásának jelentős arányát képviseli a szóban forgó régióban vagy régiókban, és – egynél több régió esetén – mindegyik régióban igazolni tudja a reprezentativitás minimális szintjét az általa összefogott ágazatok mindegyikében;

| c) | a 210. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek közül kettőt vagy annál többet folytat; |
| --- | --- |

c)

a 210. cikk (3) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek közül kettőt vagy annál többet folytat;

| d) | saját maga nem vesz részt a gyümölcs- és zöldségfélék, vagy a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításában, feldolgozásában vagy forgalmazásában; |
| --- | --- |

d)

saját maga nem vesz részt a gyümölcs- és zöldségfélék, vagy a feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélékből készült termékek előállításában, feldolgozásában vagy forgalmazásában;

| e) | nem vesz részt a 285. cikk (4) bekezdésében említett megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások egyikében sem. |
| --- | --- |

e)

nem vesz részt a 285. cikk (4) bekezdésében említett megállapodások, döntések vagy összehangolt magatartások egyikében sem.

(2)   Az elismerést megelőzően a tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az elismerésüket kérelmező szakmaközi szervezetekről, megadva a reprezentativitásuk mértékére és a különböző tevékenységeikre vonatkozó minden lényeges tájékoztatást, az elbíráláshoz szükséges minden egyéb információval együtt.

A Bizottság az értesítést követő két hónapon belül
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése kifogást emelhet az elismerés ellen.

(3)   A tagállamok:

| a) | a kérelemnek az összes vonatkozó igazoló dokumentummal együtt történő benyújtásától számított három hónapon belül döntenek arról, hogy megadják-e az elismerést; |
| --- | --- |

a)

a kérelemnek az összes vonatkozó igazoló dokumentummal együtt történő benyújtásától számított három hónapon belül döntenek arról, hogy megadják-e az elismerést;

| b) | rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a szakmaközi szervezetek betartják-e az elismeréshez szükséges feltételeket; e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén szankciókat vetnek ki az érintett szervezetekre, és – amennyiben szükséges – döntenek az elismerés visszavonásáról; |
| --- | --- |

b)

rendszeres időközönként ellenőrzik, hogy a szakmaközi szervezetek betartják-e az elismeréshez szükséges feltételeket; e rendelet rendelkezéseinek be nem tartása vagy az azokat érintő szabálytalanságok esetén szankciókat vetnek ki az érintett szervezetekre, és – amennyiben szükséges – döntenek az elismerés visszavonásáról;

| c) | visszavonják az elismerést, amennyiben:






  i. | az elismerés tekintetében az ebben az alszakaszban meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek; |
| --- | --- | --- |

c)

visszavonják az elismerést, amennyiben:

i.

az elismerés tekintetében az ebben az alszakaszban meghatározott követelmények és feltételek már nem teljesülnek;

| ii. | a szakmaközi szervezet részt vesz bármely, a 285. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban, bármely egyéb – a nemzeti jogból következő – szankció alkalmazásának sérelme nélkül; |
| --- | --- |

ii.

a szakmaközi szervezet részt vesz bármely, a 285. cikk (4) bekezdésében említett megállapodásban, döntésben vagy összehangolt magatartásban, bármely egyéb – a nemzeti jogból következő – szankció alkalmazásának sérelme nélkül;

| iii. | a szakmaközi szervezet elmulaszt eleget tenni a 285. cikk (2) bekezdésében említett értesítési kötelezettségnek; |
| --- | --- |

iii.

a szakmaközi szervezet elmulaszt eleget tenni a 285. cikk (2) bekezdésében említett értesítési kötelezettségnek;

| d) | két hónapon belül értesítik a Bizottságot a valamely szervezetnek megítélt, attól megtagadott vagy visszavont elismerésről. |
| --- | --- |

d)

két hónapon belül értesítik a Bizottságot a valamely szervezetnek megítélt, attól megtagadott vagy visszavont elismerésről.

(4)   E rendelet feltételeire is figyelemmel, az elismerés engedélyt jelent a 210. cikk (3) bekezdésének c) pontjában felsorolt tevékenységek végzésére.

(5)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a tagállamok által a szakmaközi szervezetek tevékenységét illetően a Bizottsághoz eljuttatandó jelentés feltételeire és gyakoriságára vonatkozó szabályokat.

(6)   A Bizottság az ellenőrzések eredményei alapján
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése felkérheti a tagállamokat az elismerés visszavonására.

(7)   A Bizottság – az általa megfelelőnek ítélt módon – közzéteszi az elismert szakmaközi szervezetek jegyzékét, feltüntetve tevékenységeik gazdasági szféráját vagy területét és a 224. cikk értelmében végzett tevékenységeket. Az elismerés visszavonása szintén közzétételre kerül.

224. cikk

A szabályok kiterjesztése

(1)   Abban az esetben, amikor egy tagállam adott régiójában vagy régióiban működő valamely szakmaközi szervezet egy adott termék előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának tekintetében reprezentatívnak minősül, az érintett tagállam az említett szakmaközi szervezet kérésére – korlátozott időtartamra – kötelezővé teheti a szóban forgó régióban vagy régiókban működő egyéb, a szervezethez nem tartozó piaci szereplők – egyének vagy csoportok – számára az említett szervezeten belüli egyes megállapodásokat, döntéseket vagy összehangolt magatartásokat.

(2)   Valamely szakmaközi szervezet akkor minősül az (1) bekezdés értelmében vett reprezentatív szakmaközi szervezetnek, ha a tagállam adott régiójában vagy régióiban az érintett termék vagy termékek előállításának, kereskedelmének vagy feldolgozásának legalább kétharmad részét lefedi. Amennyiben a szakmaközi szervezet szabályainak az egyéb piaci szereplőkre történő kiterjesztése iránti kérelem egynél több régiót érint, a szakmaközi szervezetnek az összes általa összefogott ágazat és az érintett régiók mindegyike tekintetében igazolnia kell a reprezentativitás minimális szintjét.

(3)   Azok a szabályok, amelyek kiterjesztése kérhető az egyéb piaci szereplőkre:

| a) | az alábbi célok egyikére irányulnak:






  i. | a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel; |
| --- | --- | --- |

a)

az alábbi célok egyikére irányulnak:

i.

a termelésre és a piacra vonatkozó jelentéstétel;

| ii. | a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok; |
| --- | --- |

ii.

a termelésre vonatkozóan az uniós vagy nemzeti szabályokban meghatározottaknál szigorúbb szabályok;

| iii. | az uniós szabályoknak megfelelő szabványszerződések készítése; |
| --- | --- |

iii.

az uniós szabályoknak megfelelő szabványszerződések készítése;

| iv. | forgalmazási szabályok; |
| --- | --- |

iv.

forgalmazási szabályok;

| v. | környezetvédelmi szabályok; |
| --- | --- |

v.

környezetvédelmi szabályok;

| vi. | a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

vi.

a termékekben rejlő lehetőségek előmozdítását és kiaknázását szolgáló intézkedések;

| vii. | az ökológiai gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelmét szolgáló intézkedések; |
| --- | --- |

vii.

az ökológiai gazdálkodás, valamint az eredetmegjelölések, a minőséget igazoló címkék és a földrajzi árujelzők védelmét szolgáló intézkedések;

| b) | legalább egy gazdasági év óta hatályban vannak; |
| --- | --- |

b)

legalább egy gazdasági év óta hatályban vannak;

| c) | legfeljebb három gazdasági évre tehetők kötelezővé; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb három gazdasági évre tehetők kötelezővé;

| d) | nem okozhatnak kárt más piaci szereplőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban. |
| --- | --- |

d)

nem okozhatnak kárt más piaci szereplőknek az érintett tagállamban vagy az Unióban.

Mindazonáltal az első albekezdés b) pontjában említett feltételt nem kell alkalmazni, ha az érintett szabályok azok, amelyek a XIV. melléklet 1., 3. és 5. pontjában kerültek felsorolásra. Ebben az esetben a szabályok kiterjesztése legfeljebb egy gazdasági évre alkalmazható.

(4)   A (3) bekezdés első albekezdése a) pontjának ii., iv. és v. alpontjában említett szabályok nem térhetnek el a XIV. mellékletben meghatározott szabályoktól. A (3) bekezdés első albekezdése a) pontjának ii. alpontjában említett szabályok nem alkalmazandók az (1) bekezdésben említett adott régión vagy régiókon kívül előállított termékekre.

225. cikk

A szabályok kiterjesztésével kapcsolatos értesítés és hatályon kívül helyezés

(1)   A tagállamok haladéktalanul értesítik a Bizottságot azokról a szabályokról, amelyeket a 224. cikk (1) bekezdésének megfelelően egy vagy több meghatározott régióban az összes piaci szereplő számára kötelezővé tettek. A Bizottság ezeket a szabályokat az általa megfelelőnek ítélt módon közzéteszi.

(2)   A szabályok közzététele előtt a Bizottság a szakmaközi megállapodások kiterjesztéséről szóló bármely értesítésről tájékoztatja a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottságot.

(3)   A Bizottság a 220. cikkben említett esetekben
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül úgy határoz, hogy az érintett tagállamnak hatályon kívül kell helyeznie a szabályok kiterjesztéséről hozott döntését.

226. cikk

A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő pénzügyi hozzájárulás

Abban az esetben, amikor egy vagy több termékre vonatkozóan a szabályokat kiterjesztik, és amennyiben valamely elismert szakmaközi szervezet a 224. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett tevékenységek közül egy vagy több olyat folytat, amely azoknak a személyeknek az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékek közül eggyel vagy többel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam úgy határozhat, hogy azoknak az egyéneknek vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szakmaközi szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett pénzügyi hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás a szóban forgó tevékenységek végzésének következtében közvetlenül felmerülő költségek fedezésére szolgál.

III.   szakasz

A borágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetekkel kapcsolatos szabályok

227. cikk

Elismerés

(1)   A tagállamok elismerhetik azokat a termelői és szakmaközi szervezeteket, amelyek az érintett tagállamhoz elismerés iránti kérelmet nyújtottak be, ha a kérelem tartalmazza annak bizonyítékát, hogy a jogalany:

| a) | a termelői szervezetek vonatkozásában:






  i. | megfelel a 209. cikkben meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

a)

a termelői szervezetek vonatkozásában:

i.

megfelel a 209. cikkben meghatározott követelményeknek;

| ii. | rendelkezik azzal a minimális taglétszámmal, amelyet az érintett tagállam határoz meg; |
| --- | --- |

ii.

rendelkezik azzal a minimális taglétszámmal, amelyet az érintett tagállam határoz meg;

| iii. | az értékesíthető termékekből a szervezet működési területén rendelkezik az érintett tagállam által meghatározandó minimális mennyiséggel; |
| --- | --- |

iii.

az értékesíthető termékekből a szervezet működési területén rendelkezik az érintett tagállam által meghatározandó minimális mennyiséggel;

| iv. | tevékenységét mind az időtartam, mind a hatékonyság és a kínálati oldal megfelelő mértékű koncentrációja tekintetében megfelelően képes végezni; |
| --- | --- |

iv.

tevékenységét mind az időtartam, mind a hatékonyság és a kínálati oldal megfelelő mértékű koncentrációja tekintetében megfelelően képes végezni;

| v. | hatékonyan lehetővé teszi tagjai számára a környezetbarát termesztési gyakorlatok alkalmazásához szükséges technikai segítség igénybevételét; |
| --- | --- |

v.

hatékonyan lehetővé teszi tagjai számára a környezetbarát termesztési gyakorlatok alkalmazásához szükséges technikai segítség igénybevételét;

| b) | a szakmaközi szervezetek vonatkozásában:






  i. | megfelel a 210. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek; |
| --- | --- | --- |

b)

a szakmaközi szervezetek vonatkozásában:

i.

megfelel a 210. cikk (3) bekezdésében meghatározott követelményeknek;

| ii. | tevékenységeit az érintett terület egy vagy több régiójában folytatja; |
| --- | --- |

ii.

tevékenységeit az érintett terület egy vagy több régiójában folytatja;

| iii. | az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállításában vagy kereskedelmében jelentős részesedéssel rendelkezik; |
| --- | --- |

iii.

az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállításában vagy kereskedelmében jelentős részesedéssel rendelkezik;

| iv. | nem vesz részt borágazati termékek előállításában, feldolgozásában vagy forgalomba hozatalában. |
| --- | --- |

iv.

nem vesz részt borágazati termékek előállításában, feldolgozásában vagy forgalomba hozatalában.

(2)   Az 1493/1999/EK rendelet alapján elismert termelői szervezetek e cikk alkalmazásában elismert termelői szervezeteknek minősülnek.

Azok a 210. cikk (3) bekezdésében és az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában foglalt feltételeknek megfelelő szervezetek, amelyeket a tagállamok elismertek, a szóban forgó rendelkezések alkalmazásában elismert szakmaközi szervezeteknek minősülnek.

(3)   A 214. cikk (2) bekezdése és a 223. cikk (3) bekezdése értelemszerűen alkalmazandó a borágazatban működő termelői és szakmaközi szervezetekre. Mindazonáltal:

| a) | a 214. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, illetve a 223. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett időtartamok hossza négy hónap; |
| --- | --- |

a)

a 214. cikk (2) bekezdésének a) pontjában, illetve a 223. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett időtartamok hossza négy hónap;

| b) | a 214. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 223. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, elismerés iránti kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található; |
| --- | --- |

b)

a 214. cikk (2) bekezdésének a) pontjában és a 223. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett, elismerés iránti kérelmet abban a tagállamban kell benyújtani, ahol a szervezet székhelye található;

| c) | a 214. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 223. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett éves értesítéseket minden évben március 1-jéig kell megküldeni. |
| --- | --- |

c)

a 214. cikk (2) bekezdésének c) pontjában és a 223. cikk (3) bekezdésének d) pontjában említett éves értesítéseket minden évben március 1-jéig kell megküldeni.

IV.   szakasz

A dohányágazatban működő szakmaközi szervezetekre vonatkozó szabályok

228. cikk

A tagsági viszonnyal nem rendelkezők által fizetendő hozzájárulás

(1)   Ha valamely, a dohányágazatban működő elismert szakmaközi szervezet a (2) bekezdésben említett tevékenységek közül egy vagy több olyat folytat, amely azoknak a személyeknek az általános gazdasági érdekét szolgálja, akiknek a tevékenysége az érintett termékek közül eggyel vagy többel kapcsolatos, akkor az elismerést megadó tagállam vagy – amennyiben az elismerést a Bizottság adta meg – a Bizottság, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése

  alkalmazása
  nélkül
  elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén
  , nélkül, úgy határozhat, hogy azoknak az egyéneknek vagy csoportoknak, akik vagy amelyek nem tagjai a szóban forgó szervezetnek, de akik vagy amelyek élvezik az említett tevékenységekből fakadó előnyöket, be kell fizetniük a szervezet számára az annak tagjai által fizetett hozzájárulás egészét vagy annak egy részét, amennyiben e hozzájárulás az érintett tevékenységek végzésének következtében közvetlenül felmerülő, nem igazgatási jellegű költségek fedezésére szolgál. [Mód. 29]

(2)   Az (1) bekezdésben említett tevékenységeknek az alábbi célkitűzések valamelyikéhez kell kapcsolódniuk:

| a) | a termék értékének különösen a közegészségügyet nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások; |
| --- | --- |

a)

a termék értékének különösen a közegészségügyet nem veszélyeztető új felhasználási módok által történő növelésére irányuló kutatások;

| b) | a leveles vagy a bálázott dohány minőségének javítását célzó tanulmányok; |
| --- | --- |

b)

a leveles vagy a bálázott dohány minőségének javítását célzó tanulmányok;

| c) | az olyan művelési módszerekre irányuló kutatás, amelyek lehetővé teszik a növény-egészségügyi termékek használatának csökkentését, és biztosítják a talaj és a környezet védelmét. |
| --- | --- |

c)

az olyan művelési módszerekre irányuló kutatás, amelyek lehetővé teszik a növény-egészségügyi termékek használatának csökkentését, és biztosítják a talaj és a környezet védelmét.

(3)   Az érintett tagállamok értesítik a Bizottságot azokról a határozatokról, amelyeket az (1) bekezdés értelmében kívánnak meghozni. Az ilyen határozatok nem alkalmazhatóak a Bizottság értesítésétől számított három hónapos időszak eltelte előtt. A Bizottság e három hónapos időszak alatt
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése kezdeményezheti a határozattervezet egészének vagy egy részének az elutasítását, ha a megjelölt általános gazdasági érdeket nem találja kellően megalapozottnak.

(4)   Ha valamely, a Bizottság által e fejezettel összhangban elismert szakmaközi szervezet tevékenysége az általános gazdasági érdeket szolgálja, a Bizottság továbbítja határozattervezetét az érintett tagállamok részére, amelyeknek ezt követően két hónap áll rendelkezésükre észrevételeik megtételére.

V.   szakasz

Termelői szervezetek a tej- és tejtermékágazatban

229. cikk

Szerződésre irányuló tárgyalások a tej- és tejtermékágazatban

(1)   A 209. cikknek megfelelően elismert, mezőgazdasági termelőket tömörítő tej- és tejtermék-ágazati termelői szervezetek tárgyalásokat folytathatnak tagjaik nevében azok közös termelésének egy része vagy egésze tekintetében a nyerstejnek a termelő által a nyerstej feldolgozója vagy a 311. cikk (1) bekezdésének második albekezdése szerinti begyűjtője számára történő szállítására vonatkozó szerződésről.

(2)   A termelői szervezet az alábbi feltételek mellett folytathat tárgyalást:

| a) | függetlenül attól, hogy a nyerstej feletti tulajdonjog átkerül-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem; |
| --- | --- |

a)

függetlenül attól, hogy a nyerstej feletti tulajdonjog átkerül-e a mezőgazdasági termelőtől a termelői szervezethez vagy sem;

| b) | függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár egyforma-e a termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében; |
| --- | --- |

b)

függetlenül attól, hogy a tárgyalt ár egyforma-e a termelő tagok egy részének vagy összességének közös termelése tekintetében;

| c) | ha az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalás keretébe tartozó nyerstej teljes mennyisége nem haladja meg:






  i. | a teljes uniós termelés 3,5 %-át, és |
| --- | --- | --- |

c)

ha az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalás keretébe tartozó nyerstej teljes mennyisége nem haladja meg:

i.

a teljes uniós termelés 3,5 %-át, és

| ii. | az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett bármely tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át, és |
| --- | --- |

ii.

az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett bármely tagállam teljes nemzeti termelésének 33 %-át, és

| iii. | az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett valamennyi tagállam összesített nemzeti termelésének 33 %-át; |
| --- | --- |

iii.

az adott termelői szervezet által folytatott tárgyalások által érintett valamennyi tagállam összesített nemzeti termelésének 33 %-át;

| d) | ha az érintett termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben, és |
| --- | --- |

d)

ha az érintett termelők nem tagjai más termelői szervezetnek, amely szintén ilyen szerződésre irányuló tárgyalásokat folytat a nevükben, és

| e) | ha a termelői szervezet értesíti azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat. |
| --- | --- |

e)

ha a termelői szervezet értesíti azon tagállam vagy tagállamok illetékes hatóságait, amelyekben tevékenységet folytat.

(3)   E cikk alkalmazásában a termelői szervezetekre történő bármely hivatkozást úgy kell tekinteni, mint amely a termelői szervezetek társulásaira is vonatkozik. Annak biztosításához, hogy ezek a társulások megfelelően nyomon követhetők legyenek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el e társulások elismerésének feltételeire vonatkozóan.

(4)   A (2) bekezdés c) pontjának alkalmazásában a Bizottság az általa megfelelőnek tartott módszerrel a legfrissebb rendelkezésre álló információk alapján közzéteszi az Unióban és a tagállamokban termelt nyerstej mennyiségét.

(5)   A (2) bekezdés c) pontjának ii. és iii. alpontjától eltérve a második albekezdésben említett versenyhatóság eseti alapon dönthet úgy – még akkor is, ha nem valósul meg a 33 %-os küszöb túllépése –, hogy a termelői szervezet nem folytathat tárgyalásokat, ha ezt a verseny fenntartása érdekében szükségesnek ítéli, vagy azért, hogy a tejfeldolgozást végző kis- és középvállalkozások ne kerüljenek hátrányos helyzetbe a területén.

Az első albekezdésben említett határozatot egynél több tagállam termelését érintő tárgyalások kapcsán a Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén –a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése hozza meg. Más esetekben a határozatot annak a tagállamnak a versenyhatósága hozza meg, amelynek termelésére a tárgyalások vonatkoznak.

Az első és a második albekezdésben említett határozatok az érintett vállalkozások értesítésének időpontját követően alkalmazandók.

(6)   E cikk alkalmazásában:

| a) | „nemzeti versenyhatóság”: a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (47) 5. cikkében említett hatóság; |
| --- | --- |

a)

„nemzeti versenyhatóság”: a Szerződés 81. és 82. cikkében meghatározott versenyszabályok végrehajtásáról szóló, 2002. december 16-i 1/2003/EK tanácsi rendelet (47) 5. cikkében említett hatóság;

| b) | „kis- és középvállalkozás”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás.] |
| --- | --- |

b)

„kis- és középvállalkozás”: a mikro-, kis- és középvállalkozások meghatározásáról szóló 2003/361/EK ajánlás szerinti mikro-, kis- és középvállalkozás.]

VI.   szakasz

Eljárási szabályok

230. cikk

Felhatalmazáson alapuló és végrehajtási hatáskörök

(1)   Annak biztosítására, hogy a termelői szervezetek, a gyümölcs- és zöldségágazatban működő termelői csoportok, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó ágazatában működő piaci szereplőket tömörítő szervezetek és a szakmaközi szervezetek célkitűzései és feladatai egyértelműen meghatározásra kerüljenek, és ezáltal hozzájáruljon a szóban forgó szervezetek és csoportok által folytatott tevékenységek hatékonyságához, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el a következők tekintetében:

| a) | az ilyen csoportok és szervezetek által követendő konkrét célok, e csoportok és szervezetek alapszabálya, elismerése, szervezete, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának, a minimális méretre vonatkozó rendelkezésektől való eltérésnek és az összeolvadásnak a következményei; |
| --- | --- |

a)

az ilyen csoportok és szervezetek által követendő konkrét célok, e csoportok és szervezetek alapszabálya, elismerése, szervezete, jogi személyisége, tagsága, mérete, elszámoltathatósága és tevékenységei, továbbá az elismerésnek, az elismerés visszavonásának, a minimális méretre vonatkozó rendelkezésektől való eltérésnek és az összeolvadásnak a következményei;

| b) | a szakmaközi szervezetek egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése; |
| --- | --- |

b)

a szakmaközi szervezetek egyes szabályainak a tagsági viszonnyal nem rendelkezőkre történő kiterjesztése;

| c) | a több tagállamban működő termelői szervezetek, valamint a több tagállamban működő termelői szervezeteket átfogó társulások, ideértve a nemzeteken átívelő együttműködés esetében az illetékes hatóságok által biztosítandó adminisztratív segítségnyújtást is; |
| --- | --- |

c)

a több tagállamban működő termelői szervezetek, valamint a több tagállamban működő termelői szervezeteket átfogó társulások, ideértve a nemzeteken átívelő együttműködés esetében az illetékes hatóságok által biztosítandó adminisztratív segítségnyújtást is;

| d) | a tevékenységek kiszervezése és a technikai eszközök termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek társulásai általi biztosítása; |
| --- | --- |

d)

a tevékenységek kiszervezése és a technikai eszközök termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek társulásai általi biztosítása;

| e) | a termelői szervezetek értékesíthető termékeinek minimális mennyisége vagy értéke; |
| --- | --- |

e)

a termelői szervezetek értékesíthető termékeinek minimális mennyisége vagy értéke;

| f) | a 209., a 210. és a 212. cikkben megállapított követelményektől való eltérések; |
| --- | --- |

f)

a 209., a 210. és a 212. cikkben megállapított követelményektől való eltérések;

| g) | az elismerésre vonatkozó feltételek be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók; |
| --- | --- |

g)

az elismerésre vonatkozó feltételek be nem tartása esetén alkalmazandó szankciók;

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e szakaszhoz kapcsolódó szükséges intézkedéseket, különös tekintettel a következőkre:

| a) | a tagállamok által küldendő értesítések; |
| --- | --- |

a)

a tagállamok által küldendő értesítések;

| b) | a termelői szervezetként való elismerés iránti kérelmek; |
| --- | --- |

b)

a termelői szervezetként való elismerés iránti kérelmek;

| c) | az elismerési tervek termelői csoportok által történő végrehajtása; |
| --- | --- |

c)

az elismerési tervek termelői csoportok által történő végrehajtása;

| d) | az elismerés kiterjesztése; |
| --- | --- |

d)

az elismerés kiterjesztése;

| e) | vizsgálatok és ellenőrzések. |
| --- | --- |

e)

vizsgálatok és ellenőrzések.

III.   RÉSZ

HARMADIK ORSZÁGOKKAL FOLYTATOTT KERESKEDELEM

I.   FEJEZET

Általános rendelkezések

231. cikk

Általános elvek

Ha ez a rendelet vagy az e rendelet alapján elfogadott rendelkezések másképpen nem rendelkeznek, a harmadik országokkal folytatott kereskedelem során tilos:

| a) | bármiféle, a vámmal azonos hatású díj kivetése; |
| --- | --- |

a)

bármiféle, a vámmal azonos hatású díj kivetése;

| b) | bármiféle mennyiségi korlátozás vagy azzal azonos hatású intézkedés alkalmazása. |
| --- | --- |

b)

bármiféle mennyiségi korlátozás vagy azzal azonos hatású intézkedés alkalmazása.

232. cikk

Kombinált Nómenklatúra

Az e rendelet hatálya alá tartozó termékek vámtarifa-besorolására a Kombinált Nómenklatúra értelmezésének a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletben (48) (a továbbiakban: Kombinált Nómenklatúra) meghatározott általános szabályait és a Kombinált Nómenklatúra alkalmazására vonatkozó egyedi szabályokat kell alkalmazni. Az e rendelet alkalmazásából adódó vámnómenklatúrát, beleértve adott esetben a III. mellékletben és a XII. melléklet II. részében felsorolt fogalommeghatározásokat is, bele kell foglalni a közös vámtarifába.

II.   FEJEZET

Behozatal

I.   szakasz

Behozatali engedélyek

233. cikk

Behozatali engedélyek

Azon esetek sérelme nélkül, amelyekben e rendeletnek megfelelően behozatali engedélyre van szükség, az alábbi ágazatok egy vagy több termékének az Unióba való behozatala behozatali engedély bemutatásához köthető, figyelembe véve a behozatali engedélyek szükségességét az érintett piacok irányításához és különösen a szóban forgó termékek behozatalának nyomon követéséhez:

| a) | gabona; |
| --- | --- |

a)

gabona;

| b) | rizs; |
| --- | --- |

b)

rizs;

| c) | cukor; |
| --- | --- |

c)

cukor;

| d) | vetőmag; |
| --- | --- |

d)

vetőmag;

| e) | olívaolaj és étkezési olajbogyó a 1509, a 1510 00, a 0709 90 39, a 0711 20 90, a 2306 90 19, a 1522 00 31 és a 1522 00 39 KN-kód alá tartozó termékek vonatkozásában; |
| --- | --- |

e)

olívaolaj és étkezési olajbogyó a 1509, a 1510 00, a 0709 90 39, a 0711 20 90, a 2306 90 19, a 1522 00 31 és a 1522 00 39 KN-kód alá tartozó termékek vonatkozásában;

| f) | a len- és kenderágazaton belül a kender vonatkozásában; |
| --- | --- |

f)

a len- és kenderágazaton belül a kender vonatkozásában;

| g) | gyümölcs- és zöldségfélék; |
| --- | --- |

g)

gyümölcs- és zöldségfélék;

| h) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék; |
| --- | --- |

h)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék;

| i) | banán; |
| --- | --- |

i)

banán;

| j) | bor; |
| --- | --- |

j)

bor;

| k) | élő növény; |
| --- | --- |

k)

élő növény;

| l) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

l)

marha- és borjúhús;

| m) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

m)

tej és tejtermékek;

| n) | sertéshús; |
| --- | --- |

n)

sertéshús;

| o) | juh- és kecskehús; |
| --- | --- |

o)

juh- és kecskehús;

| p) | tojás; |
| --- | --- |

p)

tojás;

| q) | baromfihús; |
| --- | --- |

q)

baromfihús;

| r) | mezőgazdasági eredetű etil-alkohol. |
| --- | --- |

r)

mezőgazdasági eredetű etil-alkohol.

234. cikk

Az engedélyek kiállítása

Amennyiben valamely, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott jogi aktus másképp nem rendelkezik, továbbá az e fejezet alkalmazása tekintetében hozott intézkedések sérelme nélkül, a tagállamok a behozatali engedélyt bármely kérelmezőnek kiadják, a kérelmező Unión belüli székhelyétől függetlenül.

235. cikk

Érvényesség

A behozatali engedélyek az Unió egész területén érvényesek.

236. cikk

Biztonság

(1)   Amennyiben a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén, a 238. cikkben foglaltaknak megfelelően másként nem rendelkezik, az engedély kiadásának feltétele, hogy a kérelmező biztosítékot helyezzen letétbe annak garantálására, hogy a termékeket az engedély érvényességi ideje alatt behozza.

(2)   A vis maior esetétől eltekintve a biztosíték teljes egészében vagy részben elvész, ha az engedély érvényességi ideje alatt a behozatalra nem, vagy csak részben kerül sor.

237. cikk

Különleges biztosíték a borágazatban

(1)   A 2009 61, a 2009 69 és a 2204 30 KN-kód alá tartozó levek és mustok esetében, amelyeknél a közös vámtarifa szerinti vám alkalmazása a termék importárától függ, ennek az árnak a helytállóságát vagy minden egyes szállítmány megvizsgálásával, vagy olyan behozatali átalányérték alkalmazásával kell ellenőrizni, amelyet a Bizottság –
  a 323, cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése – az ugyanazon termékeknek a származási országban jegyzett ára alapján számít ki.

Amennyiben a szállítmány bejelentett belépési ára magasabb, mint az átalányértéknek – amennyiben megállapítottak ilyet – a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén megállapított tűréshatárral történő megnövelésével kapott, az átalányértéket legfeljebb 10 %-kal meghaladó összeg, a behozatali átalányérték alapján meghatározott behozatali vámmal megegyező összegű biztosítékot kell letétbe helyezni.

Amennyiben a szállítmány behozatali árát nem adják meg, a közös vámtarifa szerinti vámok alkalmazása a behozatali átalányértéktől, vagy – a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint – a vámszabályozás idevágó rendelkezéseinek alkalmazásától függ.

(2)   Amennyiben a XIII. melléklet II. része B. szakaszának 5. pontjában vagy C. szakaszában említett, a Szerződés 43. cikke (2) bekezdésének megfelelően elfogadott eltéréseket importált termékekre alkalmazzák, az importőröknek a szóban forgó termékekért azok szabad forgalomba bocsátásakor a kijelölt vámhatóságoknál biztosítékot kell letétbe helyezniük. A biztosítékot fel kell szabadítani, amennyiben az importőr olyan bizonyítékkal szolgál, amelyet elfogadnak annak a tagállamnak a vámhatóságai, ahol a szabad forgalomba bocsátásra sor kerül, és amely igazolja, hogy a mustból szőlőlevet állítottak elő, vagy a borágazatba nem tartozó egyéb termékekben használták fel, vagy ha bort készítettek belőlük, akkor azt megfelelő módon felcímkézték.

238. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A kereskedelmi és piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a szóban forgó termékek behozatalának nyomon követése céljából a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:

| a) | a 233. cikkben említett ágazatok azon termékeinek jegyzéke, amelyek behozatala behozatali engedély bemutatásához van kötve; |
| --- | --- |

a)

a 233. cikkben említett ágazatok azon termékeinek jegyzéke, amelyek behozatala behozatali engedély bemutatásához van kötve;

| b) | azon esetek és helyzetek, amelyekben – különösen az adott termékek vámjogi státusa, a betartandó kereskedelmi rendelkezések, a műveletek céljai, a kérelmező jogállása és az érintett mennyiségek alapján – nem szükséges behozatali engedélyt bemutatni. |
| --- | --- |

b)

azon esetek és helyzetek, amelyekben – különösen az adott termékek vámjogi státusa, a betartandó kereskedelmi rendelkezések, a műveletek céljai, a kérelmező jogállása és az érintett mennyiségek alapján – nem szükséges behozatali engedélyt bemutatni.

(2)   A behozataliengedély-rendszer főbb elemeinek meghatározása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | meghatározhatja az engedélyből fakadó jogokat és kötelezettségeket, az engedély joghatásait, beleértve a tűréshatár biztosításának lehetőségét a behozatali kötelezettség tekintetében, valamint az eredet és a származás feltüntetését, amennyiben az kötelező; |
| --- | --- |

a)

meghatározhatja az engedélyből fakadó jogokat és kötelezettségeket, az engedély joghatásait, beleértve a tűréshatár biztosításának lehetőségét a behozatali kötelezettség tekintetében, valamint az eredet és a származás feltüntetését, amennyiben az kötelező;

| b) | előírhatja, hogy az engedély kibocsátásának vagy a szabad forgalomba bocsátásnak előfeltétele egy olyan, harmadik ország vagy valamely tanúsító szerv által kibocsátott dokumentum bemutatása, amely tanúsítja többek között a termékek eredetét, eredetiségét és minőségi jellemzőit; |
| --- | --- |

b)

előírhatja, hogy az engedély kibocsátásának vagy a szabad forgalomba bocsátásnak előfeltétele egy olyan, harmadik ország vagy valamely tanúsító szerv által kibocsátott dokumentum bemutatása, amely tanúsítja többek között a termékek eredetét, eredetiségét és minőségi jellemzőit;

| c) | elfogadhatja az engedély átruházására vonatkozó szabályokat, vagy – szükség szerint – az átruházhatóságra vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- |

c)

elfogadhatja az engedély átruházására vonatkozó szabályokat, vagy – szükség szerint – az átruházhatóságra vonatkozó korlátozásokat;

| d) | elfogadhatja az engedélyrendszer megbízhatósága és hatékonysága, valamint azon helyzetek kezelése érdekében szükséges szabályokat, amikor a csalások és szabálytalanságok megelőzése vagy felszámolása céljából szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak; |
| --- | --- |

d)

elfogadhatja az engedélyrendszer megbízhatósága és hatékonysága, valamint azon helyzetek kezelése érdekében szükséges szabályokat, amikor a csalások és szabálytalanságok megelőzése vagy felszámolása céljából szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak;

| e) | meghatározhatja azokat az eseteket és helyzeteket, amelyekben nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére. |
| --- | --- |

e)

meghatározhatja azokat az eseteket és helyzeteket, amelyekben nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére.

239. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést, beleértve a következőkre vonatkozó szabályokat is:

| a) | a kérelmek benyújtása, valamint az engedélyek kibocsátása és felhasználása; |
| --- | --- |

a)

a kérelmek benyújtása, valamint az engedélyek kibocsátása és felhasználása;

| b) | az engedély érvényességi ideje és a letétbe helyezendő biztosíték összege; |
| --- | --- |

b)

az engedély érvényességi ideje és a letétbe helyezendő biztosíték összege;

| c) | az engedélyek használatához kapcsolódó követelményeknek való megfelelés bizonyítékai; |
| --- | --- |

c)

az engedélyek használatához kapcsolódó követelményeknek való megfelelés bizonyítékai;

| d) | a helyettesítő engedélyeknek és az engedélyek másodlatainak a kiállítása; |
| --- | --- |

d)

a helyettesítő engedélyeknek és az engedélyek másodlatainak a kiállítása;

| e) | az engedélyek tagállamok általi kezelése és a rendszer irányításához szükséges információcsere. |
| --- | --- |

e)

az engedélyek tagállamok általi kezelése és a rendszer irányításához szükséges információcsere.

II.   szakasz

Behozatali vámok és illetékek

240. cikk

Behozatali vámok

Amennyiben e rendelet másképpen nem rendelkezik, az 1. cikkben említett termékekre a közös vámtarifában szereplő behozatali vámtételeket kell alkalmazni.

241. cikk

A gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

(1)   A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1001 10 00, a 1001 90 91, az ex 1001 90 99 (kiváló minőségű közönséges búza), a 1002 00 00, a 1005 10 90, a 1005 90 00 és – a vetésre szánt hibridek kivételével – a 1007 00 90 KN-kód alá tartozó termékek behozatali vámja megegyezik az adott szállítmányra alkalmazandó CIF-importárnak az e termékekre behozataluk esetén érvényes, 55 %-kal megnövelt intervenciós árból történő kivonásával kapott összeggel. Az említett vám azonban nem haladhatja meg a Kombinált Nómenklatúra alapján meghatározott szokásos vámtételt.

(2)   Az (1) bekezdésben említett behozatali vámot a Bizottság –
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése – az e cikk (1) bekezdésében említett termékek vonatkozásában rendszeres időközönként meghatározott reprezentatív CIF-importárak alapján számítja ki.

242. cikk

Az előmunkált (barna) rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

(1)   A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 20 KN-kód alá tartozó előmunkált (barna) rizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése, az érintett referencia-időszak végét követő tíz napon belül, a XV. melléklet 1. pontjának megfelelően.

A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése újból meghatározza az alkalmazandó vámtételt, ha az említett mellékletben foglaltak szerint végrehajtott számítások az érvényben lévő vámtétel módosításának szükségességére utalnak. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni.

(2)   A XV. melléklet 1. pontja szerinti behozatalra vonatkozó számítások elvégzése céljából azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során a 1006 20 KN-kód alá tartozó előmunkált (barna) rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki, figyelmen kívül hagyva a 243. cikkben említett basmati rizsre vonatkozó behozatali engedélyek által érintett mennyiségeket.

(3)   Az éves referenciamennyiség 449 678 tonna. A részleges referenciamennyiség minden gazdasági évben az adott évre vonatkozó referenciamennyiség fele.

243. cikk

Az előmunkált basmati rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 20 17 és a 1006 20 98 KN-kód alá tartozó, a XVI. mellékletben felsorolt előmunkált basmati rizsfajták a Bizottság által a 249. és a 250. cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló és végrehajtási jogi aktusok révén megállapított feltételekkel, nulla vámtétel mellett importálhatók.

244. cikk

A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

(1)   A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizs behozatali vámját a Bizottság határozza meg
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése az adott referencia-időszak végét követő tíz napon belül, a XV. melléklet 2. pontjának megfelelően.

A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése újból meghatározza az alkalmazandó vámtételt, ha az említett mellékletben foglaltak szerint végrehajtott számítások az érvényben lévő vámtétel módosításának szükségességére utalnak. Az alkalmazandó új vámtétel meghatározásáig az előzőleg meghatározott vámtételt kell alkalmazni.

(2)   A XV. melléklet 2. pontjában említett behozatalra vonatkozó számítások elvégzése céljából azokat a mennyiségeket kell figyelembe venni, amelyekre a megfelelő referencia-időszak során az 1006 30 KN-kód alá tartozó félig vagy teljesen hántolt rizsre vonatkozó behozatali engedélyt bocsátottak ki.

245. cikk

A törmelék rizsre vonatkozó behozatali vámok kiszámítása

A 240. cikkben foglaltak ellenére a 1006 40 00 KN-kód alá tartozó törmelék rizs behozatali vámja tonnánként 65 EUR.

246. cikk

A belépési árak rendszere a gyümölcs- és zöldségágazatban és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatban

(1)   Ha a közös vámtarifa szerinti vámtétel alkalmazása az importált szállítmány belépési árától függ, akkor ennek az árnak a valós voltát – termékenként és eredet szerint – a Bizottság által
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül a termékre vonatkozóan a tagállamok reprezentatív behozatali piacain vagy – adott esetben – az egyéb piacokon megállapított árak súlyozott átlagai alapján kiszámított behozatali átalányérték alkalmazásával kell ellenőrizni.

A Bizottság azonban
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, egyedi rendelkezéseket fogadhat el az elsősorban feldolgozás céljából importált termékek belépési árának ellenőrzésére.

(2)   Amennyiben a szóban forgó szállítmány bejelentett belépési ára magasabb, mint a Bizottság által
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén meghatározott tűréshatárral megnövelt behozatali átalányérték – az említett tűréshatár nem haladhatja meg az átalányérték 10 %-át –, a behozatali átalányérték alapján meghatározott behozatali vámmal megegyező összegű biztosítékot kell letétbe helyezni.

(3)   Amennyiben a szóban forgó szállítmány belépési árát a vámkezelés időpontjában nem közlik, a közös vámtarifa szerint alkalmazandó vámtétel a behozatali átalányértéktől függ, vagy a Bizottság által a 249. és a 250. cikk értelmében, felhatalmazáson alapuló vagy végrehajtási jogi aktusok révén meghatározott feltételek mellett, a vonatkozó vámjogszabályok rendelkezései alapján kerül meghatározásra.

247. cikk

Kiegészítő behozatali vámok

(1)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja a gabona-, a rizs-, a cukor-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, a tojás-, a baromfi-, és a banánágazat azon termékeit, valamint azokat a szőlőléből, illetve szőlőmustból készült termékeket, amelyekre – a 240–246. cikkben megállapított vámtételek mellett történő behozataluk esetén kiegészítő behozatali vámot kell alkalmazni azoknak a káros hatásoknak a megelőzése vagy ellensúlyozása érdekében, amelyek az uniós piacot a szóban forgó termékek behozatala következtében esetleg érhetik, amennyiben:

| a) | a behozatal az Unió által a Kereskedelmi Világszervezetnek bejelentett szintnél („küszöbár”) alacsonyabb áron történik; vagy |
| --- | --- |

a)

a behozatal az Unió által a Kereskedelmi Világszervezetnek bejelentett szintnél („küszöbár”) alacsonyabb áron történik; vagy

| b) | a behozatal mennyisége egy adott évben egy meghatározott szintet („küszöbmennyiség”) meghalad. |
| --- | --- |

b)

a behozatal mennyisége egy adott évben egy meghatározott szintet („küszöbmennyiség”) meghalad.

A küszöbmennyiség megállapításához az adott termék piacra jutási lehetősége szolgál alapul, amely – adott esetben – az importnak a három előző évre vonatkozóan megállapított hazai fogyasztáshoz viszonyított százalékos arányában kerül meghatározásra.

(2)   Nem vethető ki kiegészítő behozatali vám abban az esetben, ha a behozatal várhatóan nem fogja megzavarni az uniós piacot, vagy ha a kiváltott hatások nem állnának arányban az elérni kívánt céllal.

(3)   Az (1) bekezdés a) pontjának alkalmazásában az importárakat az adott szállítmányra vonatkozó CIF-importárak alapján kell meghatározni.

A CIF-importárakat össze kell vetni a termék reprezentatív világpiaci áraival vagy az uniós importpiacon arra a termékre vonatkozó reprezentatív árakkal.

(4)   A Bizottság a kiegészítő behozatali vámoknak a 250. cikk d) pontja alapján elfogadott szabályok keretében történő alkalmazása céljából
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megállapíthatja a reprezentatív árakat és a küszöbmennyiségeket.

248. cikk

A behozatali vámok felfüggesztése a cukorágazatban

A Bizottság az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek előállításához szükséges ellátás biztosítása érdekében –
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktus útján – bizonyos mennyiségek tekintetében részben vagy teljes egészében felfüggesztheti a behozatali vámokat a következő termékek esetében:

| a) | a 1701 KN-kód alá tartozó cukor; |
| --- | --- |

a)

a 1701 KN-kód alá tartozó cukor;

| b) | a 1702 30 10, a 1702 40 10, a 1702 60 10 és a 1702 90 30 KN-kód alá tartozó izoglükóz. |
| --- | --- |

b)

a 1702 30 10, a 1702 40 10, a 1702 60 10 és a 1702 90 30 KN-kód alá tartozó izoglükóz.

249. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők teljesítsék kötelezettségeiket, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a kiváló minőségű gabonafélék meghatározott típusainak és a basmati rizsnek a behozatala tekintetében a biztosíték letétbe helyezésére vonatkozó követelményeket.

(2)   A basmati rizsre vonatkozó rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további követelményeket is meghatározhat, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell a behozatali engedély iránti kérelemnek a 243. cikk alapján történő benyújtásához.

(3)   A gabonaágazat sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a behozatali vámtétel csökkentéséből való részesülés érdekében teljesítendő minőségi minimumkövetelményeket.

250. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:

| a) | a 241. cikk tekintetében:






  i. | a figyelembe veendő árfolyamok; |
| --- | --- | --- |

a)

a 241. cikk tekintetében:

i.

a figyelembe veendő árfolyamok;

| ii. | annak lehetősége, hogy – egyes meghatározott esetekben – a gazdasági szereplők az érintett szállítmány megérkezése előtt megismerhessék a vonatkozó vámtételeket; |
| --- | --- |

ii.

annak lehetősége, hogy – egyes meghatározott esetekben – a gazdasági szereplők az érintett szállítmány megérkezése előtt megismerhessék a vonatkozó vámtételeket;

| b) | a 243. cikkben említett vámok helyes alkalmazásának ellenőrzéséhez szükséges szabályok a behozott termékek jellemzőinek és minőségének ellenőrzése céljából, valamint a rendszer alkalmazása során felmerülő konkrét nehézségek vonatkozásában meghozandó intézkedések; |
| --- | --- |

b)

a 243. cikkben említett vámok helyes alkalmazásának ellenőrzéséhez szükséges szabályok a behozott termékek jellemzőinek és minőségének ellenőrzése céljából, valamint a rendszer alkalmazása során felmerülő konkrét nehézségek vonatkozásában meghozandó intézkedések;

| c) | a 246. cikk tekintetében a behozatali átalányérték kiszámítására, az árak bejelentésére, a reprezentatív piacok meghatározására és a belépési árra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

a 246. cikk tekintetében a behozatali átalányérték kiszámítására, az árak bejelentésére, a reprezentatív piacok meghatározására és a belépési árra vonatkozó szabályok;

| d) | a 247. cikk tekintetében a cikk (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges további szabályok; |
| --- | --- |

d)

a 247. cikk tekintetében a cikk (1) bekezdésének alkalmazásához szükséges további szabályok;

| e) | a behozott termékek jellemzőinek és minőségének ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

e)

a behozott termékek jellemzőinek és minőségének ellenőrzésére vonatkozó rendelkezések.

III.   szakasz

A behozatali kontingensek kezelése

251. cikk

Vámkontingensek

(1)   A Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból vagy bármely egyéb, a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban elfogadott jogi aktusból eredő, az 1. cikkben említett termékek behozatalára vonatkozó vámkontingenseket a Bizottság nyitja meg és kezeli a 235., a 254. és a 255. cikkben foglaltak szerint, felruházáson alapuló, illetve végrehajtási jogi aktusok révén.

(2)   A vámkontingensek kezelésének az érintett gazdasági szereplők közötti megkülönböztetéstől mentesen, a következő módszerek valamelyikének vagy e módszerek kombinációjának, illetve más megfelelő módszernek az alkalmazásával kell történnie:

| a) | a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve); |
| --- | --- |

a)

a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve);

| b) | a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a „párhuzamos vizsgálat módszerének” alkalmazása); |
| --- | --- |

b)

a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a „párhuzamos vizsgálat módszerének” alkalmazása);

| c) | a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a „hagyományos/újonnan érkező importőrök” módszer alkalmazása). |
| --- | --- |

c)

a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a „hagyományos/újonnan érkező importőrök” módszer alkalmazása).

(3)   A kezelés alkalmazott módszerének szükség szerint kellő súlyt kell fektetnie az uniós piac ellátási igényeire és a piaci egyensúly megőrzésének szükségességére.

252. cikk

Egyedi szabályok

(1)   A 0202 20 30, a 0202 30 és a 0206 29 91 KN-kód alá tartozó, feldolgozásra szánt fagyasztott marha- és borjúhúsra vonatkozó, 54 703 tonnás behozatali vámkontingens tekintetében az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében meghatározott eljárásnak megfelelően előírhatja, hogy a kontingens egészét vagy egy részét azonos mennyiségű minőségi hús behozatalára használják fel, 4,375-ös átváltási arányt alkalmazva.

(2)   A Spanyolországba irányuló importra szánt 2 000 000 tonna kukoricára és 300 000 tonna cirokra vonatkozó vámkontingens, valamint a Portugáliába irányuló importra szánt 500 000 tonna kukoricára vonatkozó vámkontingens esetében a 253. cikkben említett szabályoknak tartalmazniuk kell a vámkontingensek szerinti behozatal végrehajtásához, valamint adott esetben az érintett tagállamok kifizető ügynökségei által importált mennyiségek intervenciós raktározásához és az e tagállamok piacain történő értékesítéséhez szükséges rendelkezéseket is.

253. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak érdekében, hogy a gazdasági szereplők a behozatali vámkontingens keretében méltányos feltételek mellett juthassanak hozzá a rendelkezésre álló mennyiségekhez és egyenlő bánásmódban részesüljenek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | meghatározza azokat a feltételeket és jogosultsági követelményeket, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy a behozatali vámkontingens keretében kérelmet nyújthassanak be; az érintett rendelkezések előírhatják a harmadik országokkal és az azokkal megegyező vámjogi helyzetű területekkel folytatott kereskedelem vagy a feldolgozói tevékenység terén szerzett tapasztalat minimumát, az érintett piaci szektorra vonatkozóan meghatározott minimális mennyiségben és időtartamban kifejezve; a rendelkezések magukban foglalhatnak továbbá olyan konkrét szabályokat is, amelyek egy meghatározott ágazat szükségleteinek kielégítését és a szóban forgó ágazatban alkalmazott gyakorlatoknak való megfelelést hivatottak biztosítani, különös tekintettel a feldolgozóipari felhasználásokra és szükségletekre. |
| --- | --- |

a)

meghatározza azokat a feltételeket és jogosultsági követelményeket, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy a behozatali vámkontingens keretében kérelmet nyújthassanak be; az érintett rendelkezések előírhatják a harmadik országokkal és az azokkal megegyező vámjogi helyzetű területekkel folytatott kereskedelem vagy a feldolgozói tevékenység terén szerzett tapasztalat minimumát, az érintett piaci szektorra vonatkozóan meghatározott minimális mennyiségben és időtartamban kifejezve; a rendelkezések magukban foglalhatnak továbbá olyan konkrét szabályokat is, amelyek egy meghatározott ágazat szükségleteinek kielégítését és a szóban forgó ágazatban alkalmazott gyakorlatoknak való megfelelést hivatottak biztosítani, különös tekintettel a feldolgozóipari felhasználásokra és szükségletekre.

| b) | rendelkezéseket fogad el a jogoknak a gazdasági szereplők között, a behozatali vámkontingens kezelésének keretében történő átruházására, valamint szükség esetén az ilyen átruházást érintő korlátozásokra vonatkozóan. |
| --- | --- |

b)

rendelkezéseket fogad el a jogoknak a gazdasági szereplők között, a behozatali vámkontingens kezelésének keretében történő átruházására, valamint szükség esetén az ilyen átruházást érintő korlátozásokra vonatkozóan.

(2)   Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők teljesítsék vállalt kötelezettségeiket, továbbá az uniós megállapodásokban, illetve kötelezettségvállalásokban foglaltak alkalmazásának garantálása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | biztosíték letétbe helyezéséhez kötheti a behozatali vámkontingens keretében történő behozatalt; |
| --- | --- |

a)

biztosíték letétbe helyezéséhez kötheti a behozatali vámkontingens keretében történő behozatalt;

| b) | elfogadhatja az engedélyrendszer megbízhatóságának és hatékonyságának biztosításához szükséges szabályokat, különös tekintettel azokra a helyzetekre vonatkozóan, amelyekben szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak ide tartoznak többek között

  és
  a tagállamok adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettségeit megállapító rendelkezéseket; |
| --- | --- |

b)

elfogadhatja az engedélyrendszer megbízhatóságának és hatékonyságának biztosításához szükséges szabályokat, különös tekintettel azokra a helyzetekre vonatkozóan, amelyekben szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak ide tartoznak többek között

  és
  a tagállamok adatszolgáltatási és tájékoztatási kötelezettségeit megállapító rendelkezéseket;

| c) | a csalás és a szabálytalanságok megelőzésére irányuló szabályokat fogadhatnak el, amelyekben előírhatják többek között konkrét bírságok fizetését, valamint az érintett gazdasági szereplőknek a vámkontingens keretében történő behozatalból a feltárt csalásokkal és szabálytalanságokkal arányos mértékben való kizárását. |
| --- | --- |

c)

a csalás és a szabálytalanságok megelőzésére irányuló szabályokat fogadhatnak el, amelyekben előírhatják többek között konkrét bírságok fizetését, valamint az érintett gazdasági szereplőknek a vámkontingens keretében történő behozatalból a feltárt csalásokkal és szabálytalanságokkal arányos mértékben való kizárását.

254. cikk

Végrehajtási hatáskörök

(1)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározza a következőket:

| a) | az éves vámkontingensek, szükség esetén az év egészére megfelelően elosztva, és a kontingensek kezelésére alkalmazandó módszer; |
| --- | --- |

a)

az éves vámkontingensek, szükség esetén az év egészére megfelelően elosztva, és a kontingensek kezelésére alkalmazandó módszer;

| b) | a behozatali rendszer elfogadásáról szóló megállapodásban vagy jogi aktusban megállapított egyedi rendelkezések alkalmazására vonatkozó szabályok, szükség esetén különösen a következők tekintetében:






  i. | a termék jellegére, származási helyére és eredetére vonatkozó garanciák; |
| --- | --- | --- |

b)

a behozatali rendszer elfogadásáról szóló megállapodásban vagy jogi aktusban megállapított egyedi rendelkezések alkalmazására vonatkozó szabályok, szükség esetén különösen a következők tekintetében:

i.

a termék jellegére, származási helyére és eredetére vonatkozó garanciák;

| ii. | az i. pontban említett garanciák ellenőrzésére szolgáló dokumentum elismerése; |
| --- | --- |

ii.

az i. pontban említett garanciák ellenőrzésére szolgáló dokumentum elismerése;

| iii. | az exportáló ország által kiadott dokumentum bemutatása; |
| --- | --- |

iii.

az exportáló ország által kiadott dokumentum bemutatása;

| iv. | a termékek rendeltetési helye és felhasználása; |
| --- | --- |

iv.

a termékek rendeltetési helye és felhasználása;

| c) | az engedélyek érvényességi ideje; |
| --- | --- |

c)

az engedélyek érvényességi ideje;

| d) | a biztosíték összege; |
| --- | --- |

d)

a biztosíték összege;

| e) | a tájékoztatások és a közlemények közzétételére vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

e)

a tájékoztatások és a közlemények közzétételére vonatkozó szabályok.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:

| a) | az engedélyek felhasználása, valamint – szükség esetén – különösen a vámkontingens keretében történő behozatal iránti kérelmek
  benyújtására, valamint
  benyújtásának és az engedélyek megadásának feltételeire vonatkozó egyedi szabályok

  eljárások
  ; [Mód. 30] |
| --- | --- |

a)

az engedélyek felhasználása, valamint – szükség esetén – különösen a vámkontingens keretében történő behozatal iránti kérelmek
  benyújtására, valamint
  benyújtásának és az engedélyek megadásának feltételeire vonatkozó egyedi szabályok

  eljárások
  ; [Mód. 30]

| b) | a behozatali rendszer felügyelete. |
| --- | --- |

b)

a behozatali rendszer felügyelete.

255. cikk

A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése

  323. cikk alkalmazása
  nélkül elfogadandó végrehajtási jogi aktusok

(1)   A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése elfogadja az azon folyamat irányítására vonatkozó rendelkezéseket, amellyel garantálható a behozatali vámkontingens keretében rendelkezésre álló mennyiségek túllépésének megelőzése, különösen a rendelkezésre álló mennyiségek elérése esetén az egyes kérelmek tekintetében megállapítandó elosztási együttható, az elbírálás alatt álló kérelmek elutasítása és – szükség esetén – a kérelmek benyújtásának felfüggesztése révén.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése rendelkezéseket fogadhat el a fel nem használt mennyiségek újraelosztására vonatkozóan.

IV.   szakasz

Meghatározott termékekre vonatkozó egyedi rendelkezések

I.   alszakasz

A gabonafélék és a rizs behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések

256. cikk

A különböző gabonafélékből álló keverékek behozatala

Az I. melléklet I. részének a) és b) pontja alá tartozó gabonafélékből álló keverékekre alkalmazandó behozatali vámot a következőképpen kell megállapítani:

| a) | abban az esetben, ha a keverék két ilyen gabonaféléből áll, a behozatali vám:






  i. | a nagyobb súlyban jelen lévő gabona-összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben a szóban forgó gabonaféle a keverék súlyának legalább 90 %-át teszi ki; |
| --- | --- | --- |

a)

abban az esetben, ha a keverék két ilyen gabonaféléből áll, a behozatali vám:

i.

a nagyobb súlyban jelen lévő gabona-összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben a szóban forgó gabonaféle a keverék súlyának legalább 90 %-át teszi ki;

| ii. | a magasabb behozatali vám alá eső gabona-összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben a két gabona-összetevő egyike sem teszi ki a keverék súlyának legalább 90 %-át; |
| --- | --- |

ii.

a magasabb behozatali vám alá eső gabona-összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben a két gabona-összetevő egyike sem teszi ki a keverék súlyának legalább 90 %-át;

| b) | abban az esetben, ha a keverék több mint két ilyen gabonaféléből áll, és a gabona-összetevők között több olyan is van, amely a keverék súlyának több mint 10 %-át teszi ki, a keverékre az adott gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok közül a legmagasabbat kell alkalmazni, akkor is, ha a behozatali vám összege két vagy több gabonaféle esetében azonos.
  Amennyiben csak egy gabonaféle súlya haladja meg a keverék súlyának 10 %-át, akkor az alkalmazandó behozatali vám az e gabonafélére vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg; |
| --- | --- |

b)

abban az esetben, ha a keverék több mint két ilyen gabonaféléből áll, és a gabona-összetevők között több olyan is van, amely a keverék súlyának több mint 10 %-át teszi ki, a keverékre az adott gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok közül a legmagasabbat kell alkalmazni, akkor is, ha a behozatali vám összege két vagy több gabonaféle esetében azonos.

Amennyiben csak egy gabonaféle súlya haladja meg a keverék súlyának 10 %-át, akkor az alkalmazandó behozatali vám az e gabonafélére vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg;

| c) | az a) vagy a b) pont által nem szabályozott valamennyi egyéb esetben a behozatali vám az adott keveréket alkotó gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok közül a legmagasabb, abban az esetben is, ha a behozatali vám összege két vagy több gabonaféle esetében azonos. |
| --- | --- |

c)

az a) vagy a b) pont által nem szabályozott valamennyi egyéb esetben a behozatali vám az adott keveréket alkotó gabonafélékre vonatkozó behozatali vámok közül a legmagasabb, abban az esetben is, ha a behozatali vám összege két vagy több gabonaféle esetében azonos.

257. cikk

A gabonafélék és a rizs keverékeinek behozatala

Az egyrészt az I. melléklet I. részének a) és b) pontja alá tartozó egy vagy több gabonaféléből, másrészt az I. melléklet II. részének a) és b) pontja alá tartozó egy vagy több termékből álló keverékekre alkalmazandó behozatali vám a legmagasabb behozatali vám alá eső gabona-összetevő vagy termék behozatali vámjával egyezik meg.

258. cikk

Rizskeverékek behozatala

A több különböző feldolgozási csoportba vagy szakaszba sorolható rizsből, illetve az egyrészt egy vagy több feldolgozási csoportba vagy szakaszba sorolható rizsből, másrészt törmelék rizsből álló keverékekre alkalmazandó behozatali vám:

| a) | a nagyobb súlyban jelen lévő összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben ez az összetevő a keverék súlyának legalább 90 %-át teszi ki; |
| --- | --- |

a)

a nagyobb súlyban jelen lévő összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, amennyiben ez az összetevő a keverék súlyának legalább 90 %-át teszi ki;

| b) | a legmagasabb behozatali vám alá eső összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, ha egyik összetevő sem teszi ki a keverék súlyának legalább 90 %-át. |
| --- | --- |

b)

a legmagasabb behozatali vám alá eső összetevőre vonatkozó behozatali vámmal egyezik meg, ha egyik összetevő sem teszi ki a keverék súlyának legalább 90 %-át.

259. cikk

A tarifális besorolás alkalmazhatósága

Amennyiben a behozatali vám megállapításának a 256., a 257. és a 258. cikkben meghatározott módszere nem alkalmazható, a szóban forgó cikkekben említett keverékekre vonatkozó vámot a keverékek tarifális besorolása határozza meg.

II.   alszakasz

A cukorra vonatkozó behozatali rendelkezések

260. cikk

A finomítóipar szokásos ellátási szükséglete

(1)   A finomításra szánt cukor fehércukorban kifejezett, szokásos ellátási szükséglete az Unióban 2 489 735 tonna gazdasági évenként.

(2)   A 2005-ben Portugáliában egyedüliként működő cukorrépa-feldolgozó üzemet kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemnek kell tekinteni.

(3)   Finomításra szánt cukorra vonatkozó behozatali engedély csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek részére adható ki, feltéve, hogy az érintett mennyiségek nem haladják meg az (1) bekezdésben említett szokásos ellátási szükséglet keretében behozható mennyiségeket. Az engedélyek csak a kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzemek között ruházhatók át, és érvényességük annak a gazdasági évnek a végén jár le, amelyre vonatkozóan kiadták őket.

Ez a bekezdés minden egyes gazdasági év első három hónapjára alkalmazandó.

261. cikk

Átruházott hatáskörök

Annak biztosítására, hogy a finomítás céljából behozott cukor finomítása ezen alszakasznak megfelelően történjék, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:

| a) | egyes, a 260. cikkben említett behozatali rendelkezések alkalmazásához szükséges fogalommeghatározások; |
| --- | --- |

a)

egyes, a 260. cikkben említett behozatali rendelkezések alkalmazásához szükséges fogalommeghatározások;

| b) | azon feltételek és jogosultsági követelmények, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy behozatali engedély iránti kérelmet nyújthassanak be, ideértve biztosíték letétbe helyezését is; |
| --- | --- |

b)

azon feltételek és jogosultsági követelmények, amelyeket a gazdasági szereplőknek teljesíteniük kell ahhoz, hogy behozatali engedély iránti kérelmet nyújthassanak be, ideértve biztosíték letétbe helyezését is;

| c) | a kiszabandó közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

c)

a kiszabandó közigazgatási szankciókra vonatkozó szabályok.

262. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja azokat a szabályokat, amelyekre a gazdasági szereplőkre vonatkozó behozatali követelményekkel és kötelezettségekkel összefüggésben benyújtandó igazolások és dokumentumok tekintetében szükség van.

III.   alszakasz

A kender behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések

263. cikk

Kenderbehozatal

(1)   Az alábbiakban említett termékeket kizárólag a következő feltételek teljesülése esetén lehet behozni az Unióba:

| a) | az 5302 10 00 KN-kód alá tartozó, a 73/2009/EK rendelet 39. cikkében megállapított feltételeknek megfelelő valódi nyerskender; |
| --- | --- |

a)

az 5302 10 00 KN-kód alá tartozó, a 73/2009/EK rendelet 39. cikkében megállapított feltételeknek megfelelő valódi nyerskender;

| b) | az ex 1207 99 15 KN-kód alá tartozó, vetésre szánt kendermag-fajta, amelyhez mellékelték annak igazolását, hogy a tetrahidrokannabinol-tartalom nem haladja meg a 73/2009/EK rendelet 39. cikkének megfelelően rögzített szintet; |
| --- | --- |

b)

az ex 1207 99 15 KN-kód alá tartozó, vetésre szánt kendermag-fajta, amelyhez mellékelték annak igazolását, hogy a tetrahidrokannabinol-tartalom nem haladja meg a 73/2009/EK rendelet 39. cikkének megfelelően rögzített szintet;

| c) | a 1207 99 91 KN-kód alá tartozó, nem vetésre szánt kendermag, amelyet kizárólag a tagállam engedélyével rendelkező importőrök hozhatnak be annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a magokat ne lehessen vetőmagként felhasználni. |
| --- | --- |

c)

a 1207 99 91 KN-kód alá tartozó, nem vetésre szánt kendermag, amelyet kizárólag a tagállam engedélyével rendelkező importőrök hozhatnak be annak biztosítása érdekében, hogy ezeket a magokat ne lehessen vetőmagként felhasználni.

(2)   A Bizottság által a 318. cikknek megfelelően, végrehajtási jogi aktus révén esetlegesen elfogadott egyedi rendelkezések sérelme nélkül az e cikk (1) bekezdésének a) és b) pontjában meghatározott termékeknek az Unióba történő behozatalát ellenőrzéseknek kell alávetni annak megállapítására, hogy teljesülnek-e az e cikk (1) bekezdésében foglalt feltételek.

(3)   Ezt a cikket a tagállamok által a Szerződéssel, valamint a Kereskedelmi Világszervezet mezőgazdaságról szóló megállapodásából eredő kötelezettségekkel összhangban elfogadott, az itt leírtaknál szigorúbb rendelkezések sérelme nélkül kell alkalmazni.

IV.   alszakasz

A komló behozatalára vonatkozó egyedi rendelkezések

264. cikk

Komlóbehozatal

(1)   A komlóágazat termékeit harmadik országokból kizárólag akkor lehet behozni, ha a minőségükre vonatkozó előírások legalább egyenértékűek az Unióban betakarított hasonló termékek vagy az ezek feldolgozásával készült termékek tekintetében elfogadott előírásokkal.

(2)   A szóban forgó termékek akkor tekintendők az (1) bekezdésben említett minőségi előírásoknak megfelelőnek, ha csatolják hozzájuk a származási ország hatóságai által kiállított, az 1234/2007/EK rendelet 117. cikkében említett tanúsítvánnyal egyenértékűnek elismert igazolást.

A komlóliszt, az emelt lupulintartalmú komlóliszt, a komlókivonat és a kevert komlótermék esetében az igazolás csak akkor ismerhető el a tanúsítvánnyal egyenértékűnek, ha a termék alfasavtartalma nem alacsonyabb az alapanyagául szolgáló komlóénál.

(3)   Az adminisztratív terhek lehető legkisebb mértékűre csökkentése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén nem kell alkalmazni az egyenértékűség igazolásával és a csomagolás címkézésével kapcsolatos kötelezettségeket.

(4)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó szabályokat, beleértve az egyenértékűségre vonatkozó igazolások elismerésével és a komlóbehozatal ellenőrzésével kapcsolatos szabályokat is.

V.   szakasz

Védintézkedések és aktív feldolgozás

265. cikk

Védintézkedések

(1)   A Bizottság a 260/2009/EK (49) és a 625/2009/EK (50) tanácsi rendelettel összhangban, e cikk (3) bekezdésére is figyelemmel az Unióba irányuló behozatalra vonatkozó védintézkedéseket hoz.

(2)   Amennyiben az Európai Parlament és a Tanács valamely egyéb jogi aktusa, illetve a Tanács valamely egyéb jogi aktusa másként nem rendelkezik, a Bizottság a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött nemzetközi megállapodásokban az Unióba történő behozatal tekintetében meghatározott védintézkedéseket e cikk (3) bekezdésének megfelelően hozza meg.

(3)   A Bizottság az (1) és a (2) bekezdésben említett intézkedéseket valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére is meghozhatja
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, azzal kapcsolatban a kérelem kézhezvételétől számított öt munkanapon belül
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén határozatot hoz. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek azonnal hatályba lépnek.

(4)   A (3) bekezdésnek megfelelően elfogadott uniós védintézkedéseket a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén visszavonhatja vagy módosíthatja. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.

266. cikk

A vámfelügyelet melletti feldolgozási és az aktív feldolgozási rendszer felfüggesztése

(1)   Amennyiben a vámfelügyelet melletti feldolgozási, illetve az aktív feldolgozási rendszer zavart idéz vagy idézhet elő az uniós piacon, a Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén részben vagy teljes mértékben felfüggesztheti a vámfelügyelet melletti feldolgozási vagy aktív feldolgozási rendszer alkalmazását a gabonafélék, a rizs, a cukor, az olívaolaj és az étkezési olajbogyó, a gyümölcsök és zöldségek, a feldolgozott gyümölcsök és zöldségek, a bor, a marha- és borjúhús, a tej és a tejtermékek, a sertéshús, a juh- és kecskehús, a tojás, a baromfihús és a mezőgazdasági eredetű etilalkohol ágazatába tartozó termékek tekintetében. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, a Bizottság a kérelemre vonatkozóan annak kézhezvételétől számítva öt munkanapon belül,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén határozatot hoz. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek azonnal hatályba lépnek.

(2)   Az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének megfelelő működéséhez szükséges mértékben – részben vagy teljes körűen – megtilthatja az aktív feldolgozási rendszer alkalmazását az (1) bekezdésben említett termékek tekintetében.

III.   FEJEZET

Kivitel

I.   szakasz

Kiviteli engedélyek

267. cikk

Kiviteli engedélyek

(1)   Azon esetek sérelme nélkül, amelyekben e rendeletnek megfelelően kiviteli engedélyre van szükség, az alábbi ágazatok egy vagy több termékének az Unióból való kivitele kiviteli engedély bemutatásához köthető, figyelembe véve a kiviteli engedélyek szükségességét az érintett piacok irányítása, és különösen a szóban forgó termékek kivitelének felügyelete céljából:

| a) | gabona; |
| --- | --- |

a)

gabona;

| b) | rizs; |
| --- | --- |

b)

rizs;

| c) | cukor; |
| --- | --- |

c)

cukor;

| d) | olívaolaj és étkezési olajbogyó az I. melléklet VII. részének a) pontjában említett olívaolaj tekintetében; |
| --- | --- |

d)

olívaolaj és étkezési olajbogyó az I. melléklet VII. részének a) pontjában említett olívaolaj tekintetében;

| e) | gyümölcs- és zöldségfélék; |
| --- | --- |

e)

gyümölcs- és zöldségfélék;

| f) | feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék; |
| --- | --- |

f)

feldolgozott gyümölcs- és zöldségfélék;

| g) | bor; |
| --- | --- |

g)

bor;

| h) | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

h)

marha- és borjúhús;

| i) | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

i)

tej és tejtermékek;

| j) | sertéshús; |
| --- | --- |

j)

sertéshús;

| k) | juh- és kecskehús; |
| --- | --- |

k)

juh- és kecskehús;

| l) | tojás; |
| --- | --- |

l)

tojás;

| m) | baromfihús; |
| --- | --- |

m)

baromfihús;

| n) | mezőgazdasági eredetű etil-alkohol. |
| --- | --- |

n)

mezőgazdasági eredetű etil-alkohol.

(2)   A 234., a 235. és a 236. cikket értelemszerűen kell alkalmazni.

268. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A kereskedelmi és a piaci fejlemények, valamint az érintett piacokon jelentkező igények figyelembevétele érdekében, továbbá – amennyiben szükséges – a kérdéses termékek kivitelének felügyelete céljából a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározhatja a következőket:

| a) | a 267. cikk (1) bekezdésében említett ágazatok azon termékeinek jegyzéke, amelyek kivitele kiviteli engedély bemutatásához van kötve; |
| --- | --- |

a)

a 267. cikk (1) bekezdésében említett ágazatok azon termékeinek jegyzéke, amelyek kivitele kiviteli engedély bemutatásához van kötve;

| b) | azon esetek és helyzetek, amelyekben – különösen az adott termékek vámjogi státusa, a műveletek céljai, a kérelmező jogállása és az érintett mennyiségek alapján – nem szükséges kiviteli engedélyt bemutatni. |
| --- | --- |

b)

azon esetek és helyzetek, amelyekben – különösen az adott termékek vámjogi státusa, a műveletek céljai, a kérelmező jogállása és az érintett mennyiségek alapján – nem szükséges kiviteli engedélyt bemutatni.

(2)   A kiviteliengedély-rendszer főbb elemeinek meghatározása érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | meghatározhatja az engedélyből fakadó jogokat és kötelezettségeket, az engedély joghatásait, beleértve a tűréshatár biztosításának lehetőségét a kiviteli kötelezettség tekintetében, valamint a rendeltetési hely feltüntetését, amennyiben az kötelező; |
| --- | --- |

a)

meghatározhatja az engedélyből fakadó jogokat és kötelezettségeket, az engedély joghatásait, beleértve a tűréshatár biztosításának lehetőségét a kiviteli kötelezettség tekintetében, valamint a rendeltetési hely feltüntetését, amennyiben az kötelező;

| b) | elfogadhatja az engedély átruházására vonatkozó szabályokat, vagy – szükség szerint – az átruházhatóságra vonatkozó korlátozásokat; |
| --- | --- |

b)

elfogadhatja az engedély átruházására vonatkozó szabályokat, vagy – szükség szerint – az átruházhatóságra vonatkozó korlátozásokat;

| c) | elfogadhatja az engedélyezési rendszer megbízhatósága és hatékonysága, valamint azon helyzetek kezelése érdekében szükséges szabályokat, amikor a csalások megelőzése vagy felszámolása céljából szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak; |
| --- | --- |

c)

elfogadhatja az engedélyezési rendszer megbízhatósága és hatékonysága, valamint azon helyzetek kezelése érdekében szükséges szabályokat, amikor a csalások megelőzése vagy felszámolása céljából szükségessé válik, hogy a tagállamok célzott adminisztratív segítséget nyújtsanak egymásnak;

| d) | meghatározhatja azokat az eseteket és helyzeteket, amelyekben nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére. |
| --- | --- |

d)

meghatározhatja azokat az eseteket és helyzeteket, amelyekben nincs szükség biztosíték letétbe helyezésére.

269. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges szabályt, többek között a következők vonatkozásában:

| a) | a kérelmek benyújtása, valamint az engedélyek kibocsátása és felhasználása; |
| --- | --- |

a)

a kérelmek benyújtása, valamint az engedélyek kibocsátása és felhasználása;

| b) | az engedélyek érvényességi ideje és a letétbe helyezendő biztosíték összege; |
| --- | --- |

b)

az engedélyek érvényességi ideje és a letétbe helyezendő biztosíték összege;

| c) | az engedélyek használatához kapcsolódó követelményeknek való megfelelés bizonyítékai; |
| --- | --- |

c)

az engedélyek használatához kapcsolódó követelményeknek való megfelelés bizonyítékai;

| d) | a helyettesítő engedélyeknek és az engedélyek másodlatainak a kiállítása; |
| --- | --- |

d)

a helyettesítő engedélyeknek és az engedélyek másodlatainak a kiállítása;

| e) | az engedélyek tagállamok általi kezelése és a rendszer irányításához szükséges információcsere. |
| --- | --- |

e)

az engedélyek tagállamok általi kezelése és a rendszer irányításához szükséges információcsere.

270. cikk

A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése

  323. cikk alkalmazása
  nélkül elfogadandó végrehajtási jogi aktusok

Jelentős mennyiségek kérelmezése esetén a Bizottság a piac megfelelő szabályozása érdekében
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése korlátozhatja azon mennyiségeket, amelyekre engedély adható ki, elutasíthatja a kérelmezett mennyiségeket és felfüggesztheti a kérelmek benyújtását.

II.   szakasz

Export-visszatérítések

271. cikk

Az export-visszatérítések alkalmazási köre

(1)   A kivitel világpiaci árfolyamok vagy árak alapján történő lebonyolításának lehetővé tételéhez szükséges mértékben, valamint a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő korlátokon belül az említett árfolyamok vagy árak és az uniós árak közötti különbséget export-visszatérítés révén ki lehet egyenlíteni:

| a) | a következő ágazatok további feldolgozás nélkül exportálandó termékei esetében:






  i. | gabona; |
| --- | --- | --- |

a)

a következő ágazatok további feldolgozás nélkül exportálandó termékei esetében:

i.

gabona;

| ii. | rizs; |
| --- | --- |

ii.

rizs;

| iii. | cukor, az I. melléklet III. részének b), c), d) és g) pontjában felsorolt termékek tekintetében; |
| --- | --- |

iii.

cukor, az I. melléklet III. részének b), c), d) és g) pontjában felsorolt termékek tekintetében;

| iv. | marha- és borjúhús; |
| --- | --- |

iv.

marha- és borjúhús;

| v. | tej és tejtermékek; |
| --- | --- |

v.

tej és tejtermékek;

| vi. | sertéshús; |
| --- | --- |

vi.

sertéshús;

| vii. | tojás; |
| --- | --- |

vii.

tojás;

| viii. | baromfihús; |
| --- | --- |

viii.

baromfihús;

| b) | az a) pont i., ii., iii., v. és vii. alpontjában felsorolt ágazatoknak a XVII. és a XVIII. mellékletben szereplő áruk formájában exportálandó termékei esetében. |
| --- | --- |

b)

az a) pont i., ii., iii., v. és vii. alpontjában felsorolt ágazatoknak a XVII. és a XVIII. mellékletben szereplő áruk formájában exportálandó termékei esetében.

A XVII. melléklet IV. részében felsorolt termékek formájában exportált tej és tejtermékek esetében kizárólag az I. melléklet XVI. részének a)–e) és g) pontjában felsorolt termékekre nyújtható export-visszatérítés.

(2)   A XVII. és a XVIII. mellékletben felsorolt feldolgozott áruk formájában kivitelre kerülő termékek után járó export-visszatérítés nem haladhatja meg a további feldolgozás nélkül exportált ugyanazon termékekre alkalmazandó export-visszatérítés mértékét.

(3)   A Bizottság a gabonafélékből nyert szeszes italok bizonyos fajtáinak előállítására jellemző sajátosságok – ideértve az ilyen szeszes italok hosszú érlelési idejét is – figyelembevételéhez szükséges mértékben,
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az export-visszatérítés nyújtásának a termékek és a gazdasági szereplők tekintetében megállapítandó feltételeire vonatkozóan, különös tekintettel a termékek meghatározása és jellemzői, valamint az export-visszatérítés kiszámítása céljából alkalmazandó együtthatóknak az érintett termékek érési folyamatának figyelembevételével történő meghatározása tekintetében.

(4)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést, beleértve a (3) bekezdésben említett termékek tekintetében végzett nemzeti ellenőrzésekre vonatkozó műszaki és eljárási követelményeket is.

(5)   A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül rögzítheti az e cikk (3) bekezdésében említett termékekre nyújtható export-visszatérítés kiigazítására alkalmazandó együtthatót.

272. cikk

Az export-visszatérítések elosztása

Az export-visszatérítés mellett exportálható mennyiségek kiosztásához olyan módszert kell alkalmazni, amely:

| a) | az adott termék jellegének és az érintett piac helyzetének legjobban megfelel, a rendelkezésre álló erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználását teszi lehetővé, figyelembe véve az uniós kivitel hatékonyságát és szerkezetét, a gazdasági szereplők, különösen a nagy és kis gazdasági szereplők közötti megkülönböztetés előidézése nélkül; |
| --- | --- |

a)

az adott termék jellegének és az érintett piac helyzetének legjobban megfelel, a rendelkezésre álló erőforrások lehető leghatékonyabb felhasználását teszi lehetővé, figyelembe véve az uniós kivitel hatékonyságát és szerkezetét, a gazdasági szereplők, különösen a nagy és kis gazdasági szereplők közötti megkülönböztetés előidézése nélkül;

| b) | az adminisztrációs követelmények szempontjából a lehető legkevesebb adminisztrációs terhet rója a gazdasági szereplőkre; |
| --- | --- |

b)

az adminisztrációs követelmények szempontjából a lehető legkevesebb adminisztrációs terhet rója a gazdasági szereplőkre;

| c) | elkerül mindennemű megkülönböztetést az érintett gazdasági szereplők között. |
| --- | --- |

c)

elkerül mindennemű megkülönböztetést az érintett gazdasági szereplők között.

273. cikk

Az export-visszatérítés mértékének megállapítása

(1)   Az export-visszatérítések az Unió egészére nézve azonosak. Eltérés állhat fenn ugyanakkor a rendeltetési helytől függően, különösen amennyiben ezt a világpiaci helyzet, egyes piacok sajátos követelményei vagy a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek szükségessé teszik.

(2)   A visszatérítések mértékét meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.

  A visszatérítéseket a Bizottság a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén rögzíti. A visszatérítések rögzíthetők:

| a) | rendszeres időközönként; |
| --- | --- |

a)

rendszeres időközönként;

| b) | a gabonafélékre, rizsre, cukorra, tejre és tejtermékekre vonatkozó pályázati eljárás útján. |
| --- | --- |

b)

a gabonafélékre, rizsre, cukorra, tejre és tejtermékekre vonatkozó pályázati eljárás útján.

Amennyiben a visszatérítés mértékét nem pályázati eljárás útján állapítják meg, a Bizottság legalább háromhavonta egyszer megállapítja azoknak a termékeknek a jegyzékét, amelyekre export-visszatérítés jár, valamint a visszatérítés összegét. A visszatérítés összege azonban három hónapon túl is azonos szinten maradhat, illetve szükség esetén a Bizottság, a 323. cikk alkalmazása nélkül – akár valamely tagállam kérésére, akár saját kezdeményezésére – a közbeeső időszakban is módosíthatja azt.

(3)
     
  Egy adott termékre vonatkozó visszatérítés mértékének megállapításánál az alábbi tényezők közül legalább egyet figyelembe kell venni:

| a) | a fennálló helyzet és a várható irányzatok a következők tekintetében:










  i. | az adott termék árai és beszerezhetősége az uniós piacon, |
| --- | --- | --- |

a)

a fennálló helyzet és a várható irányzatok a következők tekintetében:

i.

az adott termék árai és beszerezhetősége az uniós piacon,

| ii. | a termék világpiaci árai; |
| --- | --- |

ii.

a termék világpiaci árai;

| b) | a közös piacszervezés céljai, azaz az egyensúlynak és az árak, valamint a kereskedelem természetes fejlődésének a biztosítása ezen a piacon; |
| --- | --- |

b)

a közös piacszervezés céljai, azaz az egyensúlynak és az árak, valamint a kereskedelem természetes fejlődésének a biztosítása ezen a piacon;

| c) | azon zavarok elkerülésének szükségessége, amelyek az uniós piacon elhúzódó egyensúlyhiányt okozhatnak a kínálat és kereslet között; |
| --- | --- |

c)

azon zavarok elkerülésének szükségessége, amelyek az uniós piacon elhúzódó egyensúlyhiányt okozhatnak a kínálat és kereslet között;

| d) | a tervezett kivitelek gazdasági vonatkozásai; |
| --- | --- |

d)

a tervezett kivitelek gazdasági vonatkozásai;

| e) | a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból eredő korlátok; |
| --- | --- |

e)

a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodásokból eredő korlátok;

| f) | az uniós alaptermékeknek a harmadik országokba való kivitelre szánt, feldolgozott áruk előállításához történő felhasználása és a harmadik országokból a feldolgozással kapcsolatos intézkedések alapján behozott termékek felhasználása közötti egyensúly megteremtésének szükségessége; |
| --- | --- |

f)

az uniós alaptermékeknek a harmadik országokba való kivitelre szánt, feldolgozott áruk előállításához történő felhasználása és a harmadik országokból a feldolgozással kapcsolatos intézkedések alapján behozott termékek felhasználása közötti egyensúly megteremtésének szükségessége;

| g) | a legméltányosabb mértékű költségek az értékesítés, valamint az uniós piacokról az uniós kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás, továbbá a rendeltetési országokba való továbbítás vonatkozásában; |
| --- | --- |

g)

a legméltányosabb mértékű költségek az értékesítés, valamint az uniós piacokról az uniós kikötőkbe vagy más exporthelyszínekre történő szállítás, továbbá a rendeltetési országokba való továbbítás vonatkozásában;

| h) | a kereslet az uniós piacon; |
| --- | --- |

h)

a kereslet az uniós piacon;

| i) | a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazatot illetően az ezen ágazatok termékeinek az Unión belüli előállításához szükséges takarmánygabona-mennyiség uniós árai és világpiaci árai közötti különbség. [Mód. 31] |
| --- | --- |

i)

a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazatot illetően az ezen ágazatok termékeinek az Unión belüli előállításához szükséges takarmánygabona-mennyiség uniós árai és világpiaci árai közötti különbség. [Mód. 31]

273a. cikk

A gabonafélékre és a rizsre vonatkozó export-visszatérítésekkel kapcsolatos különleges intézkedések

(1)
     
  A 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén a Bizottság az export-visszatérítésekre vonatkozóan korrekciós összeget állapíthat meg a gabonafélék és a rizs ágazatában. Szükség esetén a Bizottság a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott végrehajtási jogi aktusok révén módosíthatja a korrekciós összegeket.

Az első albekezdés alkalmazható a XVII. mellékletben felsorolt, a gabonafélék és a rizs ágazatához tartozó áruk formájában exportált termékek esetében is.

(2)
     
  A gazdasági év első három hónapjára az előző gazdasági év végén raktáron lévő maláta vagy a szóban forgó időszakban raktáron lévő árpából előállított maláta kivitelére vonatkozó visszatérítés az az összeg, amely az előző gazdasági év utolsó hónapjában a szóban forgó kiviteli engedély tekintetében a kivitelre alkalmazható lett volna.

(3)
     
  Az egységes közös piacszervezésről szóló rendelet 274. cikkének (2) bekezdésével összhangban létrehozott, az I. melléklet I. részének a) és b) pontjában felsorolt termékekre vonatkozó visszatérítést a Bizottság a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében, az intervenciós árszintben bekövetkezett bármilyen változással összhangban módosíthatja.

Az első albekezdés teljes mértékben vagy részben alkalmazható az I. melléklet I. részének c) és d) pontjában felsorolt termékekre, valamint az I. melléklet I. részében említett és a XVII. melléklet I. részében szereplő áruk formájában exportált termékekre is. Ebben az esetben az első albekezdésben említett kiigazítást a Bizottságnak korrigálnia kell, a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében, az alaptermék mennyisége és az exportált feldolgozott termékben található vagy az exportált árukban felhasznált alaptermék mennyisége közötti arányt kifejező együttható alkalmazásával. [Mód. 32]

274. cikk

Export-visszatérítés nyújtása

(1)   A 271. cikk (1) bekezdésének a) pontjában felsorolt, további feldolgozás nélkül exportált termékekre visszatérítést csak kérelem alapján és kiviteli engedély bemutatása mellett lehet nyújtani.

(2)   Az (1) bekezdésben említett termékekre alkalmazandó visszatérítés mértéke megegyezik az engedély iránti kérelem benyújtásának napján alkalmazandó visszatérítés mértékével vagy – az adott esettől függően – az érintett pályázati eljárásból eredő és – differenciált visszatérítés esetében – az ugyanazon a napon a következőkre alkalmazandó visszatérítés mértékével:

| a) | az engedélyen feltüntetett rendeltetési hely; vagy |
| --- | --- |

a)

az engedélyen feltüntetett rendeltetési hely; vagy

| b) | adott esetben a tényleges rendeltetési hely, ha az eltér az engedélyen feltüntetett rendeltetési helytől, amely esetben az alkalmazandó összeg nem haladhatja meg az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyre alkalmazandó összeget. |
| --- | --- |

b)

adott esetben a tényleges rendeltetési hely, ha az eltér az engedélyen feltüntetett rendeltetési helytől, amely esetben az alkalmazandó összeg nem haladhatja meg az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyre alkalmazandó összeget.

A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megfelelő intézkedéseket hozhat az e bekezdésben előírt rugalmassággal való visszaélés megelőzésére. Ezek az intézkedések többek között a kérelmek benyújtására szolgáló eljárásra és az exportőrök által küldendő értesítésekre vonatkozhatnak.

(3)   A keltetőtojások és a naposcsibék esetében a sajátos kereskedelmi és szállítási feltételek figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy a kiviteli engedély utólag is megadható.

(4)   Annak biztosítására, hogy a Szerződés I. mellékletében említett termékek és az ezek feldolgozásával előállított termékek exportőrei egyenlő esélyekkel rendelkezzenek az export-visszatérítéshez való hozzáférés tekintetében, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozhat úgy, hogy az (1) és a (2) bekezdést alkalmazni kell az e rendelet 271. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett árukra.

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e bekezdéshez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.

(5)   A humanitárius segélyszervezetek adminisztratív terheinek a lehető legkisebb mértékűre való csökkentése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén eltérést engedélyezhet az (1) és a (2) bekezdésben foglaltaktól azon termékek esetében, amelyekre élelmiszersegély-programok keretében nyújtanak visszatérítést.

(6)   A visszatérítés kifizetésére a következőkre vonatkozó bizonyítékok benyújtását követően kerül sor:

| a) | a termékek Unióból való kivitele megtörtént; |
| --- | --- |

a)

a termékek Unióból való kivitele megtörtént;

| b) | differenciált visszatérítés esetén a termékek már elérték az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyet vagy azt a másik rendeltetési helyet, amelyre vonatkozóan a visszatérítés mértéke a (2) bekezdés b) pontjának sérelme nélkül megállapításra került. |
| --- | --- |

b)

differenciált visszatérítés esetén a termékek már elérték az engedélyen feltüntetett rendeltetési helyet vagy azt a másik rendeltetési helyet, amelyre vonatkozóan a visszatérítés mértéke a (2) bekezdés b) pontjának sérelme nélkül megállapításra került.

(7)   A Bizottság a kereskedelem eltérítésének megelőzése érdekében
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén további feltételeket is megállapíthat az export-visszatérítések odaítélésére vonatkozóan, különös tekintettel

  nevezetesen
  a következő feltételeket:

| a) | visszatérítés kizárólag az Unióból származó termékekre nyújtható; |
| --- | --- |

a)

visszatérítés kizárólag az Unióból származó termékekre nyújtható;

| b) | az importált termékekre vonatkozó visszatérítés összege a behozatalkor beszedett vámokra korlátozódik, amennyiben e vámok alacsonyabbak az alkalmazandó visszatérítésnél. |
| --- | --- |

b)

az importált termékekre vonatkozó visszatérítés összege a behozatalkor beszedett vámokra korlátozódik, amennyiben e vámok alacsonyabbak az alkalmazandó visszatérítésnél.

275. cikk

Az élő állatokra nyújtott export-visszatérítések a marha- és borjúhúságazatban

(1)   A marha- és borjúhús-ágazati termékek tekintetében az élő állatok exportjára járó visszatérítés odaítélésének és kifizetésének feltétele az uniós jogszabályokban meghatározott állatjóléti követelményeknek és különösen az állatok szállítás alatti védelmére vonatkozó rendelkezéseknek való megfelelés.

(2)   Annak érdekében, hogy az exportőröket az állatjóléti feltételek betartására ösztönözze, és lehetővé tegye az illetékes hatóságok számára az export-visszatérítésekkel kapcsolatos kiadások helyességének ellenőrzését azokban az esetekben, amikor a visszatérítés nyújtásának feltétele az állatjóléti követelmények teljesítése, a Bizottság
  a 312. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | rendelkezéseket fogad el az állatjóléti követelmények uniós vámterületen kívüli teljesítése, valamint az erre vonatkozó ellenőrzés és jelentéstétel tekintetében, beleértve független harmadik felek bevonását is; |
| --- | --- |

a)

rendelkezéseket fogad el az állatjóléti követelmények uniós vámterületen kívüli teljesítése, valamint az erre vonatkozó ellenőrzés és jelentéstétel tekintetében, beleértve független harmadik felek bevonását is;

| b) | rögzíti az export-visszatérítések kifizetéséhez vagy visszatérítéséhez kapcsolódó bírságokat az állatjóléti feltételekre vonatkozó jogszabályi követelmények be nem tartása esetére. |
| --- | --- |

b)

rögzíti az export-visszatérítések kifizetéséhez vagy visszatérítéséhez kapcsolódó bírságokat az állatjóléti feltételekre vonatkozó jogszabályi követelmények be nem tartása esetére.

(3)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.

276. cikk

A kivitel keretei

A Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő, a mennyiséget illető kötelezettségvállalások teljesítését az érintett termékekre alkalmazott referencia-időszakokra kiadott kiviteli engedélyek alapján kell biztosítani. A Kereskedelmi Világszervezet mezőgazdaságról szóló megállapodásából eredő kötelezettségek teljesítése tekintetében a referencia-időszak vége nem lehet hatással az exportengedélyek érvényességére.

277. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Annak biztosítására, hogy a gazdasági szereplők pályázati eljárásban való részvételük esetén teljesítsék a kötelezettségeiket, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza a pályázat tárgyát képező export-visszatérítés esetében az engedélyhez kapcsolódva előírt biztosíték felszabadításának elsődleges feltételét.

(2)   A gazdasági szereplőkre és a hatóságokra háruló adminisztratív terhek lehető legkisebb mértékűre való csökkentése érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén rögzíthet olyan küszöbértékeket, amelyek alatt a kiviteli engedély bemutatása nem kötelező, és megjelölhet olyan rendeltetési helyeket, amelyek esetében indokolt lehet a kiviteli engedély bemutatására vonatkozó követelmény alóli mentesítés.

(3)   Az export-visszatérítésekre való teljes körű vagy részleges jogosultságot indokolttá tévő gyakorlati helyzetek figyelembevétele érdekében, továbbá abból a célból, hogy segítséget nyújtson a gazdasági szereplők számára az export-visszatérítés kérelmezése és végső kifizetése közötti időszak áthidalásához, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogadhat el a következők tekintetében:

| a) | másik időpont meghatározása a visszatérítésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

a)

másik időpont meghatározása a visszatérítésre vonatkozóan;

| b) | az export-visszatérítés kifizetését érintő következmények abban az esetben, ha az engedélyben említett termékkód vagy rendeltetési hely nem egyezik meg a tényleges termékkel, illetve rendeltetési hellyel; |
| --- | --- |

b)

az export-visszatérítés kifizetését érintő következmények abban az esetben, ha az engedélyben említett termékkód vagy rendeltetési hely nem egyezik meg a tényleges termékkel, illetve rendeltetési hellyel;

| c) | az export-visszatérítések előzetes kifizetése, beleértve a biztosíték letétbe helyezésére és felszabadítására vonatkozó feltételeket is; |
| --- | --- |

c)

az export-visszatérítések előzetes kifizetése, beleértve a biztosíték letétbe helyezésére és felszabadítására vonatkozó feltételeket is;

| d) | a termékek valós rendeltetési helyét érintő kétségek felmerülése esetén szükséges ellenőrzések és bizonyítékok, beleértve az Unió vámterületére történő újrabehozatal lehetőségét is; |
| --- | --- |

d)

a termékek valós rendeltetési helyét érintő kétségek felmerülése esetén szükséges ellenőrzések és bizonyítékok, beleértve az Unió vámterületére történő újrabehozatal lehetőségét is;

| e) | azon rendeltetési helyek, amelyek esetében a kivitel az Unióból való kivitelnek minősül, valamint egyes rendeltetési helyeknek az export-visszatérítésre jogosultságot biztosító uniós vámterületek közé történő felvétele. |
| --- | --- |

e)

azon rendeltetési helyek, amelyek esetében a kivitel az Unióból való kivitelnek minősül, valamint egyes rendeltetési helyeknek az export-visszatérítésre jogosultságot biztosító uniós vámterületek közé történő felvétele.

(4)   Annak biztosítására, hogy az export-visszatérítés által érintett termékeknek az Unió vámterületéről történő kivitele megvalósuljon és ne kerülhessen sor e termékeknek az említett területre történő visszaszállítására, továbbá annak érdekében, hogy a lehető legkisebb mértékűre csökkenjenek azok az adminisztratív terhek, amelyek a visszatérítés által érintett termékeknek a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési hely szerinti országba történő megérkezésére vonatkozó bizonyítékok kiállításával és benyújtásával összefüggésben a gazdasági szereplőkre hárulnak, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén intézkedéseket fogadhat el a következők tekintetében:

| a) | az a határidő, amelyen belül meg kell történnie az Unió vámterületéről való kiléptetésnek, beleértve az átmeneti újrabeléptetés idejét is; |
| --- | --- |

a)

az a határidő, amelyen belül meg kell történnie az Unió vámterületéről való kiléptetésnek, beleértve az átmeneti újrabeléptetés idejét is;

| b) | azok a feldolgozási műveletek, amelyek az említett időszakban végrehajthatók az export-visszatérítéssel támogatott termékeken; |
| --- | --- |

b)

azok a feldolgozási műveletek, amelyek az említett időszakban végrehajthatók az export-visszatérítéssel támogatott termékeken;

| c) | bizonyíték arra nézve, hogy az érintett termékek megérkeztek a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési helyre; |
| --- | --- |

c)

bizonyíték arra nézve, hogy az érintett termékek megérkeztek a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési helyre;

| d) | azok a visszatérítési küszöbértékek és feltételek, amelyek mellett az exportőrök mentesíthetők az említett igazolási kötelezettség alól; |
| --- | --- |

d)

azok a visszatérítési küszöbértékek és feltételek, amelyek mellett az exportőrök mentesíthetők az említett igazolási kötelezettség alól;

| e) | a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési helyre való megérkezés igazolásának független harmadik felek által történő jóváhagyására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

e)

a differenciált visszatérítésre jogosultságot biztosító rendeltetési helyre való megérkezés igazolásának független harmadik felek által történő jóváhagyására vonatkozó feltételek.

(5)   A különböző ágazatok sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén egyedi követelményeket és feltételeket állapíthat meg az export-visszatérítéssel támogatható gazdasági szereplők és termékek tekintetében.

(6)   A feldolgozóipar fejlődéséhez való igazodás lehetővé tétele érdekében a Bizottság az 1216/2009/EK tanácsi rendelet (51) 8. cikkének (2) bekezdésében említett kritériumok figyelembevételével,
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén módosíthatja a XVII. mellékletet.

(7)   Annak biztosítására, hogy a Szerződés I. mellékletében említett termékek és az ezek feldolgozásával előállított termékek exportőrei az export-visszatérítésre vonatkozó feltételek tekintetében egyenlő elbánásban részesüljenek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogad el a 274. cikk (5), (6) és (7) bekezdésének a 271. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett termékekre történő alkalmazására vonatkozóan, figyelembe véve az 1216/2009/EK rendelet rendelkezéseit is.

278. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszhoz kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést, különös tekintettel a következőkre:

| a) | a ki nem osztott vagy fel nem használt exportálható mennyiségek újraelosztása; |
| --- | --- |

a)

a ki nem osztott vagy fel nem használt exportálható mennyiségek újraelosztása;

| b) | annak ellenőrzése – a fizikai ellenőrzéseket és a dokumentumok részletes vizsgálatát is ideértve –, hogy a visszatérítés kifizetésére és az exportügyletekkel kapcsolatos minden egyéb összegre való jogosultságot biztosító műveleteket ténylegesen és a megfelelő módon végrehajtották-e; |
| --- | --- |

b)

annak ellenőrzése – a fizikai ellenőrzéseket és a dokumentumok részletes vizsgálatát is ideértve –, hogy a visszatérítés kifizetésére és az exportügyletekkel kapcsolatos minden egyéb összegre való jogosultságot biztosító műveleteket ténylegesen és a megfelelő módon végrehajtották-e;

| c) | a 271. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett termékek. |
| --- | --- |

c)

a 271. cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett termékek.

III.   szakasz

A kiviteli kontingensek kezelése a tej- és tejtermékágazatban

279. cikk

A harmadik országok által megnyitott vámkontingensek kezelése

(1)   Amennyiben valamely, a Szerződés 218. cikkének megfelelően kötött megállapodás a tej és a tejtermékek tekintetében egy harmadik ország által megnyitott vámkontingens teljes körű vagy részleges kezeléséről rendelkezik, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén egyedi intézkedéseket fogadhat el annak biztosítására, hogy a kérelmezett kontingens felhasználása az érintett nemzetközi megállapodás célkitűzéseinek megfelelően történjen.

(2)   Az (1) bekezdésben említett vámkontingensek kezelésének az alábbi módszerek valamelyikének vagy e módszerek kombinációjának, illetve más megfelelő módszernek az alkalmazásával oly módon kell történnie, amely kiküszöböli az érintett gazdasági szereplők bármilyen alapon történő megkülönböztetését, és biztosítja az adott kontingens alapján rendelkezésre álló lehetőségek teljes körű kihasználását:

| a) | a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve); |
| --- | --- |

a)

a kérelmek benyújtásának időrendi sorrendjén alapuló módszer (az „érkezési sorrend” elve);

| b) | a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a „párhuzamos vizsgálat módszerének” alkalmazása); |
| --- | --- |

b)

a kérelmek benyújtásakor igényelt mennyiségek arányában történő elosztás módszere (a „párhuzamos vizsgálat módszerének” alkalmazása);

| c) | a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a „hagyományos/újonnan érkező exportőrök módszerének” alkalmazása). |
| --- | --- |

c)

a kialakult kereskedelmi szokások figyelembevételén alapuló módszer (a „hagyományos/újonnan érkező exportőrök módszerének” alkalmazása).

(3)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e szakaszban foglaltaknak megfelelően megnyitott kontingensek kezelése tekintetében szükséges rendelkezéseket.

(4)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül

  a 323. cikk alkalmazása nélkül
  elfogadja a következő célokat szolgáló folyamatok irányítására vonatkozó rendelkezéseket:

| a) | annak biztosítása, hogy az e szakasznak megfelelően megnyitott kontingensek keretében rendelkezésre álló mennyiségeket nem lépik túl; |
| --- | --- |

a)

annak biztosítása, hogy az e szakasznak megfelelően megnyitott kontingensek keretében rendelkezésre álló mennyiségeket nem lépik túl;

| b) | a fel nem használt mennyiségek újraelosztása. |
| --- | --- |

b)

a fel nem használt mennyiségek újraelosztása.

IV.   szakasz

Harmadik országok által alkalmazott különleges behozatali elbánás

280. cikk

A valamely harmadik országban különleges behozatali elbánásban részesülő termékekre vonatkozó tanúsítványok

(1)   Amennyiben olyan termékek kivitelére kerül sor, amelyek valamely harmadik országba történő kivitelük során – az Unió által a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodások értelmében – bizonyos feltételek betartása mellett különleges elbánásban részesülhetnek, a tagállamok illetékes hatóságai – kérelemre és a megfelelő ellenőrzések elvégzését követően – kiállítják a feltételek betartását tanúsító okmányt.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az (1) bekezdéshez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.

V.   szakasz

Az élő növényekre vonatkozó egyedi rendelkezések

281. cikk

Minimum exportárak

(1)   A piac alakulásának figyelembevétele érdekében minden egyes, az élőnövény-ágazaton belül a 0601 10 KN-kód alá tartozó termék esetében évente, a forgalmazási időszakot megelőzően kellő időben
  a Bizottság által
  meghatározható egy vagy több minimálár az érintett termékek harmadik országokba történő kivitelére vonatkozóan. A minimálárakat meghatározó intézkedéseket a Tanács hozza meg a Szerződés 43. cikkének (3) bekezdésével összhangban.]

Az ilyen termékek exportja csak a szóban forgó termékre rögzített minimálárral egyenlő vagy annál magasabb áron engedélyezett.

(2)   A Bizottság a Szerződés 218. cikkével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségek figyelembevételével,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén –
  különösen figyelembe véve a nemzetközi piacokon érvényes árakat –
  elfogadja az (1) bekezdés első albekezdéséhez kapcsolódó valamennyi szükséges igazgatási intézkedést. [Mód. 33]

VI.   szakasz

Passzív feldolgozás

282. cikk

A passzív feldolgozási rendszer felfüggesztése

(1)   Amennyiben a passzív feldolgozási rendszer zavart idéz vagy idézhet elő az uniós piacon, a Bizottság valamely tagállam kérésére vagy saját kezdeményezésére,
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén részben vagy teljes mértékben felfüggesztheti a passzív feldolgozási rendszer alkalmazását a gabona-, a rizs-, a gyümölcs- és zöldség-, a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-, a bor-, a marha- és borjúhús-, a sertéshús-, a juh- és kecskehús-, valamint a baromfihús-ágazat termékei tekintetében. Ha a Bizottsághoz valamely tagállamtól kérelem érkezik, a Bizottság a kérelemre vonatkozóan annak kézhezvételétől számítva öt munkanapon belül
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén határozatot hoz. Sürgős esetekben a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva hoz határozatot.

A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja a tagállamokat az elfogadott intézkedésekről, és ezek azonnal hatályba lépnek.

(2)   Az Európai Parlament és a Tanács a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdésében foglaltak szerint eljárva, a mezőgazdasági piacok közös szervezésének megfelelő működéséhez szükséges mértékben – részben vagy teljes körűen – megtilthatja a passzív feldolgozási rendszer alkalmazását az (1) bekezdésben említett termékek tekintetében.

IV.   RÉSZ

VERSENYSZABÁLYOK

I.   FEJEZET

a vállalkozásokra vonatkozó szabályok

283. cikk

A Szerződés 101–106. cikkének alkalmazása

Amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik, a Szerződés 101–106. cikkét, valamint az azok alkalmazására vonatkozó rendelkezéseket kell – e rendelet 284., 285., 286. [és 287.] cikkére is figyelemmel – alkalmazni a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése és 102. cikke szerinti valamennyi olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely az e rendelet hatálya alá tartozó termékek előállításához vagy kereskedelméhez kapcsolódik.

284. cikk

Kivételek

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az e rendelet 283. cikkében említett olyan megállapodásra, döntésre és összehangolt magatartásra, amely a nemzeti piaci rendtartás szerves részét képezi, vagy a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok eléréséhez szükséges.

A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó különösen a valamely adott tagállamban működő mezőgazdasági termelők, termelői szervezetek vagy ilyen szervezetek által alkotott társulások olyan megállapodására, döntésére és összehangolt magatartására, amely mezőgazdasági termékek előállításával vagy értékesítésével, vagy az ilyen termékek tárolására, kezelésére vagy feldolgozására szolgáló közös létesítmények használatával kapcsolatos, és amely nem köti ki azonos árak alkalmazását, kivéve, ha a Bizottság megítélése szerint a szóban forgó megállapodás, döntés, illetve összehangolt magatartás kizárja a versenyt vagy veszélyezteti a Szerződés 39. cikkében meghatározott célok elérését.

(2)   A tagállamokkal folytatott konzultációt követően és azután, hogy meghallgatta az érintett vállalkozásokat vagy az ilyen vállalkozások által alkotott társulásokat, valamint bármely egyéb olyan természetes vagy jogi személyt, aki vagy amely meghallgatását célszerűnek ítélte meg, a Bizottság – az Európai Bíróság általi felülvizsgálatra is figyelemmel – kizárólagos hatáskörrel rendelkezik annak meghatározására, hogy mely megállapodás, döntés és összehangolt magatartás esetén teljesülnek az (1) bekezdés szerinti feltételek. E célból a Bizottság végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül

  a 323. cikk alkalmazása nélkül
  határozatot fogad el, amelyet kihirdet.

A Bizottság a fent említettek meghatározását saját kezdeményezésére vagy valamely tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának, illetve valamely érdekelt vállalkozásnak vagy vállalkozások társulásának kérésére végzi el.

(3)   A határozatnak a (2) bekezdés első albekezdésében említett kihirdetése az érintett felek nevének és a határozat főbb tartalmi elemeinek feltüntetésével történik. A kihirdetés során figyelemmel kell lenni a vállalkozásoknak az üzleti titkaik megőrzéséhez fűződő jogos érdekére.

285. cikk

Megállapodások és összehangolt magatartások a gyümölcs- és zöldségágazatban

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az elismert szakmaközi szervezetek azon megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amelyek az e rendelet 210. cikke (3) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek végzésének célját szolgálják.

(2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:

| a) | a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot; |
| --- | --- |

a)

a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot;

| b) | a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő két hónapon belül –
  a 323. alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő két hónapon belül –
  a 323. alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak.

(3)   A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.

(4)   A következő megállapodások, döntések és összehangolt magatartások minden esetben összeegyeztethetetlennek minősülnek az uniós szabályokkal:

| a) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| b) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| c) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;

| d) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek maguk után vonják az árak rögzítését, a szakmaközi szervezetek egyedi uniós szabályok alkalmazásában folytatott tevékenységeinek sérelme nélkül; |
| --- | --- |

d)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek maguk után vonják az árak rögzítését, a szakmaközi szervezetek egyedi uniós szabályok alkalmazásában folytatott tevékenységeinek sérelme nélkül;

| e) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában.

(5)   Ha a Bizottság a (2) bekezdés b) pontjában említett két hónapos időszak lejártát követően úgy találja, hogy az (1) bekezdés alkalmazásának feltételei nem teljesülnek, akkor
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.

(6)   Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor összeférhetetlenséget állapíthat meg.

286. cikk

Megállapodások és összehangolt magatartások a dohányágazatban

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó a dohányágazatban működő elismert szalmaközi szervezetek azon megállapodásaira és összehangolt magatartásaira, amelyek az e rendelet 210. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett célok megvalósítását szolgálják, feltéve, hogy:

| a) | a megállapodásokról és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot; |
| --- | --- |

a)

a megállapodásokról és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot;

| b) | a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül –
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós versenyszabályoknak. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül –
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós versenyszabályoknak.

A megállapodások és az összehangolt magatartások ezalatt a három hónapos időszak alatt nem hajthatók végre.

(2)   A megállapodásokat és az összehangolt magatartásokat az uniós versenyszabályokkal ellentétesnek kell nyilvánítani, amennyiben azok:

| a) | az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

az Unión belül a piac bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| b) | befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| c) | a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;

| d) | maguk után vonják az árak vagy a kvóták rögzítését, a szakmaközi szervezetek által az uniós szabályok egyedi rendelkezéseinek alkalmazásában tett intézkedések sérelme nélkül; |
| --- | --- |

d)

maguk után vonják az árak vagy a kvóták rögzítését, a szakmaközi szervezetek által az uniós szabályok egyedi rendelkezéseinek alkalmazásában tett intézkedések sérelme nélkül;

| e) | megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában.

(3)   Ha a Bizottság az (1) bekezdés b) pontjában említett három hónapos időszak lejártát követően úgy találja, hogy az e fejezet alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesültek, akkor
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

Az említett határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve, ha a szakmaközi szervezet helytelen információt adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben meghatározott mentességgel.

287. cikk

Megállapodások és összehangolt magatartások a tej- és tejtermékágazatban

(1)   A Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése nem alkalmazandó az elismert szakmaközi szervezetek azon megállapodásaira, döntéseire és összehangolt magatartásaira, amelyek az e rendelet 210. cikke (4) bekezdésének c) pontjában említett tevékenységek végzésének célját szolgálják.

(2)   Az (1) bekezdés csak akkor alkalmazandó, ha:

| a) | a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot; |
| --- | --- |

a)

a megállapodásokról, döntésekről és összehangolt magatartásokról értesítették a Bizottságot;

| b) | a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül –
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak. |
| --- | --- |

b)

a Bizottság az általa kért valamennyi információ kézhezvételét követő három hónapon belül –
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – nem állapította meg, hogy az adott megállapodás vagy összehangolt magatartás nem felel meg az uniós szabályoknak.

(3)   A megállapodások, döntések és összehangolt magatartások a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártáig nem léptethetők hatályba.

(4)   A következő megállapodások, döntések és összehangolt magatartások minden esetben összeegyeztethetetlennek minősülnek az uniós szabályokkal:

| a) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek; |
| --- | --- |

a)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek az Unión belül a piacok bármilyen formában történő felosztásához vezethetnek;

| b) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését; |
| --- | --- |

b)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek befolyásolhatják a piacszervezés zavartalan működését;

| c) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez; |
| --- | --- |

c)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek a verseny olyan torzulásait okozhatják, amelyek nem feltétlenül szükségesek a szakmaközi szervezet tevékenysége során követett közös agrárpolitikai célok eléréséhez;

| d) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek maguk után vonják az árak rögzítését; |
| --- | --- |

d)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek maguk után vonják az árak rögzítését;

| e) | azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában. |
| --- | --- |

e)

azon megállapodások, döntések és összehangolt magatartások, amelyek megkülönböztetéshez vagy a verseny megszűnéséhez vezethetnek a szóban forgó termékek jelentős részének vonatkozásában.

(5)   Ha a Bizottság a (2) bekezdés b) pontjában említett időszak lejártát követően úgy találja, hogy az (1) bekezdés alkalmazására vonatkozó feltételek nem teljesültek, akkor
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határozatot hoz, amelyben kimondja, hogy a szóban forgó megállapodásra, döntésre vagy összehangolt magatartásra a Szerződés 101. cikkének (1) bekezdése alkalmazandó.

Az említett bizottsági határozat nem alkalmazandó az érintett szakmaközi szervezet értesítésének időpontját megelőzően, kivéve ha a szóban forgó szakmaközi szervezet helytelen tájékoztatást adott vagy visszaélt az (1) bekezdésben biztosított mentességgel.

(6)   Több évre szóló megállapodások esetében az első évben tett értesítés érvényes a megállapodás következő éveire is. Mindemellett ebben az esetben a Bizottság saját kezdeményezésére vagy egy másik tagállam kérésére bármikor megállapíthat összeférhetetlenséget.

288. cikk

A megállapodások és összehangolt magatartások kötelezővé tétele a dohányágazatban működő szakmaközi szervezetekben tagsági viszonnyal nem rendelkezők számára

(1)   A dohányágazatban működő szakmaközi szervezetek kérelmezhetik, hogy bizonyos megállapodásaik vagy összehangolt magatartásaik egy korlátozott időszakra vonatkozóan, a szervezet működésének területén kötelező érvényűvé váljanak az adott gazdasági ágazatban működő, az általuk képviselt szervezetekben tagsági viszonnyal nem rendelkező egyének és csoportok számára.

A szabályok hatálya akkor terjeszthető ki, ha a szakmaközi szervezetek az érintett termelés és/vagy kereskedelem legalább kétharmadát képviselik. Amennyiben a szabályok javasolt kiterjesztése régióközi hatályú, a szakmaközi szervezeteknek bizonyítaniuk kell, hogy az összefogott ágazatok mindegyikének tekintetében és a képviselt régiók mindegyikében rendelkeznek a reprezentativitás egy minimális fokával.

(2)   Azoknak a szabályoknak, amelyek hatályának kiterjesztését kérelmezik, legalább egy éve hatályban kell lenniük, és az alábbi célkitűzések valamelyikére kell vonatkozniuk:

| a) | a termelés és a piac ismerete; |
| --- | --- |

a)

a termelés és a piac ismerete;

| b) | a minőségi minimumkövetelmények meghatározása; |
| --- | --- |

b)

a minőségi minimumkövetelmények meghatározása;

| c) | a környezetvédelemmel összeegyeztethető művelési módszerek alkalmazása; |
| --- | --- |

c)

a környezetvédelemmel összeegyeztethető művelési módszerek alkalmazása;

| d) | a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása; |
| --- | --- |

d)

a csomagolásra és a kiszerelésre vonatkozó minimumszabályok meghatározása;

| e) | minősített vetőmag használata és a termékminőség ellenőrzése. |
| --- | --- |

e)

minősített vetőmag használata és a termékminőség ellenőrzése.

(3)   A szabályok kiterjesztésének feltétele, hogy azt a Bizottság –
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – jóváhagyja.

289. cikk

Megállapodásokra és összehangolt magatartásokra vonatkozó végrehajtási hatáskörök

A 285., a 286., [a 287.] és a 288. cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a szükséges intézkedéseket, többek között az értesítésre és a közzétételre vonatkozó szabályokat.

II.   FEJEZET

Az állami támogatásra vonatkozó szabályok

290. cikk

A szerződés 107., 108. és 109. cikkének alkalmazása

Az 1. cikkben említett termékek előállítására és az azokkal való kereskedelemre a Szerződés 107., 108. és 109. cikke alkalmazandó.

Nem alkalmazandó azonban a Szerződés 107., 108. és 109. cikke az 1234/2007/EK rendelet II. része I. címe III. fejezete IVa. szakaszának III. alszakaszában, továbbá az e rendelet 37–41., 108., 111., 114., 117., 120., 123., 128., 148. cikkében, 291. cikkének (2) bekezdésében, 292–297. cikkében, valamint II. része I. címe IV. fejezetének VII. szakaszában előírt, a tagállamok által e rendeletnek megfelelően teljesített kifizetésekre. A 136. cikk (4) bekezdése tekintetében ugyanakkor csak a Szerződés 108. cikke nem alkalmazandó.

291. cikk

A tej- és tejtermékágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések

(1)   A Szerződés 107. cikkének (2) bekezdésében foglalt rendelkezésekre is figyelemmel tilos olyan támogatást nyújtani, amelynek összege az e rendelet I. mellékletének XVI. részében felsorolt termékek ára vagy mennyisége alapján kerül meghatározásra.

Tilos továbbá az olyan nemzeti intézkedések alkalmazása, amelyek lehetővé teszik az e rendelet I. mellékletének XVI. részében felsorolt termékek árai közötti kiegyenlítést.

(2)   A tagállamok 2014. március 31-ig a 73/2009/EK rendelet 69. cikkének (4) és (5) bekezdésében meghatározott felső határ 55 %-áig terjedő teljes éves összegű állami támogatást nyújthatnak a tejágazat mezőgazdasági termelői részére az említett rendelet 68. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében nyújtott uniós támogatáson túlmenően. Az említett rendelet 69. cikkének (4) bekezdésében említett intézkedések szerinti uniós támogatás és az állami támogatás teljes összege azonban semmilyen esetben sem haladhatja meg a 69. cikk (4) és (5) bekezdésében említett felső határt.

292. cikk

A Finnországra és Svédországra vonatkozó egyedi rendelkezések

A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül megadott engedélye alapján Finnország és Svédország támogatást nyújthat a rénszarvas tenyésztéséhez és értékesítéséhez, valamint a rénszarvasból készült termékek (ex 0208 és ex 0210 KN-kód) előállításához és értékesítéséhez, amennyiben az nem vezet a termelés hagyományos szintjének emelkedéséhez.

293. cikk

A cukorágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések

Azok a tagállamok, amelyek a 2006. február 20-án, a 318/2006/EK rendelet III. mellékletében rögzített cukorkvótához képest cukorkvótájukat több mint 50 %-kal csökkentik, ideiglenesen állami támogatást nyújthatnak abban az időszakban, amely során a cukorrépa-termelők a 73/2009/EK rendelet 93. cikkének megfelelően átmeneti támogatásban részesülnek. A Bizottság bármely érintett tagállam kérésére –
  a 323. cikk alkalmazása nékül elfogadott
  végrehajtási jogi aktus révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül – határoz a szóban forgó intézkedés céljára rendelkezésre álló állami támogatás teljes összegéről.

Olaszország esetében a cukorrépa-termelők számára és a cukorrépa szállítására nyújtható, az első albekezdésben említett ideiglenes támogatás egy tonna cukorrépára vetítve összességében nem haladhatja meg a 11 EUR-t gazdasági évenként.

Finnország gazdasági évenként és hektáronként legfeljebb 350 EUR támogatást ítélhet oda a cukorrépa-termelőknek.

Az érintett tagállamok az egyes gazdasági évek végétől számított 30 napon belül tájékoztatják a Bizottságot a szóban forgó gazdasági évben ténylegesen odaítélt állami támogatás összegéről.

294. cikk

A német alkoholmonopóliumra vonatkozó egyedi rendelkezések

[Az e rendelet 290. cikkének második bekezdésében foglalt eltérés alkalmazandó azokra a támogatásokra, amelyeket Németország nyújt a német alkoholmonopólium (a továbbiakban: a monopólium) meglévő nemzeti keretei között azokra a termékekre, amelyek a monopólium keretében további feldolgozást követően, a Szerződés I. mellékletében szereplő mezőgazdasági eredetű etil-alkoholként kerülnek forgalomba. Az említett eltérés csak 2017. december 31-ig, a Szerződés 108. cikkének (1) bekezdésében és 108. cikke (3) bekezdésének első mondatában foglaltak alkalmazásának sérelme nélkül és az alábbi rendelkezéseknek való megfelelés esetén alkalmazandó:

| a) | a támogatásban részesülő, monopólium keretében előállított etil-alkohol összmennyisége a 2011. évi 600 000 hl-es maximális mennyiségről 420 000 hl-re csökken 2012-ben, majd 240 000 hl-re 2013-ban, végül pedig évente legfeljebb 60 000 hl-t tehet ki 2014. január 1. és 2017. december 31. között, amely utóbbi napon a monopólium megszűnik; |
| --- | --- |

a)

a támogatásban részesülő, monopólium keretében előállított etil-alkohol összmennyisége a 2011. évi 600 000 hl-es maximális mennyiségről 420 000 hl-re csökken 2012-ben, majd 240 000 hl-re 2013-ban, végül pedig évente legfeljebb 60 000 hl-t tehet ki 2014. január 1. és 2017. december 31. között, amely utóbbi napon a monopólium megszűnik;

| b) | a támogatásban részesülő, jövedéki felügyelet alatt álló mezőgazdasági lepárlóüzemek termelése fokozatosan csökken: a 2011. évi 540 000 hl-ről 2012-ben 360 000 hl-re, 2013-ban pedig 180 000 hl-re. 2013. december 31-re minden jövedéki felügyelet alatt álló mezőgazdasági lepárlóüzem kilép a monopóliumból. A monopóliumból való kilépéskor a jövedéki felügyelet alatt álló minden egyes mezőgazdasági lepárlóüzem az alkalmazandó német jogszabályok értelmében vett névleges lepárlási jogok után hektoliterenként 257,50 EUR összegű kompenzációs támogatásban részesülhet. E kompenzációs támogatás legkésőbb 2013. december 31-én ítélhető oda. A támogatás mindazonáltal több részletben is kifizethető, amelyek közül a legutolsó kifizetését legkésőbb 2017. december 31-ig teljesíteni kell; |
| --- | --- |

b)

a támogatásban részesülő, jövedéki felügyelet alatt álló mezőgazdasági lepárlóüzemek termelése fokozatosan csökken: a 2011. évi 540 000 hl-ről 2012-ben 360 000 hl-re, 2013-ban pedig 180 000 hl-re. 2013. december 31-re minden jövedéki felügyelet alatt álló mezőgazdasági lepárlóüzem kilép a monopóliumból. A monopóliumból való kilépéskor a jövedéki felügyelet alatt álló minden egyes mezőgazdasági lepárlóüzem az alkalmazandó német jogszabályok értelmében vett névleges lepárlási jogok után hektoliterenként 257,50 EUR összegű kompenzációs támogatásban részesülhet. E kompenzációs támogatás legkésőbb 2013. december 31-én ítélhető oda. A támogatás mindazonáltal több részletben is kifizethető, amelyek közül a legutolsó kifizetését legkésőbb 2017. december 31-ig teljesíteni kell;

| c) | a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek 2017. december 31-ig részesülhetnek a monopólium által nyújtott támogatásban, azzal a feltétellel, hogy a támogatott termelés nem haladja meg a 60 000 hl/év mennyiséget; |
| --- | --- |

c)

a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek 2017. december 31-ig részesülhetnek a monopólium által nyújtott támogatásban, azzal a feltétellel, hogy a támogatott termelés nem haladja meg a 60 000 hl/év mennyiséget;

| d) | a támogatás teljes összege 2011. január 1. és 2013. december 31. között nem lépheti túl a 269,9 millió EUR-t, a 2014. január 1. és 2017. december 31. között kifizetett támogatás teljes összege pedig nem lehet több 268 millió EUR-nál; valamint |
| --- | --- |

d)

a támogatás teljes összege 2011. január 1. és 2013. december 31. között nem lépheti túl a 269,9 millió EUR-t, a 2014. január 1. és 2017. december 31. között kifizetett támogatás teljes összege pedig nem lehet több 268 millió EUR-nál; valamint

| e) | minden év június 30. előtt Németország jelentést nyújt be a Bizottságnak a monopólium működéséről és a monopólium keretében nyújtott előző évi támogatásról. A Bizottság a jelentést továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezenfelül a 2013 és 2016 között benyújtandó éves jelentéseknek magukban kell foglalniuk a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek tekintetében a monopólium fokozatos megszüntetésére vonatkozó éves tervet is a következő évre vonatkozóan.] |
| --- | --- |

e)

minden év június 30. előtt Németország jelentést nyújt be a Bizottságnak a monopólium működéséről és a monopólium keretében nyújtott előző évi támogatásról. A Bizottság a jelentést továbbítja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak. Ezenfelül a 2013 és 2016 között benyújtandó éves jelentéseknek magukban kell foglalniuk a kis méretű, átalányalapon működő lepárlóüzemek, a bérlepárló üzemek igénybevevői és a gyümölcsszövetkezeti lepárlóüzemek tekintetében a monopólium fokozatos megszüntetésére vonatkozó éves tervet is a következő évre vonatkozóan.]

295. cikk

A burgonyára vonatkozó egyedi rendelkezések

A tagállamok 2011. december 31-ig a meglévő rendszerek alapján továbbra is állami támogatást nyújthatnak a 0701 KN-kód alá tartozó friss vagy hűtött burgonya termelésére és kereskedelmére.

296. cikk [2010. december 31. után elhagyandó]

A gyümölcs- és zöldségágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések

A gyümölcs- és zöldségágazat tekintetében a tagállamok 2010. december 31-ig állami támogatást nyújthatnak az alábbi feltételekkel:

| a) | az állami támogatást csak olyan gyümölcs- és zöldségtermesztőknek lehet nyújtani, akik nem tagjai elismert termelői szervezeteknek, de olyan szerződést írnak alá valamely elismert termelői szervezettel, amelyben vállalják, hogy az érintett termelői szervezet válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseit alkalmazzák; |
| --- | --- |

a)

az állami támogatást csak olyan gyümölcs- és zöldségtermesztőknek lehet nyújtani, akik nem tagjai elismert termelői szervezeteknek, de olyan szerződést írnak alá valamely elismert termelői szervezettel, amelyben vállalják, hogy az érintett termelői szervezet válságmegelőzési és -kezelési intézkedéseit alkalmazzák;

| b) | az ilyen termelőknek kifizetett támogatás összege nem haladhatja meg az érintett termelői szervezet tagjai által kapott uniós támogatás 75 %-át; valamint |
| --- | --- |

b)

az ilyen termelőknek kifizetett támogatás összege nem haladhatja meg az érintett termelői szervezet tagjai által kapott uniós támogatás 75 %-át; valamint

| c) | az érintett tagállam 2010. december 31-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak az állami támogatás hatékonyságáról és eredményességéről, különös tekintettel annak elemzésére, hogy az milyen mértékben támogatta az ágazat szervezését. A Bizottság megvizsgálja a jelentést és eldönti, hogy tegyen-e megfelelő javaslatokat.
  [Mód.34 ] |
| --- | --- |

c)

az érintett tagállam 2010. december 31-ig jelentést nyújt be a Bizottságnak az állami támogatás hatékonyságáról és eredményességéről, különös tekintettel annak elemzésére, hogy az milyen mértékben támogatta az ágazat szervezését. A Bizottság megvizsgálja a jelentést és eldönti, hogy tegyen-e megfelelő javaslatokat.
  [Mód.34 ]

297. cikk

A bor válság esetén történő lepárlásához nyújtott nemzeti támogatás

(1)   A tagállamok 2012. augusztus 1-jétől igazolt válsághelyzetben nemzeti támogatást nyújthatnak a bortermelők részére az önkéntes vagy kötelező borlepárláshoz.

(2)   Az (1) bekezdésben említett támogatásnak arányosnak kell lennie és lehetővé kell tennie a válság kezelését.

(3)   Az ilyen támogatás céljára egy adott évben egy adott tagállamban rendelkezésre álló teljes támogatási összeg nem haladhatja meg az adott évre vonatkozóan a X. mellékletben tagállamonként meghatározott teljes rendelkezésre álló összeg 15 %-át.

(4)   Az (1) bekezdésben említett támogatást alkalmazni kívánó tagállamok kellően megindokolt értesítést juttatnak el a Bizottsághoz. A Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül határoz az intézkedés jóváhagyásáról és a támogatás odaítélésének engedélyezéséről.

(5)   Az (1) bekezdésben említett lepárlásból származó alkohol – a versenytorzulás elkerülése érdekében – kizárólag ipari vagy energetikai célokra használható fel.

(6)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.

V.   RÉSZ

TÖBB ÁGAZATRA VAGY EGYES ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK

I.   FEJEZET

Több ágazatra vonatkozó egyedi rendelkezések

I.   szakasz

Piaci zavarok

298. cikk

A belső piaci árak vonatkozásában jelentkező zavarok

A piaci zavar veszélyével szembeni hatékony és eredményes reagálás érdekében a Bizottság
  a 322. cikknek megfelelően
  sürgősségi eljárás keretében, a 300. cikkre is figyelemmel elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén meghozhatja a szükséges intézkedéseket az alábbi helyzetekben, amennyiben valószínű, hogy e helyzetek továbbra is fenn fognak állni, és ezáltal megzavarják a piacot vagy annak megzavarásával fenyegetnek:

| a) | a cukor-, a komló-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a juh- és a kecskehús-ágazati termékek tekintetében, ha a szóban forgó termékek bármelyikének az ára az uniós piacon jelentős mértékben emelkedik vagy csökken az uniós piacon; |
| --- | --- |

a)

a cukor-, a komló-, a marha- és borjúhús-, a tej- és tejtermék-, a juh- és a kecskehús-ágazati termékek tekintetében, ha a szóban forgó termékek bármelyikének az ára az uniós piacon jelentős mértékben emelkedik vagy csökken az uniós piacon;

| b) | a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazat tekintetében, valamint az olívaolaj vonatkozásában, ha a szóban forgó termékek bármelyikének az ára az uniós piacon jelentős mértékben emelkedik. |
| --- | --- |

b)

a sertéshús-, a tojás- és a baromfihús-ágazat tekintetében, valamint az olívaolaj vonatkozásában, ha a szóban forgó termékek bármelyikének az ára az uniós piacon jelentős mértékben emelkedik.

299. cikk

A világpiaci árfolyamok vagy árak által okozott zavarok

Ha a gabona-, a rizs-, a cukor-, valamint a tej- és tejtermékágazat tekintetében egy vagy több termék világpiaci árfolyama vagy ára olyan szintet ér el, amely fennakadást okoz az uniós piac ellátásában, vagy ilyen fennakadással fenyeget, és amennyiben valószínű, hogy ez a helyzet továbbra is fennmarad vagy rosszabbodik, a Bizottság a piaci zavar veszélyével szembeni hatékony és eredményes reagálás érdekében –
  a 322. cikknek megfelelően
  sürgősségi eljárás keretében, a 300. cikkre is figyelemmel elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén – meghozhatja a szükséges intézkedéseket az érintett ágazat vonatkozásában. A Bizottság rendelkezhet különösen a behozatali vámok részleges vagy teljes körű felfüggesztéséről bizonyos mennyiségek tekintetében.

300. cikk

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok piaci zavarok esetén történő elfogadására vonatkozó feltételek

A 298. és a 299. cikkben meghatározott intézkedések akkor fogadhatók el, ha:

| a) | minden egyéb, e rendelet alapján alkalmazható intézkedés elégtelennek tűnik; |
| --- | --- |

a)

minden egyéb, e rendelet alapján alkalmazható intézkedés elégtelennek tűnik;

| b) | a Szerződés 218. cikkének (2) bekezdésével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeket megfelelő módon figyelembe veszik. |
| --- | --- |

b)

a Szerződés 218. cikkének (2) bekezdésével összhangban kötött megállapodásokból eredő kötelezettségeket megfelelő módon figyelembe veszik.

301. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a 298. és a 299. cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges szabályt. Ezek vonatkozhatnak különösen egyes eljárásokra, az értesítésekre, a műszaki követelményekre és a tagállamok által végrehajtandó adminisztratív vagy fizikai ellenőrzésekre.

II.   szakasz

Jelentéstétel

302. cikk

Jelentéstétel egyes ágazatok vonatkozásában

A Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak:

| (1) | első alkalommal legkésőbb 2010.[2013.] december 31-ig, majd háromévente a méhészeti ágazatra vonatkozó, a II. rész I. címe IV. fejezetének VIII. szakaszában meghatározott intézkedések végrehajtásáról; |
| --- | --- |

(1)

első alkalommal legkésőbb 2010.[2013.] december 31-ig, majd háromévente a méhészeti ágazatra vonatkozó, a II. rész I. címe IV. fejezetének VIII. szakaszában meghatározott intézkedések végrehajtásáról;

| (2) | 2013. december 31-ig a gyümölcs- és zöldségágazatbeli termelői szervezetekre, működési alapokra és operatív programokra vonatkozó, a II. rész I. címe IV. fejezetének VI. szakaszában és a II. rész II. címének II. fejezetében meghatározott rendelkezések végrehajtásáról; |
| --- | --- |

(2)

2013. december 31-ig a gyümölcs- és zöldségágazatbeli termelői szervezetekre, működési alapokra és operatív programokra vonatkozó, a II. rész I. címe IV. fejezetének VI. szakaszában és a II. rész II. címének II. fejezetében meghatározott rendelkezések végrehajtásáról;

| (3) | 2012. augusztus 31-ig a 128. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén megfelelő javaslatok kíséretében. A jelentésben ki kell térni különösen arra, hogy a program milyen mértékben járult hozzá egy jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és mennyiben volt hatással a gyermekek étkezési szokásainak javulására; |
| --- | --- |

(3)

2012. augusztus 31-ig a 128. cikkben előírt iskolagyümölcs-program alkalmazásáról, szükség esetén megfelelő javaslatok kíséretében. A jelentésben ki kell térni különösen arra, hogy a program milyen mértékben járult hozzá egy jól működő iskolagyümölcs-program létrejöttéhez a tagállamokban, és mennyiben volt hatással a gyermekek étkezési szokásainak javulására;

| (4) | [2010. december 31-ig és] 2012. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról és a tejkvótarendszer ezt követő zökkenőmentes, fokozatos megszüntetésének feltételeiről, szükség esetén megfelelő javaslatok kíséretében. Ezenfelül jelentést kell készíteni az 510/2006/EK rendelet szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok termelőit érintő következményekről; |
| --- | --- |

(4)

[2010. december 31-ig és] 2012. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról és a tejkvótarendszer ezt követő zökkenőmentes, fokozatos megszüntetésének feltételeiről, szükség esetén megfelelő javaslatok kíséretében. Ezenfelül jelentést kell készíteni az 510/2006/EK rendelet szerinti oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel ellátott sajtok termelőit érintő következményekről;

| (5) | 2011. december 31-ig a 138. cikkben említett borágazati promóciós intézkedések végrehajtásáról; |
| --- | --- |

(5)

2011. december 31-ig a 138. cikkben említett borágazati promóciós intézkedések végrehajtásáról;

| (6) | 2012. december 31-ig a borágazatról, különös tekintettel a reform végrehajtása során szerzett tapasztalatokra.[;] |
| --- | --- |

(6)

2012. december 31-ig a borágazatról, különös tekintettel a reform végrehajtása során szerzett tapasztalatokra.[;]

| [(7) | legkésőbb 2014. december 31-ig a 17. cikkben említett, az Unió leginkább rászoruló személyei számára történő élelmiszerosztásra irányuló program alkalmazásáról, adott esetben a megfelelő javaslatok kíséretében.] |
| --- | --- |

[(7)

legkésőbb 2014. december 31-ig a 17. cikkben említett, az Unió leginkább rászoruló személyei számára történő élelmiszerosztásra irányuló program alkalmazásáról, adott esetben a megfelelő javaslatok kíséretében.]

| [(8) | 2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a 209. cikk első bekezdése iv. pontjának, valamint a 210. cikk (4) bekezdésének, a 229., a 287., a 310. és a 311. cikknek az alkalmazásáról, különös tekintettel azokra a lehetséges intézkedésekre, amelyek a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, adott esetben a megfelelő javaslatok kíséretében.] |
| --- | --- |

[(8)

2014. június 30-ig és 2018. december 31-ig a piaci helyzet alakulásáról a tej- és tejtermékágazatban, és különösen a 209. cikk első bekezdése iv. pontjának, valamint a 210. cikk (4) bekezdésének, a 229., a 287., a 310. és a 311. cikknek az alkalmazásáról, különös tekintettel azokra a lehetséges intézkedésekre, amelyek a termelőket közös termelési megállapodások megkötésére ösztönzik, adott esetben a megfelelő javaslatok kíséretében.]

II.   FEJEZET

EGYES ÁGAZATOKRA VONATKOZÓ EGYEDI RENDELKEZÉSEK

I.   szakasz

Komló

303. cikk

A komlóágazatban kötött szerződések nyilvántartása

(1)   Az egyes érintett termelő tagállamok által e célra kijelölt szervek nyilvántartásba vesznek minden, az Unió területén termelt komló szállítására vonatkozó, egyrészt a termelő vagy valamely termelői szervezet, másrészt a vevő között létrejött szerződést.

(2)   A valamely meghatározott mennyiségnek a megállapodás szerinti áron történő leszállítására vonatkozó, egy vagy több betakarítási időszakra szóló és az első szóban forgó betakarítási év augusztus 1-je előtt megkötött szerződéseket „előzetesen megkötött szerződésnek” kell tekinteni. Ezeket külön kell nyilvántartásba venni.

(3)   A nyilvántartásba vétel alapját képező adatok kizárólag e rendelet céljára használhatók fel.

(4)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén megállapítja a komlószállításra vonatkozó szerződések nyilvántartásba vételének szabályait.

II.   szakasz

Bor

304. cikk

Szőlőkataszter és jegyzék

(1)   A tagállamok szőlőkatasztert vezetnek, amely naprakész információkat tartalmaz a termelési potenciállal kapcsolatban.

(2)   Az (1) bekezdésben megállapított kötelezettség nem vonatkozik azokra a tagállamokra, amelyekben a 166. cikk (2) bekezdése alapján osztályozható borszőlőfajtákkal betelepített összterület kevesebb, mint 500 hektár.

(3)   Azok a tagállamok, amelyek támogatási programjai a 139. cikknek megfelelően magukban foglalják a „szőlőültetvények szerkezetátalakítására és átállítására” vonatkozó intézkedést is, a szőlőkataszter alapján minden évben március 1-jéig benyújtják a Bizottságnak a termelési potenciáljukra vonatkozó, naprakésszé tett jegyzéket.

(4)   A Bizottság 2016. január 1-jét követően bármikor úgy határozhat
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén,
  hogy az (1), a (2) és a (3) bekezdés már nem alkalmazandó. [Mód. 35]

(5)   A termelési potenciál tagállamok általi nyomon követésének és ellenőrzésének egyszerűbbé tétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el a szőlőkataszter alkalmazási körére és tartalmára, valamint az azokkal kapcsolatos mentességekre vonatkozóan.

(6)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  végrehajtási jogi aktusok révén rendelkezéseket fogadhat el az információk ellenőrzésére vonatkozóan.

305. cikk

Kötelező bejelentések a borágazatban

(1)   A borszőlőfajtákat termesztők, valamint a must- és bortermelők minden évben bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a legutóbbi szüretből származó előállított mennyiségeket.

(2)   A tagállamok a borszőlővel kereskedők részére előírhatják, hogy minden évben tegyenek jelentést a legutóbbi szüretből származó forgalmazott szőlőmennyiségről.

(3)   A must- és bortermelők, valamint a kereskedők (a kiskereskedők kivételével) évente bejelentik az illetékes nemzeti hatóságoknak a must- és borkészleteiket, függetlenül attól, hogy azok az adott év vagy előző évek terméséből származnak-e. A harmadik országokból importált mustokról és borokról külön kell nyilatkozni.

(4)   Annak biztosítása érdekében, hogy az (1), a (2) és a (3) bekezdésben említett termelők és kereskedők eleget tegyenek kötelezettségeiknek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat állapíthat meg a következők vonatkozásában:

| a) | a kötelező bejelentések tartalma és a mentességek; |
| --- | --- |

a)

a kötelező bejelentések tartalma és a mentességek;

| b) | az a) pontban említett bejelentések tartalma és a benyújtásukkal kapcsolatos feltételek, továbbá a bejelentések benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentességek; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett bejelentések tartalma és a benyújtásukkal kapcsolatos feltételek, továbbá a bejelentések benyújtására vonatkozó kötelezettség alóli mentességek;

| c) | az abban az esetben alkalmazandó szankciók, ha a bejelentést nem nyújtják be kellő időben a tagállamnak. |
| --- | --- |

c)

az abban az esetben alkalmazandó szankciók, ha a bejelentést nem nyújtják be kellő időben a tagállamnak.

(5)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén:

| a) | megállapíthatja a kötelező bejelentések céljára használandó formanyomtatvány-mintákkal kapcsolatos feltételeket; |
| --- | --- |

a)

megállapíthatja a kötelező bejelentések céljára használandó formanyomtatvány-mintákkal kapcsolatos feltételeket;

| b) | szabályokat fogadhat el a bortól eltérő termékekre alkalmazandó átváltási együtthatók tekintetében; |
| --- | --- |

b)

szabályokat fogadhat el a bortól eltérő termékekre alkalmazandó átváltási együtthatók tekintetében;

| c) | meghatározhatja a kötelező bejelentések benyújtásának határidejét; |
| --- | --- |

c)

meghatározhatja a kötelező bejelentések benyújtásának határidejét;

| d) | szabályokat állapíthat meg a tagállami ellenőrzések és a tagállamok által a Bizottság felé teendő jelentések vonatkozásában. |
| --- | --- |

d)

szabályokat állapíthat meg a tagállami ellenőrzések és a tagállamok által a Bizottság felé teendő jelentések vonatkozásában.

306. cikk

Kísérőokmányok és nyilvántartás a borágazatban

(1)   A borágazatba tartozó termékeket kizárólag hivatalosan engedélyezett kísérőokmánnyal lehet az Unión belül forgalomba hozni.

(2)   Azok a természetes és jogi személyek vagy személyek csoportjai, akik, illetve amelyek kereskedelmi tevékenységük során a borágazatba tartozó termékeket tartanak, különösen a termelők, a palackozók, a feldolgozók, valamint a kereskedők, nyilvántartást vezetnek az említett termékek bevételezéséről és kiadásáról.

(3)   A borászati termékek szállításának és a szállítás tagállamok általi ellenőrzésének egyszerűbbé tétele érdekében a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén:

| a) | a kísérőokmányokkal kapcsolatos szabályokat fogadhat el, feltüntetve azon eseteket, amikor szükség van ilyen okmány használatára, és mentességet biztosíthat a szóban forgó okmány használatára vonatkozó kötelezettség alól; |
| --- | --- |

a)

a kísérőokmányokkal kapcsolatos szabályokat fogadhat el, feltüntetve azon eseteket, amikor szükség van ilyen okmány használatára, és mentességet biztosíthat a szóban forgó okmány használatára vonatkozó kötelezettség alól;

| b) | meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a kísérőokmány oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés tanúsítására szolgáló okmánynak minősül; |
| --- | --- |

b)

meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek teljesülése esetén a kísérőokmány oltalom alatt álló eredetmegjelölés vagy földrajzi jelzés tanúsítására szolgáló okmánynak minősül;

| c) | szabályokat határozhat meg a kísérőokmányban foglaltaknak való meg nem felelés esetén alkalmazandó szankciók tekintetében; |
| --- | --- |

c)

szabályokat határozhat meg a kísérőokmányban foglaltaknak való meg nem felelés esetén alkalmazandó szankciók tekintetében;

| d) | kötelezővé teheti nyilvántartás vezetését; |
| --- | --- |

d)

kötelezővé teheti nyilvántartás vezetését;

| e) | meghatározhatja, hogy ki köteles nyilvántartást vezetni, és mentességet biztosíthat a nyilvántartás vezetésére vonatkozó kötelezettség alól; |
| --- | --- |

e)

meghatározhatja, hogy ki köteles nyilvántartást vezetni, és mentességet biztosíthat a nyilvántartás vezetésére vonatkozó kötelezettség alól;

| f) | megjelölheti a nyilvántartásban szerepeltetendő műveleteket; |
| --- | --- |

f)

megjelölheti a nyilvántartásban szerepeltetendő műveleteket;

| g) | szabályokat határozhat meg a kísérőokmányok és a nyilvántartások használatára vonatkozóan. |
| --- | --- |

g)

szabályokat határozhat meg a kísérőokmányok és a nyilvántartások használatára vonatkozóan.

(4)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a következőket:

| a) | a nyilvántartás felépítésére, a nyilvántartásban szerepeltetendő termékekre, a nyilvántartásba vétel határidejére és a nyilvántartás lezárására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

a)

a nyilvántartás felépítésére, a nyilvántartásban szerepeltetendő termékekre, a nyilvántartásba vétel határidejére és a nyilvántartás lezárására vonatkozó szabályok;

| b) | a tagállamokat a veszteségek maximálisan elfogadható százalékos értékének meghatározására kötelező intézkedés; |
| --- | --- |

b)

a tagállamokat a veszteségek maximálisan elfogadható százalékos értékének meghatározására kötelező intézkedés;

| c) | a nyilvántartások vezetésére vonatkozó általános és átmeneti rendelkezések; |
| --- | --- |

c)

a nyilvántartások vezetésére vonatkozó általános és átmeneti rendelkezések;

| d) | a kísérőokmányok és a nyilvántartások megőrzési idejét meghatározó szabályok; |
| --- | --- |

d)

a kísérőokmányok és a nyilvántartások megőrzési idejét meghatározó szabályok;

| e) | a tagállamok által a Bizottságnak eljuttatandó értesítésekre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

e)

a tagállamok által a Bizottságnak eljuttatandó értesítésekre vonatkozó szabályok;

| f) | a nyilvánvaló hibákra, a vis maior eseteire és a rendkívüli körülményekre vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

f)

a nyilvánvaló hibákra, a vis maior eseteire és a rendkívüli körülményekre vonatkozó szabályok.

307. cikk

A borágazat vonatkozásában felelős nemzeti hatóságok kijelölése

(1)   E rendelet bármely más, az illetékes nemzeti hatóságok meghatározására vonatkozó rendelkezésének sérelme nélkül a tagállamok kijelölik a borágazatra vonatkozó uniós szabályozás betartásának biztosításáért felelős hatóságot vagy hatóságokat. A tagállamok kijelölik különösen azokat a laboratóriumokat, amelyek hivatalos laborvizsgálatok elvégzésére jogosultak a borágazatban. A kijelölt laboratóriumoknak meg kell felelniük a vizsgálati laboratóriumok működésére vonatkozó ISO/IEC 17025 szabványban megállapított általános kritériumoknak.

(2)   A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot az (1) bekezdésben említett hatóságok és laboratóriumok nevéről és címéről. A Bizottság ezeket az információkat nyilvánossá teszi és rendszeres időközönként frissíti.

308. cikk

Értesítés és értékelés a borágazatban

(1)   Az 1998. augusztus 31. után végrehajtott, a 82. cikkben említett jogszerűtlen telepítések vonatkozásában a tagállamok minden évben március 1-jéig közlik a Bizottsággal az 1998. augusztus 31. után, megfelelő telepítési jog nélkül szőlővel betelepített területek, valamint az említett cikk (1) bekezdésével összhangban kivágott ültetvények méretét.

(2)   Az 1998. szeptember 1. előtti, a 83. cikkben említett jogszerűtlen telepítések rendezésére vonatkozó kötelezettség tekintetében a tagállamok az adott év március 1-jéig értesítik a Bizottságot:

| a) | az 1998. szeptember 1. előtt, megfelelő telepítési jog nélkül szőlővel betelepített területekről; |
| --- | --- |

a)

az 1998. szeptember 1. előtt, megfelelő telepítési jog nélkül szőlővel betelepített területekről;

| b) | az említett cikk (1) bekezdésének megfelelően rendezett területekről, az ugyanabban a bekezdésben előírt illetékekről, valamint az említett cikk (2) bekezdése szerinti regionális telepítési jogok átlagértékéről. |
| --- | --- |

b)

az említett cikk (1) bekezdésének megfelelően rendezett területekről, az ugyanabban a bekezdésben előírt illetékekről, valamint az említett cikk (2) bekezdése szerinti regionális telepítési jogok átlagértékéről.

A tagállamok első alkalommal 2010. március 1-jéig értesítik a Bizottságot a 83. cikk (4) bekezdésének első albekezdésével összhangban kivágott szőlőültetvények területéről.

Az új telepítésekre vonatkozóan a 89. cikk (1) bekezdésében előírt átmeneti tilalom 2015. december 31-i lejárta nem érinti az e bekezdésben előírt kötelezettségeket.

(3)   A tagállamoknak minden évben március 1-jéig – első alkalommal 2010. március 1-jéig – be kell nyújtaniuk a Bizottságnak a II. rész I. címe IV. fejezetének VII. szakaszában említett támogatási programjaikban szereplő intézkedéseknek az előző pénzügyi év során történő végrehajtásáról szóló jelentést.

E jelentések felsorolják és bemutatják azokat az intézkedéseket, amelyekre a támogatási programok keretében uniós támogatást nyújtottak, különös tekintettel a 138. cikkben említett promóciós intézkedések végrehajtásának részletes ismertetésére.

(4)   A tagállamok 2011. március 1-jéig, második alkalommal pedig 2014. március 1-jéig benyújtják a Bizottságnak a támogatási programok költségeiről és előnyeiről szóló értékelést, valamint a programok hatékonyságának növelésére vonatkozó javaslataikat.

(5)   A Bizottság e cikk egységes alkalmazása érdekében
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  végrehajtási jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el az értesítések és az értékelés vonatkozásában.

III.   szakasz

Tej és tejtermékek

309. cikk

A tej- és tejtermékágazatot érintő promóciós illeték

A Szerződés 107., 108. és 109. cikkében foglaltak e rendelet 290. cikkének első bekezdése szerinti alkalmazásának sérelme nélkül a tagállamok promóciós illetéket vethetnek ki tejtermelőikre a tej vagy a tejjel egyenértékű termék értékesített mennyiségére vonatkozóan az uniós fogyasztás ösztönzését, a tej- és tejtermékpiac bővítését és a minőség javítását szolgáló intézkedések finanszírozása érdekében.

310. cikk

Kötelező bejelentések a tej- és tejtermékágazatban

(1)   A nyerstejfeldolgozók havonta bejelentik az illetékes nemzeti hatóságnak a hozzájuk szállított nyerstej mennyiségét.

(2)   Annak biztosítása érdekében, hogy ezek a bejelentések piacirányítási szempontból hasznosak és időszerűek legyenek, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén szabályokat fogadhat el e bejelentések hatályára, tartalmára, formájára és ütemezésére vonatkozóan.

311. cikk

Szerződéses kapcsolatok a tej- és tejtermékágazatban

(1)   Ha valamely tagállam úgy dönt, hogy írásbeli szerződést kell kötni minden olyan esetben, amikor egy mezőgazdasági termelő egy nyerstejfeldolgozónak nyerstejet szállít, e szerződésnek teljesítenie kell a (2) bekezdésben megállapított feltételeket.

Az első albekezdésben említett esetben az érintett tagállamnak azt is elő kell írnia, hogy ha a nyerstej szállítása egy vagy több begyűjtő közreműködésével történik, a feleknek a szállítás minden szakaszára vonatkozóan kell ilyen szerződést kötniük. E célból a begyűjtő olyan vállalkozás, amely egy mezőgazdasági termelőtől vagy egy másik begyűjtőtől elszállítja a nyerstejet egy nyerstejfeldolgozóhoz vagy egy másik begyűjtőhöz; a nyerstej tulajdonjoga minden egyes esetben átszáll.

(2)   A szerződésnek meg kell felelnie az alábbi feltételeknek:

| a) | a szerződést a szállítás megkezdése előtt kell megkötni; |
| --- | --- |

a)

a szerződést a szállítás megkezdése előtt kell megkötni;

| b) | a szerződést írásban kell rögzíteni, és |
| --- | --- |

b)

a szerződést írásban kell rögzíteni, és

| c) | a szerződésnek tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:






  i. | a szállított tejért fizetendő árat, amely:






  — | állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy |
| --- | --- | --- | --- |

c)

a szerződésnek tartalmaznia kell különösen az alábbi elemeket:

i.

a szállított tejért fizetendő árat, amely:

—

állandó és a szerződésben rögzített, és/vagy

| — | csak a szerződésben megállapított tényezők alapján változik, melyek különösen a piaci fejlemények piaci mutatókon alapuló változása, a szállított mennyiség és a szállított nyerstej minősége vagy összetétele; |
| --- | --- |

—

csak a szerződésben megállapított tényezők alapján változik, melyek különösen a piaci fejlemények piaci mutatókon alapuló változása, a szállított mennyiség és a szállított nyerstej minősége vagy összetétele;

| ii. | a szállítható és/vagy szállítandó mennyiséget és a szállítások ütemezését, és |
| --- | --- |

ii.

a szállítható és/vagy szállítandó mennyiséget és a szállítások ütemezését, és

| iii. | a szerződés időtartamát, amely lehet meghatározatlan, felmondási záradékkal. |
| --- | --- |

iii.

a szerződés időtartamát, amely lehet meghatározatlan, felmondási záradékkal.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve nem kell szerződés kötését előírni akkor, ha a mezőgazdasági termelő a nyerstejet olyan nyerstejfeldolgozó szövetkezetnek szállítja, amelynek a tagja, és amennyiben annak alapszabálya a (2) bekezdés a), b) és c) pontjában megállapított rendelkezésekkel azonos hatású rendelkezéseket tartalmaz.

(4)   A mezőgazdasági termelők, nyerstejbegyűjtők vagy –feldolgozók által kötött szállítási szerződések valamennyi eleméről, ideértve a (2) bekezdés c) pontjában említett elemeket is, a felek szabadon tárgyalhatnak.

(5)   E cikk egységes alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadhatja a szükséges intézkedéseket.]

IV.   szakasz

Etil-alkohol

312. cikk

Az etilalkohol-ágazattal kapcsolatos értesítések

(1)   Az etilalkohol-ágazat termékeit illetően a tagállamok értesítik a Bizottságot a következőkről:

| a) | a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol előállított mennyisége a tiszta alkohol hektoliterjében kifejezve, az alkohol előállítására felhasznált termékek szerinti bontásban; |
| --- | --- |

a)

a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol előállított mennyisége a tiszta alkohol hektoliterjében kifejezve, az alkohol előállítására felhasznált termékek szerinti bontásban;

| b) | a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol értékesített mennyisége a tiszta alkohol hektoliterjében kifejezve, rendeltetési ágazat szerinti bontásban; |
| --- | --- |

b)

a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol értékesített mennyisége a tiszta alkohol hektoliterjében kifejezve, rendeltetési ágazat szerinti bontásban;

| c) | a megelőző év végén az adott tagállamban mezőgazdasági eredetű etil-alkoholból rendelkezésre álló készletek; |
| --- | --- |

c)

a megelőző év végén az adott tagállamban mezőgazdasági eredetű etil-alkoholból rendelkezésre álló készletek;

| d) | a folyó évi termelésre vonatkozó előrejelzés. |
| --- | --- |

d)

a folyó évi termelésre vonatkozó előrejelzés.

A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a fenti adatok közlésére vonatkozó szabályokat, különös tekintettel az értesítések gyakoriságára és a rendeltetési ágazat fogalmának meghatározására.

(2)   Az (1) bekezdésben említett adatok és bármely egyéb rendelkezésre álló információ alapján a Bizottság
  a 323. cikk alkalmazása nélkül elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén, a 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság közreműködése nélkül elkészíti a mezőgazdasági eredetű etil-alkohol piacának az előző évre vonatkozó uniós mérlegét, valamint a folyó évre vonatkozó becsült mérleget.

Az uniós mérleg a nem mezőgazdasági eredetű etil-alkoholra vonatkozóan is tartalmaz adatokat. Az ilyen adatok pontos mibenlétét és összegyűjtésük módját a Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén határozza meg.

E bekezdés alkalmazásában a „nem mezőgazdasági eredetű etil-alkohol” olyan, a 2207, a 2208 90 91 és a 2208 90 99 KN-kód alá tartozó termék, amelyet nem a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékek valamelyikéből állítottak elő.

(3)   A Bizottság értesíti a tagállamokat a (2) bekezdésben említett mérlegekről.

VI.   RÉSZ

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

313. cikk

Pénzügyi rendelkezések

Az e rendelet alapján fennálló kötelezettségek teljesítése során a tagállamok által viselt kiadásokra az 1290/2005/EK rendeletet és az annak alkalmazására vonatkozóan elfogadott rendelkezéseket kell alkalmazni.

314. cikk

A borágazatban rendelkezésre álló összegek vidékfejlesztési célokra történő átcsoportosítása

(1)   Az 1493/1999/EK rendelet szerinti múltbeli kiadásokon alapuló, az 1290/2005/EK rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontjában említett, a mezőgazdasági piacok szabályozását célzó intervenciós intézkedéseket szolgáló és a (2) bekezdésben rögzített összegek kiegészítő uniós alapként az 1698/2005/EK rendelet alapján finanszírozott vidékfejlesztési program keretében a bortermelő régiókban végrehajtandó intézkedések rendelkezésére állnak.

(2)   Az alább meghatározott naptári években a következő összegek állnak rendelkezésre:

| — | 2009: 40 660 000 EUR, [Mód. 36.] |
| --- | --- |

—

2009: 40 660 000 EUR, [Mód. 36.]

| — | 2010: 82 110 000 EUR, |
| --- | --- |

—

2010: 82 110 000 EUR,

| — | 2011-től kezdődően: 122 610 000 EUR. |
| --- | --- |

—

2011-től kezdődően: 122 610 000 EUR.

(3)   A (2) bekezdésben meghatározott összegeket a XIX. mellékletnek megfelelően kell szétosztani a tagállamok között.

(4)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja az e cikkhez kapcsolódó valamennyi szükséges intézkedést.

315. cikk

Egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedések

(1)   A Bizottság végrehajtási

  a 321. cikknek megfelelően elfogadott, felhatalmazáson alapuló
  jogi aktusok révén elfogadja

  rögzíti
  a szükséghelyzet esetén szükséges és indokolható, egyedi gyakorlati problémák megoldására szolgáló intézkedéseket. Az ilyen intézkedések eltérhetnek e rendelet rendelkezéseitől, de csak a feltétlenül szükséges mértékig és a feltétlenül szükséges időtartamra.

(2)   Szükség esetén az adott probléma megoldása érdekében a Bizottság a 323. cikk (2) bekezdésének megfelelően jár el.

  Amennyiben rendkívüli sürgősségi okok szükségessé teszik, a 322. cikkben említett sürgősségi eljárás alkalmazandó az e cikknek megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra. [Mód. 37]

316. cikk

Információcsere

(1)   A tagállamok és a Bizottság minden olyan információról értesítik egymást, amely e rendelet alkalmazásához vagy a piacfigyeléshez és -elemzéshez, valamint az 1. cikkben említett termékeket érintő nemzetközi kötelezettségeknek való megfeleléshez szükséges. A szóban forgó információk adott esetben harmadik országok illetékes hatóságai számára is eljuttathatók vagy azok rendelkezésére bocsáthatók, továbbá közzétehetők.

(2)   Annak érdekében, hogy az (1) bekezdésben említett értesítés gyors, hatékony, pontos és költséghatékony legyen, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapítja a következőket:

| a) | azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni; |
| --- | --- |

a)

azon információk jellege és típusa, amelyekről értesítést kell küldeni;

| b) | az értesítés módszerei; |
| --- | --- |

b)

az értesítés módszerei;

| c) | a rendelkezésre bocsátott információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférés jogára vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

c)

a rendelkezésre bocsátott információkhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférés jogára vonatkozó szabályok;

| d) | az információk közzétételének feltételei és eszközei. |
| --- | --- |

d)

az információk közzétételének feltételei és eszközei.

(3)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a következőket:

| a) | az e cikk alkalmazásához szükséges információk szolgáltatására vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

a)

az e cikk alkalmazásához szükséges információk szolgáltatására vonatkozó szabályok;

| b) | a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel kapcsolatos szabályok; |
| --- | --- |

b)

a közlendő információk kezelésére vonatkozó rendelkezések, valamint az értesítések tartalmával, formájával, ütemezésével, gyakoriságával és határidőivel kapcsolatos szabályok;

| c) | az információknak, illetve dokumentumoknak a tagállamok, a harmadik országbeli hatóságok vagy a nyilvánosság számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására vonatkozó rendelkezések. |
| --- | --- |

c)

az információknak, illetve dokumentumoknak a tagállamok, a harmadik országbeli hatóságok vagy a nyilvánosság számára történő eljuttatására vagy azok rendelkezésére bocsátására vonatkozó rendelkezések.

317. cikk

A szabályok kijátszására vonatkozó záradék

Bármely egyedi rendelkezés sérelme nélkül, nem részesíthetők az e rendelet által biztosított előnyökben olyan természetes vagy jogi személyek, akikről vagy amelyekről megállapítást nyer, hogy – a rendelet célkitűzéseivel ellentétesen – mesterségesen teremtették meg a szóban forgó előnyök megszerzéséhez szükséges feltételeket.

318. cikk

Vizsgálatok és ellenőrzések, igazgatási intézkedések, igazgatási szankciók és az azokra vonatkozó jelentéstétel

(1)   Annak érdekében, hogy egyensúlyt teremtsen egyfelől az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek bármelyikének be nem tartása esetén kiszabandó díjak, szankciók és büntetések visszatartó ereje, másfelől a rendszer rugalmas alkalmazása között, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadja a következőkkel kapcsolatos szabályokat és feltételeket:

| a) | a kifizetésből való kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, a kifizetések vagy a visszatérítések mértékének csökkentése, különösen abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl került sor; |
| --- | --- |

a)

a kifizetésből való kizárás vagy annak felfüggesztése, illetve a támogatások, a kifizetések vagy a visszatérítések mértékének csökkentése, különösen abban az esetben, ha nem tartották be a határidőket, ha a termék, a méret vagy a mennyiség nem felel meg az alkalmazásnak, vagy ha a program értékelésére vagy az információk bejelentésére nem, helytelenül vagy a határidőn túl került sor;

| b) | a tagállamok számára mezőgazdasági kiadásaikhoz kapcsolódóan teljesítendő kifizetések csökkentése abban az esetben, ha a többletilleték befizetéséhez való hozzájárulás visszatérítése tekintetében meghatározott határidőket nem tartották be, illetve a havi kifizetések felfüggesztése abban az esetben, ha a tagállamok nem küldik meg vagy a határidőn túl küldik meg a Bizottságnak a szükséges információkat, illetve ha a megküldött információk nem felelnek meg a valóságnak; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok számára mezőgazdasági kiadásaikhoz kapcsolódóan teljesítendő kifizetések csökkentése abban az esetben, ha a többletilleték befizetéséhez való hozzájárulás visszatérítése tekintetében meghatározott határidőket nem tartották be, illetve a havi kifizetések felfüggesztése abban az esetben, ha a tagállamok nem küldik meg vagy a határidőn túl küldik meg a Bizottságnak a szükséges információkat, illetve ha a megküldött információk nem felelnek meg a valóságnak;

| c) | azok a szabványos összegek, amelyeket az ajánlattevőnek vagy a pályázónak meg kell fizetnie, amennyiben az intervencióra felkínált termékek nem elégítik ki a minőségi követelményeket; |
| --- | --- |

c)

azok a szabványos összegek, amelyeket az ajánlattevőnek vagy a pályázónak meg kell fizetnie, amennyiben az intervencióra felkínált termékek nem elégítik ki a minőségi követelményeket;

| d) | a kifizetések egy részének vagy egészének visszatérítése valamely jóváhagyási vagy elismerési terv felfüggesztése vagy visszavonása, illetve jogosulatlan kifizetés esetén; |
| --- | --- |

d)

a kifizetések egy részének vagy egészének visszatérítése valamely jóváhagyási vagy elismerési terv felfüggesztése vagy visszavonása, illetve jogosulatlan kifizetés esetén;

| e) | a csalás, szabálytalanság, valamely kötelezettség teljesítésére vonatkozó bizonyíték hiánya vagy határidőn túli bejelentés esetén alkalmazandó többletösszeg, kiegészítő díj vagy kamat; |
| --- | --- |

e)

a csalás, szabálytalanság, valamely kötelezettség teljesítésére vonatkozó bizonyíték hiánya vagy határidőn túli bejelentés esetén alkalmazandó többletösszeg, kiegészítő díj vagy kamat;

| f) | a jogellenesen használt szőlőültetvények kivágása; |
| --- | --- |

f)

a jogellenesen használt szőlőültetvények kivágása;

| g) | a visszatérítésekhez, engedélyekhez, ajánlatokhoz, pályázatokhoz vagy egyedi kérelmekhez kapcsolódó biztosítékok felszabadítására alkalmazandó csökkentési mérték arra az esetre, ha valamely olyan követelmény, amelynek teljesülése feltétele a szóban forgó biztosíték felszabadításának, csak részben vagy egyáltalán nem teljesül; |
| --- | --- |

g)

a visszatérítésekhez, engedélyekhez, ajánlatokhoz, pályázatokhoz vagy egyedi kérelmekhez kapcsolódó biztosítékok felszabadítására alkalmazandó csökkentési mérték arra az esetre, ha valamely olyan követelmény, amelynek teljesülése feltétele a szóban forgó biztosíték felszabadításának, csak részben vagy egyáltalán nem teljesül;

| h) | a szankciók vagy bírságok formájában visszatéríttetett összegek megtartása a tagállamok által vagy az Unió költségvetéséhez történő rendelése; |
| --- | --- |

h)

a szankciók vagy bírságok formájában visszatéríttetett összegek megtartása a tagállamok által vagy az Unió költségvetéséhez történő rendelése;

| i) | gazdasági szereplő vagy kérelmező kizárása az állami intervencióból és a magántárolásból, az engedélykérelmezési rendszerből vagy a vámkontingensrendszerből csalás vagy a valóságnak meg nem felelő információk benyújtása esetén; |
| --- | --- |

i)

gazdasági szereplő vagy kérelmező kizárása az állami intervencióból és a magántárolásból, az engedélykérelmezési rendszerből vagy a vámkontingensrendszerből csalás vagy a valóságnak meg nem felelő információk benyújtása esetén;

| j) | a jóváhagyás vagy az elismerés visszavonása vagy felfüggesztése, különösen abban az esetben, ha a kérdéses gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is; |
| --- | --- |

j)

a jóváhagyás vagy az elismerés visszavonása vagy felfüggesztése, különösen abban az esetben, ha a kérdéses gazdasági szereplő, termelői szervezet, termelői szervezeteket tömörítő társulás, termelői csoport vagy szakmaközi szervezet nem tartja be az előírt feltételeket vagy többé már nem felel meg azoknak, ideértve az értesítések elmulasztását is;

| k) | a megfelelő nemzeti szankciók alkalmazása a kvótát meghaladó mennyiséget termelő gazdasági szereplők esetében. |
| --- | --- |

k)

a megfelelő nemzeti szankciók alkalmazása a kvótát meghaladó mennyiséget termelő gazdasági szereplők esetében.

Az első albekezdésben foglaltaknak megfelelően előírt díjak, igazgatási szankciók és bírságok nagysága a megállapított szabálytalanság súlyosságától, mértékétől, valamint tartós, illetve ismétlődő jellegétől függ.

(2)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében
  végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja a következőket:

| a) | az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek teljesítése tekintetében a tagállamok által elvégzendő adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek teljesítése tekintetében a tagállamok által elvégzendő adminisztratív és fizikai ellenőrzésekre vonatkozó szabályok;

| b) | az (1) bekezdésben említett igazgatási intézkedésekhez és igazgatási szankciókhoz kapcsolódó eljárások és műszaki követelmények arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték; |
| --- | --- |

b)

az (1) bekezdésben említett igazgatási intézkedésekhez és igazgatási szankciókhoz kapcsolódó eljárások és műszaki követelmények arra az esetre, ha megállapítást nyer, hogy az e rendelet alkalmazásából eredő kötelezettségek valamelyikét megszegték;

| c) | az (1) bekezdés d) pontjában említett szabályok és feltételek végrehajtása tekintetében a jogosulatlan kifizetések visszatéríttetésére vonatkozó eljárások és kritériumok; |
| --- | --- |

c)

az (1) bekezdés d) pontjában említett szabályok és feltételek végrehajtása tekintetében a jogosulatlan kifizetések visszatéríttetésére vonatkozó eljárások és kritériumok;

| d) | a végrehajtott vizsgálatokra és ellenőrzésekre, valamint azok eredményeire vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek; |
| --- | --- |

d)

a végrehajtott vizsgálatokra és ellenőrzésekre, valamint azok eredményeire vonatkozó jelentéstétellel kapcsolatos szabályok és módszerek;

| e) | amennyiben a rendszer megfelelő irányításához kapcsolódó egyedi igények azt szükségessé teszik, a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (52) foglaltak szerint. |
| --- | --- |

e)

amennyiben a rendszer megfelelő irányításához kapcsolódó egyedi igények azt szükségessé teszik, a vámeljárásokra vonatkozó kiegészítő követelményeket bevezető szabályok, különösen a 450/2008/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben (52) foglaltak szerint.

(3)   A Bizottság
  a 323. cikk (1a) bekezdésében említett vizsgálóbizottsági eljárás keretében elfogadott
  végrehajtási jogi aktusok révén meghatározhatja a borágazathoz tartozó földterületek mérésére vonatkozó szabályokat, amelyek biztosítják az e rendeletben foglalt rendelkezések egységes alkalmazását. Ezek a szabályok különösen az ellenőrzést, valamint a vizsgálatok továbbfejlesztését szolgáló meghatározott pénzügyi eljárásokra vonatkozó szabályokat érinthetik.

319. cikk

Az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerrel való összeegyeztethetőség

E rendelet borágazatbeli alkalmazása céljából a tagállamok biztosítják, hogy a 318. cikkben említett, a területekre vonatkozó igazgatási és ellenőrzési eljárások a következők tekintetében összeegyeztethetők legyenek az integrált igazgatási és ellenőrzési rendszerrel (IIER):

| a) | a számítógépes adatbázis; |
| --- | --- |

a)

a számítógépes adatbázis;

| b) | a 73/2009/EK rendelet 17. cikkében említett, mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer; |
| --- | --- |

b)

a 73/2009/EK rendelet 17. cikkében említett, mezőgazdasági parcellák azonosítására szolgáló rendszer;

| c) | az adminisztratív ellenőrzések. |
| --- | --- |

c)

az adminisztratív ellenőrzések.

Az eljárásoknak nehézségek és összeütközések nélkül lehetővé kell tenniük az IIER-rel való közös működést vagy információcserét.

VII.   RÉSZ

HATÁSKÖR-ÁTRUHÁZÁSOK, VÉGREHAJTÁSI RENDELKEZÉSEK, ÁTMENETI ÉS ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

I.   FEJEZET

Hatáskör-átruházások és végrehajtási rendelkezések

320. cikk

Bizottsági hatáskörök

Hatáskörrel való felruházása esetén – amennyiben e rendelet másként nem rendelkezik – a Bizottság az alábbiak szerint jár el:

| — | a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 321. cikkben említett eljárásnak megfelelően; |
| --- | --- |

—

a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 321. cikkben említett eljárásnak megfelelően;

| — | a sürgősségi eljárás keretében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 321. és a 322. cikkben említett eljárásnak megfelelően; valamint |
| --- | --- |

—

a sürgősségi eljárás keretében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusok esetében a 321. és a 322. cikkben említett eljárásnak megfelelően; valamint

| — | a végrehajtási jogi aktusok esetében a 323. cikkben említett eljárásnak megfelelően. |
| --- | --- |

—

a végrehajtási jogi aktusok esetében a 323. cikkben említett eljárásnak megfelelően.

321. cikk

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok

(1)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett

  E cikk meghatározza
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit
  .

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja az (1) bekezdésben említett felhatalmazást.

A Bizottságnak adott felhatalmazás a ... (53) -tól/től kezdődő ötéves időszakra vonatkozik A Bizottság legkésőbb az ezen ötéves időszak vége előtt kilenc hónappal jelentést készít a felhatalmazásról. A hatáskör-átruházás a korábbinak megfelelő időtartamra hallgatólagosan meghosszabbodik, ha az Európai Parlament vagy a Tanács az egyes időszakok vége előtt legkésőbb három hónappal a meghosszabbítás ellen nem emel kifogást.

A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.

A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.

(3)   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.

Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel valamely felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez a határidő két hónappal meghosszabbítható.

  [Mód. 38]

322. cikk

Sürgősségi eljárás

(1)   Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok haladéktalanul hatályba lépnek és alkalmazandók, amennyiben nem emelnek ellenük kifogást a (2) bekezdésnek megfelelően. Az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktusról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak küldött értesítésben meg kell indokolni a sürgősségi eljárás alkalmazását.

(2)   Az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emelhet valamely, e cikk alapján elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktussal szemben, a 321. cikk (3)

  (5)
  bekezdésében említett eljárással összhangban megfelelően kifogást emelhet az e cikk alapján elfogadott, felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Kifogás esetén a jogi aktus a továbbiakban nem alkalmazandó. Az ilyen felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.

  Ebben az esetben a Bizottság az Európai Parlament vagy a Tanács kifogásáról szóló határozatról való értesítést követően haladéktalanul hatályon kívül helyezi a
  felhatalmazáson alapuló jogi
  aktust. [Mód. 39]

323. cikk

Végrehajtási jogi aktusok – bizottság

(1)   [Végrehajtási jogi aktusok e rendelet alapján történő elfogadásakor A Bizottság munkáját
  egy olyan bizottság segíti, amelynek elnevezése
  a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság. segíti, és a(z) xxxx/éééé/EU

  Ezt a bizottságot a 182/2011/EU
  rendelet (kiegészítendő az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdésében említett ellenőrzési mechanizmusokról szóló, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadását követően) [5]. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.]

  értelmében vett bizottságnak kell tekinteni.

(1a)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozáskor a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(2)   Az e rendelet 265., 266., 282. cikkében, valamint 315. cikkének (2) bekezdésében meghatározott, sürgős intézkedést igénylő esetekben a(z) [xxxx/éééé/EU] rendelet [6]. cikkében előírt eljárást kell alkalmazni.
  Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, az 5. cikkével összefüggésben. [Mód 40. ]

324. cikk

A bizottság szervezése

A 323. cikk (1) bekezdésében említett bizottság üléseinek szervezése során figyelembe kell venni különösen annak feladatkörét, az ülésén tárgyalandó téma sajátosságait és a megfelelő szakértelem igénybevételének szükségességét.

II.   FEJEZET

Átmeneti és záró rendelkezések

325. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   A 922/72/EGK rendelet hatályát veszti.

(2)   Az 1234/2007/EK rendelet hatályát veszti.

Mindazonáltal az 1234/2007/EK rendelet 113a., 113b., 114., 115., 116. cikke, 117. cikkének (1)–(4) bekezdése, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet XIa. melléklete II. pontjának második bekezdése, XIa. mellékletének IV–IX. pontja, XII. melléklete IV.2. pontja, XIII. melléklete VI. pontjának második bekezdése, XIV. mellékletének A. része, XIV. melléklete B.I.2. és B.I.3. pontja, XIV. mellékletének B.III. pontja, XIV. mellékletének C. része, valamint XV. mellékletének II., III., IV. és VI. pontja az e rendelet 326. cikke értelmében meghatározandó időpontig továbbra is alkalmazandó.

Ezenkívül:

| — | az 1234/2007/EK rendelet 85o–85x. cikke, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet Xd. és Xe. melléklete a 2010/2011. borászati év végéig továbbra is alkalmazandó; |
| --- | --- |

—

az 1234/2007/EK rendelet 85o–85x. cikke, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet Xd. és Xe. melléklete a 2010/2011. borászati év végéig továbbra is alkalmazandó;

| — | az 1234/2007/EK rendelet 84a. és 86–95a. cikke, valamint 188a. cikkének (3) és (4) bekezdése, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet Xa. és XI. melléklete az érintett termékek tekintetében a 2011/2012. gazdasági év végéig továbbra is alkalmazandó; |
| --- | --- |

—

az 1234/2007/EK rendelet 84a. és 86–95a. cikke, valamint 188a. cikkének (3) és (4) bekezdése, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet Xa. és XI. melléklete az érintett termékek tekintetében a 2011/2012. gazdasági év végéig továbbra is alkalmazandó;

| — | az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikke, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet XVa. melléklete 2012. július 31-ig továbbra is alkalmazandó. |
| --- | --- |

—

az 1234/2007/EK rendelet 103w., 103x. és 103y. cikke, továbbá az említett cikkek alkalmazása céljából a szóban forgó rendelet XVa. melléklete 2012. július 31-ig továbbra is alkalmazandó.

(3)   Az 1234/2007/EK rendeletre történő hivatkozásokat e rendeletre történő hivatkozásként kell tekinteni és az e rendelet XX. mellékletében foglalt megfelelési táblázatnak megfelelően kell értelmezni.

326. cikk

A forgalmazási szabályok alkalmazásának időpontja

A jogbiztonságnak a forgalmazási szabályok alkalmazása tekintetében történő biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza azt az időpontot, amikortól az 1234/2007/EK rendeletnek az e rendelet 325. cikkének (2) bekezdésében említett rendelkezései vagy ezek részei többé már nem alkalmazandók az érintett ágazatra. Az említett időpont az e rendelet II. része II. címe I. fejezetének I szakaszában előírt, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó vonatkozó forgalmazási szabályok alkalmazásának kezdő időpontja.

327. cikk

Átmeneti szabályok a gyümölcs- és zöldségágazatban és a feldolgozottgyümölcs- és feldolgozottzöldség-ágazatban

(1)   E rendelet nem érinti azon termelői csoportok, termelői szervezetek, valamint termelői szervezetek által alkotott társulások elismerését, amelyek esetében az elismerés megadására e rendelet hatálybalépését megelőzően került sor, és nem befolyásolja az elbírálás alatt álló elismerési terveket és működési programokat sem.

(2)   A Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően elfogadott
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén átmeneti szabályokat fogadhat el annak biztosítására, hogy az 1234/2007/EK rendeletben előírt valamennyi rendelkezés érvényben maradjon.

328. cikk

Átmeneti szabályok a borágazatban

Annak biztosítására, hogy e rendelet hatálybalépése ne érintse hátrányosan a gazdasági szereplőket, a Bizottság
  a 321. cikknek megfelelően
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadhatja az 1493/1999/EK és a 479/2008/EK rendeletben foglalt szabályozásról az e rendeletben meghatározott szabályozásra való áttérés megkönnyítéséhez szükséges intézkedéseket.

329. cikk

Hatálybalépés

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő [hetedik] napon lép hatályba.

[A 159. cikket azonban [.../a hatálybalépés időpontját egy évvel követő időpont]-tól/-től kell alkalmazni.]

(2)   A cukorágazat tekintetében a II. rész I. címét a 2014/2015. cukorpiaci gazdasági év végéig kell alkalmazni.

A tejtermelést érintő korlátozások rendszerére vonatkozóan a II. rész I. címének III. fejezetében meghatározott rendelkezéseket az 59. cikkel összhangban 2015. március 31-ig kell alkalmazni.

A tej- és tejtermékágazat vonatkozásában a 209. cikk első bekezdésének iv. pontja, a 210. cikk (4) bekezdése, valamint a 229., a 287., a 310. és a 311. cikk 2020. június 30-ig alkalmazandó.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...,

Az Európai Parlament részéről

Az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 132., 2011.5.3., 89. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. július 4-i álláspontja

2

(3)  HL L 299., 2007.11.16., 1. o.

3

(4)  HL L 106., 1972.5.5., 1. o.

4

(5)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

5

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(6)  HL L 30., 2009.1.31., 1. o.

6

(7)  HL L 76., 2008.3.19., 6. o.

7

(8)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

8

(9)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.

9

(10)  COM(2009)0234.

10

(11)  HL L 31., 2002.2.1., 1. o.

11

(12)  HL L 93., 2006.3.31., 12. o.

12

(13)  HL L 214., 2006.8.4., 7. o.

13

(14)  HL L 58., 2006.2.28., 1. o.

14

(15)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

15

(16)  HL L 243., 2006.9.6., 47. o.

16

(17)  COM(2010)0498.

17

(18)  HL L 179., 1999.7.14., 1. o.

18

(19)  HL L 143., 2000.6.16., 1. o.

19

(20)  HL L 265., 2006.9.26., 1. o.

20

(21)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

21

(22)  HL L 210., 2006.7.31., 25. o.

22

(23)  HL L 148., 2008.6.6., 1. o.

23

(24)  

  HL L 358., 2006.12.16., 3. o.

24

HL L 358., 2006.12.16., 3. o.

(25)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

25

(26)  HL C 244., 2004.10.1., 2. o.

26

(27)  HL L 197., 2000.8.3., 19. o.

27

(28)  HL L 10., 2002.1.12., 47. o.

28

(29)  HL L 10., 2002.1.12., 53. o.

29

(30)  HL L 10., 2002.1.12., 58. o.

30

(31)  HL L 10., 2002.1.12., 67. o.

31

(32)  HL L 15., 2002.1.17., 19. o.

32

(33)  HL L 39., 2008.2.13., 16. o.

33

(34)  HL L 299., 2008.11.8., 25. o.

34

(35)  HL L 78., 2009.3.24., 1. o.

35

(36)  HL L 165., 2004.4.30., 1. o.

36

(37)  HL L 118., 2002.5.4., 1. o.

37

(38)  HL L 186., 1989.6.30., 21. o.

38

(39)  HL L 109., 2000.5.6., 29. o.

39

(40)  HL L 247., 2007.9.21., 17. o.

40

(41)  A selyemhernyó-tenyésztők termelői csoportjainak elismeréséről szóló, 1976. március 25-i 707/76/EGK tanácsi rendelet (HL L 84., 1976.3.31., 1. o.).

41

(42)  Az olívaolaj és az étkezési olajbogyó piacának közös szervezéséről szóló, 2004. április 29-i 865/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 161., 2004.4.30., 97. o.).

42

(43)  A komló piacának közös szervezéséről szóló, 2005. november 23-i 1952/2005/EK tanácsi rendelet (HL L 314., 2005.11.30., 1. o.).

43

(44)  A dohányágazaton belüli ágazati szervezetekről és megállapodásokról szóló, 1992. június 30-i 2077/92/EGK tanácsi rendelet (HL L 215., 1992.7.30., 80. o.).

44

(45)  A mezőgazdasági termékek ökológiai termeléséről, valamint a mezőgazdasági termékeken és élelmiszereken erre utaló jelölésekről szóló, 1991. június 24-i 2092/91/EGK tanácsi rendelet (HL L 198., 1991.7.22., 1. o.).

45

(46)  Az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló, 2007. június 28-i 834/2007/EK tanácsi rendelet (HL L 189., 2007.7.20., 1. o.).

46

(47)  HL L 1., 2003.1.4., 1. o.

47

(48)  HL L 256., 1987.9.7., 1. o.

48

(49)  HL L 84., 2009.3.31., 1. o.

49

(50)  HL L 185., 2009.7.17., 1. o.

50

(51)  HL L 328., 2009.12.15., 10. o.

51

(52)  HL L 145., 2008.6.4., 1. o.

52

(53)  
  E rendelet hatálybalépésének napja.

53

E rendelet hatálybalépésének napja.

2012. július 4., szerdaI. MELLÉKLET

AZ 1. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TERMÉKEK JEGYZÉKE

I. rész:   Gabonafélék

A gabonafélék tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 0709 90 60 | Csemegekukorica frissen vagy hűtve |
| 0712 90 19 | Szárított csemegekukorica egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, a hibrid vetőmag kivételével |
| 1001 90 91 | Közönséges búza és kétszeres vetőmag |
| 1001 90 99 | Tönköly, közönséges búza és kétszeres, nem vetésre |
| 1002 00 00 | Rozs |
| 1003 00 | Árpa |
| 1004 00 | Zab |
| 1005 10 90 | Kukorica-vetőmag, a hibrid kivételével |
| 1005 90 00 | Kukorica, a vetőmag kivételével |
| 1007 00 90 | Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével |
| 1008 | Hajdina, köles és kanárimag; más gabonaféle |
| b) | 1001 10 | Durumbúza |
| c) | 1101 00 00 | Búzaliszt vagy kétszeres liszt |
| 1102 10 00 | Rozsliszt |
| 1103 11 | Durva őrlemény és dara búzából |
| 1107 | Maláta, pörkölve is |
| d) | 0714 | Manióka, arrowroot, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú más hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél |
| ex 1102 | Gabonaliszt, a búza- vagy a kétszeres liszt kivételével: |
| 1102 20 | Kukoricaliszt |
| 1102 90 | Más: |
| 1102 90 10 | Árpaliszt |
| 1102 90 30 | Zabliszt |
| 1102 90 90 | Más |
| ex 1103 | Durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) gabonából, kivéve a búzából készült durva őrleményt és darát (1103 11 alszám), a rizsből készült durva őrleményt és darát (1103 19 50 alszám), valamint a rizsből készült labdacsot (pelletet) (1103 20 50 alszám) |
| ex 1104 | Másképpen megmunkált gabonaféle (pl. hántolt, lapított, pelyhesített, fényezett, szeletelt vagy durván darált), a 1006 vtsz. alá tartozó rizs és a 1104 19 91 alszám alá tartozó pelyhesített rizs kivételével; gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve |
| 1106 20 | Liszt, dara és por a 0714 vtsz. alá tartozó szágóból vagy gyökérből vagy gumóból |
| ex 1108 | Keményítő; inulin: |
| Keményítő: |
| 1108 11 00 | Búzakeményítő |
| 1108 12 00 | Kukoricakeményítő |
| 1108 13 00 | Burgonyakeményítő |
| 1108 14 00 | Manióka- (kasszava-) keményítő |
| ex 1108 19 | Más keményítő: |
| 1108 19 90 | Más |
| 1109 00 00 | Búzasikér, szárítva is |
| 1702 | Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor: |
| ex 1702 30 | Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 20 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: |
| | Más: |
| ex 1702 30 50 | Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is, 99 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva |
| ex 1702 30 90 | Más, 99 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva |
| ex 1702 40 | Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, legalább 20, de kevesebb mint 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével: |
| 1702 40 90 | Más |
| ex 1702 90 | Más, beleértve az invertcukrot és más cukor- és cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva: |
| 1702 90 50 | Maltodextrin és maltodextrinszirup |
| Égetett cukor: |
| Más: |
| 1702 90 75 | Por alakban, összetömörítve is |
| 1702 90 79 | Más |
| 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |
| ex 2106 90 | Más |
| Ízesített vagy színezett cukorszirup: |
| Más |
| 2106 90 55 | Szőlőcukorszirup és maltodextrinszirup |
| ex 2302 | Gabonafélék szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is |
| ex 2303 | Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék, sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék, labdacs (pellet) alakban is: |
| 2303 10 | Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék |
| 2303 30 00 | Sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék |
| ex 2306 | Növényi zsírok vagy olajok kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve és labdacs (pellet) alakban is, a 2304 és 2305 vtsz. alá tartozó termékek kivételével |
| Más |
| 2306 90 05 | Kukoricacsírából |
| ex 2308 | Állatok etetésére szolgáló, másutt nem említett növényi anyag és növényi hulladék, növényi maradék és melléktermék, labdacs (pellet) alakban is: |
| 2308 00 40 | Makk és vadgesztenye; seprő vagy törköly gyümölcsből, a szőlő kivételével |
| 2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény: |
| ex 2309 10 | Kutya- vagy macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve: |
| 2309 10 11
  2309 10 13
  2309 10 31
  2309 10 33
  2309 10 51
  2309 10 53 | A 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90,a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal |
| ex 2309 90 | Más: |
| 2309 90 20 | A Kombinált Nómenklatúra 23. árucsoportjához tartozó Kiegészítő megjegyzések 5. pontjában említett termékek |
| Más, beleértve az előkeveréket is: |
| 2309 90 31
  2309 90 33
  2309 90 41
  2309 90 43
  2309 90 51
  2309 90 53 | A 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal |
| (1) | Ezen alszámok alkalmazásában tejtermék: a 0401–0406 vtsz. alá, továbbá a 1702 11, a 1702 19 és a 2106 90 51 alszám alá tartozó termék. |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

0709 90 60

Csemegekukorica frissen vagy hűtve

0712 90 19

Szárított csemegekukorica egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, a hibrid vetőmag kivételével

1001 90 91

Közönséges búza és kétszeres vetőmag

1001 90 99

Tönköly, közönséges búza és kétszeres, nem vetésre

1002 00 00

Rozs

1003 00

Árpa

1004 00

Zab

1005 10 90

Kukorica-vetőmag, a hibrid kivételével

1005 90 00

Kukorica, a vetőmag kivételével

1007 00 90

Cirokmag, a hibrid vetőmag kivételével

1008

Hajdina, köles és kanárimag; más gabonaféle

b)

1001 10

Durumbúza

c)

1101 00 00

Búzaliszt vagy kétszeres liszt

1102 10 00

Rozsliszt

1103 11

Durva őrlemény és dara búzából

1107

Maláta, pörkölve is

d)

0714

Manióka, arrowroot, szálepgyökér, csicsóka, édesburgonya és magas keményítő- vagy inulintartalmú más hasonló gyökér és gumó frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, egészben, szeletelve vagy labdacs (pellet) formában tömörítve is; szágóbél

ex 1102

Gabonaliszt, a búza- vagy a kétszeres liszt kivételével:

1102 20

Kukoricaliszt

1102 90

Más:

1102 90 10

Árpaliszt

1102 90 30

Zabliszt

1102 90 90

Más

ex 1103

Durva őrlemény, dara és labdacs (pellet) gabonából, kivéve a búzából készült durva őrleményt és darát (1103 11 alszám), a rizsből készült durva őrleményt és darát (1103 19 50 alszám), valamint a rizsből készült labdacsot (pelletet) (1103 20 50 alszám)

ex 1104

Másképpen megmunkált gabonaféle (pl. hántolt, lapított, pelyhesített, fényezett, szeletelt vagy durván darált), a 1006 vtsz. alá tartozó rizs és a 1104 19 91 alszám alá tartozó pelyhesített rizs kivételével; gabonacsíra egészben, lapítva, pelyhesítve vagy őrölve

1106 20

Liszt, dara és por a 0714 vtsz. alá tartozó szágóból vagy gyökérből vagy gumóból

ex 1108

Keményítő; inulin:

Keményítő:

1108 11 00

Búzakeményítő

1108 12 00

Kukoricakeményítő

1108 13 00

Burgonyakeményítő

1108 14 00

Manióka- (kasszava-) keményítő

ex 1108 19

Más keményítő:

1108 19 90

Más

1109 00 00

Búzasikér, szárítva is

1702

Más cukor, beleértve a vegytiszta tejcukrot, malátacukrot, szőlőcukrot és a gyümölcscukrot is, szilárd állapotban; cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül; műméz, természetes mézzel keverve is; égetett cukor:

ex 1702 30

Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, gyümölcscukor-tartalom nélkül vagy 20 tömegszázaléknál kevesebb gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva:

Más:

ex 1702 30 50

Fehér kristályos por alakjában, összetömörítve is, 99 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva

ex 1702 30 90

Más, 99 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor-tartalommal, szárazanyagra számítva

ex 1702 40

Szőlőcukor és szőlőcukorszirup, legalább 20, de kevesebb mint 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva, az invertcukor kivételével:

1702 40 90

Más

ex 1702 90

Más, beleértve az invertcukrot és más cukor- és cukorszirup-keveréket 50 tömegszázalék gyümölcscukor-tartalommal, szárazanyagra számítva:

1702 90 50

Maltodextrin és maltodextrinszirup

Égetett cukor:

Más:

1702 90 75

Por alakban, összetömörítve is

1702 90 79

Más

2106

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény:

ex 2106 90

Más

Ízesített vagy színezett cukorszirup:

Más

2106 90 55

Szőlőcukorszirup és maltodextrinszirup

ex 2302

Gabonafélék szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is

ex 2303

Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék, kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék, sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék, labdacs (pellet) alakban is:

2303 10

Keményítő gyártásánál keletkező maradék és hasonló hulladék

2303 30 00

Sör- vagy szeszgyártási üledék és hulladék

ex 2306

Növényi zsírok vagy olajok kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve és labdacs (pellet) alakban is, a 2304 és 2305 vtsz. alá tartozó termékek kivételével

Más

2306 90 05

Kukoricacsírából

ex 2308

Állatok etetésére szolgáló, másutt nem említett növényi anyag és növényi hulladék, növényi maradék és melléktermék, labdacs (pellet) alakban is:

2308 00 40

Makk és vadgesztenye; seprő vagy törköly gyümölcsből, a szőlő kivételével

2309

Állatok etetésére szolgáló készítmény:

ex 2309 10

Kutya- vagy macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve:

2309 10 11

2309 10 13

2309 10 31

2309 10 33

2309 10 51

2309 10 53

A 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90,a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal

ex 2309 90

Más:

2309 90 20

A Kombinált Nómenklatúra 23. árucsoportjához tartozó Kiegészítő megjegyzések 5. pontjában említett termékek

Más, beleértve az előkeveréket is:

2309 90 31

2309 90 33

2309 90 41

2309 90 43

2309 90 51

2309 90 53

A 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal

(1)

Ezen alszámok alkalmazásában tejtermék: a 0401–0406 vtsz. alá, továbbá a 1702 11, a 1702 19 és a 2106 90 51 alszám alá tartozó termék.

II. rész:   Rizs

A rizs tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 1006 10 21–
  1006 10 98 | Vetéstől eltérő célra szánt hántolatlan nyers rizs |
| 1006 20 | Előmunkált (barna) rizs |
| 1006 30 | Félig vagy teljesen hántolt rizs polírozva vagy fényezve is |
| b) | 1006 40 00 | Törmelék rizs |
| c) | 1102 90 50 | Rizsliszt |
| 1103 19 50 | Durva őrlemény és dara rizsből |
| 1103 20 50 | Labdacs (pellet) rizsből |
| 1104 19 91 | Pelyhesített rizs |
| ex 1104 19 99 | Lapított rizs |
| 1108 19 10 | Rizskeményítő |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

1006 10 21–

1006 10 98

Vetéstől eltérő célra szánt hántolatlan nyers rizs

1006 20

Előmunkált (barna) rizs

1006 30

Félig vagy teljesen hántolt rizs polírozva vagy fényezve is

b)

1006 40 00

Törmelék rizs

c)

1102 90 50

Rizsliszt

1103 19 50

Durva őrlemény és dara rizsből

1103 20 50

Labdacs (pellet) rizsből

1104 19 91

Pelyhesített rizs

ex 1104 19 99

Lapított rizs

1108 19 10

Rizskeményítő

III. rész:   Cukor

A cukor tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 1212 91 | Cukorrépa |
| 1212 99 20 | Cukornád |
| b) | 1701 | Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban |
| c) | 1702 20 | Juharcukor és juharcukorszirup |
| 1702 60 95 és 1702 90 95 | Más cukor szilárd állapotban és cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, a tejcukor, a szőlőcukor, a maltodextrin és az izoglükóz kivételével |
| 1702 90 71 | Égetett cukor legalább 50 tömegszázalék szacharóztartalommal, szárazanyagra számítva |
| 2106 90 59 | Ízesített vagy színezett cukorszirup, az izoglükóz-, tejcukor-, szőlőcukor- és maltodextrinszirup kivételével |
| d) | 1702 30 10
  1702 40 10
  1702 60 10
  1702 90 30 | Izoglükóz |
| e) | 1702 60 80
  1702 90 80 | Inulinszirup |
| f) | 1703 | Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz |
| g) | 2106 90 30 | Ízesített vagy színezett izoglükózszirup |
| h) | 2303 20 | Kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

1212 91

Cukorrépa

1212 99 20

Cukornád

b)

1701

Nád- vagy répacukor és vegytiszta szacharóz szilárd állapotban

c)

1702 20

Juharcukor és juharcukorszirup

1702 60 95 és 1702 90 95

Más cukor szilárd állapotban és cukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, a tejcukor, a szőlőcukor, a maltodextrin és az izoglükóz kivételével

1702 90 71

Égetett cukor legalább 50 tömegszázalék szacharóztartalommal, szárazanyagra számítva

2106 90 59

Ízesített vagy színezett cukorszirup, az izoglükóz-, tejcukor-, szőlőcukor- és maltodextrinszirup kivételével

d)

1702 30 10

1702 40 10

1702 60 10

1702 90 30

Izoglükóz

e)

1702 60 80

1702 90 80

Inulinszirup

f)

1703

Cukor kivonása vagy finomítása során nyert melasz

g)

2106 90 30

Ízesített vagy színezett izoglükózszirup

h)

2303 20

Kilúgozott cukorrépaszelet, kipréselt cukornád és más cukorgyártási hulladék

IV. rész:   Szárított takarmány

A szárított takarmány tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | ex 1214 10 00 | Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet) forró levegővel mesterségesen szárítva |
| Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és labdacs (pellet) más módon szárítva és őrölve |
| ex 1214 90 90 | Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény forró levegővel mesterségesen szárítva, a széna, takarmánykáposzta és a szénatartalmú termékek kivételével |
| Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny, orvosi somkóró, szegletes lednek és szarvaskerep más módon szárítva és őrölve |
| b) | ex 2309 90 99 | Lucernaléből és fűléből nyert fehérjekoncentrátum |
| Kizárólag a fent említett koncentrátumok előállítása során keletkező, szilárd maradékból és léből nyert, dehidratált termékek |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

ex 1214 10 00

Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet) forró levegővel mesterségesen szárítva

Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és labdacs (pellet) más módon szárítva és őrölve

ex 1214 90 90

Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény forró levegővel mesterségesen szárítva, a széna, takarmánykáposzta és a szénatartalmú termékek kivételével

Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny, orvosi somkóró, szegletes lednek és szarvaskerep más módon szárítva és őrölve

b)

ex 2309 90 99

Lucernaléből és fűléből nyert fehérjekoncentrátum

Kizárólag a fent említett koncentrátumok előállítása során keletkező, szilárd maradékból és léből nyert, dehidratált termékek

V. rész:   Vetőmagok

A vetőmagok tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 0712 90 11 | Hibrid csemegekukorica: |
| vetésre |
| 0713 10 10 | Borsó (Pisum sativum): |
| vetésre |
| ex 0713 20 00 | Csicseriborsó: |
| vetésre |
| ex 0713 31 00 | A Vigna mungo (L) Hepper vagy a Vigna radiata (L.) Wilczek fajhoz tartozó bab: |
| vetésre |
| ex 0713 32 00 | Kis szemű, vörös színű (Adzuki) bab (Phaseolus vagy Vigna angularis): |
| vetésre |
| 0713 33 10 | Vesebab, ideértve a fehér babot is (Phaseolus vulgaris): |
| vetésre |
| ex 0713 39 00 | Más bab: |
| vetésre |
| ex 0713 40 00 | Lencse: |
| vetésre |
| ex 0713 50 00 | Nagy szemű disznóbab (Vicia faba var. major) és lóbab (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor) |
| vetésre |
| ex 0713 90 00 | Más szárított hüvelyes zöldség: |
| vetésre |
| 1001 90 10 | Tönköly: |
| vetésre |
| ex 1005 10 | Hibridkukorica-vetőmag |
| 1006 10 10 | Hántolatlan nyers rizs: |
| vetésre |
| 1007 00 10 | Hibrid cirokmag: |
| vetésre |
| 1201 00 10 | Szójabab, törve is: |
| vetésre |
| 1202 10 10 | Földimogyoró héjában, nem pörkölve vagy másképpen nem főzve: |
| vetésre |
| 1204 00 10 | Lenmag, törve is: |
| vetésre |
| 1205 10 10 és
  ex 1205 90 00 | Olajrepce- vagy repcemag, törve is: |
| vetésre |
| 1206 00 10 | Napraforgómag, törve is: |
| vetésre |
| ex 1207 | Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is: |
| vetésre |
| 1209 | Mag, gyümölcs és spóra: |
| vetési célra |

KN-kód

Árumegnevezés

0712 90 11

Hibrid csemegekukorica:

vetésre

0713 10 10

Borsó (Pisum sativum):

vetésre

ex 0713 20 00

Csicseriborsó:

vetésre

ex 0713 31 00

A Vigna mungo (L) Hepper vagy a Vigna radiata (L.) Wilczek fajhoz tartozó bab:

vetésre

ex 0713 32 00

Kis szemű, vörös színű (Adzuki) bab (Phaseolus vagy Vigna angularis):

vetésre

0713 33 10

Vesebab, ideértve a fehér babot is (Phaseolus vulgaris):

vetésre

ex 0713 39 00

Más bab:

vetésre

ex 0713 40 00

Lencse:

vetésre

ex 0713 50 00

Nagy szemű disznóbab (Vicia faba var. major) és lóbab (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor)

vetésre

ex 0713 90 00

Más szárított hüvelyes zöldség:

vetésre

1001 90 10

Tönköly:

vetésre

ex 1005 10

Hibridkukorica-vetőmag

1006 10 10

Hántolatlan nyers rizs:

vetésre

1007 00 10

Hibrid cirokmag:

vetésre

1201 00 10

Szójabab, törve is:

vetésre

1202 10 10

Földimogyoró héjában, nem pörkölve vagy másképpen nem főzve:

vetésre

1204 00 10

Lenmag, törve is:

vetésre

1205 10 10 és

ex 1205 90 00

Olajrepce- vagy repcemag, törve is:

vetésre

1206 00 10

Napraforgómag, törve is:

vetésre

ex 1207

Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is:

vetésre

1209

Mag, gyümölcs és spóra:

vetési célra

VI. rész:   Komló

| 1. | A komló tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:






  KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- | --- |
| 1210 | Komlótoboz frissen vagy szárítva, őrölve, porítva vagy labdacs (pellet) alakban is; lupulin |

1.

A komló tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

KN-kód

Árumegnevezés

1210

Komlótoboz frissen vagy szárítva, őrölve, porítva vagy labdacs (pellet) alakban is; lupulin

| 2. | E rendeletnek az értékesítésre és a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó rendelkezéseit a következő termékekre is alkalmazni kell:






  KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- | --- |
| 1302 13 00 | Növényi nedv és kivonat komlóból |

2.

E rendeletnek az értékesítésre és a harmadik országokkal folytatott kereskedelemre vonatkozó rendelkezéseit a következő termékekre is alkalmazni kell:

KN-kód

Árumegnevezés

1302 13 00

Növényi nedv és kivonat komlóból

VII. rész:   Olívaolaj és étkezési olajbogyó

Az olívaolaj és az étkezési olajbogyó tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 1509 | Olívaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1510 00 | Kizárólag olívabogyóból nyert más olaj és frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva, beleértve a 1509 vtsz. alá tartozó olajokkal vagy ezek frakcióival készült keverékeket is |
| b) | 0709 90 31 | Olajbogyó frissen vagy hűtve, nem étolaj kinyerésére szánt |
| 0709 90 39 | Más olajbogyó frissen vagy hűtve |
| 0710 80 10 | Olajbogyó (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |
| 0711 20 | Olajbogyó ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban |
| ex 0712 90 90 | Szárított olajbogyó egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve |
| 2001 90 65 | Olajbogyó ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva |
| ex 2004 90 30 | Olajbogyó ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva |
| 2005 70 | Olajbogyó ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva |
| c) | 1522 00 31
  1522 00 39 | Zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajtartalommal |
| 2306 90 11
  2306 90 19 | Olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más maradék |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

1509

Olívaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1510 00

Kizárólag olívabogyóból nyert más olaj és frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva, beleértve a 1509 vtsz. alá tartozó olajokkal vagy ezek frakcióival készült keverékeket is

b)

0709 90 31

Olajbogyó frissen vagy hűtve, nem étolaj kinyerésére szánt

0709 90 39

Más olajbogyó frissen vagy hűtve

0710 80 10

Olajbogyó (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva:

0711 20

Olajbogyó ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban

ex 0712 90 90

Szárított olajbogyó egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve

2001 90 65

Olajbogyó ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva

ex 2004 90 30

Olajbogyó ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva

2005 70

Olajbogyó ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva

c)

1522 00 31

1522 00 39

Zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozási maradékai olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajtartalommal

2306 90 11

2306 90 19

Olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más maradék

VIII. rész:   Rostlen és rostkender

A rostlen és rostkender tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 5301 | Len nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; lenkóc és -hulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) |
| 5302 | Valódi kender (Cannabis sativa L.) nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; kenderkóc és -hulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is) |

KN-kód

Árumegnevezés

5301

Len nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; lenkóc és -hulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is)

5302

Valódi kender (Cannabis sativa L.) nyersen vagy megmunkálva, de nem fonva; kenderkóc és -hulladék (beleértve a fonalhulladékot és a foszlatott anyagot is)

IX. rész:   Gyümölcs- és zöldségfélék

A gyümölcs- és zöldségfélék tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 0702 00 00 | Paradicsom frissen vagy hűtve |
| 0703 | Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve |
| 0704 | Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve |
| 0705 | Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.) frissen vagy hűtve |
| 0706 | Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller, retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy hűtve |
| 0707 00 | Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve |
| 0708 | Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve |
| ex 0709 | Más zöldség frissen vagy hűtve, a 0709 60 91, a 0709 60 95, a 0709 60 99, a 0709 90 31, a 0709 90 39 és a 0709 90 60 alszámok kivételével |
| ex 0802 | Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is, a 0802 90 20 alszám alá tartozó aréka (vagy bétel) és kóladió kivételével |
| 0803 00 11 | Plaintain frissen |
| ex 0803 00 90 | Plaintain szárítva |
| 0804 20 10 | Füge, frissen |
| 0804 30 00 | Ananász |
| 0804 40 00 | Avokádó |
| 0804 50 00 | Guajava, mangó és mangosztán |
| 0805 | Citrusfélék frissen vagy szárítva |
| 0806 10 10 | Csemegeszőlő frissen |
| 0807 | Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya frissen |
| 0808 | Alma, körte és birs frissen |
| 0809 | Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen |
| 0810 | Más gyümölcs frissen |
| 0813 50 31
  0813 50 39 | Kizárólag a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó szárított diófélék keveréke |
| 0910 20 | Sáfrány |
| ex 0910 99 | Kakukkfű frissen vagy hűtve |
| ex 1211 90 85 | Bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (szurokfű/oregánó/vadmajoránna), rozmaring, orvosi zsálya frissen vagy hűtve |
| 1212 99 30 | Szentjánoskenyér |

KN-kód

Árumegnevezés

0702 00 00

Paradicsom frissen vagy hűtve

0703

Vöröshagyma, gyöngyhagyma, fokhagyma, póréhagyma és más hagymaféle frissen vagy hűtve

0704

Káposzta, karfiol, karalábé, kelkáposzta és élelmezési célra alkalmas hasonló káposztaféle frissen vagy hűtve

0705

Saláta (Lactuca sativa) és cikória (Cichorium spp.) frissen vagy hűtve

0706

Sárgarépa, fehérrépa, salátának való cékla, bakszakáll, gumós zeller, retek és élelmezési célra alkalmas más hasonló gyökér, frissen vagy hűtve

0707 00

Uborka és apró uborka frissen vagy hűtve

0708

Hüvelyes zöldség, hüvelyben vagy kifejtve, frissen vagy hűtve

ex 0709

Más zöldség frissen vagy hűtve, a 0709 60 91, a 0709 60 95, a 0709 60 99, a 0709 90 31, a 0709 90 39 és a 0709 90 60 alszámok kivételével

ex 0802

Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is, a 0802 90 20 alszám alá tartozó aréka (vagy bétel) és kóladió kivételével

0803 00 11

Plaintain frissen

ex 0803 00 90

Plaintain szárítva

0804 20 10

Füge, frissen

0804 30 00

Ananász

0804 40 00

Avokádó

0804 50 00

Guajava, mangó és mangosztán

0805

Citrusfélék frissen vagy szárítva

0806 10 10

Csemegeszőlő frissen

0807

Dinnye (beleértve a görögdinnyét is) és papaya frissen

0808

Alma, körte és birs frissen

0809

Kajszibarack, cseresznye, meggy, őszibarack (beleértve a nektarint is), szilva és kökény frissen

0810

Más gyümölcs frissen

0813 50 31

0813 50 39

Kizárólag a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó szárított diófélék keveréke

0910 20

Sáfrány

ex 0910 99

Kakukkfű frissen vagy hűtve

ex 1211 90 85

Bazsalikom, citromfű, menta, Origanum vulgare (szurokfű/oregánó/vadmajoránna), rozmaring, orvosi zsálya frissen vagy hűtve

1212 99 30

Szentjánoskenyér

X. rész:   Feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek

A feldolgozott gyümölcs- és zöldségtermékek tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva, kivéve a 0710 40 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát, a 0710 80 10 alszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 0710 80 59 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét |
| ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve a 0711 20 alszám alá tartozó olajbogyót, a 0711 90 10 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét és a 0711 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát |
| ex 0712 | Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, az ex 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót |
| 0804 20 90 | Füge szárítva |
| 0806 20 | Szőlő szárítva |
| ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt |
| ex 0812 | Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve az ex 0812 90 98 alszám alá tartozó ideiglenesen tartósított banánt |
| ex 0813 | Szárított gyümölcs, a 0801—0806 vtsz. alá tartozók kivételével; diókeverék vagy ebbe az árucsoportba tartozó szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 0813 50 31 és a 0813 50 39 alszámokhoz, a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó diókeverékeket |
| 0814 00 00 | Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban ideiglenesen tartósítva |
| 0904 20 10 | Édes paprika szárítva, nem zúzott, nem őrölt |
| b) | ex 0811 | Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával |
| ex 1302 20 | Pektintartalmú anyagok és pektinátok |
| ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság), kivéve:






  — | a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2001 90 20 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

ex 0710

Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva, kivéve a 0710 40 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát, a 0710 80 10 alszám alá tartozó olajbogyót, valamint a 0710 80 59 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét

ex 0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve a 0711 20 alszám alá tartozó olajbogyót, a 0711 90 10 alszám alá tartozó, a Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcsét és a 0711 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát

ex 0712

Szárított zöldség egészben, aprítva, szeletelve, törve vagy porítva, de tovább nem elkészítve, kivéve az ex 0712 90 05 alszám alá tartozó, forró levegővel mesterségesen szárított és emberi fogyasztásra alkalmatlan burgonyát, az ex 0712 90 11 és a 0712 90 19 alszám alá tartozó csemegekukoricát és az ex 0712 90 90 alszám alá tartozó olajbogyót

0804 20 90

Füge szárítva

0806 20

Szőlő szárítva

ex 0811

Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőszer hozzáadása nélkül, kivéve az ex 0811 90 95 alszám alá tartozó fagyasztott banánt

ex 0812

Gyümölcs és diófélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban, kivéve az ex 0812 90 98 alszám alá tartozó ideiglenesen tartósított banánt

ex 0813

Szárított gyümölcs, a 0801—0806 vtsz. alá tartozók kivételével; diókeverék vagy ebbe az árucsoportba tartozó szárított gyümölcsök keveréke, kivéve a 0813 50 31 és a 0813 50 39 alszámokhoz, a 0801 és a 0802 vtsz. alá tartozó diókeverékeket

0814 00 00

Citrusfélék vagy a dinnyefélék héja (beleértve a görögdinnye héját is) frissen, fagyasztva, szárítva vagy sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban ideiglenesen tartósítva

0904 20 10

Édes paprika szárítva, nem zúzott, nem őrölt

b)

ex 0811

Gyümölcs és diófélék nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is, fagyasztva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával

ex 1302 20

Pektintartalmú anyagok és pektinátok

ex 2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság), kivéve:

—

a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2001 90 20 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével

| — | a 2001 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata) |
| --- | --- |

—

a 2001 90 30 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata)

| — | a 2001 90 40 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit |
| --- | --- |

—

a 2001 90 40 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit

| — | a 2001 90 60 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet |
| --- | --- |

—

a 2001 90 60 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet

| — | a 2001 90 65 alszám alá tartozó olajbogyót |
| --- | --- |

—

a 2001 90 65 alszám alá tartozó olajbogyót

| — | az ex 2001 90 97 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit |
| --- | --- |

—

az ex 2001 90 97 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit

2002

Paradicsom ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

2003

Ehető gomba és szarvasgomba, ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékekek kivételével,kivéve az ex 2004 90 10 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), az ex 2004 90 30 alszám alá tartozó olajbogyót és a 2004 10 91 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével, kivéve a 2005 70 alszám alá tartozó olajbogyót, a 2005 80 00 alszám alá tartozó csemegekukoricát (Zea mays var. saccharata), a Capsicum nemzetséghez tartozó növényeknek a 2005 99 10 alszám alá tartozó gyümölcsét az édes paprika és a spanyol paprika kivételével, valamint a 2005 20 10 alszám alá tartozó, liszt, dara vagy pelyhesített formában elkészített vagy tartósított burgonyát

ex 2006 00

Gyümölcs, dióféle, gyümölcshéj és más növényrész, cukorral tartósítva (drénezett, cukrozott vagy kandírozott), kivéve az ex 2006 00 38 és az ex 2006 00 99 vtsz. alá tartozó, cukorban tartósított banánt

ex 2007

Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém gyümölcsből vagy diófélékből, főzéssel készítve, cukorral vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, kivéve:

| — | az ex 2007 10 alszám alá tartozó, banánból készült homogenizált készítményeket |
| --- | --- |

—

az ex 2007 10 alszám alá tartozó, banánból készült homogenizált készítményeket

| — | az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 50 és az ex 2007 99 97 alszám alá tartozó, banánból készült dzsemet, gyümölcskocsonyát (zselé), gyümölcsízt, pürét és krémet |
| --- | --- |

—

az ex 2007 99 39, az ex 2007 99 50 és az ex 2007 99 97 alszám alá tartozó, banánból készült dzsemet, gyümölcskocsonyát (zselé), gyümölcsízt, pürét és krémet

ex 2008

Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is, kivéve:

| — | a 2008 11 10 alszám alá tartozó amerikaimogyoró-vajat |
| --- | --- |

—

a 2008 11 10 alszám alá tartozó amerikaimogyoró-vajat

| — | a 2008 91 00 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet |
| --- | --- |

—

a 2008 91 00 alszám alá tartozó pálmafacsúcsrügyet

| — | a 2008 99 85 alszám alá tartozó kukoricát |
| --- | --- |

—

a 2008 99 85 alszám alá tartozó kukoricát

| — | a 2008 99 91 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit |
| --- | --- |

—

a 2008 99 91 alszám alá tartozó jamgyökeret, édesburgonyát (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal rendelkező részeit

| — | az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit |
| --- | --- |

—

az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó szőlőlevelet, komlóhajtást és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részeit

| — | az ex 2008 92 59, az ex 2008 92 78, az ex 2008 92 93 és az ex 2008 92 98 alszám alá tartozó, másképpen elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverékeket |
| --- | --- |

—

az ex 2008 92 59, az ex 2008 92 78, az ex 2008 92 93 és az ex 2008 92 98 alszám alá tartozó, másképpen elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverékeket

| — | az ex 2008 99 49, az ex 2008 99 67 és az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó, más módon elkészített vagy tartósított banánt |
| --- | --- |

—

az ex 2008 99 49, az ex 2008 99 67 és az ex 2008 99 99 alszám alá tartozó, más módon elkészített vagy tartósított banánt

ex 2009

Gyümölcslé (kivéve a 2009 61 és a 2009 69 alszám alá tartozó szőlőlevet és szőlőmustot és az ex 2009 80 alszám alá tartozó banánlevet) és zöldséglé, nem erjesztve és hozzáadott alkoholtartalom nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

XI. rész:   Banán

A banán tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kódok | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 0803 00 19 | Banán frissen, kivéve a plantain fajtát |
| ex 0803 00 90 | Banán szárítva, kivéve a plantain fajtát |
| ex 0812 90 98 | Banán ideiglenesen tartósítva |
| ex 0813 50 99 | Szárított banánt tartalmazó keverékek |
| 1106 30 10 | Liszt, dara és por banánból |
| ex 2006 00 99 | Banán cukorral tartósítva |
| ex 2007 10 99 | Homogenizált készítmények banánból |
| ex 2007 99 39
  ex 2007 99 50
  ex 2007 99 97 | Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém banánból |
| ex 2008 92 59
  ex 2008 92 78
  ex 2008 92 93
  ex 2008 92 98 | Más módon elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverék, alkohol hozzáadása nélkül |
| ex 2008 99 49
  ex 2008 99 67
  ex 2008 99 99 | Banán másképpen elkészítve vagy tartósítva |
| ex 2009 80 35
  ex 2009 80 38
  ex 2009 80 79
  ex 2009 80 86
  ex 2009 80 89
  ex 2009 80 99 | Banánlé |

KN-kódok

Árumegnevezés

0803 00 19

Banán frissen, kivéve a plantain fajtát

ex 0803 00 90

Banán szárítva, kivéve a plantain fajtát

ex 0812 90 98

Banán ideiglenesen tartósítva

ex 0813 50 99

Szárított banánt tartalmazó keverékek

1106 30 10

Liszt, dara és por banánból

ex 2006 00 99

Banán cukorral tartósítva

ex 2007 10 99

Homogenizált készítmények banánból

ex 2007 99 39

ex 2007 99 50

ex 2007 99 97

Dzsem, gyümölcskocsonya (zselé), gyümölcsíz, püré és krém banánból

ex 2008 92 59

ex 2008 92 78

ex 2008 92 93

ex 2008 92 98

Más módon elkészített vagy tartósított banánt tartalmazó keverék, alkohol hozzáadása nélkül

ex 2008 99 49

ex 2008 99 67

ex 2008 99 99

Banán másképpen elkészítve vagy tartósítva

ex 2009 80 35

ex 2009 80 38

ex 2009 80 79

ex 2009 80 86

ex 2009 80 89

ex 2009 80 99

Banánlé

XII. rész:   Bor

A bor tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 2009 61
  2009 69 | Szőlőlé (beleértve a szőlőmustot is) |
| 2204 30 92
  2204 30 94
  2204 30 96
  2204 30 98 | Más szőlőmust, kivéve az erjedésben lévő vagy az alkohol hozzáadásától eltérő módon erjesztéssel lefojtott szőlőmustot |
| b) | ex 2204 | Bor friss szőlőből, beleértve a szeszezett bort is; szőlőmust a 2009 vtsz. alá tartozó kivételével, kivéve a 2204 30 92, a 2204 30 94, a 2204 30 96 és a 2204 30 98 alszám alá tartozó más szőlőmustot |
| c) | 0806 10 90 | Szőlő frissen a csemegeszőlő kivételével |
| 2209 00 11
  2209 00 19 | Borecet |
| d) | 2206 00 10 | Pikett |
| 2307 00 11
  2307 00 19 | Borseprő |
| 2308 00 11
  2308 00 19 | Szőlőtörköly |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

2009 61

2009 69

Szőlőlé (beleértve a szőlőmustot is)

2204 30 92

2204 30 94

2204 30 96

2204 30 98

Más szőlőmust, kivéve az erjedésben lévő vagy az alkohol hozzáadásától eltérő módon erjesztéssel lefojtott szőlőmustot

b)

ex 2204

Bor friss szőlőből, beleértve a szeszezett bort is; szőlőmust a 2009 vtsz. alá tartozó kivételével, kivéve a 2204 30 92, a 2204 30 94, a 2204 30 96 és a 2204 30 98 alszám alá tartozó más szőlőmustot

c)

0806 10 90

Szőlő frissen a csemegeszőlő kivételével

2209 00 11

2209 00 19

Borecet

d)

2206 00 10

Pikett

2307 00 11

2307 00 19

Borseprő

2308 00 11

2308 00 19

Szőlőtörköly

XIII. rész:   Élő fák és egyéb növények, hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat

Az élő fák és egyéb növények, hagymák, gumók, gyökerek és hasonlók, vágott virágok és díszítőlombozat tekintetében e rendelet a Kombinált Nómenklatúra 6. árucsoportjában található minden termékre kiterjed.

XIV. rész:   Nyersdohány

A nyersdohány tekintetében e rendelet a 2401 KN-kód alá tartozó nyers- vagy feldolgozatlan dohányra és dohányhulladékra terjed ki.

XV. rész:   Marha- és borjúhús

A marha- és borjúhús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 0102 90 05–
  0102 90 79 | Háziasított szarvasmarhafajtákhoz tartozó élő állatok, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat |
| 0201 | Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve |
| 0202 | Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva |
| 0206 10 95 | Sovány és zsíros dagadó frissen vagy hűtve |
| 0206 29 91 | Sovány és zsíros dagadó fagyasztva |
| 0210 20 | Szarvasmarhafélék húsa sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| 0210 99 51 | Sovány és zsíros dagadó sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| 0210 99 90 | Húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből készült élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény |
| 1602 50 10 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség szarvasmarhafélékből főzés nélkül; főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke |
| 1602 90 61 | Más elkészített vagy konzervált hús szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal, főzés nélkül; főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke |
| b) | 0102 10 | Élő szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai |
| 0206 10 98 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége a sovány és zsíros dagadó kivételével, frissen vagy hűtve, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |
| 0206 21 00
  0206 22 00
  0206 29 99 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége a sovány és zsíros dagadó kivételével, fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |
| 0210 99 59 | Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve, a sovány és zsíros dagadó kivételével |
| ex 1502 00 90 | Szarvasmarhafaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével |
| 1602 50 31 és 1602 50 95 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség szarvasmarhafélékből, kivéve a főzés nélküli húst vagy belsőséget, valamint a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét |
| 1602 90 69 | Más elkészített vagy konzervált hús szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal, kivéve a főzés nélkülieket és a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

0102 90 05–

0102 90 79

Háziasított szarvasmarhafajtákhoz tartozó élő állatok, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat

0201

Szarvasmarhafélék húsa frissen vagy hűtve

0202

Szarvasmarhafélék húsa fagyasztva

0206 10 95

Sovány és zsíros dagadó frissen vagy hűtve

0206 29 91

Sovány és zsíros dagadó fagyasztva

0210 20

Szarvasmarhafélék húsa sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

0210 99 51

Sovány és zsíros dagadó sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

0210 99 90

Húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből készült élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény

1602 50 10

Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség szarvasmarhafélékből főzés nélkül; főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke

1602 90 61

Más elkészített vagy konzervált hús szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal, főzés nélkül; főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke

b)

0102 10

Élő szarvasmarhafélék fajtatiszta tenyészállatai

0206 10 98

Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége a sovány és zsíros dagadó kivételével, frissen vagy hűtve, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket

0206 21 00

0206 22 00

0206 29 99

Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége a sovány és zsíros dagadó kivételével, fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket

0210 99 59

Szarvasmarhafélék élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve, a sovány és zsíros dagadó kivételével

ex 1502 00 90

Szarvasmarhafaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével

1602 50 31 és 1602 50 95

Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség szarvasmarhafélékből, kivéve a főzés nélküli húst vagy belsőséget, valamint a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét

1602 90 69

Más elkészített vagy konzervált hús szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal, kivéve a főzés nélkülieket és a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét

XVI. rész:   Tej és tejtermékek

A tej- és tejtermékek tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 0401 | Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül |
| b) | 0402 | Tej és tejszín sűrítve vagy cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával |
| c) | 0403 10 11–
  0403 10 39
  0403 90 11 to
  0403 90 69 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül |
| d) | 0404 | Tejsavó sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; máshol nem említett, természetes tejalkotórészeket tartalmazó termék cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is |
| e) | ex 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények legalább 75 tömegszázalék, de legfeljebb 80 tömegszázalék zsírtartalommal |
| f) | 0406 | Sajt és túró |
| g) | 1702 19 00 | Tejcukor és tejcukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, kevesebb mint 99 tömegszázalék tejcukortartalommal, vízmentes laktózra vonatkoztatva, szárazanyagra számítva |
| h) | 2106 90 51 | Ízesített vagy színezett tejcukorszirup |
| i) | ex 2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény: |
| Olyan termékeket tartalmazó készítmények és takarmányok, amelyekre e rendelet vonatkozik, közvetlenül vagy az 1667/2006/EK rendelet alapján, kivéve azokat a készítményeket és takarmányokat, amelyekre e melléklet I. része vonatkozik. |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

0401

Tej és tejszín nem sűrítve, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadása nélkül

b)

0402

Tej és tejszín sűrítve vagy cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával

c)

0403 10 11–

0403 10 39

0403 90 11 to

0403 90 69

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl, sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, ízesítés, gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadása nélkül

d)

0404

Tejsavó sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával is; máshol nem említett, természetes tejalkotórészeket tartalmazó termék cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is

e)

ex 0405

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények legalább 75 tömegszázalék, de legfeljebb 80 tömegszázalék zsírtartalommal

f)

0406

Sajt és túró

g)

1702 19 00

Tejcukor és tejcukorszirup hozzáadott ízesítő- vagy színezőanyagok nélkül, kevesebb mint 99 tömegszázalék tejcukortartalommal, vízmentes laktózra vonatkoztatva, szárazanyagra számítva

h)

2106 90 51

Ízesített vagy színezett tejcukorszirup

i)

ex 2309

Állatok etetésére szolgáló készítmény:

Olyan termékeket tartalmazó készítmények és takarmányok, amelyekre e rendelet vonatkozik, közvetlenül vagy az 1667/2006/EK rendelet alapján, kivéve azokat a készítményeket és takarmányokat, amelyekre e melléklet I. része vonatkozik.

XVII. rész:   Sertéshús

A sertéshús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | ex 0103 | Háziasított fajtákhoz tartozó élő sertés, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat |
| b) | ex 0203 | Házi sertés húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva |
| ex 0206 | Házi sertés élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket, |
| ex 0209 00 | Sovány húsréteget nem tartalmazó sertészsiradék (szalonna), nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| ex 0210 | Házi sertés élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| 1501 00 11
  1501 00 19 | Sertészsír (zsiradék is) |
| c) | 1601 00 | Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek |
| 1602 10 00 | Homogenizált készítmények húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből |
| 1602 20 90 | Elkészített vagy konzervált termékek állatok májából, kivéve liba- és kacsamájból |
| 1602 41 10
  1602 42 10
  1602 49 11–
  1602 49 50 | Más elkészített és konzervált termékek házisertéshús- vagy belsőségtartalommal |
| 1602 90 10 | Állati vérből készült termékek |
| 1602 90 51 | Más elkészített vagy konzervált termékek házisertéshús- vagy belsőségtartalommal |
| 1902 20 30 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is, 20 tömegszázalékot meghaladó kolbász és más hasonló, bármely fajta hús- vagy belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű zsírt is |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

ex 0103

Háziasított fajtákhoz tartozó élő sertés, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat

b)

ex 0203

Házi sertés húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva

ex 0206

Házi sertés élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket,

ex 0209 00

Sovány húsréteget nem tartalmazó sertészsiradék (szalonna), nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

ex 0210

Házi sertés élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

1501 00 11

1501 00 19

Sertészsír (zsiradék is)

c)

1601 00

Kolbász és hasonló termék húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből; ezeken a termékeken alapuló élelmiszerek

1602 10 00

Homogenizált készítmények húsból, vágási melléktermékből, belsőségből vagy vérből

1602 20 90

Elkészített vagy konzervált termékek állatok májából, kivéve liba- és kacsamájból

1602 41 10

1602 42 10

1602 49 11–

1602 49 50

Más elkészített és konzervált termékek házisertéshús- vagy belsőségtartalommal

1602 90 10

Állati vérből készült termékek

1602 90 51

Más elkészített vagy konzervált termékek házisertéshús- vagy belsőségtartalommal

1902 20 30

Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is, 20 tömegszázalékot meghaladó kolbász és más hasonló, bármely fajta hús- vagy belsőségtartalommal, beleértve bármely fajta vagy eredetű zsírt is

XVIII. rész:   Juh- és kecskehús

A juh- és kecskehús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 0104 10 30 | Bárány (1 éves korig) |
| 0104 10 80 | Élő juh, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat és a bárányt |
| 0104 20 90 | Élő kecske, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat |
| 0204 | Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva |
| 0210 99 21 | Juh- és kecskehús csonttal, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| 0210 99 29 | Juh- és kecskehús csont nélkül, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| b) | 0104 10 10 | Élő juh – fajtatiszta tenyészállat |
| 0104 20 10 | Élő kecske – fajtatiszta tenyészállat |
| 0206 80 99 | Juh és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen vagy hűtve, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |
| 0206 90 99 | Juh és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket |
| 0210 99 60 | Juh- és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| ex 1502 00 90 | Birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével |
| c) | 1602 90 72 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség birkából vagy kecskéből, főzés nélkül; |
| 1602 90 74 | főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke birkából vagy kecskéből |
| d) | 1602 90 76
  1602 90 78 | Más elkészített vagy konzervált, vágási melléktermék vagy belsőség birkából vagy kecskéből, kivéve a főzés nélkülieket és a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

0104 10 30

Bárány (1 éves korig)

0104 10 80

Élő juh, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat és a bárányt

0104 20 90

Élő kecske, kivéve a fajtatiszta tenyészállatokat

0204

Juh- vagy kecskehús frissen, hűtve vagy fagyasztva

0210 99 21

Juh- és kecskehús csonttal, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

0210 99 29

Juh- és kecskehús csont nélkül, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

b)

0104 10 10

Élő juh – fajtatiszta tenyészállat

0104 20 10

Élő kecske – fajtatiszta tenyészállat

0206 80 99

Juh és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen vagy hűtve, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket

0206 90 99

Juh és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége fagyasztva, kivéve a gyógyszerészeti termékek gyártására használt vágási melléktermékeket és belsőségeket

0210 99 60

Juh- és kecske élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

ex 1502 00 90

Birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével

c)

1602 90 72

Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék vagy belsőség birkából vagy kecskéből, főzés nélkül;

1602 90 74

főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keveréke birkából vagy kecskéből

d)

1602 90 76

1602 90 78

Más elkészített vagy konzervált, vágási melléktermék vagy belsőség birkából vagy kecskéből, kivéve a főzés nélkülieket és a főtt hús vagy belsőség és főzés nélküli hús vagy belsőség keverékét

XIX. rész:   Tojás

A tojás tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 0407 00 11
  0407 00 19
  0407 00 30 | Baromfitojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve |
| b) | 0408 11 80
  0408 19 81
  0408 19 89
  0408 91 80
  0408 99 80 | Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, kivéve az emberi fogyasztásra alkalmatlanokat |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

0407 00 11

0407 00 19

0407 00 30

Baromfitojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve

b)

0408 11 80

0408 19 81

0408 19 89

0408 91 80

0408 99 80

Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is, kivéve az emberi fogyasztásra alkalmatlanokat

XX. rész:   Baromfihús

A baromfihús tekintetében e rendelet a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| a) | 0105 | Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk |
| b) | ex 0207 | A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva, kivéve a c) pont alá tartozó májat |
| c) | 0207 13 91 | Baromfimáj frissen, hűtve vagy fagyasztva |
| 0207 14 91 | |
| 0207 26 91 | |
| 0207 27 91 | |
| 0207 34 | |
| 0207 35 91 | |
| 0207 36 81 | |
| 0207 36 85 | |
| 0207 36 89 | |
| 0210 99 71 | Baromfimáj sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| 0210 99 79 | |
| d) | 0209 00 90 | Baromfizsiradék, nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| e) | 1501 00 90 | Baromfizsír |
| f) | 1602 20 10 | Liba- vagy kacsamáj, másképpen elkészítve vagy tartósítva |
| 1602 31 | A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi húsa, vágási mellékterméke vagy belsősége, másképpen elkészítve vagy tartósítva |
| 1602 32 | |
| 1602 39 | |

KN-kód

Árumegnevezés

a)

0105

Élő baromfi, a Gallus domesticus fajba tartozó szárnyasok, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk

b)

ex 0207

A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi élelmezési célra alkalmas húsa, vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva, kivéve a c) pont alá tartozó májat

c)

0207 13 91

Baromfimáj frissen, hűtve vagy fagyasztva

0207 14 91

0207 26 91

0207 27 91

0207 34

0207 35 91

0207 36 81

0207 36 85

0207 36 89

0210 99 71

Baromfimáj sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

0210 99 79

d)

0209 00 90

Baromfizsiradék, nem olvasztott vagy másképpen nem kivont, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

e)

1501 00 90

Baromfizsír

f)

1602 20 10

Liba- vagy kacsamáj, másképpen elkészítve vagy tartósítva

1602 31

A 0105 vtsz. alá tartozó baromfi húsa, vágási mellékterméke vagy belsősége, másképpen elkészítve vagy tartósítva

1602 32

1602 39

XXI. rész:   Egyéb termékek

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| ex 0101 | Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér: |
| 0101 10 | Fajtatiszta tenyészállat: |
| 0101 10 10 | Ló (1) |
| 0101 10 90 | Más |
| 0101 90 | Más: |
| Ló: |
| 0101 90 19 | Vágástól eltérő célra |
| 0101 90 30 | Szamár |
| 0101 90 90 | Lóöszvér (muli) és szamáröszvér |
| ex 0102 | Élő szarvasmarhafélék: |
| ex 0102 90 | Fajtatiszta tenyészállattól eltérő: |
| 0102 90 90 | Nem háziasított fajták |
| ex 0103 | Élő sertés: |
| 0103 10 00 | Fajtatiszta tenyészállatok (2) |
| Más: |
| ex 0103 91 | 50 kg-nál kisebb tömegű: |
| 0103 91 90 | Nem háziasított fajták |
| ex 0103 92 | Legalább 50 kg tömegű |
| 0103 92 90 | Nem háziasított fajták |
| 0106 | Más élő állat |
| ex 0203 | Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva: |
| Frissen vagy hűtve: |
| ex 0203 11 | Egész és fél: |
| 0203 11 90 | Nem házi sertésből |
| ex 0203 12 | Comb, lapocka és részei csonttal: |
| 0203 12 90 | Nem házi sertésből |
| ex 0203 19 | Más: |
| 0203 19 90 | Nem házi sertésből |
| Fagyasztva: |
| ex 0203 21 | Egész és fél: |
| 0203 21 90 | Nem házi sertésből |
| ex 0203 22 | Comb, lapocka és részei csonttal: |
| 0203 22 90 | Nem házi sertésből |
| ex 0203 29 | Más: |
| 0203 29 90 | Nem házi sertésből |
| ex 0205 00 | Szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva: |
| ex 0206 | Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva: |
| ex 0206 10 | Szarvasmarhafélékből frissen vagy hűtve |
| 0206 10 10 | Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| Szarvasmarhafélékből fagyasztva: |
| ex 0206 22 00 | Máj: |
| Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| ex 0206 29 | Más: |
| 0206 29 10 | Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| ex 0206 30 00 | Sertésből frissen vagy hűtve: |
| Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| Más: |
| Nem házi sertésből |
| Sertésből fagyasztva: |
| ex 0206 41 00 | Máj: |
| Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| Más: |
| Nem házi sertésből |
| ex 0206 49 00 | Más: |
| | Házi sertésből: |
| Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| Más |
| ex 0206 80 | Más frissen vagy hűtve: |
| 0206 80 10 | Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| Más: |
| 0206 80 91 | Lóból, szamárból, lóöszvérből (muliból) és szamáröszvérből |
| ex 0206 90 | Más fagyasztva: |
| 0206 90 10 | Gyógyászati termékek gyártására (3) |
| Más: |
| 0206 90 91 | Lóból, szamárból, lóöszvérből (muliból) és szamáröszvérből |
| 0208 | Más hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség frissen, hűtve vagy fagyasztva |
| ex 0210 | Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből: |
| Sertéshús: |
| ex 0210 11 | Sonka, lapocka és részei csonttal: |
| 0210 11 90 | Nem házi sertésből |
| ex 0210 12 | Oldalas és dagadó és részei: |
| 0210 12 90 | Nem házi sertésből |
| ex 0210 19 | Más: |
| 0210 19 90 | Nem házi sertésből |
| Más, beleértve a húsból, vágási melléktermékből és belsőségből készült, élelmezési célra alkalmas lisztet és őrleményt is: |
| 0210 91 00 | Főemlősökből |
| 0210 92 00 | Bálnából, delfinből és barna delfinből (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősből); lamantinból és dugongból (a szirének [Sirenia] rendjébe tartozó emlősből) |
| 0210 93 00 | Hüllőből (kígyóból és teknősbékából is) |
| ex 0210 99 | Más: |
| Hús: |
| 0210 99 31 | Rénszarvasból |
| 0210 99 39 | Más |
| Vágási melléktermék és belsőség: |
| Nem házi sertésből, szarvasmarhafélékből, juhból és kecskéből |
| 0210 99 80 | Nem baromfimájból |
| ex 0407 00 | Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve: |
| 0407 00 90 | Nem baromfitojás |
| ex 0408 | Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is: |
| Tojássárgája: |
| ex 0408 11 | Szárítva: |
| 0408 11 20 | Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4) |
| ex 0408 19 | Más: |
| 0408 19 20 | Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4) |
| Más: |
| ex 0408 91 | Szárítva: |
| 0408 91 20 | Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4) |
| ex 0408 99 | Más: |
| 0408 99 20 | Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4) |
| 0410 00 00 | Máshol nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű termék |
| 0504 00 00 | Állati bél, hólyag és gyomor (a halból származó kivételével), egészben és darabban, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve |
| ex 0511 | Másutt nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat: |
| 0511 10 00 | Szarvasmarhafélék spermája |
| Más: |
| ex 0511 99 | Más: |
| 0511 99 85 | Más |
| ex 0709 | Más zöldség frissen vagy hűtve: |
| ex 0709 60 | A Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse: |
| Más: |
| 0709 60 91 | Capsicum nemzetségből, capsicin vagy capsicum illóolaj-tartalmú festék gyártásához (3) |
| 0709 60 95 | Illóolaj vagy gyanta gyártásához (3) |
| 0709 60 99 | Más |
| ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |
| ex 0710 80 | Más zöldség: |
| A Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse: |
| 0710 80 59 | Nem édes paprika |
| ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: |
| ex 0711 90 | Más zöldség; zöldségkeverék: |
| Zöldségfélék: |
| 0711 90 10 | A Capsicum vagy Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika kivételével |
| ex 0713 | Szárított hüvelyes zöldség kifejtve, hántolva vagy felesen is |
| ex 0713 10 | Borsó (Pisum sativum): |
| 0713 10 90 | Nem vetésre |
| ex 0713 20 00 | Csicseriborsó: |
| Nem vetésre |
| Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.) |
| ex 0713 31 00 | A Vigna mungo (L) Hepper vagy Vigna radiata (L) Wilczek fajhoz tartozó bab: |
| Nem vetésre |
| ex 0713 32 00 | Kis szemű, vörös színű (Adzuki) bab (Phaseolus vagy Vigna angularis): |
| Nem vetésre |
| ex 0713 33 | Vesebab, ideértve a fehér babot is (Phaseolus vulgaris): |
| 0713 33 90 | Nem vetésre |
| ex 0713 39 00 | Más: |
| Nem vetésre |
| ex 0713 40 00 | Lencse: |
| Nem vetésre |
| ex 0713 50 00 | Nagy szemű disznóbab (Vicia faba var. major) és lóbab (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor) |
| Nem vetésre |
| ex 0713 90 00 | Más: |
| Nem vetésre |
| 0801 | Kókuszdió, brazildió és kesudió frissen vagy szárítva, héjastól is |
| ex 0802 | Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is: |
| ex 0802 90 | Más: |
| ex 0802 90 20 | Aréka (vagy bétel) és kóladió |
| ex 0804 | Datolya, füge, ananász, avokádó, guajava, mangó és mangosztán frissen vagy szárítva: |
| 0804 10 00 | Datolya |
| 0902 | Tea, aromásítva is |
| ex 0904 | Bors a Piper nemzetségből; a Capsicum vagy a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse szárítva vagy zúzva vagy őrölve, a 0904 20 10 alszám alá tarozó édes paprika kivételével |
| 0905 00 00 | Vanília |
| 0906 | Fahéj és fahéjvirág |
| 0907 00 00 | Szegfűszeg (egész gyümölcs, kocsány és szár) |
| 0908 | Szerecsendió, szerecsendió-virág és kardamom |
| 0909 | Ánizsmag, badián-, édeskömény-, koriander-, kömény- vagy rétiköménymag; borókabogyó |
| ex 0910 | Gyömbér, kurkuma, babérlevél, curry és más fűszer a kakukkfű és a sáfrány kivételével |
| ex 1106 | Liszt, dara és por a 0713 vtsz. alá tartozó szárított hüvelyes zöldségből, a 0714 vtsz. alá tartozó szágóból vagy gyökérből vagy gumóból vagy a 8. árucsoportba tartozó termékekből: |
| 1106 10 00 | A 0713 vtsz. alá tartozó szárított hüvelyes zöldségből |
| ex 1106 30 | A 8. árucsoportba tartozó termékekből: |
| 1106 30 90 | Nem banánból |
| ex 1108 | Keményítő; inulin: |
| 1108 20 00 | Inulin |
| 1201 00 90 | Szójabab, törve is, nem vetésre |
| 1202 10 90 | Földimogyoró nem pörkölve vagy másképpen nem főzve, héjában, nem vetésre |
| 1202 20 00 | Földimogyoró nem pörkölve vagy másképpen nem főzve, héj nélkül, törve is |
| 1203 00 00 | Kopra |
| 1204 00 90 | Lenmag, törve is, nem vetésre |
| 1205 10 90 és
  ex 1205 90 00 | Olajrepce- vagy repcemag, törve is, nem vetésre |
| 1206 00 91 | Napraforgómag, törve is, nem vetésre |
| 1206 00 99 | |
| 1207 20 90 | Gyapotmag, törve is, nem vetésre |
| 1207 40 90 | Szezámmag, törve is, nem vetésre |
| 1207 50 90 | Mustármag, törve is, nem vetésre |
| 1207 91 90 | Mákszem, törve is, nem vetésre |
| 1207 99 91 | Kendermag, törve is, nem vetésre |
| ex 1207 99 97 | Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is, nem vetésre |
| 1208 | Olajosmagliszt és -dara vagy olajtartalmú gyümölcsliszt és -dara, a mustárliszt és -dara kivételével |
| 1211 | Növény és növényrész (beleértve a magot és a gyümölcsöt is), elsősorban illatszer, gyógyszer vagy rovarirtószer, gombaölőszer vagy hasonlók gyártására, frissen vagy szárítva, vágva, zúzva vagy porítva is, kivéve az e melléklet IX. részében az ex 12119085 KN-kód alatt felsorolt termékeket |
| ex 1212 | Szentjánoskenyér, tengeri moszat és más alga, cukorrépa és cukornád frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is; másutt nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló gyümölcsmag és más növényi termék (beleértve a Cichorium intybus sativum fajta nem pörkölt cikóriagyökereket is): |
| ex 1212 20 00 | Elsősorban gyógyszer gyártására vagy emberi fogyasztásra szolgáló tengeri moszat és más alga |
| Más: |
| ex 1212 99 | Nem cukornád: |
| 1212 99 41 és
  1212 99 49 | Szentjánoskenyérmag |
| ex 1212 99 70 | Más, a cikóriagyökér kivételével |
| 1213 00 00 | Gabonaszalma és -pelyva nyersen, vágva, őrölve, sajtolva vagy labdacs (pellet) alakban is |
| ex 1214 | Karórépa, marharépa, takarmányrépa, takarmánygyökér, széna, lucerna (alfalfa), lóhere, baltacim, takarmánykáposzta, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény labdacs (pellet) alakban is: |
| ex 1214 10 00 | Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet), kivéve a forró levegővel mesterségesen szárított lucerna- (alfalfa-) őrleményt és -labdacsot (pellet) vagy a más módon szárított, őrölt lucerna- (alfalfa-) őrleményt és labdacsot (pellet) |
| ex 1214 90 | Más: |
| 1214 90 10 | Marharépa, karórépa és más takarmánygyökér |
| ex 1214 90 90 | Más, kivéve: |
| Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény, forró levegővel mesterségesen szárítva, a széna, a takarmánykáposzta és a szénatartalmú termékek kivételével |
| Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny, orvosi somkóró, szegletes lednek és szarvaskerep más módon szárítva és őrölve |
| ex 1502 00 | Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével: |
| ex 1502 00 10 | Ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével, kivéve a csontból és hulladékból nyert zsírokat (3) |
| 1503 00 | Zsírsztearin, zsírolaj, oleosztearin, oleoolaj és faggyúolaj nem emulgálva vagy nem keverve vagy más módon nem elkészítve |
| 1504 | Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1507 | Szójababolaj és frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1508 | Földimogyoró-olaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1511 | Pálmaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1512 | Napraforgómag-, pórsáfránymag- vagy gyapotmagolaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1513 | Kókuszdió (kopra)-, pálmamagbél- vagy babassuolaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| 1514 | Olajrepce-, repce- vagy mustárolaj és ezek frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| ex 1515 | Más stabilizált növényi zsír és olaj (kivéve az ex 1515 90 11 alszám alá tartozó jojobaolajat) és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva |
| ex 1516 | Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve (kivéve a 1516 20 10 alszám alá tartozó hidrogénezett ricinusolajat, ún. „opálviaszt”) |
| ex 1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével, kivéve a 1517 10 10, a 1517 90 10 és a 1517 90 93 alszámokat |
| 1518 00 31
  1518 00 39 | Stabilizált folyékony növényi olaj, keverék, műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével (3) |
| 1522 00 91 | Az olaj alja és olajseprő (olajdrass); zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozásából származó semlegesítési iszap (soapstock), kivéve azokat, amelyek olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajat tartalmaznak |
| 1522 00 99 | Zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok egyéb feldolgozási maradékai, kivéve azokat, amelyek olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajat tartalmaznak |
| ex 1602 | Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér: |
| Sertésből: |
| ex 1602 41 | Sonka és részei: |
| 1602 41 90 | Nem házi sertésből |
| ex 1602 42 | Lapocka és részei: |
| 1602 42 90 | Nem házi sertésből |
| ex 1602 49 | Más, beleértve a keverékeket is: |
| 1602 49 90 | Nem házi sertésből |
| ex 1602 90 | Más, beleértve az állati vérből készült termékeket is: |
| Nem állati vérből készült termékek: |
| 1602 90 31 | Vadból vagy nyúlból |
| Más: |
| Nem házisertéshús- vagy belsőségtartalommal: |
| Nem szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal: |
| 1602 90 99 | Nem birkából vagy kecskéből |
| 1603 00 | Kivonat és lé húsból, halból vagy rákféléből puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból |
| 1801 00 00 | Kakaóbab egészben vagy törve, nyersen vagy pörkölve |
| 1802 00 00 | Kakaóhéj, kakaóhártya, -bőr és más kakaóhulladék |
| ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): |
| ex 2001 90 | Más: |
| 2001 90 20 | A Capsicum nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika vagy a spanyol paprika kivételével |
| ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| ex 2005 99 | Más zöldség és zöldségkeverék: |
| 2005 99 10 | A Capsicum nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika vagy a spanyol paprika kivételével |
| ex 2206 | Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei: |
| 2206 00 31–
  2206 00 89 | Nem pikett |
| ex 2301 | Emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) húsból vagy vágási melléktermékből, belsőségből, halból vagy rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból; tepertő: |
| 2301 10 00 | Liszt, dara és labdacs (pellet) húsból vagy vágási melléktermékből, belsőségből; tepertő |
| ex 2302 | Gabonafélék vagy hüvelyes növények szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is: |
| 2302 50 00 | Hüvelyes növényből |
| 2304 00 00 | Szójababolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is |
| 2305 00 00 | Földimogyoró-olaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is |
| ex 2306 | Növényi zsírok vagy olajok kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is, a 2304 vagy 2305 vtsz. alá tartozó termékek kivételével, a 2306 90 05 (kukoricacsíra kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék), valamint a 2306 90 11 és a 2306 90 19 (olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más maradék) alszám kivételével |
| ex 2307 00 | Borseprő; nyers borkő: |
| 2307 00 90 | Nyers borkő |
| ex 2308 00 | Állatok etetésére szolgáló, másutt nem említett növényi anyag és növényi hulladék, növényi maradék és melléktermék, labdacs (pellet) alakban is: |
| 2308 00 90 | Nem szőlőtörköly, makk és vadgesztenye, seprő vagy törköly gyümölcsből, a szőlő kivételével |
| ex 2309 | Állatok etetésére szolgáló készítmény: |
| ex 2309 10 | Kutya- vagy macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve: |
| 2309 10 90 | Nem a 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal |
| ex 2309 90 | Más: |
| 2309 90 10 | Hal vagy tengeri emlős részeit tartalmazó oldat |
| Más, beleértve az előkeveréket is: |
| ex 2309 90 91–
  2309 90 99 | Nem a 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal, a következők kivételével: |
| Lucernaléből és fűléből nyert fehérjekoncentrátum |
| Kizárólag az első franciabekezdésben említett koncentrátumok előállítása során keletkező, szilárd maradékból és léből nyert dehidratált termékek |

KN-kód

Árumegnevezés

ex 0101

Élő ló, szamár, lóöszvér (muli) és szamáröszvér:

0101 10

Fajtatiszta tenyészállat:

0101 10 10

Ló (1)

0101 10 90

Más

0101 90

Más:

Ló:

0101 90 19

Vágástól eltérő célra

0101 90 30

Szamár

0101 90 90

Lóöszvér (muli) és szamáröszvér

ex 0102

Élő szarvasmarhafélék:

ex 0102 90

Fajtatiszta tenyészállattól eltérő:

0102 90 90

Nem háziasított fajták

ex 0103

Élő sertés:

0103 10 00

Fajtatiszta tenyészállatok (2)

Más:

ex 0103 91

50 kg-nál kisebb tömegű:

0103 91 90

Nem háziasított fajták

ex 0103 92

Legalább 50 kg tömegű

0103 92 90

Nem háziasított fajták

0106

Más élő állat

ex 0203

Sertéshús frissen, hűtve vagy fagyasztva:

Frissen vagy hűtve:

ex 0203 11

Egész és fél:

0203 11 90

Nem házi sertésből

ex 0203 12

Comb, lapocka és részei csonttal:

0203 12 90

Nem házi sertésből

ex 0203 19

Más:

0203 19 90

Nem házi sertésből

Fagyasztva:

ex 0203 21

Egész és fél:

0203 21 90

Nem házi sertésből

ex 0203 22

Comb, lapocka és részei csonttal:

0203 22 90

Nem házi sertésből

ex 0203 29

Más:

0203 29 90

Nem házi sertésből

ex 0205 00

Szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér húsa frissen, hűtve vagy fagyasztva:

ex 0206

Szarvasmarhafélék, sertés, juh, kecske, ló, szamár, lóöszvér (muli) vagy szamáröszvér élelmezési célra alkalmas vágási mellékterméke és belsősége frissen, hűtve vagy fagyasztva:

ex 0206 10

Szarvasmarhafélékből frissen vagy hűtve

0206 10 10

Gyógyászati termékek gyártására (3)

Szarvasmarhafélékből fagyasztva:

ex 0206 22 00

Máj:

Gyógyászati termékek gyártására (3)

ex 0206 29

Más:

0206 29 10

Gyógyászati termékek gyártására (3)

ex 0206 30 00

Sertésből frissen vagy hűtve:

Gyógyászati termékek gyártására (3)

Más:

Nem házi sertésből

Sertésből fagyasztva:

ex 0206 41 00

Máj:

Gyógyászati termékek gyártására (3)

Más:

Nem házi sertésből

ex 0206 49 00

Más:

Házi sertésből:

Gyógyászati termékek gyártására (3)

Más

ex 0206 80

Más frissen vagy hűtve:

0206 80 10

Gyógyászati termékek gyártására (3)

Más:

0206 80 91

Lóból, szamárból, lóöszvérből (muliból) és szamáröszvérből

ex 0206 90

Más fagyasztva:

0206 90 10

Gyógyászati termékek gyártására (3)

Más:

0206 90 91

Lóból, szamárból, lóöszvérből (muliból) és szamáröszvérből

0208

Más hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség frissen, hűtve vagy fagyasztva

ex 0210

Hús és élelmezési célra alkalmas vágási melléktermék és belsőség, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve; élelmezési célra alkalmas liszt és őrlemény húsból, vágási melléktermékből vagy belsőségből:

Sertéshús:

ex 0210 11

Sonka, lapocka és részei csonttal:

0210 11 90

Nem házi sertésből

ex 0210 12

Oldalas és dagadó és részei:

0210 12 90

Nem házi sertésből

ex 0210 19

Más:

0210 19 90

Nem házi sertésből

Más, beleértve a húsból, vágási melléktermékből és belsőségből készült, élelmezési célra alkalmas lisztet és őrleményt is:

0210 91 00

Főemlősökből

0210 92 00

Bálnából, delfinből és barna delfinből (a cetfélék [Cetacea] rendjébe tartozó emlősből); lamantinból és dugongból (a szirének [Sirenia] rendjébe tartozó emlősből)

0210 93 00

Hüllőből (kígyóból és teknősbékából is)

ex 0210 99

Más:

Hús:

0210 99 31

Rénszarvasból

0210 99 39

Más

Vágási melléktermék és belsőség:

Nem házi sertésből, szarvasmarhafélékből, juhból és kecskéből

0210 99 80

Nem baromfimájból

ex 0407 00

Madártojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve:

0407 00 90

Nem baromfitojás

ex 0408

Madártojás héj nélkül és tojássárgája frissen, szárítva, gőzben vagy forró vízben megfőzve, formázva, fagyasztva vagy másképpen tartósítva, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is:

Tojássárgája:

ex 0408 11

Szárítva:

0408 11 20

Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4)

ex 0408 19

Más:

0408 19 20

Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4)

Más:

ex 0408 91

Szárítva:

0408 91 20

Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4)

ex 0408 99

Más:

0408 99 20

Emberi fogyasztásra alkalmatlan (4)

0410 00 00

Máshol nem említett, élelmezési célra alkalmas állati eredetű termék

0504 00 00

Állati bél, hólyag és gyomor (a halból származó kivételével), egészben és darabban, frissen, hűtve, fagyasztva, sózva, sós lében tartósítva, szárítva vagy füstölve

ex 0511

Másutt nem említett állati termék; az 1. vagy a 3. árucsoportba tartozó, emberi fogyasztásra nem alkalmas élettelen állat:

0511 10 00

Szarvasmarhafélék spermája

Más:

ex 0511 99

Más:

0511 99 85

Más

ex 0709

Más zöldség frissen vagy hűtve:

ex 0709 60

A Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse:

Más:

0709 60 91

Capsicum nemzetségből, capsicin vagy capsicum illóolaj-tartalmú festék gyártásához (3)

0709 60 95

Illóolaj vagy gyanta gyártásához (3)

0709 60 99

Más

ex 0710

Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva:

ex 0710 80

Más zöldség:

A Capsicum és a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse:

0710 80 59

Nem édes paprika

ex 0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban:

ex 0711 90

Más zöldség; zöldségkeverék:

Zöldségfélék:

0711 90 10

A Capsicum vagy Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika kivételével

ex 0713

Szárított hüvelyes zöldség kifejtve, hántolva vagy felesen is

ex 0713 10

Borsó (Pisum sativum):

0713 10 90

Nem vetésre

ex 0713 20 00

Csicseriborsó:

Nem vetésre

Bab (Vigna spp., Phaseolus spp.)

ex 0713 31 00

A Vigna mungo (L) Hepper vagy Vigna radiata (L) Wilczek fajhoz tartozó bab:

Nem vetésre

ex 0713 32 00

Kis szemű, vörös színű (Adzuki) bab (Phaseolus vagy Vigna angularis):

Nem vetésre

ex 0713 33

Vesebab, ideértve a fehér babot is (Phaseolus vulgaris):

0713 33 90

Nem vetésre

ex 0713 39 00

Más:

Nem vetésre

ex 0713 40 00

Lencse:

Nem vetésre

ex 0713 50 00

Nagy szemű disznóbab (Vicia faba var. major) és lóbab (Vicia faba var. equina, Vicia faba var. minor)

Nem vetésre

ex 0713 90 00

Más:

Nem vetésre

0801

Kókuszdió, brazildió és kesudió frissen vagy szárítva, héjastól is

ex 0802

Más dióféle frissen vagy szárítva, héjastól is:

ex 0802 90

Más:

ex 0802 90 20

Aréka (vagy bétel) és kóladió

ex 0804

Datolya, füge, ananász, avokádó, guajava, mangó és mangosztán frissen vagy szárítva:

0804 10 00

Datolya

0902

Tea, aromásítva is

ex 0904

Bors a Piper nemzetségből; a Capsicum vagy a Pimenta nemzetséghez tartozó növények gyümölcse szárítva vagy zúzva vagy őrölve, a 0904 20 10 alszám alá tarozó édes paprika kivételével

0905 00 00

Vanília

0906

Fahéj és fahéjvirág

0907 00 00

Szegfűszeg (egész gyümölcs, kocsány és szár)

0908

Szerecsendió, szerecsendió-virág és kardamom

0909

Ánizsmag, badián-, édeskömény-, koriander-, kömény- vagy rétiköménymag; borókabogyó

ex 0910

Gyömbér, kurkuma, babérlevél, curry és más fűszer a kakukkfű és a sáfrány kivételével

ex 1106

Liszt, dara és por a 0713 vtsz. alá tartozó szárított hüvelyes zöldségből, a 0714 vtsz. alá tartozó szágóból vagy gyökérből vagy gumóból vagy a 8. árucsoportba tartozó termékekből:

1106 10 00

A 0713 vtsz. alá tartozó szárított hüvelyes zöldségből

ex 1106 30

A 8. árucsoportba tartozó termékekből:

1106 30 90

Nem banánból

ex 1108

Keményítő; inulin:

1108 20 00

Inulin

1201 00 90

Szójabab, törve is, nem vetésre

1202 10 90

Földimogyoró nem pörkölve vagy másképpen nem főzve, héjában, nem vetésre

1202 20 00

Földimogyoró nem pörkölve vagy másképpen nem főzve, héj nélkül, törve is

1203 00 00

Kopra

1204 00 90

Lenmag, törve is, nem vetésre

1205 10 90 és

ex 1205 90 00

Olajrepce- vagy repcemag, törve is, nem vetésre

1206 00 91

Napraforgómag, törve is, nem vetésre

1206 00 99

1207 20 90

Gyapotmag, törve is, nem vetésre

1207 40 90

Szezámmag, törve is, nem vetésre

1207 50 90

Mustármag, törve is, nem vetésre

1207 91 90

Mákszem, törve is, nem vetésre

1207 99 91

Kendermag, törve is, nem vetésre

ex 1207 99 97

Más olajos mag és olajtartalmú gyümölcs, törve is, nem vetésre

1208

Olajosmagliszt és -dara vagy olajtartalmú gyümölcsliszt és -dara, a mustárliszt és -dara kivételével

1211

Növény és növényrész (beleértve a magot és a gyümölcsöt is), elsősorban illatszer, gyógyszer vagy rovarirtószer, gombaölőszer vagy hasonlók gyártására, frissen vagy szárítva, vágva, zúzva vagy porítva is, kivéve az e melléklet IX. részében az ex 12119085 KN-kód alatt felsorolt termékeket

ex 1212

Szentjánoskenyér, tengeri moszat és más alga, cukorrépa és cukornád frissen, hűtve, fagyasztva vagy szárítva, őrölve is; másutt nem említett, elsősorban emberi fogyasztásra szolgáló gyümölcsmag és más növényi termék (beleértve a Cichorium intybus sativum fajta nem pörkölt cikóriagyökereket is):

ex 1212 20 00

Elsősorban gyógyszer gyártására vagy emberi fogyasztásra szolgáló tengeri moszat és más alga

Más:

ex 1212 99

Nem cukornád:

1212 99 41 és

1212 99 49

Szentjánoskenyérmag

ex 1212 99 70

Más, a cikóriagyökér kivételével

1213 00 00

Gabonaszalma és -pelyva nyersen, vágva, őrölve, sajtolva vagy labdacs (pellet) alakban is

ex 1214

Karórépa, marharépa, takarmányrépa, takarmánygyökér, széna, lucerna (alfalfa), lóhere, baltacim, takarmánykáposzta, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény labdacs (pellet) alakban is:

ex 1214 10 00

Lucerna- (alfalfa-) őrlemény és -labdacs (pellet), kivéve a forró levegővel mesterségesen szárított lucerna- (alfalfa-) őrleményt és -labdacsot (pellet) vagy a más módon szárított, őrölt lucerna- (alfalfa-) őrleményt és labdacsot (pellet)

ex 1214 90

Más:

1214 90 10

Marharépa, karórépa és más takarmánygyökér

ex 1214 90 90

Más, kivéve:

Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny és hasonló takarmánynövény, forró levegővel mesterségesen szárítva, a széna, a takarmánykáposzta és a szénatartalmú termékek kivételével

Lucerna (alfalfa), baltacim, lóhere, csillagfürt, bükköny, orvosi somkóró, szegletes lednek és szarvaskerep más módon szárítva és őrölve

ex 1502 00

Szarvasmarhafaggyú, birka- vagy kecskefaggyú, a 1503 vtsz. alá tartozók kivételével:

ex 1502 00 10

Ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével, kivéve a csontból és hulladékból nyert zsírokat (3)

1503 00

Zsírsztearin, zsírolaj, oleosztearin, oleoolaj és faggyúolaj nem emulgálva vagy nem keverve vagy más módon nem elkészítve

1504

Halból vagy tengeri emlősből nyert zsír és olaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1507

Szójababolaj és frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1508

Földimogyoró-olaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1511

Pálmaolaj és frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1512

Napraforgómag-, pórsáfránymag- vagy gyapotmagolaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1513

Kókuszdió (kopra)-, pálmamagbél- vagy babassuolaj és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

1514

Olajrepce-, repce- vagy mustárolaj és ezek frakciói, finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

ex 1515

Más stabilizált növényi zsír és olaj (kivéve az ex 1515 90 11 alszám alá tartozó jojobaolajat) és ezek frakciói finomítva is, de vegyileg nem átalakítva

ex 1516

Állati vagy növényi zsír és olaj és ezek frakciói részben vagy teljesen hidrogénezve, közbeesően észterezve, újraészterezve vagy elaidinizálva, finomítva is, de tovább nem elkészítve (kivéve a 1516 20 10 alszám alá tartozó hidrogénezett ricinusolajat, ún. „opálviaszt”)

ex 1517

Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével, kivéve a 1517 10 10, a 1517 90 10 és a 1517 90 93 alszámokat

1518 00 31

1518 00 39

Stabilizált folyékony növényi olaj, keverék, műszaki vagy ipari felhasználásra, az emberi fogyasztásra alkalmas élelmiszer-előállítás kivételével (3)

1522 00 91

Az olaj alja és olajseprő (olajdrass); zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok feldolgozásából származó semlegesítési iszap (soapstock), kivéve azokat, amelyek olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajat tartalmaznak

1522 00 99

Zsíros anyagok vagy állati vagy növényi viaszok egyéb feldolgozási maradékai, kivéve azokat, amelyek olívaolajra jellemző tulajdonságokkal rendelkező olajat tartalmaznak

ex 1602

Más elkészített vagy konzervált hús, vágási melléktermék, belsőség vagy vér:

Sertésből:

ex 1602 41

Sonka és részei:

1602 41 90

Nem házi sertésből

ex 1602 42

Lapocka és részei:

1602 42 90

Nem házi sertésből

ex 1602 49

Más, beleértve a keverékeket is:

1602 49 90

Nem házi sertésből

ex 1602 90

Más, beleértve az állati vérből készült termékeket is:

Nem állati vérből készült termékek:

1602 90 31

Vadból vagy nyúlból

Más:

Nem házisertéshús- vagy belsőségtartalommal:

Nem szarvasmarhahús- vagy belsőségtartalommal:

1602 90 99

Nem birkából vagy kecskéből

1603 00

Kivonat és lé húsból, halból vagy rákféléből puhatestű vagy más gerinctelen víziállatból

1801 00 00

Kakaóbab egészben vagy törve, nyersen vagy pörkölve

1802 00 00

Kakaóhéj, kakaóhártya, -bőr és más kakaóhulladék

ex 2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság):

ex 2001 90

Más:

2001 90 20

A Capsicum nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika vagy a spanyol paprika kivételével

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

ex 2005 99

Más zöldség és zöldségkeverék:

2005 99 10

A Capsicum nemzetséghez tartozó növények gyümölcse, az édes paprika vagy a spanyol paprika kivételével

ex 2206

Más erjesztett ital (pl.: almabor, körtebor, mézbor); erjesztett italok keverékei és erjesztett italok és alkoholmentes italok máshol nem említett keverékei:

2206 00 31–

2206 00 89

Nem pikett

ex 2301

Emberi fogyasztásra alkalmatlan liszt, dara és labdacs (pellet) húsból vagy vágási melléktermékből, belsőségből, halból vagy rákféléből, puhatestűből vagy más gerinctelen víziállatból; tepertő:

2301 10 00

Liszt, dara és labdacs (pellet) húsból vagy vágási melléktermékből, belsőségből; tepertő

ex 2302

Gabonafélék vagy hüvelyes növények szitálásából, őrléséből vagy egyéb megmunkálása során keletkező korpa, korpás liszt és más maradék, labdacs (pellet) alakban is:

2302 50 00

Hüvelyes növényből

2304 00 00

Szójababolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is

2305 00 00

Földimogyoró-olaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is

ex 2306

Növényi zsírok vagy olajok kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék, őrölve vagy labdacs (pellet) alakban is, a 2304 vagy 2305 vtsz. alá tartozó termékek kivételével, a 2306 90 05 (kukoricacsíra kivonásakor keletkező olajpogácsa és más szilárd maradék), valamint a 2306 90 11 és a 2306 90 19 (olívaolaj kivonásakor keletkező olajpogácsa és más maradék) alszám kivételével

ex 2307 00

Borseprő; nyers borkő:

2307 00 90

Nyers borkő

ex 2308 00

Állatok etetésére szolgáló, másutt nem említett növényi anyag és növényi hulladék, növényi maradék és melléktermék, labdacs (pellet) alakban is:

2308 00 90

Nem szőlőtörköly, makk és vadgesztenye, seprő vagy törköly gyümölcsből, a szőlő kivételével

ex 2309

Állatok etetésére szolgáló készítmény:

ex 2309 10

Kutya- vagy macskaeledel a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve:

2309 10 90

Nem a 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal

ex 2309 90

Más:

2309 90 10

Hal vagy tengeri emlős részeit tartalmazó oldat

Más, beleértve az előkeveréket is:

ex 2309 90 91–

2309 90 99

Nem a 1702 30 50, a 1702 30 90, a 1702 40 90, a 1702 90 50 és a 2106 90 55 alszámok alá tartozó keményítő-, szőlőcukor-, szőlőcukorszirup-, maltodextrin- vagy maltodextrinszirup- vagy tejtermék-tartalommal, a következők kivételével:

Lucernaléből és fűléből nyert fehérjekoncentrátum

Kizárólag az első franciabekezdésben említett koncentrátumok előállítása során keletkező, szilárd maradékból és léből nyert dehidratált termékek

---

(1)  Az ezen alszám alá történő besorolás a vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ [lásd a 94/28/EK tanácsi irányelvet (HL L 178., 1994.7.12., 66. o.) és a 93/623/EGK bizottsági határozatot (HL L 298., 1993.12.3., 45. o.)].

(2)  Az ezen alszám alá történő besorolás a vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ [lásd a 88/661/EGK tanácsi irányelvet (HL L 382., 1988.12.31., 36. o.) és a 94/28/EK tanácsi irányelvet (HL L 178., 1994.7.12., 66. o.), valamint a 96/510/EK bizottsági határozatot (HL L 210., 1996.8.20., 53. o.)].

(3)  Az ezen alszám alá történő besorolás a vonatkozó uniós rendelkezésekben meghatározott feltételektől függ [lásd a 2454/93/EGK bizottsági rendelet 291–300. cikkét (HL L 253., 1993.10.11., 1. o.) és annak későbbi módosításait].

(4)  Az ezen alszám alá történő besorolás a Kombinált Nómenklatúra bevezető rendelkezéseinek II. szakasza F. pontjában meghatározott feltételektől függ.

2012. július 4., szerdaII. MELLÉKLET

AZ 1. CIKK (2) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT EGYEDI INTÉZKEDÉSEK HATÁLYA ALÁ TARTOZÓ TERMÉKEK JEGYZÉKE

I. rész:   Mezőgazdasági eredetű etil-alkohol

| 1. | Az etil-alkohol tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:






  KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- | --- |
| ex 2207 10 00 | Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő |
| ex 2207 20 00 | Etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő |
| ex 2208 90 91
  és
  ex 2208 90 99 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő |

1.

Az etil-alkohol tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

KN-kód

Árumegnevezés

ex 2207 10 00

Nem denaturált etil-alkohol legalább 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő

ex 2207 20 00

Etil-alkohol és más szesz denaturálva, bármilyen alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő

ex 2208 90 91

és

ex 2208 90 99

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal, amelyet a Szerződés I. mellékletében felsorolt mezőgazdasági termékekből állítottak elő

| 2. | A III. rész II. fejezetének a behozatali engedélyekről szóló I. szakasza, illetve ugyanazon rész III. fejezetének I. szakasza azokra a 2208 KN-kód alá tartozó, több mint kétliteres tartályban (palackban) kiszerelt, mezőgazdasági eredetű etil-alkoholon alapuló termékekre is alkalmazandó, amelyek az etil-alkohol 1. pontban említett valamennyi tulajdonságával rendelkeznek. |
| --- | --- |

2.

A III. rész II. fejezetének a behozatali engedélyekről szóló I. szakasza, illetve ugyanazon rész III. fejezetének I. szakasza azokra a 2208 KN-kód alá tartozó, több mint kétliteres tartályban (palackban) kiszerelt, mezőgazdasági eredetű etil-alkoholon alapuló termékekre is alkalmazandó, amelyek az etil-alkohol 1. pontban említett valamennyi tulajdonságával rendelkeznek.

II. rész:   Méhészeti termékek

A méhészeti termékek tekintetében e rendelet hatálya a következő táblázatban felsorolt termékekre terjed ki:

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| 0409 | Természetes méz |
| ex 0410 00 00 | Élelmezési célra alkalmas méhpempő és méhszurok |
| ex 0511 99 85 | Élelmezési célra nem alkalmas méhpempő és méhszurok |
| ex 1212 99 70 | Virágpor |
| ex 1521 90 | Méhviasz |

KN-kód

Árumegnevezés

0409

Természetes méz

ex 0410 00 00

Élelmezési célra alkalmas méhpempő és méhszurok

ex 0511 99 85

Élelmezési célra nem alkalmas méhpempő és méhszurok

ex 1212 99 70

Virágpor

ex 1521 90

Méhviasz

III. rész:   Selyemhernyó

A selyemhernyók tekintetében e rendelet hatálya az ex 0106 90 00 KN-kód alá tartozó selyemhernyókra, valamint az ex 0511 99 85 KN-kód alá tartozó selyemhernyópetékre terjed ki.

2012. július 4., szerdaIII. MELLÉKLET

A 2. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT FOGALOMMEGHATÁROZÁSOK

I. rész:   A rizságazatra vonatkozó meghatározások

| I. | A „hántolatlan rizs”, „előmunkált rizs”, „félig hántolt rizs”, „teljesen hántolt rizs”, „kerek szemű rizs”, „közepes szemű rizs”, „hosszú szemű A vagy B rizs” és „törmelék rizs” fogalmak meghatározása a következő:






  1. | a)   „Hántolatlan rizs”: olyan rizs, amelyen csépelés után rajta marad a magburok.
  b)   „Előmunkált rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről csak a magburkot távolították el. Az ide besorolandó rizsfajták kereskedelmi elnevezése „barnarizs”, „cargo” rizs, „loonzain” és „riso sbramato”.
  c)   „Félig hántolt rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről a magburkot és részben a csírát, valamint a magtok külső rétegét részben vagy teljes egészében eltávolították, de a belső rétegeit nem.
  d)   „Teljesen hántolt rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről a magburkot, a magtok belső és külső rétegét teljes egészében, valamint a hosszú, ill. a közepes szemű rizsnél a csírát teljesen, a kerek szemű rizsnél pedig legalább részben eltávolították, de amelynél a szemek hosszanti fehér barázdáltsága maximum a szemek 10 %-ánál maradt meg. |
| --- | --- | --- |

I.

A „hántolatlan rizs”, „előmunkált rizs”, „félig hántolt rizs”, „teljesen hántolt rizs”, „kerek szemű rizs”, „közepes szemű rizs”, „hosszú szemű A vagy B rizs” és „törmelék rizs” fogalmak meghatározása a következő:

1.

a)   „Hántolatlan rizs”: olyan rizs, amelyen csépelés után rajta marad a magburok.

b)   „Előmunkált rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről csak a magburkot távolították el. Az ide besorolandó rizsfajták kereskedelmi elnevezése „barnarizs”, „cargo” rizs, „loonzain” és „riso sbramato”.

c)   „Félig hántolt rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről a magburkot és részben a csírát, valamint a magtok külső rétegét részben vagy teljes egészében eltávolították, de a belső rétegeit nem.

d)   „Teljesen hántolt rizs”: olyan hántolatlan rizs, amelyről a magburkot, a magtok belső és külső rétegét teljes egészében, valamint a hosszú, ill. a közepes szemű rizsnél a csírát teljesen, a kerek szemű rizsnél pedig legalább részben eltávolították, de amelynél a szemek hosszanti fehér barázdáltsága maximum a szemek 10 %-ánál maradt meg.

| 2. | a)   „Kerek szemű rizs”: olyan rizs, amelynél a szem hosszúsága nem haladja meg az 5,2 mm-t és hosszúság/szélesség aránya 2-nél kisebb.
  b)   „Közepes szemű rizs”: az 5,2 mm-nél nagyobb, de legfeljebb 6,0 mm hosszúságú olyan rizs, amelynél a hosszúság/szélesség aránya 3-nál kisebb.
  c)   „Hosszú szemű rizs”:






  i. | hosszú szemű A rizs, amelynél a szemek hosszúsága meghaladja a 6,0 mm-t, és a hosszúság/szélesség aránya 2-nél nagyobb, de 3-nál kisebb; |
| --- | --- | --- |

2.

a)   „Kerek szemű rizs”: olyan rizs, amelynél a szem hosszúsága nem haladja meg az 5,2 mm-t és hosszúság/szélesség aránya 2-nél kisebb.

b)   „Közepes szemű rizs”: az 5,2 mm-nél nagyobb, de legfeljebb 6,0 mm hosszúságú olyan rizs, amelynél a hosszúság/szélesség aránya 3-nál kisebb.

c)   „Hosszú szemű rizs”:

i.

hosszú szemű A rizs, amelynél a szemek hosszúsága meghaladja a 6,0 mm-t, és a hosszúság/szélesség aránya 2-nél nagyobb, de 3-nál kisebb;

| ii. | hosszú szemű B rizs, amelynél a szemek hosszúsága meghaladja a 6,0 mm-t, és a hosszúság/szélesség aránya egyenlő vagy nagyobb mint 3. |
| --- | --- |

ii.

hosszú szemű B rizs, amelynél a szemek hosszúsága meghaladja a 6,0 mm-t, és a hosszúság/szélesség aránya egyenlő vagy nagyobb mint 3.

d)   „A rizsszemek mérése”: a szemek mérését teljesen hántolt rizsen kell elvégezni a következő módszer szerint

| 3. | „Törmelék rizs”: olyan rizsszemdarabok, amelyek hossza nem haladja meg a rizsszemek átlagos hosszúságának háromnegyedét. |
| --- | --- |

3.

„Törmelék rizs”: olyan rizsszemdarabok, amelyek hossza nem haladja meg a rizsszemek átlagos hosszúságának háromnegyedét.

| II. | A nem kifogástalan minőségű szemek és tört szemek tekintetében a következő meghatározásokat kell alkalmazni:
  A.   „Egész szemek”: olyan szemek, amelyekről csak a végződés egy részét távolították el, tekintet nélkül a hántolás egyes fázisaiban keletkező jellemzőkre.
  B.   „Nyesett szemek”: olyan szemek, amelyekről a végződés egészét eltávolították.
  C.   „Tört szemek, illetve szemdarabok”: olyan szemek, amelyekről a végződésnél nagyobb részt távolítottak el; a tört szemek közé a következők tartoznak:
  nagyméretű tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza nem kisebb, mint egy teljes szem fele, de amelyek nem alkotnak egy teljes egész szemet),
  közepes méretű tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza nem kisebb, mint egy teljes szem negyede, de amelyek kisebbek a „nagyméretű tört szemek” minimális méreténél),
  finom tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza kisebb, mint egy egész szem negyede, de amelyek túl nagyok ahhoz, hogy átférjenek egy 1,4 mm lyukméretű rostán),
  törmelék (kis szemdarabok vagy -részecskék, amelyek átférnek egy 1,4 mm lyukméretű rostán); a hasított szemek (hosszirányú hasítással előállított szemdarabok) e meghatározás alá tartoznak.
  D.   „Zöld szemek”: nem teljesen érett szemek.
  E.   „Természetes torzulást mutató szemek”: olyan szemek, amelyek akár örökletes, akár nem örökletes eredetű természetes torzulást mutatnak a fajtára jellemző morfológiai jellemzőkhöz képest.
  F.   „Fakó szemek”: olyan szemek, amelyek felületének legalább háromnegyede átlátszatlan és fakó.
  G.   „Pirosbarázdás szemek”: különböző élénkségű és árnyalatú hosszirányú piros barázdákkal tarkított szemek, a magházból származó maradványoknak köszönhetően.
  H.   „Pettyes szemek”: sötét színű, jól elkülöníthető, többé-kevésbé szabályos formájú kis kört tartalmazó szemek; a pettyes szemek közé tartoznak azok a szemek is, amelyeknek csak a felületén találhatók enyhe fekete barázdák; a barázdák és a pettyek körül nem lehet sárga vagy sötét udvar.
  I.   „Foltos szemek”: olyan szemek, amelyek felülete egy kisebb területén természetes színük szembetűnő elváltozása észlelhető; a foltok különböző színűek lehetnek (feketés, vöröses, barna); foltnak tekintendők a mély fekete barázdák is. Ha a foltok színe kellőképpen erős ahhoz, hogy azonnal szembetűnjenek (fekete, rózsaszínű, vörösesbarna), és ha a szemnek legalább a felével egyenlő területet borítanak be, a szemeket sárga szemnek kell tekinteni.
  J.   „Sárga szemek”: olyan szemek, amelyek egészben vagy részben szárítástól eltérő természetes színváltozáson mentek keresztül és citrom- vagy narancssárga árnyalatot vettek fel.
  K.   „Borostyánszínű szemek”: olyan szemek, amelyek teljes felülete a szárítástól eltérő okból csekély egyenletes színváltozáson ment keresztül; e változás következtében a szemek színe világos borostyánsárgára változik. |
| --- | --- |

II.

A nem kifogástalan minőségű szemek és tört szemek tekintetében a következő meghatározásokat kell alkalmazni:

A.   „Egész szemek”: olyan szemek, amelyekről csak a végződés egy részét távolították el, tekintet nélkül a hántolás egyes fázisaiban keletkező jellemzőkre.

B.   „Nyesett szemek”: olyan szemek, amelyekről a végződés egészét eltávolították.

C.   „Tört szemek, illetve szemdarabok”: olyan szemek, amelyekről a végződésnél nagyobb részt távolítottak el; a tört szemek közé a következők tartoznak:

nagyméretű tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza nem kisebb, mint egy teljes szem fele, de amelyek nem alkotnak egy teljes egész szemet),

közepes méretű tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza nem kisebb, mint egy teljes szem negyede, de amelyek kisebbek a „nagyméretű tört szemek” minimális méreténél),

finom tört szemek (szemdarabkák, amelyek hossza kisebb, mint egy egész szem negyede, de amelyek túl nagyok ahhoz, hogy átférjenek egy 1,4 mm lyukméretű rostán),

törmelék (kis szemdarabok vagy -részecskék, amelyek átférnek egy 1,4 mm lyukméretű rostán); a hasított szemek (hosszirányú hasítással előállított szemdarabok) e meghatározás alá tartoznak.

D.   „Zöld szemek”: nem teljesen érett szemek.

E.   „Természetes torzulást mutató szemek”: olyan szemek, amelyek akár örökletes, akár nem örökletes eredetű természetes torzulást mutatnak a fajtára jellemző morfológiai jellemzőkhöz képest.

F.   „Fakó szemek”: olyan szemek, amelyek felületének legalább háromnegyede átlátszatlan és fakó.

G.   „Pirosbarázdás szemek”: különböző élénkségű és árnyalatú hosszirányú piros barázdákkal tarkított szemek, a magházból származó maradványoknak köszönhetően.

H.   „Pettyes szemek”: sötét színű, jól elkülöníthető, többé-kevésbé szabályos formájú kis kört tartalmazó szemek; a pettyes szemek közé tartoznak azok a szemek is, amelyeknek csak a felületén találhatók enyhe fekete barázdák; a barázdák és a pettyek körül nem lehet sárga vagy sötét udvar.

I.   „Foltos szemek”: olyan szemek, amelyek felülete egy kisebb területén természetes színük szembetűnő elváltozása észlelhető; a foltok különböző színűek lehetnek (feketés, vöröses, barna); foltnak tekintendők a mély fekete barázdák is. Ha a foltok színe kellőképpen erős ahhoz, hogy azonnal szembetűnjenek (fekete, rózsaszínű, vörösesbarna), és ha a szemnek legalább a felével egyenlő területet borítanak be, a szemeket sárga szemnek kell tekinteni.

J.   „Sárga szemek”: olyan szemek, amelyek egészben vagy részben szárítástól eltérő természetes színváltozáson mentek keresztül és citrom- vagy narancssárga árnyalatot vettek fel.

K.   „Borostyánszínű szemek”: olyan szemek, amelyek teljes felülete a szárítástól eltérő okból csekély egyenletes színváltozáson ment keresztül; e változás következtében a szemek színe világos borostyánsárgára változik.

II. rész:   A cukorágazatra vonatkozó meghatározások

1.   „fehér cukor”: olyan cukor, amely nincs ízesítve, színezve, nem tartalmaz semmiféle adalékanyagot, és száraz állapotra számítva polarimetriás módszerrel meghatározva legalább 99,5 tömegszázalék szacharózt tartalmaz;

2.   „nyerscukor”: olyan cukor, amely nincs ízesítve, színezve, nem tartalmaz semmiféle adalékanyagot, és száraz állapotra számítva polarimetriás módszerrel meghatározva kevesebb mint 99,5 tömegszázalék szacharózt tartalmaz;

3.   „izoglukóz”: olyan, glükózból vagy polimerjeiből nyert termék, amely szárazanyagra számítva legalább 10 tömegszázalék fruktózt tartalmaz;

4.   „inulinszirup”: olyan köztes termék, amelyet inulin vagy oligofruktóz hidrolízisével nyertek, szárazanyagra számítva legalább 10 % fruktózt tartalmaz szabadon vagy szacharóz formájában, és cukor/izoglükóz egyenértékként van kifejezve. Az inulinszirup-kvótával nem rendelkező inulinrost-feldolgozók által előállított, kis mértékben édesítő termékek piaca korlátozásának elkerülése érdekében ezt a meghatározást a Bizottság módosíthatja;

5.   „kvótacukor”, „kvótaizoglükóz” és „kvóta-inulinszirup”: az érintett vállalkozás kvótája alapján egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukor-, izoglükóz-, illetve inulinszirup-termelés mennyisége;

6.   „ipari cukor”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukortermelés azon mennyisége az 5. pontban említett cukormennyiségen felül, amelyet az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének az ipar általi előállításához való felhasználásra szánnak;

7.   .„ipari izoglükóz” és „ipari inulinszirup”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított izoglükóz- vagy inulinszirup-termelés azon mennyisége, amelyet az 55. cikk (2) bekezdésében említett termékek valamelyikének az ipar általi előállításához való felhasználására szánnak;

8.   „többletcukor”, „többletizoglükóz” és „többlet-inulinszirup”: egy adott gazdasági évnek tulajdonított cukor-, izoglükóz-, illetve inulinszirup-termelésnek az 5., 6. és 7. pontban említett megfelelő mennyiségeken felüli mennyisége;

9.   „kvótacukorrépa”: a kvótacukorrá feldolgozott összes cukorrépa;

10.   „szállítási szerződés”: egy értékesítő és egy vállalkozás között létrejött, cukorgyártásra szánt répa szállítására vonatkozó szerződés;

11.   „szakmán belüli megállapodás”: a következők valamelyike:

12.   „kizárólag cukorfinomítással foglalkozó üzem”: az a termelési egység,

amelynek kizárólagos tevékenysége a behozott nyers nádcukor finomítása, vagy

amely a 2004/2005-ös gazdasági évben legalább 15 000 tonna mennyiségű behozott nyers nádcukrot finomított.

III. rész:   A komlóágazatra vonatkozó meghatározások

1.   „komló”: a nőivarú, kúszó komló növény (Humulus lupulus) szárított, toboz néven is ismert virágzata; a virágzat kocsányos, színe zöldessárga, alakja tojásdad, leghosszabb mérete általában 2 és 5 cm között váltakozik;

2.   „komlóliszt”: a komló őrlésekor keletkező termék, amelyben annak minden természetes alkotóeleme megtalálható;

3.   „emelt lupulintartalmú komlóliszt”: a levelek, a szárak, a murvalevelek és a főér részleges mechanikus eltávolítása után a komló őrlésével létrejövő termék;

4.   „komlókivonat”: komlóból vagy komlólisztből oldószer segítségével nyert magas töménységű termék;

5.   „kevert komlótermék”: az 1–4. pontban említett termékek közül kettőnek vagy ennél többnek a keveréke.

IV. rész:   A borágazatra vonatkozó meghatározások

Szőlőtőkékkel kapcsolatos fogalmak

1.   „Kivágás”: a szőlővel betelepített területen található összes szőlőtőke teljes eltávolítása.

2.   „Telepítés”: a beoltott vagy oltatlan szőlőtőkék vagy szőlőtőkerészek szőlőtermesztés vagy oltványiskola létrehozása céljából történő végleges ültetése.

3.   „Átoltás”: egy előzőleg már beoltott szőlőtőke oltása.

Termékkel kapcsolatos fogalmak

4.   „Friss szőlő”: a szőlőnek a bor készítésére, előállítására használt érett vagy enyhén szárított gyümölcse, amelyet szokásos borászati eszközökkel lehet zúzni vagy préselni, és amelyben spontán módon beindulhat az alkoholos erjedés.

5.   „Alkohol hozzáadásával fojtott friss szőlőmust”: olyan termék:

| i. | vagy szőlő eredetű semleges alkoholt, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 96 térfogatszázalék; |
| --- | --- |

i.

vagy szőlő eredetű semleges alkoholt, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 96 térfogatszázalék;

| ii. | vagy egy a bor lepárlásából származó, nem finomított terméket, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 80 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

ii.

vagy egy a bor lepárlásából származó, nem finomított terméket, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 80 térfogatszázalék.

6.   „Szőlőlé”: olyan nem erjesztett, de erjeszthető folyékony termék, amelyet:

A szőlőlé esetében az 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom megengedett.

7.   „Sűrített szőlőlé”: olyan nem karamellizált szőlőlé, amelyet a szőlőlé részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni, oly módon, hogy a később meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten a kijelzett számadat ne legyen kisebb 50,9 ref. %-nál.

A sűrített szőlőlé esetében az 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom megengedett.

8.   „Borseprő”:

| a) | az erjedés után, a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a bort tartalmazó tárolóedényekben lerakódó üledék; |
| --- | --- |

a)

az erjedés után, a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a bort tartalmazó tárolóedényekben lerakódó üledék;

| b) | az a) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék;

| c) | a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a szőlőmustot tartalmazó tárolóedényekben lerakódó üledék; vagy |
| --- | --- |

c)

a tárolás folyamán vagy az engedélyezett kezelés után a szőlőmustot tartalmazó tárolóedényekben lerakódó üledék; vagy

| d) | a c) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék. |
| --- | --- |

d)

a c) pontban említett termék szűréséből vagy centrifugálásából származó üledék.

9.   „Szőlőtörköly”: az erjedt vagy nem erjedt friss szőlő préseléséből származó maradvány.

10.   „Törkölybor/pikett”: olyan termék, amelyet:

11.   „Lepárlás céljára szeszezett bor”: olyan termék:

12.   „Küvé”:

| a) | szőlőmust; |
| --- | --- |

a)

szőlőmust;

| b) | bor; vagy |
| --- | --- |

b)

bor; vagy

| c) | szőlőmustok és/vagy különböző tulajdonságokkal rendelkező borok keveréke, |
| --- | --- |

c)

szőlőmustok és/vagy különböző tulajdonságokkal rendelkező borok keveréke,

amelyeket egy meghatározott pezsgőfajta készítésére szánnak.

Alkoholtartalommal kapcsolatos fogalmak

13.   „Tényleges alkoholtartalom térfogatszázalékban”: annak a tiszta alkoholnak a térfogata, amely 20 °C-os hőmérsékleten a termék 100 térfogategységében található.

14.   „Térfogatban számított potenciális alkoholtartalom”: annak a tiszta alkoholnak a térfogata 20 °C-os hőmérsékleten, amely a termék 100 térfogategységében található cukor e hőmérsékleten lezajló teljes erjedésével keletkezhetne.

15.   „Összes alkoholtartalom térfogatszázalékban”: a tényleges és a potenciális alkoholtartalom összege.

16.   „Természetes alkoholtartalom térfogatszázalékban”: egy termék alkoholtartalom-növelés előtti összes alkoholtartalma térfogatszázalékban.

17.   „Tényleges alkoholtartalom tömegszázalékban”: 100 kg termékben levő tiszta alkohol mennyisége kilogrammban.

18.   „Tömegben számított potenciális alkoholtartalom”: 100 kilogramm termékben található cukor teljes erjedésével készíthető tiszta alkohol mennyisége kilogrammban.

19.   „Összes alkoholtartalom tömegszázalékban”: a tényleges és a potenciális alkoholtartalom összege.

V. rész:   A marha- és borjúhúságazatra vonatkozó meghatározások

1.   „szarvasmarha”: az ex 0102 10 és a 0102 90 05–0102 90 79 KN-kód alá tartozó háziasított szarvasmarhafajtákhoz tartozó élő állat;

2.   „kifejlett szarvasmarha”: olyan szarvasmarha, amelynek élő tömege meghaladja a 300 kg-ot.

VI. rész:   A tej- és tejtermékágazatra vonatkozó meghatározások

Az Új-Zélandról származó vaj vámkontingensének alkalmazása céljából a „közvetlenül tejből vagy tejszínből előállított” kifejezés nem zárja ki a tejből vagy tejszínből, tárolt anyagok felhasználása nélkül, olyan egyetlen, önálló és megszakítás nélküli eljárással előállított vajat, amelynek során a tejszín sűrített tejzsír és/vagy ilyen tejzsír frakcionálásának szakaszán mehet keresztül.

VII. rész:   A tojáságazatra vonatkozó meghatározások

1.   „héjas tojás”: baromfitojás héjában, frissen, tartósítva vagy főzve, kivéve a 2. pontban meghatározott keltetőtojást;

2.   „keltetőtojás”: keltetési célú baromfitojás;

3.   „teljes termékek”: emberi fogyasztásra alkalmas madártojás héj nélkül, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is;

4.   „elkülönített termékek”: emberi fogyasztásra alkalmas madártojás-sárgája, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával is.

VIII. rész:   A baromfihús-ágazatra vonatkozó meghatározások

1.   „élő baromfi”: élő tyúk, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk egyenként több mint 185 gramm súllyal;

2.   „csirke”: élő tyúk, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk egyenként legfeljebb 185 gramm súllyal;

3.   „vágott baromfi”: nem élő tyúk, kacsa, liba, pulyka és gyöngytyúk, egész, belsőséggel vagy anélkül;

4.   „származtatott termékek”: a következő termékek:

IX. rész:   A méhészeti ágazatra vonatkozó meghatározások

1.   „Méz”: az Apis mellifera méhek által növényi nektárból vagy élő növényi részek nedvéből, illetve növényi nedveket szívó rovarok élő növényi részeken kiválasztott anyagából előállított természetes édes anyag, amelyet a méhek begyűjtenek, saját különleges anyagaik hozzáadásával átalakítanak, raktároznak, dehidratálnak és lépekben érlelnek.

A főbb mézfajták a következők:

| a) | eredet szerint:






  i. | virágméz vagy nektárméz: növényi nektárból nyert méz; |
| --- | --- | --- |

a)

eredet szerint:

i.

virágméz vagy nektárméz: növényi nektárból nyert méz;

| ii. | harmatméz: főképpen a növényi nedveket szívó rovarok (Hemiptera) élő növényi részeken kiválasztott anyagából vagy élő növényi részek nedvéből nyert méz; |
| --- | --- |

ii.

harmatméz: főképpen a növényi nedveket szívó rovarok (Hemiptera) élő növényi részeken kiválasztott anyagából vagy élő növényi részek nedvéből nyert méz;

| b) | az előállítás és/vagy kiszerelés módja szerint:






  iii. | lépes méz: a méhek által újonnan épített, még lakatlan lépek sejtjeiben vagy kizárólag méhviaszból készített vékony lépalaplapokban tárolt, lezárt egész lépben vagy léprészekben értékesített méz; |
| --- | --- | --- |

b)

az előállítás és/vagy kiszerelés módja szerint:

iii.

lépes méz: a méhek által újonnan épített, még lakatlan lépek sejtjeiben vagy kizárólag méhviaszból készített vékony lépalaplapokban tárolt, lezárt egész lépben vagy léprészekben értékesített méz;

| iv. | darabos méz vagy lépet tartalmazó méz: egy vagy több lépdarabot tartalmazó méz; |
| --- | --- |

iv.

darabos méz vagy lépet tartalmazó méz: egy vagy több lépdarabot tartalmazó méz;

| v. | lecsapolt méz: felfedett lakatlan lépek lecsapolásával nyert méz; |
| --- | --- |

v.

lecsapolt méz: felfedett lakatlan lépek lecsapolásával nyert méz;

| vi. | kivont méz: felfedett lakatlan lépek centrifugálásával nyert méz; |
| --- | --- |

vi.

kivont méz: felfedett lakatlan lépek centrifugálásával nyert méz;

| vii. | sajtolt méz: lakatlan lépek sajtolásával, 45 C-ot meg nem haladó mérsékelt hő alkalmazásával vagy anélkül nyert méz; |
| --- | --- |

vii.

sajtolt méz: lakatlan lépek sajtolásával, 45 C-ot meg nem haladó mérsékelt hő alkalmazásával vagy anélkül nyert méz;

| viii. | szűrt méz: az idegen szerves vagy szervetlen anyagok oly módon történő eltávolításával nyert méz, amely jelentős polleneltávolítást eredményez. |
| --- | --- |

viii.

szűrt méz: az idegen szerves vagy szervetlen anyagok oly módon történő eltávolításával nyert méz, amely jelentős polleneltávolítást eredményez.

Az „ipari méz” olyan méz, amely:

| a) | ipari felhasználásra vagy egyéb, feldolgozásra kerülő élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra alkalmas, és |
| --- | --- |

a)

ipari felhasználásra vagy egyéb, feldolgozásra kerülő élelmiszerek összetevőjeként történő felhasználásra alkalmas, és

| b) | esetleg:






  — | idegen íze vagy illata van, vagy |
| --- | --- | --- |

b)

esetleg:

—

idegen íze vagy illata van, vagy

| — | erjedése megkezdődött, vagy már megerjedt, illetőleg |
| --- | --- |

—

erjedése megkezdődött, vagy már megerjedt, illetőleg

| — | túlmelegítették. |
| --- | --- |

—

túlmelegítették.

2.   „Méhészeti termékek”: méz, méhviasz, méhpempő, méhszurok vagy virágpor.

2012. július 4., szerdaIV. MELLÉKLET

A 8. CIKK (1) ÉS (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT RIZS ÉS CUKOR SZABVÁNYOS MINŐSÉGE

A.   A hántolatlan rizs szabványos minősége

A szabványos minőségű hántolatlan rizs:

| a) | megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű, szagtalan; |
| --- | --- |

a)

megbízható, kifogástalan kereskedelmi minőségű, szagtalan;

| b) | legfeljebb 13 % nedvességtartalmú; |
| --- | --- |

b)

legfeljebb 13 % nedvességtartalmú;

| c) | az egész szemek tekintetében 63 tömegszázalékos teljesen hántolt rizshozammal rendelkezik (3 %-os nyesett szem tűréshatárral), amelyben a nem kifogástalan minőségű teljesen hántolt rizsszemek tömegszázaléka a következő:






  a 1106 10 27 és a 1006 10 98 KN-kódok alá tartozó hántolatlan fakó rizsszemek | 1,5 % |
| --- | --- | --- |
| a 1106 10 27 és a 1006 10 98 KN-kódoktól eltérő KN-kódok alá tartozó hántolatlan fakó rizsszemek | 2,0 % |
| pirosbarázdás szemek | 1,0 % |
| pettyes szemek | 0,50 % |
| foltos szemek | 0,25 % |
| sárga szemek | 0,02 % |
| borostyánszínű szemek | 0,05 % |

c)

az egész szemek tekintetében 63 tömegszázalékos teljesen hántolt rizshozammal rendelkezik (3 %-os nyesett szem tűréshatárral), amelyben a nem kifogástalan minőségű teljesen hántolt rizsszemek tömegszázaléka a következő:

a 1106 10 27 és a 1006 10 98 KN-kódok alá tartozó hántolatlan fakó rizsszemek

1,5 %

a 1106 10 27 és a 1006 10 98 KN-kódoktól eltérő KN-kódok alá tartozó hántolatlan fakó rizsszemek

2,0 %

pirosbarázdás szemek

1,0 %

pettyes szemek

0,50 %

foltos szemek

0,25 %

sárga szemek

0,02 %

borostyánszínű szemek

0,05 %

B.   A cukor szabványos minősége

I.   A cukorrépa szabványos minősége

A szabványos minőségű cukorrépa:

| a) | ép és forgalomképes minőségű; |
| --- | --- |

a)

ép és forgalomképes minőségű;

| b) | az átvételkor 16 %-os cukortartalmú. |
| --- | --- |

b)

az átvételkor 16 %-os cukortartalmú.

II.   A fehércukor szabványos minősége

| 1. | A szabványos minőségű fehércukor jellemzői a következők:






  a) | ép, eredeti és forgalomképes minőségű; száraz, homogén szemcsés kristályok, szabadon folyó, |
| --- | --- | --- |

1.

A szabványos minőségű fehércukor jellemzői a következők:

a)

ép, eredeti és forgalomképes minőségű; száraz, homogén szemcsés kristályok, szabadon folyó,

| b) | minimális polarizáció: 99,7; |
| --- | --- |

b)

minimális polarizáció: 99,7;

| c) | maximális nedvességtartalom: 0,06 %; |
| --- | --- |

c)

maximális nedvességtartalom: 0,06 %;

| d) | maximális invertcukor-tartalom: 0,04 %; |
| --- | --- |

d)

maximális invertcukor-tartalom: 0,04 %;

| e) | a 2. pont alapján meghatározott pontok száma nem haladhatja meg összesen a 22-t, sem: | a 15-öt a hamutartalom tekintetében, |
| --- | --- | --- |

e)

a 2. pont alapján meghatározott pontok száma nem haladhatja meg összesen a 22-t, sem:

a 15-öt a hamutartalom tekintetében,

| | a 9-et a színtípus tekintetében, amelyet a Braunschweigi Agrártechnológiai Intézet módszerének (a továbbiakban: a Braunschweigi módszer) alkalmazásával határoztak meg, |
| --- | --- |

a 9-et a színtípus tekintetében, amelyet a Braunschweigi Agrártechnológiai Intézet módszerének (a továbbiakban: a Braunschweigi módszer) alkalmazásával határoztak meg,

| | a 6-ot az oldat színezése tekintetében, amelyet a Cukorelemzés Egységes Módszereinek Nemzetközi Bizottsága módszerének (a továbbiakban: az ICUMSA-módszer) alkalmazásával határoztak meg. |
| --- | --- |

a 6-ot az oldat színezése tekintetében, amelyet a Cukorelemzés Egységes Módszereinek Nemzetközi Bizottsága módszerének (a továbbiakban: az ICUMSA-módszer) alkalmazásával határoztak meg.

| 2. | Egy pont:






  a) | a 28 Brix-en, az ICUMSA-módszer alkalmazásával meghatározott hamutartalom 0,0018 %-ának; |
| --- | --- | --- |

2.

Egy pont:

a)

a 28 Brix-en, az ICUMSA-módszer alkalmazásával meghatározott hamutartalom 0,0018 %-ának;

| b) | a Braunschweigi módszer alkalmazásával meghatározott színtípus 0,5 egységének; |
| --- | --- |

b)

a Braunschweigi módszer alkalmazásával meghatározott színtípus 0,5 egységének;

| c) | az ICUMSA-módszer alkalmazásával meghatározott oldatszínezés 7,5 egységének felel meg. |
| --- | --- |

c)

az ICUMSA-módszer alkalmazásával meghatározott oldatszínezés 7,5 egységének felel meg.

| 3. | Az 1. pontban említett tényezők meghatározására azokat a módszereket kell alkalmazni, amelyeket e tényezők meghatározására az intervenciós intézkedések keretében alkalmaznak. |
| --- | --- |

3.

Az 1. pontban említett tényezők meghatározására azokat a módszereket kell alkalmazni, amelyeket e tényezők meghatározására az intervenciós intézkedések keretében alkalmaznak.

III.   A nyerscukor szabványos minősége

| 1. | A szabványos minőségű nyerscukor 92 %-os fehércukor-hozamú cukor. |
| --- | --- |

1.

A szabványos minőségű nyerscukor 92 %-os fehércukor-hozamú cukor.

| 2. | A nyers répacukor hozamát úgy kell kiszámítani, hogy e cukor polarizációs fokából le kell vonni:






  a) | annak néggyel szorzott százalékos hamutartalmát; |
| --- | --- | --- |

2.

A nyers répacukor hozamát úgy kell kiszámítani, hogy e cukor polarizációs fokából le kell vonni:

a)

annak néggyel szorzott százalékos hamutartalmát;

| b) | annak kettővel szorzott százalékos invertcukor-tartalmát; |
| --- | --- |

b)

annak kettővel szorzott százalékos invertcukor-tartalmát;

| c) | egyet. |
| --- | --- |

c)

egyet.

| 3. | A nyers nádcukor hozamát úgy kell kiszámítani, hogy e cukor kettővel szorzott polarizációs fokából le kell vonni százat. |
| --- | --- |

3.

A nyers nádcukor hozamát úgy kell kiszámítani, hogy e cukor kettővel szorzott polarizációs fokából le kell vonni százat.

2012. július 4., szerdaV. MELLÉKLET

A 34. CIKKBEN EMLÍTETT, HASÍTOTT TESTEKRE VONATKOZÓ UNIÓS OSZTÁLYOZÁSI RENDSZEREK

A.   A hasított kifejlett marhák uniós osztályozási rendszere

I.   Fogalommeghatározások

A következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

1.   „hasított test”: az levágott állat egész teste kivéreztetve, kizsigerelve és megnyúzva;

2.   „hasított féltest”: az 1. pontban említett hasított testnek a gerincoszlop mentén, a nyak-, hát-, ágyéki, illetve keresztcsonti csigolyák, valamint a szegycsont és a szeméremcsonti összenövés közepén végzett szimmetrikus szétválasztásával nyert termék.

II.   Kategóriák

A hasított testeket az alábbi kategóriákba kell sorolni:

| A. | nem ivartalanított és kétévesnél fiatalabb növendék bikák hasított teste; |
| --- | --- |

A.

nem ivartalanított és kétévesnél fiatalabb növendék bikák hasított teste;

| B. | egyéb nem ivartalanított hímivarú állatok hasított teste; |
| --- | --- |

B.

egyéb nem ivartalanított hímivarú állatok hasított teste;

| C. | ivartalanított hímivarú állatok hasított teste; |
| --- | --- |

C.

ivartalanított hímivarú állatok hasított teste;

| D. | nőivarú, már borjadzott állatok hasított teste; |
| --- | --- |

D.

nőivarú, már borjadzott állatok hasított teste;

| E. | egyéb nőivarú állatok hasított teste. |
| --- | --- |

E.

egyéb nőivarú állatok hasított teste.

III.   Osztályozás

A hasított testek osztályozását a következő tulajdonságok egymást követő felmérése alapján kell elvégezni:

| 1. | Húsosság, az alábbiakban meghatározottak szerint:
  A hasított test húsvonalainak fejlettsége, különösen a lényeges részeken (fartő, hát, lapocka)






  Húsossági osztály | Leírása |
| --- | --- | --- |
| S
  Kiváló | Minden húsvonal rendkívül domború; kivételesen jó izmoltság (dupla izmú hasított test) |
| E
  Kitűnő | Minden húsvonal domború vagy erősen domború; kivételesen jó izmoltság |
| U
  Nagyon jó | A húsvonalak egészében domborúak; nagyon jó izmoltság |
| R
  Jó | A húsvonalak egészében egyenesek; jó izmoltság |
| O
  Közepes | A húsvonalak egyenesek vagy homorúak; átlagos izmoltság |
| P
  Gyenge | Minden húsvonal homorú vagy egészen homorú; gyenge izmoltság |

1.

Húsosság, az alábbiakban meghatározottak szerint:

A hasított test húsvonalainak fejlettsége, különösen a lényeges részeken (fartő, hát, lapocka)

Húsossági osztály

Leírása

S

Kiváló

Minden húsvonal rendkívül domború; kivételesen jó izmoltság (dupla izmú hasított test)

E

Kitűnő

Minden húsvonal domború vagy erősen domború; kivételesen jó izmoltság

U

Nagyon jó

A húsvonalak egészében domborúak; nagyon jó izmoltság

R

Jó

A húsvonalak egészében egyenesek; jó izmoltság

O

Közepes

A húsvonalak egyenesek vagy homorúak; átlagos izmoltság

P

Gyenge

Minden húsvonal homorú vagy egészen homorú; gyenge izmoltság

| 2. | Faggyússág, az alábbiakban meghatározottak szerint:
  A hasított test külsején és a mellüregben található faggyú mennyisége






  Faggyússági osztály | Leírása |
| --- | --- | --- |
| 1
  nagyon csekély | Faggyúval borítottság nincs vagy csekély |
| 2
  csekély | Enyhe faggyúval borítottság, a hús majdnem mindenütt látható |
| 3
  közepes | A hús a fartő és lapocka kivételével majdnem mindenütt faggyúval borított, a mellüregben kevés faggyúlerakódás |
| 4
  erős | A hús mindenütt faggyúval borított, a fartő és lapocka részben még mindig látható, a mellüregben kifejezett faggyúlerakódás |
| 5
  nagyon erős | A teljes hasított test faggyúval borított, a mellüregben is vastag faggyúlerakódás |

2.

Faggyússág, az alábbiakban meghatározottak szerint:

A hasított test külsején és a mellüregben található faggyú mennyisége

Faggyússági osztály

Leírása

1

nagyon csekély

Faggyúval borítottság nincs vagy csekély

2

csekély

Enyhe faggyúval borítottság, a hús majdnem mindenütt látható

3

közepes

A hús a fartő és lapocka kivételével majdnem mindenütt faggyúval borított, a mellüregben kevés faggyúlerakódás

4

erős

A hús mindenütt faggyúval borított, a fartő és lapocka részben még mindig látható, a mellüregben kifejezett faggyúlerakódás

5

nagyon erős

A teljes hasított test faggyúval borított, a mellüregben is vastag faggyúlerakódás

IV.   Kiszerelés

Az egész vagy fél hasított testet a következőképpen kell előkészíteni:

| 1. | fejek és lábvégek nélkül; a fejet a tarkóizületnél kell a hasított testről leválasztani, a lábvégeket kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva kell eltávolítani, |
| --- | --- |

1.

fejek és lábvégek nélkül; a fejet a tarkóizületnél kell a hasított testről leválasztani, a lábvégeket kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva kell eltávolítani,

| 2. | a mellüregi és hasüregi szervek nélkül, vesével, vesefaggyúval, illetve medencei zsírszövettel együtt vagy azok nélkül, |
| --- | --- |

2.

a mellüregi és hasüregi szervek nélkül, vesével, vesefaggyúval, illetve medencei zsírszövettel együtt vagy azok nélkül,

| 3. | a nemi szervek és a hozzájuk tartozó izmok nélkül, valamint – nőivarú állatok esetében – a tőgy, illetve a tőgy zsírszövete nélkül. |
| --- | --- |

3.

a nemi szervek és a hozzájuk tartozó izmok nélkül, valamint – nőivarú állatok esetében – a tőgy, illetve a tőgy zsírszövete nélkül.

V.   Osztályozás és azonosítás

A 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 4. cikke értelmében jóváhagyott vágóhidak intézkedéseket hoznak, hogy az ilyen vágóhidakon levágott kifejlett marhák hasított testét vagy féltestét, amely a 854/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) I. melléklete I szakaszának III. fejezetével összefüggésben az 5. cikk (2) bekezdésében előírtak szerinti állat-egészségügyi jelöléssel van ellátva, az uniós osztályozási rendszer szerint osztályozzák és azonosítsák.

A tagállamok engedélyezhetik, hogy a jelöléssel való azonosítást megelőzően a hasított testekről illetve féltestekről eltávolítsák a külső faggyút, ha ezt a faggyússág indokolja.

B.   A hasított sertések uniós osztályozási rendszere

I.   Fogalommeghatározások

„hasított test”: a levágott sertés kivéreztetett és kizsigerelt teste egészben vagy a gerinc hosszanti középvonala mentén félbehasítva.

II.   Osztályozás

A hasított testeket a becsült színhústartalmuk alapján kell csoportosítani, és a következő osztályokba sorolni:

| Osztályok | A színhús aránya a hasított sertés súlyának százalékában |
| --- | --- |
| S | 60 vagy több (3) |
| E | 55 vagy több |
| U | legalább 50, de kevesebb mint 55 |
| R | legalább 45, de kevesebb mint 50 |
| O | legalább 40, de kevesebb mint 45 |
| P | Kevesebb mint 40 |

Osztályok

A színhús aránya a hasított sertés súlyának százalékában

S

60 vagy több (3)

E

55 vagy több

U

legalább 50, de kevesebb mint 55

R

legalább 45, de kevesebb mint 50

O

legalább 40, de kevesebb mint 45

P

Kevesebb mint 40

III.   Kiszerelés

A hasított testeket nyelv, szőr, köröm, nemi szervek, háj, vese és rekeszizom nélkül kell kiszerelni.

IV.   Színhústartalom

| 1. | A színhústartalmat a Bizottság által engedélyezett osztályozási módszerekkel kell megbecsülni. Csak a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereket lehet engedélyezni. Az osztályozási módszerek engedélyezésének feltétele, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon. |
| --- | --- |

1.

A színhústartalmat a Bizottság által engedélyezett osztályozási módszerekkel kell megbecsülni. Csak a hasított sertés egy vagy több anatómiai részén végzett fizikai méréseken alapuló, statisztikailag igazolt értékelési módszereket lehet engedélyezni. Az osztályozási módszerek engedélyezésének feltétele, hogy az értékelés statisztikai hibája egy megadott tűréshatáron belül maradjon.

| 2. | A hasított sertés kereskedelmi értékének meghatározása azonban nem kizárólag a becsült színhústartalom alapján történik. |
| --- | --- |

2.

A hasított sertés kereskedelmi értékének meghatározása azonban nem kizárólag a becsült színhústartalom alapján történik.

V.   A hasított testek azonosítása

Amennyiben a Bizottság másképp nem rendelkezik, az osztályozott hasított testeket az uniós osztályozási rendszer szerinti jelöléssel kell azonosítani.

C.   A hasított juhok uniós osztályozási rendszere

I.   Fogalommeghatározások

A „hasított test” és „hasított féltest” kifejezések tekintetében az A.I. pontban szereplő fogalommeghatározások alkalmazandók.

II.   Kategóriák

A hasított testeket az alábbi kategóriákba kell sorolni:

| A. | a 12 hónapnál fiatalabb juhok vágott teste, |
| --- | --- |

A.

a 12 hónapnál fiatalabb juhok vágott teste,

| B. | egyéb juhok vágott teste. |
| --- | --- |

B.

egyéb juhok vágott teste.

III.   Osztályozás

| 1. | A hasított testek osztályozására az A.III. pontban lévő rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók. Az A.III.1. pontban, illetve az A.III.2. pontban szereplő táblázat 3. és 4. sorában azonban a „fartő” terminust a „hátulsó testnegyed” terminussal kell helyettesíteni. |
| --- | --- |

1.

A hasított testek osztályozására az A.III. pontban lévő rendelkezések értelemszerűen alkalmazandók. Az A.III.1. pontban, illetve az A.III.2. pontban szereplő táblázat 3. és 4. sorában azonban a „fartő” terminust a „hátulsó testnegyed” terminussal kell helyettesíteni.

| 2. | Az 1. ponttól eltérően a 13 kg-nál kisebb súlyú hasított bárányok esetében azonban a Bizottság — a 323. cikk alkalmazása nélkül, végrehajtási jogi aktusok révén — a következő osztályozási kritériumok alkalmazását engedélyezheti a tagállamok számára:









  a) | a hasított test súlya, |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a hasított test súlya,

| b) | hússzín, |
| --- | --- |

b)

hússzín,

| c) | faggyússág. [Mód. 42] |
| --- | --- |

c)

faggyússág. [Mód. 42]

IV.   Kiszerelés

Az egész vagy fél hasított testet fej (az atlanto-occipitalis ízületnél leválasztva), lábvégek (kéztő-kézközép, illetve lábtő-lábközép csontok közötti izületeknél leválasztva), farok (a hatodik és hetedik farkcsigolya között elválasztva), tőgy, nemi szervek, máj és bélgarnitúra nélkül kell előkészíteni. A vesék és a vesefaggyú a hasított test részei.

V.   A hasított testek azonosítása:

Az osztályozott egész vagy fél hasított testeket az uniós osztályozási rendszer szerinti jelöléssel kell azonosítani.

---

(1)  HL L 139., 2004.4.30., 55. o.

(2)  HL L 139., 2004.4.30., 206. o.

(3)  [A tagállamok a területükön levágott, 60 % vagy annál több színhúst tartalmazó sertésekre külön osztályt vezethetnek be, amelyet S betűvel kell jelölni.]

2012. július 4., szerdaVI. MELLÉKLET

AZ 50. CIKKBEN EMLÍTETT, A CUKOR, AZ IZOGLÜKÓZ ÉS AZ INULINSZIRUP TERMELÉSÉRE VONATKOZÓ NEMZETI ÉS REGIONÁLIS KVÓTÁK

a 2010/2011-es gazdasági évtől kezdődően

| (tonna) |
| --- |
| Tagállam vagy régió
  (1) | Cukor
  (2) | Izoglükóz
  (3) | Inulinszirup
  (4) |
| Belgium | 676 235,0 | 114 580,2 | 0 |
| Bulgária | 0 | 89 198,0 | |
| Cseh Köztársaság | 372 459,3 | | |
| Dánia | 372 383,0 | | |
| Németország | 2 898 255,7 | 56 638,2 | |
| Írország | 0 | | |
| Görögország | 158 702,0 | 0 | |
| Spanyolország | 498 480,2 | 53 810,2 | |
| Franciaország (tengerentúli területek nélkül) | 3 004 811,15 | | 0 |
| Franciaország tengerentúli megyéi | 432 220,05 | | |
| Olaszország | 508 379,0 | 32 492,5 | |
| Lettország | 0 | | |
| Litvánia | 90 252,0 | | |
| Magyarország | 105 420,0 | 220 265,8 | |
| Hollandia | 804 888,0 | 0 | 0 |
| Ausztria | 351 027,4 | | |
| Lengyelország | 1 405 608,1 | 42 861,4 | |
| Portugália (kontinentális területek) | 0 | 12 500,0 | |
| Azori-szigetek Autonóm Régió | 9 953,0 | | |
| Románia | 104 688,8 | 0 | |
| Szlovénia | 0 | | |
| Szlovákia | 112 319,5 | 68 094,5 | |
| Finnország | 80 999,0 | 0 | |
| Svédország | 293 186,0 | | |
| Egyesült Királyság | 1 056 474,0 | 0 | |
| ÖSSZESEN | 13 336 741,2 | 690 440,8 | 0 |

(tonna)

Tagállam vagy régió

(1)

Cukor

(2)

Izoglükóz

(3)

Inulinszirup

(4)

Belgium

676 235,0

114 580,2

0

Bulgária

0

89 198,0

Cseh Köztársaság

372 459,3

Dánia

372 383,0

Németország

2 898 255,7

56 638,2

Írország

0

Görögország

158 702,0

0

Spanyolország

498 480,2

53 810,2

Franciaország (tengerentúli területek nélkül)

3 004 811,15

0

Franciaország tengerentúli megyéi

432 220,05

Olaszország

508 379,0

32 492,5

Lettország

0

Litvánia

90 252,0

Magyarország

105 420,0

220 265,8

Hollandia

804 888,0

0

0

Ausztria

351 027,4

Lengyelország

1 405 608,1

42 861,4

Portugália (kontinentális területek)

0

12 500,0

Azori-szigetek Autonóm Régió

9 953,0

Románia

104 688,8

0

Szlovénia

0

Szlovákia

112 319,5

68 094,5

Finnország

80 999,0

0

Svédország

293 186,0

Egyesült Királyság

1 056 474,0

0

ÖSSZESEN

13 336 741,2

690 440,8

0

2012. július 4., szerdaVII. MELLÉKLET

A CUKORKVÓTÁK VAGY IZOGLÜKÓZKVÓTÁK ÁTRUHÁZÁSÁNAK RÉSZLETES SZABÁLYAI A 53. CIKKNEK MEGFELELŐEN

I.

E melléklet alkalmazásában:

a)   „vállalkozások egyesülése”: két vagy több vállalkozás egyetlen vállalkozássá történő egyesülése;

b)   „vállalkozás átruházása”: a kvótával rendelkező vállalkozás eszközeinek egy vagy több vállalkozás számára történő átruházása vagy azokba történő beolvasztása;

c)   „gyár átruházása”: egy műszaki egység – beleértve az érintett termék gyártásához szükséges egész üzemet is – tulajdonjogának egy vagy több vállalkozás részére történő átruházása, ami az átruházó vállalkozás termelésének részleges vagy teljes átvállalását eredményezi;

d)   „gyár haszonbérlete”: a cukor gyártásához szükséges egész üzemet magában foglaló műszaki egység haszonbérletére vonatkozó szerződés annak működtetése céljából, amelyet legalább három egymást követő gazdasági évre kötnek – a felek megállapodnak abban, hogy azt a harmadik gazdasági év lejárta előtt nem szüntetik meg – egy olyan vállalkozással, amely ugyanabban a tagállamban telepedett le, mint az érintett gyár, ha – a haszonbérlet hatálybalépését követően – az a vállalkozás, amely az érintett gyárat bérli, annak teljes termelésére nézve kizárólagosan cukorgyártó vállalkozásnak tekinthető.

II.

| 1. | A 2. pont sérelme nélkül a cukorgyártó vállalkozások egyesülése vagy átruházása, illetve a cukorgyárak átruházása esetén a kvótákat a következőképpen kell kiigazítani:






  a) | cukorgyártó vállalkozások egyesülése esetén a tagállamok az egyesülés révén keletkező vállalkozás részére akkora kvótát osztanak ki, amely egyenlő az érintett cukorgyártó vállalkozások részére az egyesülés előtt kiosztott kvóták összegével; |
| --- | --- | --- |

1.

A 2. pont sérelme nélkül a cukorgyártó vállalkozások egyesülése vagy átruházása, illetve a cukorgyárak átruházása esetén a kvótákat a következőképpen kell kiigazítani:

a)

cukorgyártó vállalkozások egyesülése esetén a tagállamok az egyesülés révén keletkező vállalkozás részére akkora kvótát osztanak ki, amely egyenlő az érintett cukorgyártó vállalkozások részére az egyesülés előtt kiosztott kvóták összegével;

| b) | cukorgyártó vállalkozás átruházása esetén a tagállam az átruházott vállalkozás kvótáját cukorgyártás céljára a vállalkozást megszerző vállalkozás részére osztja ki, illetve, ha az átruházott vállalkozás az átruházással több vállalkozáshoz kerül, a kiosztásnak az ezek által egyenként átvett cukortermelés arányában kell történnie; |
| --- | --- |

b)

cukorgyártó vállalkozás átruházása esetén a tagállam az átruházott vállalkozás kvótáját cukorgyártás céljára a vállalkozást megszerző vállalkozás részére osztja ki, illetve, ha az átruházott vállalkozás az átruházással több vállalkozáshoz kerül, a kiosztásnak az ezek által egyenként átvett cukortermelés arányában kell történnie;

| c) | cukorgyár átruházása esetén a tagállam a gyár tulajdonjogát átruházó vállalkozás kvótáját csökkenti, és a szóban forgó gyárat megvásárló cukorgyártó vállalkozás vagy vállalkozások kvótáját az átvett cukortermelés arányában levont mennyiséggel növeli. |
| --- | --- |

c)

cukorgyár átruházása esetén a tagállam a gyár tulajdonjogát átruházó vállalkozás kvótáját csökkenti, és a szóban forgó gyárat megvásárló cukorgyártó vállalkozás vagy vállalkozások kvótáját az átvett cukortermelés arányában levont mennyiséggel növeli.

| 2. | Amennyiben az 1. pontban említett valamelyik művelet által közvetlenül érintett több cukorrépa- vagy cukornádtermelő egyértelműen kinyilvánítja, hogy hajlandó a cukorrépáját vagy nádját olyan cukorgyártó vállalkozásnak szállítani, amely nem részese az említett műveleteknek, a tagállam a kiosztást az által a vállalkozás által vállalt termelés alapján végezheti, amelynek a termelők a cukorrépájukat vagy nádjukat szállítani kívánják. |
| --- | --- |

2.

Amennyiben az 1. pontban említett valamelyik művelet által közvetlenül érintett több cukorrépa- vagy cukornádtermelő egyértelműen kinyilvánítja, hogy hajlandó a cukorrépáját vagy nádját olyan cukorgyártó vállalkozásnak szállítani, amely nem részese az említett műveleteknek, a tagállam a kiosztást az által a vállalkozás által vállalt termelés alapján végezheti, amelynek a termelők a cukorrépájukat vagy nádjukat szállítani kívánják.

| 3. | Abban az esetben, ha az 1. pontban említettektől eltérő körülmények között kerül sor:






  a) | egy cukorgyártó vállalkozásnak; |
| --- | --- | --- |

3.

Abban az esetben, ha az 1. pontban említettektől eltérő körülmények között kerül sor:

a)

egy cukorgyártó vállalkozásnak;

| b) | egy cukorgyártó vállalkozás egy vagy több gyárának |
| --- | --- |

b)

egy cukorgyártó vállalkozás egy vagy több gyárának

a bezárására, a tagállam kioszthatja a kvótáknak az adott bezárással érintett részét egy vagy több cukorgyártó vállalkozás részére.

Az első albekezdés b) pontjában említett esetben amennyiben az érintett termelők közül néhányan egyértelműen kinyilvánítják, hogy hajlandók cukorrépájukat vagy cukornádjukat egy adott cukorgyártó vállalkozásnak szállítani, a tagállam a kvótáknak az adott cukorrépával vagy cukornáddal összefüggő részét kioszthatja annak a vállalkozásnak, amely részére a termelők a szóban forgó termékeket szállítani kívánják.

| 4. | Amennyiben a 43. cikk (6) bekezdésében említett eltérésre történik hivatkozás, az érintett tagállam az említett eltérés által érintett répatermelőktől és cukorgyártó vállalkozásoktól megkövetelheti, hogy szakmán belüli megállapodásaikba olyan különleges záradékot illesszenek be, amely lehetővé teszi a tagállam számára e szakasz 2. és 3. pontjának az alkalmazását. |
| --- | --- |

4.

Amennyiben a 43. cikk (6) bekezdésében említett eltérésre történik hivatkozás, az érintett tagállam az említett eltérés által érintett répatermelőktől és cukorgyártó vállalkozásoktól megkövetelheti, hogy szakmán belüli megállapodásaikba olyan különleges záradékot illesszenek be, amely lehetővé teszi a tagállam számára e szakasz 2. és 3. pontjának az alkalmazását.

| 5. | Abban az esetben, ha egy cukorgyártó vállalkozáshoz tartozó gyár haszonbérletére kerül sor, a tagállam a gyárat bérbeadásra felkínáló vállalkozás kvótáját csökkentheti, és azt a részt, amellyel a kvótát csökkentette, kioszthatja annak a vállalkozásnak, amely a gyárat azzal a céllal bérli, hogy abban cukrot állítson elő.
  Ha a haszonbérlet az I. szakasz d) pontjában említett, három gazdasági évre kiterjedő időszak alatt szűnik meg, a kvótának az e pont első albekezdése alapján történő kiigazítását a tagállam a haszonbérlet hatálybalépésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényteleníti. Ha azonban a haszonbérlet vis maior miatt szűnik meg, a tagállam a kiigazítást nem köteles érvényteleníteni. |
| --- | --- |

5.

Abban az esetben, ha egy cukorgyártó vállalkozáshoz tartozó gyár haszonbérletére kerül sor, a tagállam a gyárat bérbeadásra felkínáló vállalkozás kvótáját csökkentheti, és azt a részt, amellyel a kvótát csökkentette, kioszthatja annak a vállalkozásnak, amely a gyárat azzal a céllal bérli, hogy abban cukrot állítson elő.

Ha a haszonbérlet az I. szakasz d) pontjában említett, három gazdasági évre kiterjedő időszak alatt szűnik meg, a kvótának az e pont első albekezdése alapján történő kiigazítását a tagállam a haszonbérlet hatálybalépésének időpontjára visszamenő hatállyal érvényteleníti. Ha azonban a haszonbérlet vis maior miatt szűnik meg, a tagállam a kiigazítást nem köteles érvényteleníteni.

| 6. | Amennyiben egy cukorgyártó vállalkozás már nem tudja biztosítani, hogy az uniós jogszabályok alapján az érintett cukorrépa-, illetve cukornádtermelők irányában fennálló kötelezettségeinek eleget tegyen, és amennyiben erről a helyzetről az érintett tagállam illetékes hatóságai is megbizonyosodtak, az érintett tagállam egy vagy több gazdasági évre kioszthatja a kvóták érintett részét a vállalt termelés arányában egy vagy több másik cukorgyártó vállalkozásnak. |
| --- | --- |

6.

Amennyiben egy cukorgyártó vállalkozás már nem tudja biztosítani, hogy az uniós jogszabályok alapján az érintett cukorrépa-, illetve cukornádtermelők irányában fennálló kötelezettségeinek eleget tegyen, és amennyiben erről a helyzetről az érintett tagállam illetékes hatóságai is megbizonyosodtak, az érintett tagállam egy vagy több gazdasági évre kioszthatja a kvóták érintett részét a vállalt termelés arányában egy vagy több másik cukorgyártó vállalkozásnak.

| 7. | Amennyiben egy tagállam egy cukorgyártó vállalkozásnak a cukorrépa etil-alkohollá történő feldolgozására árgaranciákat és felvevőpiacra vonatkozó garanciákat nyújt, a tagállam – az adott vállalkozással és az érintett répatermelőkkel egyetértésben – kioszthatja egy vagy több gazdasági évre a cukorgyártási kvóták teljes egészét vagy egy részét egy vagy több másik vállalkozás részére. |
| --- | --- |

7.

Amennyiben egy tagállam egy cukorgyártó vállalkozásnak a cukorrépa etil-alkohollá történő feldolgozására árgaranciákat és felvevőpiacra vonatkozó garanciákat nyújt, a tagállam – az adott vállalkozással és az érintett répatermelőkkel egyetértésben – kioszthatja egy vagy több gazdasági évre a cukorgyártási kvóták teljes egészét vagy egy részét egy vagy több másik vállalkozás részére.

III.

Izoglükózgyártó vállalkozások egyesülése vagy átruházása, illetve egy izoglükóz-előállító gyár átruházása esetén a tagállam az érintett izoglükózkvótákat kioszthatja egy vagy több másik vállalkozás részére, függetlenül attól, hogy azok rendelkeznek-e már termelési kvótával.

IV.

A II. és a III. szakasz alapján hozott intézkedések csak akkor léphetnek hatályba, ha teljesülnek a következő feltételek:

| a) | valamennyi érintett fél érdekeit figyelembe veszik; |
| --- | --- |

a)

valamennyi érintett fél érdekeit figyelembe veszik;

| b) | az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedések valószínűleg javítják a cukorrépa-, a cukornád- és a cukorgyártó ágazat szerkezetét; |
| --- | --- |

b)

az érintett tagállam úgy ítéli meg, hogy az intézkedések valószínűleg javítják a cukorrépa-, a cukornád- és a cukorgyártó ágazat szerkezetét;

| c) | az intézkedések azonos, a VI. mellékletben meghatátozott kvótával rendelkező területen letelepedett vállalkozásokra vonatkoznak. |
| --- | --- |

c)

az intézkedések azonos, a VI. mellékletben meghatátozott kvótával rendelkező területen letelepedett vállalkozásokra vonatkoznak.

V.

Ha az egyesülésre vagy az átruházásra október 1-je és a következő év április 30-a között kerül sor, a II. és a III. szakaszban említett intézkedések a folyó gazdasági évre vonatkozóan lépnek hatályba.

Ha az egyesülésre vagy az átruházásra ugyanabban az évben május 1-je és szeptember 30-a között kerül sor, a II. és a III. szakaszban említett intézkedések a következő gazdasági évre vonatkozóan lépnek hatályba.

VI.

A II. és a III. szakasz alkalmazásakor a tagállamok az V. szakaszban említett időszakok lejárta után legkésőbb 15 nappal tájékoztatják a Bizottságot a kiigazított kvótákról.

2012. július 4., szerdaVIII. MELLÉKLET

AZ 59. CIKKBEN EMLÍTETT, A TEJ ÉS A TEJTERMÉKEK TERMELÉSÉRE VONATKOZÓ NEMZETI KVÓTÁK

(tagállamonkénti mennyiségek (tonnában) tizenkét hónapos időszakonként):

| Tagállam | 2008/09 | 2009/10 | 2010/11 | 2011/12 | 2012/13 | 2013/14 | 2014/15 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgium | 3 427 288,740 | 3 461 561,627 | 3 496 177,244 | 3 531 139,016 | 3 566 450,406 | 3 602 114,910 | 3 602 114,910 |
| Bulgária | 998 580,000 | 1 008 565,800 | 1 018 651,458 | 1 028 837,973 | 1 039 126,352 | 1 049 517,616 | 1 049 517,616 |
| Cseh Köztársaság | 2 792 689,620 | 2 820 616,516 | 2 848 822,681 | 2 877 310,908 | 2 906 084,017 | 2 935 144,857 | 2 935 144,857 |
| Dánia | 4 612 619,520 | 4 658 745,715 | 4 705 333,172 | 4 752 386,504 | 4 799 910,369 | 4 847 909,473 | 4 847 909,473 |
| Németország | 28 847 420,391 | 29 135 894,595 | 29 427 253,541 | 29 721 526,076 | 30 018 741,337 | 30 318 928,750 | 30 318 928,750 |
| Észtország | 659 295,360 | 665 888,314 | 672 547,197 | 679 272,669 | 686 065,395 | 692 926,049 | 692 926,049 |
| Írország | 5 503 679,280 | 5 558 716,073 | 5 614 303,234 | 5 670 446,266 | 5 727 150,729 | 5 784 422,236 | 5 784 422,236 |
| Görögország | 836 923,260 | 845 292,493 | 853 745,418 | 862 282,872 | 870 905,700 | 879 614,757 | 879 614,757 |
| Spanyolország | 6 239 289,000 | 6 301 681,890 | 6 364 698,709 | 6 428 345,696 | 6 492 629,153 | 6 557 555,445 | 6 557 555,445 |
| Franciaország | 25 091 321,700 | 25 342 234,917 | 25 595 657,266 | 25 851 613,839 | 26 110 129,977 | 26 371 231,277 | 26 371 231,277 |
| Olaszország | 10 740 661,200 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 | 11 288 542,866 |
| Ciprus | 148 104,000 | 149 585,040 | 151 080,890 | 152 591,699 | 154 117,616 | 155 658,792 | 155 658,792 |
| Lettország | 743 220,960 | 750 653,170 | 758 159,701 | 765 741,298 | 773 398,711 | 781 132,698 | 781 132,698 |
| Litvánia | 1 738 935,780 | 1 756 325,138 | 1 773 888,389 | 1 791 627,273 | 1 809 543,546 | 1 827 638,981 | 1 827 638,981 |
| Luxemburg | 278 545,680 | 281 331,137 | 284 144,448 | 286 985,893 | 289 855,752 | 292 754,310 | 292 754,310 |
| Magyarország | 2 029 861,200 | 2 050 159,812 | 2 070 661,410 | 2 091 368,024 | 2 112 281,704 | 2 133 404,521 | 2 133 404,521 |
| Málta | 49 671,960 | 50 168,680 | 50 670,366 | 51 177,070 | 51 688,841 | 52 205,729 | 52 205,729 |
| Hollandia | 11 465 630,280 | 11 580 286,583 | 11 696 089,449 | 11 813 050,343 | 11 931 180,847 | 12 050 492,655 | 12 050 492,655 |
| Ausztria | 2 847 478,469 | 2 875 953,254 | 2 904 712,786 | 2 933 759,914 | 2 963 097,513 | 2 992 728,488 | 2 992 728,488 |
| Lengyelország | 9 567 745,860 | 9 663 423,319 | 9 760 057,552 | 9 857 658,127 | 9 956 234,709 | 10 055 797,056 | 10 055 797,056 |
| Portugália | 1 987 521,000 | 2 007 396,210 | 2 027 470,172 | 2 047 744,874 | 2 068 222,323 | 2 088 904,546 | 2 088 904,546 |
| Románia | 3 118 140,000 | 3 149 321,400 | 3 180 814,614 | 3 212 622,760 | 3 244 748,988 | 3 277 196,478 | 3 277 196,478 |
| Szlovénia | 588 170,760 | 594 052,468 | 599 992,992 | 605 992,922 | 612 052,851 | 618 173,380 | 618 173,380 |
| Szlovákia | 1 061 603,760 | 1 072 219,798 | 1 082 941,996 | 1 093 771,416 | 1 104 709,130 | 1 115 756,221 | 1 115 756,221 |
| Finnország | 2 491 930,710 | 2 516 850,017 | 2 542 018,517 | 2 567 438,702 | 2 593 113,089 | 2 619 044,220 | 2 619 044,220 |
| Svédország | 3 419 595,900 | 3 453 791,859 | 3 488 329,778 | 3 523 213,075 | 3 558 445,206 | 3 594 029,658 | 3 594 029,658 |
| Egyesült Királyság | 15 125 168,940 | 15 276 420,629 | 15 429 184,836 | 15 583 476,684 | 15 739 311,451 | 15 896 704,566 | 15 896 704,566 |

Tagállam

2008/09

2009/10

2010/11

2011/12

2012/13

2013/14

2014/15

Belgium

3 427 288,740

3 461 561,627

3 496 177,244

3 531 139,016

3 566 450,406

3 602 114,910

3 602 114,910

Bulgária

998 580,000

1 008 565,800

1 018 651,458

1 028 837,973

1 039 126,352

1 049 517,616

1 049 517,616

Cseh Köztársaság

2 792 689,620

2 820 616,516

2 848 822,681

2 877 310,908

2 906 084,017

2 935 144,857

2 935 144,857

Dánia

4 612 619,520

4 658 745,715

4 705 333,172

4 752 386,504

4 799 910,369

4 847 909,473

4 847 909,473

Németország

28 847 420,391

29 135 894,595

29 427 253,541

29 721 526,076

30 018 741,337

30 318 928,750

30 318 928,750

Észtország

659 295,360

665 888,314

672 547,197

679 272,669

686 065,395

692 926,049

692 926,049

Írország

5 503 679,280

5 558 716,073

5 614 303,234

5 670 446,266

5 727 150,729

5 784 422,236

5 784 422,236

Görögország

836 923,260

845 292,493

853 745,418

862 282,872

870 905,700

879 614,757

879 614,757

Spanyolország

6 239 289,000

6 301 681,890

6 364 698,709

6 428 345,696

6 492 629,153

6 557 555,445

6 557 555,445

Franciaország

25 091 321,700

25 342 234,917

25 595 657,266

25 851 613,839

26 110 129,977

26 371 231,277

26 371 231,277

Olaszország

10 740 661,200

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

11 288 542,866

Ciprus

148 104,000

149 585,040

151 080,890

152 591,699

154 117,616

155 658,792

155 658,792

Lettország

743 220,960

750 653,170

758 159,701

765 741,298

773 398,711

781 132,698

781 132,698

Litvánia

1 738 935,780

1 756 325,138

1 773 888,389

1 791 627,273

1 809 543,546

1 827 638,981

1 827 638,981

Luxemburg

278 545,680

281 331,137

284 144,448

286 985,893

289 855,752

292 754,310

292 754,310

Magyarország

2 029 861,200

2 050 159,812

2 070 661,410

2 091 368,024

2 112 281,704

2 133 404,521

2 133 404,521

Málta

49 671,960

50 168,680

50 670,366

51 177,070

51 688,841

52 205,729

52 205,729

Hollandia

11 465 630,280

11 580 286,583

11 696 089,449

11 813 050,343

11 931 180,847

12 050 492,655

12 050 492,655

Ausztria

2 847 478,469

2 875 953,254

2 904 712,786

2 933 759,914

2 963 097,513

2 992 728,488

2 992 728,488

Lengyelország

9 567 745,860

9 663 423,319

9 760 057,552

9 857 658,127

9 956 234,709

10 055 797,056

10 055 797,056

Portugália

1 987 521,000

2 007 396,210

2 027 470,172

2 047 744,874

2 068 222,323

2 088 904,546

2 088 904,546

Románia

3 118 140,000

3 149 321,400

3 180 814,614

3 212 622,760

3 244 748,988

3 277 196,478

3 277 196,478

Szlovénia

588 170,760

594 052,468

599 992,992

605 992,922

612 052,851

618 173,380

618 173,380

Szlovákia

1 061 603,760

1 072 219,798

1 082 941,996

1 093 771,416

1 104 709,130

1 115 756,221

1 115 756,221

Finnország

2 491 930,710

2 516 850,017

2 542 018,517

2 567 438,702

2 593 113,089

2 619 044,220

2 619 044,220

Svédország

3 419 595,900

3 453 791,859

3 488 329,778

3 523 213,075

3 558 445,206

3 594 029,658

3 594 029,658

Egyesült Királyság

15 125 168,940

15 276 420,629

15 429 184,836

15 583 476,684

15 739 311,451

15 896 704,566

15 896 704,566

2012. július 4., szerdaIX. MELLÉKLET

A 63. CIKKBEN EMLÍTETT REFERENCIA-ZSÍRTARTALOM

| Tagállam | g/kg |
| --- | --- |
| Belgium | 36,91 |
| Bulgária | 39,10 |
| Cseh Köztársaság | 42,10 |
| Dánia | 43,68 |
| Németország | 40,11 |
| Észtország | 43,10 |
| Görögország | 36,10 |
| Spanyolország | 36,37 |
| Franciaország | 39,48 |
| Írország | 35,81 |
| Olaszország | 36,88 |
| Ciprus | 34,60 |
| Lettország | 40,70 |
| Litvánia | 39,90 |
| Luxemburg | 39,17 |
| Magyarország | 38,50 |
| Hollandia | 42,36 |
| Ausztria | 40,30 |
| Lengyelország | 39,00 |
| Portugália | 37,30 |
| Románia | 38,50 |
| Szlovénia | 41,30 |
| Szlovákia | 37,10 |
| Finnország | 43,40 |
| Svédország | 43,40 |
| Egyesült Királyság | 39,70 |

Tagállam

g/kg

Belgium

36,91

Bulgária

39,10

Cseh Köztársaság

42,10

Dánia

43,68

Németország

40,11

Észtország

43,10

Görögország

36,10

Spanyolország

36,37

Franciaország

39,48

Írország

35,81

Olaszország

36,88

Ciprus

34,60

Lettország

40,70

Litvánia

39,90

Luxemburg

39,17

Magyarország

38,50

Hollandia

42,36

Ausztria

40,30

Lengyelország

39,00

Portugália

37,30

Románia

38,50

Szlovénia

41,30

Szlovákia

37,10

Finnország

43,40

Svédország

43,40

Egyesült Királyság

39,70

2012. július 4., szerdaX. MELLÉKLET

A 136. CIKK (1) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT TÁMOGATÁSI PROGRAMOK KÖLTSÉGVETÉSE

| 1000 EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési év | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014-től kezdődően |
| BG | 15 608 | 21 234 | 22 022 | 27 077 | 26 742 | 26 762 |
| CZ | 2 979 | 4 076 | 4 217 | 5 217 | 5 151 | 5 155 |
| DE | 22 891 | 30 963 | 32 190 | 39 341 | 38 867 | 38 895 |
| EL | 14 286 | 19 167 | 19 840 | 24 237 | 23 945 | 23 963 |
| ES | 213 820 | 284 219 | 279 038 | 358 000 | 352 774 | 353 081 |
| FR | 171 909 | 226 814 | 224 055 | 284 299 | 280 311 | 280 545 |
| IT (1) | 238 223 | 298 263 | 294 135 | 341 174 | 336 736 | 336 997 |
| CY | 2 749 | 3 704 | 3 801 | 4 689 | 4 643 | 4 646 |
| LT | 30 | 37 | 45 | 45 | 45 | 45 |
| LU | 344 | 467 | 485 | 595 | 587 | 588 |
| HU | 16 816 | 23 014 | 23 809 | 29 455 | 29 081 | 29 103 |
| MT | 232 | 318 | 329 | 407 | 401 | 402 |
| AT | 8 038 | 10 888 | 11 313 | 13 846 | 13 678 | 13 688 |
| PT | 37 802 | 51 627 | 53 457 | 65 989 | 65 160 | 65 208 |
| RO | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 | 42 100 |
| SI | 3 522 | 3 770 | 3 937 | 5 119 | 5 041 | 5 045 |
| SK | 2 938 | 4 022 | 4 160 | 5 147 | 5 082 | 5 085 |
| UK | 0 | 61 | 67 | 124 | 120 | 120 |

1000 EUR-ban

Költségvetési év

2009

2010

2011

2012

2013

2014-től kezdődően

BG

15 608

21 234

22 022

27 077

26 742

26 762

CZ

2 979

4 076

4 217

5 217

5 151

5 155

DE

22 891

30 963

32 190

39 341

38 867

38 895

EL

14 286

19 167

19 840

24 237

23 945

23 963

ES

213 820

284 219

279 038

358 000

352 774

353 081

FR

171 909

226 814

224 055

284 299

280 311

280 545

IT (1)

238 223

298 263

294 135

341 174

336 736

336 997

CY

2 749

3 704

3 801

4 689

4 643

4 646

LT

30

37

45

45

45

45

LU

344

467

485

595

587

588

HU

16 816

23 014

23 809

29 455

29 081

29 103

MT

232

318

329

407

401

402

AT

8 038

10 888

11 313

13 846

13 678

13 688

PT

37 802

51 627

53 457

65 989

65 160

65 208

RO

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

42 100

SI

3 522

3 770

3 937

5 119

5 041

5 045

SK

2 938

4 022

4 160

5 147

5 082

5 085

UK

0

61

67

124

120

120

---

(1)  A 73/2009/EK rendelet VIII. mellékletében szereplő, Olaszországra vonatkozóan a 2008., 2009. és 2010. év tekintetében megállapított nemzeti felső határok 20 millió EUR-val csökkennek; a 2009., 2010. és 2011. év vonatkozásában Olaszország költségvetési összegeinek meghatározása az e táblázat szerinti megfelelő összegek figyelembevételével történt.

2012. július 4., szerdaXI. MELLÉKLET

A 159. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT NEMZETKÖZI SZERVEZETEK

| — | Codex Alimentarius |
| --- | --- |

—

Codex Alimentarius

| — | az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága |
| --- | --- |

—

az Egyesült Nemzetek Szervezete Európai Gazdasági Bizottsága

2012. július 4., szerdaXII. MELLÉKLET

A 163. CIKKBEN EMLÍTETT TERMÉKEK MEGHATÁROZÁSAI, MEGJELÖLÉSEI ÉS KERESKEDELMI MEGNEVEZÉSEI

E melléklet alkalmazásában a kereskedelmi megnevezés a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének (1) bekezdése értelmében az élelmiszer árumegnevezését jelenti.

I. rész:   A legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák húsa

I.   FOGALOMMEGHATÁROZÁS

E melléklet e részének alkalmazásában „hús”: bármely, legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhából származó, emberi fogyasztásra szánt hasított test, csontos vagy csont nélküli hús belsőségekkel vagy ezek nélkül, frissen, fagyasztva vagy mélyhűtve, csomagolva vagy kiszerelve is.

Vágáskor a legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhákat a piaci szereplők az illetékes hatóság felügyelete alatt a következő kategóriák egyikébe sorolják:

| (A) | : | V kategória | : | 8 hónapos vagy ennél fiatalabb szarvasmarhák
  A kategóriát azonosító betű: V. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (B) | : | Z kategória | : | 8 hónapnál idősebb, de legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák
  A kategóriát azonosító betű: Z. |

(A)

:

V kategória

:

8 hónapos vagy ennél fiatalabb szarvasmarhák

A kategóriát azonosító betű: V.

(B)

:

Z kategória

:

8 hónapnál idősebb, de legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák

A kategóriát azonosító betű: Z.

II.   KERESKEDELMI MEGNEVEZÉSEK

| 1. | A legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák húsát a különböző tagállamokban csak a következő, valamennyi tagállam vonatkozásában meghatározott kereskedelmi megnevezéssel vagy megnevezésekkel szabad forgalmazni:






  (A) | A legfeljebb 8 hónapos szarvasmarhák húsa esetében [(A kategóriát azonosító betű: V)]:







  Az értékesítés helye szerinti ország | Használandó kereskedelmi megnevezés |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgium | veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch |
| Bulgária | месо от малки телета |
| Cseh Köztársaság | Telecí |
| Dánia | Lyst kalvekød |
| Németország | Kalbfleisch |
| Észtország | Vasikaliha |
| Görögország | μοσχάρι γάλακτος |
| Spanyolország | Ternera blanca, carne de ternera blanca |
| Franciaország | veau, viande de veau |
| Írország | Veal |
| Olaszország | vitello, carne di vitello |
| Ciprus | μοσχάρι γάλακτος |
| Lettország | Teļa gaļa |
| Litvánia | Veršiena |
| Luxemburg | veau, viande de veau/Kalbfleisch |
| Magyarország | Borjúhús |
| Málta | Vitella |
| Hollandia | Kalfsvlees |
| Ausztria | Kalbfleisch |
| Lengyelország | Cielęcina |
| Portugália | Vitela |
| Románia | carne de vițel |
| Szlovénia | Teletina |
| Szlovákia | Teľacie mäso |
| Finnország | vaalea vasikanliha/ljust kalvkött |
| Svédország | ljust kalvkött |
| Egyesült Királyság | Veal |

1.

A legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák húsát a különböző tagállamokban csak a következő, valamennyi tagállam vonatkozásában meghatározott kereskedelmi megnevezéssel vagy megnevezésekkel szabad forgalmazni:

(A)

A legfeljebb 8 hónapos szarvasmarhák húsa esetében [(A kategóriát azonosító betű: V)]:

Az értékesítés helye szerinti ország

Használandó kereskedelmi megnevezés

Belgium

veau, viande de veau/kalfsvlees/Kalbfleisch

Bulgária

месо от малки телета

Cseh Köztársaság

Telecí

Dánia

Lyst kalvekød

Németország

Kalbfleisch

Észtország

Vasikaliha

Görögország

μοσχάρι γάλακτος

Spanyolország

Ternera blanca, carne de ternera blanca

Franciaország

veau, viande de veau

Írország

Veal

Olaszország

vitello, carne di vitello

Ciprus

μοσχάρι γάλακτος

Lettország

Teļa gaļa

Litvánia

Veršiena

Luxemburg

veau, viande de veau/Kalbfleisch

Magyarország

Borjúhús

Málta

Vitella

Hollandia

Kalfsvlees

Ausztria

Kalbfleisch

Lengyelország

Cielęcina

Portugália

Vitela

Románia

carne de vițel

Szlovénia

Teletina

Szlovákia

Teľacie mäso

Finnország

vaalea vasikanliha/ljust kalvkött

Svédország

ljust kalvkött

Egyesült Királyság

Veal

| (B) | A 8 hónapnál idősebb, de legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák húsa esetében.[(A kategóriát azonosító betű: Z)]:







  Az értékesítés helye szerinti ország | Használandó kereskedelmi megnevezés |
| --- | --- | --- |
| Belgium | jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch |
| Bulgária | Телешко месо |
| Cseh Köztársaság | hovězí maso z mladého skotu |
| Dánia | Kalvekød |
| Németország | Jungrindfleisch |
| Észtország | noorloomaliha |
| Görögország | νεαρό μοσχάρι |
| Spanyolország | Ternera, carne de ternera |
| Franciaország | jeune bovin, viande de jeune bovin |
| Írország | rosé veal |
| Olaszország | vitellone, carne di vitellone |
| Ciprus | νεαρό μοσχάρι |
| Lettország | jaunlopa gaļa |
| Litvánia | Jautiena |
| Luxemburg | jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch |
| Magyarország | Növendék marha húsa |
| Málta | Vitellun |
| Hollandia | rosé kalfsvlees |
| Ausztria | Jungrindfleisch |
| Lengyelország | młoda wołowina |
| Portugália | Vitelão |
| Románia | carne de tineret bovin |
| Szlovénia | meso težjih telet |
| Szlovákia | mäso z mladého dobytka |
| Finnország | vasikanliha/kalvkött |
| Svédország | Kalvkött |
| Egyesült Királyság | Beef |

(B)

A 8 hónapnál idősebb, de legfeljebb 12 hónapos szarvasmarhák húsa esetében.[(A kategóriát azonosító betű: Z)]:

Az értékesítés helye szerinti ország

Használandó kereskedelmi megnevezés

Belgium

jeune bovin, viande de jeune bovin/jongrundvlees/Jungrindfleisch

Bulgária

Телешко месо

Cseh Köztársaság

hovězí maso z mladého skotu

Dánia

Kalvekød

Németország

Jungrindfleisch

Észtország

noorloomaliha

Görögország

νεαρό μοσχάρι

Spanyolország

Ternera, carne de ternera

Franciaország

jeune bovin, viande de jeune bovin

Írország

rosé veal

Olaszország

vitellone, carne di vitellone

Ciprus

νεαρό μοσχάρι

Lettország

jaunlopa gaļa

Litvánia

Jautiena

Luxemburg

jeune bovin, viande de jeune bovin/Jungrindfleisch

Magyarország

Növendék marha húsa

Málta

Vitellun

Hollandia

rosé kalfsvlees

Ausztria

Jungrindfleisch

Lengyelország

młoda wołowina

Portugália

Vitelão

Románia

carne de tineret bovin

Szlovénia

meso težjih telet

Szlovákia

mäso z mladého dobytka

Finnország

vasikanliha/kalvkött

Svédország

Kalvkött

Egyesült Királyság

Beef

| 2. | Az 1. pontban említett kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni az adott húsrész vagy belsőség megnevezésével vagy jelölésével. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban említett kereskedelmi megnevezéseket ki lehet egészíteni az adott húsrész vagy belsőség megnevezésével vagy jelölésével.

| 3. | A 1. pontban szereplő táblázat A. pontjában a V kategória esetében felsorolt kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések kizárólag abban az esetben használhatók, ha az e mellékletben foglalt feltételek teljesülnek.
  Különösen a „veau”, a „telecí”, a „Kalb”, a „μοσχάρι”, a „ternera”, a „kalv”, a „veal”, a „vitello”, a „vitella”, a „kalf”, a „vitela” és a „teletina” kifejezés nem használható 12 hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén. |
| --- | --- |

3.

A 1. pontban szereplő táblázat A. pontjában a V kategória esetében felsorolt kereskedelmi megnevezések, valamint az ezekből származtatott új megnevezések kizárólag abban az esetben használhatók, ha az e mellékletben foglalt feltételek teljesülnek.

Különösen a „veau”, a „telecí”, a „Kalb”, a „μοσχάρι”, a „ternera”, a „kalv”, a „veal”, a „vitello”, a „vitella”, a „kalf”, a „vitela” és a „teletina” kifejezés nem használható 12 hónapnál idősebb szarvasmarha húsának kereskedelmi megnevezéseként, illetve nem szerepelhet ilyen hús címkéjén.

| 4. | Az 1. pontban említett feltételek nem vonatkoznak az olyan szarvasmarha-húsra, amelyre 2007. június 29. előtt az 510/2006/EK rendeletnek megfelelően oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be. |
| --- | --- |

4.

Az 1. pontban említett feltételek nem vonatkoznak az olyan szarvasmarha-húsra, amelyre 2007. június 29. előtt az 510/2006/EK rendeletnek megfelelően oltalom alatt álló eredetmegjelölést vagy földrajzi jelzést jegyeztek be.

II. rész:   Szőlőből készült termékek

(1)   Bor

A bor kizárólag zúzott vagy nem zúzott friss szőlő vagy szőlőmust teljes vagy részleges alkoholos erjedése által nyert termék.

A bor:

| a) | tényleges alkoholtartalma – függetlenül attól, hogy sor került-e a XII. melléklet I. részének B. szakaszában felsorolt eljárások alkalmazására vagy sem – nem kisebb 8,5 térfogatszázaléknál, amennyiben a bort kizárólag az e melléklet függelékében említett A. vagy B. szőlőtermő övezetekben szüretelt szőlőből állították elő, más szőlőtermő övezetekben pedig nem kisebb 9 térfogatszázaléknál; |
| --- | --- |

a)

tényleges alkoholtartalma – függetlenül attól, hogy sor került-e a XII. melléklet I. részének B. szakaszában felsorolt eljárások alkalmazására vagy sem – nem kisebb 8,5 térfogatszázaléknál, amennyiben a bort kizárólag az e melléklet függelékében említett A. vagy B. szőlőtermő övezetekben szüretelt szőlőből állították elő, más szőlőtermő övezetekben pedig nem kisebb 9 térfogatszázaléknál;

| b) | tényleges alkoholtartalma – eltérve az egyébként alkalmazandó minimális tényleges alkoholtartalomtól, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor esetében – függetlenül attól, hogy sor került-e a XII. melléklet I. részének B. szakaszában meghatározott eljárások alkalmazására vagy sem – legalább 4,5 térfogatszázalék; |
| --- | --- |

b)

tényleges alkoholtartalma – eltérve az egyébként alkalmazandó minimális tényleges alkoholtartalomtól, oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott bor esetében – függetlenül attól, hogy sor került-e a XII. melléklet I. részének B. szakaszában meghatározott eljárások alkalmazására vagy sem – legalább 4,5 térfogatszázalék;

| c) | összes alkoholtartalma nem nagyobb 15 térfogatszázaléknál. Ugyanakkor, ettől eltérően:






  — | az összes alkoholtartalom felső határa elérheti a 20 térfogatszázalékot az Unió egyes, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó szőlőtermő területeiről származó, olyan borok esetében, amelyeket alkoholtartalom-növelés nélkül állítanak elő, |
| --- | --- | --- |

c)

összes alkoholtartalma nem nagyobb 15 térfogatszázaléknál. Ugyanakkor, ettől eltérően:

—

az összes alkoholtartalom felső határa elérheti a 20 térfogatszázalékot az Unió egyes, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó szőlőtermő területeiről származó, olyan borok esetében, amelyeket alkoholtartalom-növelés nélkül állítanak elő,

| — | az összes alkoholtartalom felső határa meghaladhatja a 15 térfogatszázalékot az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező olyan borok esetében, amelyeket alkoholtartalom-növelés nélkül állítanak elő; |
| --- | --- |

—

az összes alkoholtartalom felső határa meghaladhatja a 15 térfogatszázalékot az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel rendelkező olyan borok esetében, amelyeket alkoholtartalom-növelés nélkül állítanak elő;

| d) | összes savtartalma (borkősavban kifejezve) nem kisebb, mint 3,5 gramm/liter vagy 46,6 milliekvivalens/liter, kivéve a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott esetleges eltéréseket. |
| --- | --- |

d)

összes savtartalma (borkősavban kifejezve) nem kisebb, mint 3,5 gramm/liter vagy 46,6 milliekvivalens/liter, kivéve a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott esetleges eltéréseket.

A „retsina” olyan bor, amelyet kizárólag Görögország földrajzi területén állítanak elő az Aleppo fenyőfa gyantájával kezelt szőlőmust felhasználásával. Az Aleppo fenyőfa gyantájának használata kizárólag a „retsina” nevű bor készítésére megengedett, Görögország vonatkozó rendelkezéseiben megállapított feltételek szerint.

A b) ponttól eltérve a „tokaji eszencia” és a „Tokajská esencia” bornak minősül.

Mindazonáltal a 163. cikk (2) bekezdése ellenére a tagállamok engedélyezhetik a „bor” kifejezés használatát, ha az:

| a) | valamely gyümölcs nevével együtt, összetett szó formájában a szőlőtől eltérő gyümölcs erjedésével nyert termékek megjelölésére szolgál; vagy |
| --- | --- |

a)

valamely gyümölcs nevével együtt, összetett szó formájában a szőlőtől eltérő gyümölcs erjedésével nyert termékek megjelölésére szolgál; vagy

| b) | egy összetett szó része. |
| --- | --- |

b)

egy összetett szó része.

Ki kell zárni az e mellékletben felsorolt borkategóriáknak megfelelő termékekkel való összetévesztés lehetőségét.

(2)   Még erjedésben lévő újbor

A még erjedésben levő újbor olyan termék, amelynek alkoholos erjedése még nem ment teljesen végbe, és amelyet még nem fejtettek le a seprőjéről.

(3)   Likőrbor

A likőrbor olyan termék:

| a) | amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék; |
| --- | --- |

a)

amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 15 és legfeljebb 22 térfogatszázalék;

| b) | amelynek összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék, kivéve bizonyos eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott likőrborokat, amelyek listáját a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze; |
| --- | --- |

b)

amelynek összes alkoholtartalma legalább 17,5 térfogatszázalék, kivéve bizonyos eredetmegjelöléssel vagy földrajzi jelzéssel ellátott likőrborokat, amelyek listáját a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze;

| c) | amelyet az alábbiakból állítanak elő:






  — | részben erjedt szőlőmustból, |
| --- | --- | --- |

c)

amelyet az alábbiakból állítanak elő:

—

részben erjedt szőlőmustból,

| — | borból, |
| --- | --- |

—

borból,

| — | az előbbi termékek vegyítéséből, vagy |
| --- | --- |

—

az előbbi termékek vegyítéséből, vagy

| — | szőlőmustból vagy annak borral való vegyítéséből a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó egyes olyan likőrborok esetén, amelyek oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkeznek; |
| --- | --- |

—

szőlőmustból vagy annak borral való vegyítéséből a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó egyes olyan likőrborok esetén, amelyek oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkeznek;

| d) | amelynek eredeti természetes alkoholtartalma nem kevesebb 12 térfogatszázaléknál, kivéve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott egyes olyan likőrborokat, amelyek jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze; |
| --- | --- |

d)

amelynek eredeti természetes alkoholtartalma nem kevesebb 12 térfogatszázaléknál, kivéve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott egyes olyan likőrborokat, amelyek jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze;

| e) | amelyhez a következők közül hozzáadtak






  i. | egyet vagy többet együttesen:






  — | szőlő eredetű semleges alkohol, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 96 térfogatszázalék, |
| --- | --- | --- | --- |

e)

amelyhez a következők közül hozzáadtak

i.

egyet vagy többet együttesen:

—

szőlő eredetű semleges alkohol, ideértve a szárított szőlő lepárlásával előállított alkoholt is, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 96 térfogatszázalék,

| — | borból vagy szárított szőlőből előállított párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 86 térfogatszázalék; |
| --- | --- |

—

borból vagy szárított szőlőből előállított párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 86 térfogatszázalék;

| ii. | adott esetben a következő termék(ek)kel együtt:






  — | sűrített szőlőmust, |
| --- | --- | --- |

ii.

adott esetben a következő termék(ek)kel együtt:

—

sűrített szőlőmust,

| — | az e) pont i. alpontjában említett termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdésében említett szőlőmustnak a keveréke; |
| --- | --- |

—

az e) pont i. alpontjában említett termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdésében említett szőlőmustnak a keveréke;

| f) | amelyhez az e) ponttól eltérve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező egyes olyan likőrborok esetében, amelyek jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze, hozzáadták:






  i. | az e) pont i. alpontjában felsorolt termékeket egyedül vagy együttesen; vagy |
| --- | --- | --- |

f)

amelyhez az e) ponttól eltérve az oltalom alatt álló eredetmegjelöléssel vagy oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel rendelkező egyes olyan likőrborok esetében, amelyek jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén állítja össze, hozzáadták:

i.

az e) pont i. alpontjában felsorolt termékeket egyedül vagy együttesen; vagy

| ii. | a következő termékek közül egyet vagy többet:






  — | borból vagy száraz szőlőből előállított alkohol, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 95 és legfeljebb 96 térfogatszázalék, |
| --- | --- | --- |

ii.

a következő termékek közül egyet vagy többet:

—

borból vagy száraz szőlőből előállított alkohol, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 95 és legfeljebb 96 térfogatszázalék,

| — | borpárlat vagy törkölypárlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 86 térfogatszázalék, |
| --- | --- |

—

borpárlat vagy törkölypárlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 86 térfogatszázalék,

| — | szárított szőlőből készített párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 94,5 térfogatszázalék; valamint |
| --- | --- |

—

szárított szőlőből készített párlat, amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 52 és legfeljebb 94,5 térfogatszázalék; valamint

| iii. | adott esetben egy vagy több terméket az alábbiak közül:






  — | szárított szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust, |
| --- | --- | --- |

iii.

adott esetben egy vagy több terméket az alábbiak közül:

—

szárított szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust,

| — | közvetlen hőhatással készített sűrített szőlőmust, amely – e művelet kivételével – megfelel a sűrített szőlőmust fogalommeghatározásának, |
| --- | --- |

—

közvetlen hőhatással készített sűrített szőlőmust, amely – e művelet kivételével – megfelel a sűrített szőlőmust fogalommeghatározásának,

| — | sűrített szőlőmust, |
| --- | --- |

—

sűrített szőlőmust,

| — | az f) pont ii. alpontjában felsorolt termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdésében említett szőlőmustnak a keveréke. |
| --- | --- |

—

az f) pont ii. alpontjában felsorolt termékek egyikének és a c) pont első és negyedik francia bekezdésében említett szőlőmustnak a keveréke.

(4)   Pezsgő

A pezsgő olyan termék:

| a) | amelyet első vagy második alkoholos erjesztéssel nyernek






  — | friss szőlőből, |
| --- | --- | --- |

a)

amelyet első vagy második alkoholos erjesztéssel nyernek

—

friss szőlőből,

| — | szőlőmustból, vagy |
| --- | --- |

—

szőlőmustból, vagy

| — | borból; |
| --- | --- |

—

borból;

| b) | amelyből a tárolóedény kinyitásakor kizárólag az erjedésből származó szén-dioxid szabadul fel; |
| --- | --- |

b)

amelyből a tárolóedény kinyitásakor kizárólag az erjedésből származó szén-dioxid szabadul fel;

| c) | amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamint |
| --- | --- |

c)

amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamint

| d) | amely esetében az előállítására szánt küvék összes alkoholtartalma nem lehet kisebb, mint 8,5 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

d)

amely esetében az előállítására szánt küvék összes alkoholtartalma nem lehet kisebb, mint 8,5 térfogatszázalék.

(5)   Minőségi pezsgő

A minőségi pezsgő olyan termék:

| a) | amelyet első vagy második alkoholos erjesztéssel nyernek






  — | friss szőlőből, |
| --- | --- | --- |

a)

amelyet első vagy második alkoholos erjesztéssel nyernek

—

friss szőlőből,

| — | szőlőmustból, vagy |
| --- | --- |

—

szőlőmustból, vagy

| — | borból; |
| --- | --- |

—

borból;

| b) | amelyből a tárolóedény kinyitásakor kizárólag az erjedésből származó szén-dioxid szabadul fel; |
| --- | --- |

b)

amelyből a tárolóedény kinyitásakor kizárólag az erjedésből származó szén-dioxid szabadul fel;

| c) | amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3,5 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamint |
| --- | --- |

c)

amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3,5 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamint

| d) | amely esetében az előállítására szánt küvék összes alkoholtartalma nem lehet kisebb, mint 9 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

d)

amely esetében az előállítására szánt küvék összes alkoholtartalma nem lehet kisebb, mint 9 térfogatszázalék.

(6)   Illatos minőségi pezsgő

Az illatos minőségi pezsgő olyan minőségi pezsgő:

| a) | amelyet a küvé összeállításakor kizárólag a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén összeállított jegyzéken szereplő különleges borszőlőfajtákból nyert szőlőmustból vagy erjedésben lévő szőlőmustból állítanak elő.
  A küvé összeállításakor bor felhasználásával, hagyományos módon előállított illatos minőségi pezsgők jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozza meg. |
| --- | --- |

a)

amelyet a küvé összeállításakor kizárólag a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén összeállított jegyzéken szereplő különleges borszőlőfajtákból nyert szőlőmustból vagy erjedésben lévő szőlőmustból állítanak elő.

A küvé összeállításakor bor felhasználásával, hagyományos módon előállított illatos minőségi pezsgők jegyzékét a Bizottság a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határozza meg.

| b) | amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt; |
| --- | --- |

b)

amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt;

| c) | amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 6 térfogatszázalék; valamint |
| --- | --- |

c)

amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 6 térfogatszázalék; valamint

| d) | amelynek összes alkoholtartalma legalább 10 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

d)

amelynek összes alkoholtartalma legalább 10 térfogatszázalék.

(7)   Szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor

A szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbor olyan termék:

| a) | amelyet oltalom alatt álló eredetmegnevezéssel vagy földrajzi jelzéssel nem rendelkező borból nyernek; |
| --- | --- |

a)

amelyet oltalom alatt álló eredetmegnevezéssel vagy földrajzi jelzéssel nem rendelkező borból nyernek;

| b) | amelyből a tárolóedény kinyitásakor olyan szén-dioxid szabadul fel, amely teljesen vagy részben e gáz hozzáadásából származik; valamint |
| --- | --- |

b)

amelyből a tárolóedény kinyitásakor olyan szén-dioxid szabadul fel, amely teljesen vagy részben e gáz hozzáadásából származik; valamint

| c) | amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt. |
| --- | --- |

c)

amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva 3 barnál nem kisebb túlnyomás uralkodik az oldott szén-dioxid jelenléte miatt.

(8)   Gyöngyözőbor

A gyöngyözőbor olyan termék:

| a) | amelyet borból nyernek, feltéve, hogy annak összes alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék; |
| --- | --- |

a)

amelyet borból nyernek, feltéve, hogy annak összes alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék;

| b) | amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék; |
| --- | --- |

b)

amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék;

| c) | amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik a benne oldott endogén szén-dioxid jelenléte miatt; valamint |
| --- | --- |

c)

amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik a benne oldott endogén szén-dioxid jelenléte miatt; valamint

| d) | amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek le. |
| --- | --- |

d)

amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek le.

(9)   Szén-dioxid hozzáadásával készült gyöngyözőbor

A szénsav hozzáadásával készült gyöngyözőbor olyan termék,

| a) | amelyet borból nyernek; |
| --- | --- |

a)

amelyet borból nyernek;

| b) | amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék és összes alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék; |
| --- | --- |

b)

amelynek tényleges alkoholtartalma legalább 7 térfogatszázalék és összes alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék;

| c) | amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik a teljes mértékben vagy részben hozzáadott oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamint |
| --- | --- |

c)

amelyben 20 °C-os hőmérsékleten, zárt tárolóedényekben tárolva minimum 1 bar és maximum 2,5 bar túlnyomás uralkodik a teljes mértékben vagy részben hozzáadott oldott szén-dioxid jelenléte miatt; valamint

| d) | amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek. |
| --- | --- |

d)

amelyet 60 literes vagy annál kisebb térfogatú tárolóedényekbe töltenek.

(10)   Szőlőmust

A szőlőmust a friss szőlőből természetes úton vagy fizikai eljárások révén nyert folyékony termék. A szőlőmust megengedett tényleges alkoholtartalma legfeljebb 1 térfogatszázalék.

(11)   Részben erjedt szőlőmust

Az erjedésben lévő szőlőmust a szőlőmust erjedése által nyert olyan termék, amelynek tényleges alkoholtartalma nagyobb 1 térfogatszázaléknál, de kisebb a termék összes alkoholtartalmának háromötödénél.

(12)   Szárított szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust

A szárított szőlőből nyert részben erjedt szőlőmust szárított szőlőből nyert szőlőmust részleges erjesztésével készített olyan termék, amelynek erjedés előtti teljes cukortartalma legalább 272 gramm/liter, és amelynek természetes és tényleges alkoholtartalma nem lehet 8 térfogatszázaléknál kisebb. Azonban egyes, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó borok, amelyek teljesítik ezeket a feltételeket, nem tekinthetők szárított szőlőből nyert erjedésben lévő szőlőmustnak.

(13)   Sűrített szőlőmust

A sűrített szőlőmust olyan karamellizálatlan szőlőmust, amelyet szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy a 165. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével és a 172. cikk d) pontjával összhangban meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten kijelzett érték ne legyen kisebb 50,9 ref. %-nál.

A sűrített szőlőmust esetében 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.

(14)   Finomított szőlőmustsűrítmény

A finomított szőlőmustsűrítmény olyan folyékony, karamellizálatlan termék,

| a) | amelyet a szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy 165. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével és a 172. cikk d) pontjával összhangban összhangban meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten kijelzett érték ne legyen kisebb 61,7 ref. %-nál; |
| --- | --- |

a)

amelyet a szőlőmust részleges vízelvonásával állítanak elő, amihez a közvetlen hőhatás kivételével bármely engedélyezett módszert fel lehet használni oly módon, hogy 165. cikk (1) bekezdésének harmadik albekezdésével és a 172. cikk d) pontjával összhangban összhangban meghatározandó módszer szerint használt refraktométeren 20 °C-os hőmérsékleten kijelzett érték ne legyen kisebb 61,7 ref. %-nál;

| b) | amelyet a savtalanítás és a cukortól eltérő egyéb összetevők eltávolítása céljából engedélyezett módszerekkel kezeltek; |
| --- | --- |

b)

amelyet a savtalanítás és a cukortól eltérő egyéb összetevők eltávolítása céljából engedélyezett módszerekkel kezeltek;

| c) | amely a következő tulajdonságokkal rendelkezik:






  — | pH-értéke 25 Brix-en nem nagyobb 5-nél, |
| --- | --- | --- |

c)

amely a következő tulajdonságokkal rendelkezik:

—

pH-értéke 25 Brix-en nem nagyobb 5-nél,

| — | abszorbanciája 425 nanométeren, 1 centiméteres vastagságon, 25 Brix-en sűrített szőlőmustnál nem több mint 0,100, |
| --- | --- |

—

abszorbanciája 425 nanométeren, 1 centiméteres vastagságon, 25 Brix-en sűrített szőlőmustnál nem több mint 0,100,

| — | egy bizonyos – külön meghatározandó – analitikai módszerrel nem érzékelhető szacharóztartalommal rendelkezik, |
| --- | --- |

—

egy bizonyos – külön meghatározandó – analitikai módszerrel nem érzékelhető szacharóztartalommal rendelkezik,

| — | Folin–Ciocalteu-indexe nem nagyobb 6,00-nál 25 Brixen, |
| --- | --- |

—

Folin–Ciocalteu-indexe nem nagyobb 6,00-nál 25 Brixen,

| — | titrálható savtartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 15 milliekvivalens, |
| --- | --- |

—

titrálható savtartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 15 milliekvivalens,

| — | kén-dioxid-tartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 25 milligramm, |
| --- | --- |

—

kén-dioxid-tartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 25 milligramm,

| — | összes kationtartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 8 milliekvivalens, |
| --- | --- |

—

összes kationtartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem nagyobb, mint 8 milliekvivalens,

| — | 25 Brixen és 20 °C-os hőmérsékleten vezetőképessége nem nagyobb, mint 120 mikro-Siemens/centiméter, |
| --- | --- |

—

25 Brixen és 20 °C-os hőmérsékleten vezetőképessége nem nagyobb, mint 120 mikro-Siemens/centiméter,

| — | furforoltartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem több mint 25 milligramm, |
| --- | --- |

—

furforoltartalma az összcukortartalom kilogrammjára vonatkoztatva nem több mint 25 milligramm,

| — | mezoinozitol jelenléte jellemzi. |
| --- | --- |

—

mezoinozitol jelenléte jellemzi.

A finomított szőlőmustsűrítmény esetében 1 térfogatszázaléknál nem nagyobb tényleges alkoholtartalom a megengedett.

(15)   Szárított szőlőből készült bor

A szárított szőlőből készült bor olyan termék,

| a) | amelyet alkoholtartalom-növelés nélkül, részleges vízelvonás céljából napon vagy árnyékon hagyott szőlőből állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet alkoholtartalom-növelés nélkül, részleges vízelvonás céljából napon vagy árnyékon hagyott szőlőből állítanak elő;

| b) | amelynek összes alkoholtartalma legalább 16 térfogatszázalék és tényleges alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék; valamint |
| --- | --- |

b)

amelynek összes alkoholtartalma legalább 16 térfogatszázalék és tényleges alkoholtartalma legalább 9 térfogatszázalék; valamint

| c) | amelynek természetes alkoholtartalma legalább 16 térfogatszázalék (vagy 272 gramm cukor literenként). |
| --- | --- |

c)

amelynek természetes alkoholtartalma legalább 16 térfogatszázalék (vagy 272 gramm cukor literenként).

(16)   Túlérett szőlőből készült bor

A túlérett szőlőből készült bor olyan termék,

| a) | amelyet alkohol hozzáadása nélkül állítanak elő; |
| --- | --- |

a)

amelyet alkohol hozzáadása nélkül állítanak elő;

| b) | amelynek természetes alkoholtartalma nagyobb 15 térfogatszázaléknál; valamint |
| --- | --- |

b)

amelynek természetes alkoholtartalma nagyobb 15 térfogatszázaléknál; valamint

| c) | amelynek összes alkoholtartalma legalább 15 térfogatszázalék és tényleges alkoholtartalma legalább 12 térfogatszázalék. |
| --- | --- |

c)

amelynek összes alkoholtartalma legalább 15 térfogatszázalék és tényleges alkoholtartalma legalább 12 térfogatszázalék.

A tagállamok e termékre érlelési időtartamot írhatnak elő.

(17)   Borecet

A borecet olyan ecet,

| a) | amelyet kizárólag a bor ecetsavas erjedése által nyernek; valamint |
| --- | --- |

a)

amelyet kizárólag a bor ecetsavas erjedése által nyernek; valamint

| b) | amelynek összes savtartalma – ecetsavban kifejezve – legalább 60 gramm/liter. |
| --- | --- |

b)

amelynek összes savtartalma – ecetsavban kifejezve – legalább 60 gramm/liter.

III. rész:   Tej és tejtermékek

| 1. | A „tej” kifejezés kizárólag az egy vagy több fejésből nyert rendes tőgyváladékot jelenti, az ahhoz történő hozzáadás vagy abból történő kivonás nélkül.
  A „tej” kifejezés alkalmazható azonban:






  a) | olyan tejre, amelyet összetételének megváltoztatása nélkül kezeltek, vagy olyan tejre, amelynek zsírtartalmát e melléklet IV. részének értelmében szabványosították; |
| --- | --- | --- |

1.

A „tej” kifejezés kizárólag az egy vagy több fejésből nyert rendes tőgyváladékot jelenti, az ahhoz történő hozzáadás vagy abból történő kivonás nélkül.

A „tej” kifejezés alkalmazható azonban:

a)

olyan tejre, amelyet összetételének megváltoztatása nélkül kezeltek, vagy olyan tejre, amelynek zsírtartalmát e melléklet IV. részének értelmében szabványosították;

| b) | egy vagy több szóval együtt a tej típusának, osztályának, eredetének és/vagy tervezett felhasználásának megjelölésére, azon fizikai kezelés, illetve az összetételben történt változtatás ismertetésére, amelynek alávetették, feltéve, hogy ez a változtatás a természetes tejalkotóelemek hozzáadására és/vagy kivonására korlátozódik. |
| --- | --- |

b)

egy vagy több szóval együtt a tej típusának, osztályának, eredetének és/vagy tervezett felhasználásának megjelölésére, azon fizikai kezelés, illetve az összetételben történt változtatás ismertetésére, amelynek alávetették, feltéve, hogy ez a változtatás a természetes tejalkotóelemek hozzáadására és/vagy kivonására korlátozódik.

| 2. | E rész alkalmazásában „tejtermékek” a kizárólag tejből származó termékek, elismerve azt, hogy adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges anyagok, feltéve, hogy ezeknek az anyagoknak a használata nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálja.
  A következőket kizárólag a tejtermékekre kell fenntartani:






  a) | a forgalmazás valamennyi fázisában használt következő elnevezések:






  i. | savó, |
| --- | --- | --- | --- |

2.

E rész alkalmazásában „tejtermékek” a kizárólag tejből származó termékek, elismerve azt, hogy adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges anyagok, feltéve, hogy ezeknek az anyagoknak a használata nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálja.

A következőket kizárólag a tejtermékekre kell fenntartani:

a)

a forgalmazás valamennyi fázisában használt következő elnevezések:

i.

savó,

| ii. | tejszín, |
| --- | --- |

ii.

tejszín,

| iii. | vaj, |
| --- | --- |

iii.

vaj,

| iv. | író, |
| --- | --- |

iv.

író,

| v. | vajolaj, |
| --- | --- |

v.

vajolaj,

| vi. | kazeinok, |
| --- | --- |

vi.

kazeinok,

| vii. | vízmentes tejzsír (AMF), |
| --- | --- |

vii.

vízmentes tejzsír (AMF),

| viii. | sajt, |
| --- | --- |

viii.

sajt,

| ix. | joghurt, |
| --- | --- |

ix.

joghurt,

| x. | kefir, |
| --- | --- |

x.

kefir,

| xi. | kumisz, |
| --- | --- |

xi.

kumisz,

| xii. | viili/fil, |
| --- | --- |

xii.

viili/fil,

| xiii. | smetana |
| --- | --- |

xiii.

smetana

| xiv. | fil; |
| --- | --- |

xiv.

fil;

| b) | a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének értelmében a tejtermékek kapcsán használt árumegnevezések. |
| --- | --- |

b)

a 2000/13/EK irányelv 5. cikkének értelmében a tejtermékek kapcsán használt árumegnevezések.

| 3. | A „tej” kifejezés és a tejtermékekre alkalmazott megnevezések használhatóak más szóval vagy szavakkal együtt olyan összetett termékek megjelölésére, amelyeknek egyik alkotórésze sem helyettesíti valamely tejalkotórészt, illetve nem szolgál valamely tejalkotórész helyettesítésére, és amelyeknek a tej vagy a tejtermék akár mennyiségi szempontból, akár a termék jellegénél fogva lényeges összetevője. |
| --- | --- |

3.

A „tej” kifejezés és a tejtermékekre alkalmazott megnevezések használhatóak más szóval vagy szavakkal együtt olyan összetett termékek megjelölésére, amelyeknek egyik alkotórésze sem helyettesíti valamely tejalkotórészt, illetve nem szolgál valamely tejalkotórész helyettesítésére, és amelyeknek a tej vagy a tejtermék akár mennyiségi szempontból, akár a termék jellegénél fogva lényeges összetevője.

| 4. | A tej és a Bizottság által meghatározandó tejtermékek eredetét, amennyiben az nem szarvasmarha, fel kell tüntetni. |
| --- | --- |

4.

A tej és a Bizottság által meghatározandó tejtermékek eredetét, amennyiben az nem szarvasmarha, fel kell tüntetni.

| 5. | Az e rész 1., 2. és 3. pontjában említett megnevezések nem alkalmazhatók a hivatkozott pontokban említettektől eltérő termékekre.
  Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik olyan termékek megnevezésére, amelyek pontos jellege a hagyományos felhasználásból egyértelműen kiderül, és/vagy amennyiben a megnevezést egyértelműen a termék valamely jellemző tulajdonságának leírására alkalmazzák. |
| --- | --- |

5.

Az e rész 1., 2. és 3. pontjában említett megnevezések nem alkalmazhatók a hivatkozott pontokban említettektől eltérő termékekre.

Ez a rendelkezés azonban nem vonatkozik olyan termékek megnevezésére, amelyek pontos jellege a hagyományos felhasználásból egyértelműen kiderül, és/vagy amennyiben a megnevezést egyértelműen a termék valamely jellemző tulajdonságának leírására alkalmazzák.

| 6. | Az e rész 1., 2. és 3. pontjában említettektől eltérő termékek vonatkozásában nem alkalmazható semmiféle olyan címke, kereskedelmi okmány, tájékoztató anyag vagy a „reklám” fogalmának a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikkében meghatározott reklám bármely olyan formája, sem olyan kiszerelési forma, amely azt állítja, sejteti vagy sugallja, hogy az tejtermék.
  A tejet vagy tejterméket tartalmazó termékek esetében azonban a „tej” vagy az e rész 2. pontjának második albekezdésében említett megnevezések kizárólag az alapanyagok ismertetésére és az összetevőknek a 2000/13/EK irányelv szerinti felsorolásában használhatók. |
| --- | --- |

6.

Az e rész 1., 2. és 3. pontjában említettektől eltérő termékek vonatkozásában nem alkalmazható semmiféle olyan címke, kereskedelmi okmány, tájékoztató anyag vagy a „reklám” fogalmának a megtévesztő és összehasonlító reklámról szóló, 2006. december 12-i 2006/114/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (1) 2. cikkében meghatározott reklám bármely olyan formája, sem olyan kiszerelési forma, amely azt állítja, sejteti vagy sugallja, hogy az tejtermék.

A tejet vagy tejterméket tartalmazó termékek esetében azonban a „tej” vagy az e rész 2. pontjának második albekezdésében említett megnevezések kizárólag az alapanyagok ismertetésére és az összetevőknek a 2000/13/EK irányelv szerinti felsorolásában használhatók.

IV. rész:   A 0401 KN-kód alá tartozó, emberi fogyasztásra szánt tej

I.   Fogalomeghatározások

E rész alkalmazásában:

a)   „tej”: egy vagy több tehén fejésével nyert termék;

b)   „fogyasztói tej”: a III. pontban említett olyan termékek, amelyeket további feldolgozás nélkül juttatnak el a fogyasztókhoz;

c)   „zsírtartalom”: az adott tej száz egységében levő tejzsír tömegben kifejezett aránya;

d)   „fehérjetartalom”: az adott tej száz egységében lévő fehérje tömegben kifejezett aránya (a tej tömegszázalékban kifejezett összes nitrogéntartalmát 6,38-cal megszorozva számított érték).

II.   A végső fogyasztó részére történő szállítás vagy értékesítés

| (1) | A végső fogyasztó részére csak a fogyasztói tejre megállapított követelményeknek megfelelő, feldolgozás nélküli tej szállítható vagy értékesíthető, akár közvetlenül, akár éttermek, kórházak, üzemi étkezdék vagy egyéb hasonló tömegétkeztetési egységek közvetítésével. |
| --- | --- |

(1)

A végső fogyasztó részére csak a fogyasztói tejre megállapított követelményeknek megfelelő, feldolgozás nélküli tej szállítható vagy értékesíthető, akár közvetlenül, akár éttermek, kórházak, üzemi étkezdék vagy egyéb hasonló tömegétkeztetési egységek közvetítésével.

| (2) | A termékek tekintetében alkalmazandó kereskedelmi megnevezések az e rész III. pontjában szereplő megnevezések. Ezek a megnevezések csak a hivatkozott pontban említett termékekre alkalmazhatóak az összetett megnevezésekben történő használatuk sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(2)

A termékek tekintetében alkalmazandó kereskedelmi megnevezések az e rész III. pontjában szereplő megnevezések. Ezek a megnevezések csak a hivatkozott pontban említett termékekre alkalmazhatóak az összetett megnevezésekben történő használatuk sérelme nélkül.

| (3) | A tagállamok rendelkezéseket hoznak a fogyasztóknak az érintett termékek jellegével és összetételével kapcsolatos tájékoztatása érdekében, amennyiben az ilyen tájékoztatás hiánya zavart eredményezhet. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok rendelkezéseket hoznak a fogyasztóknak az érintett termékek jellegével és összetételével kapcsolatos tájékoztatása érdekében, amennyiben az ilyen tájékoztatás hiánya zavart eredményezhet.

III.   Fogyasztói tej

| 1. | A következő termékeket kell fogyasztói tejnek tekinteni:






  a) | nyerstej: olyan tej, amelyet nem melegítettek 40 C fölé vagy nem tettek ki hasonló eredménnyel járó kezelésnek; |
| --- | --- | --- |

1.

A következő termékeket kell fogyasztói tejnek tekinteni:

a)

nyerstej: olyan tej, amelyet nem melegítettek 40 C fölé vagy nem tettek ki hasonló eredménnyel járó kezelésnek;

| b) | teljes tej: hőkezelt tej, amely a zsírtartalom vonatkozásában megfelel a következő követelmények egyikének:






  i. | standardizált teljes tej: legalább 3,50 % (m/m) zsírtartalmú tej. A tagállamok azonban további kategóriát is megállapíthatnak a 4,00 % (m/m) vagy azt meghaladó zsírtartalmú teljes tejre; |
| --- | --- | --- |

b)

teljes tej: hőkezelt tej, amely a zsírtartalom vonatkozásában megfelel a következő követelmények egyikének:

i.

standardizált teljes tej: legalább 3,50 % (m/m) zsírtartalmú tej. A tagállamok azonban további kategóriát is megállapíthatnak a 4,00 % (m/m) vagy azt meghaladó zsírtartalmú teljes tejre;

| ii. | nem standardizált teljes tej: olyan tej, amelynek zsírtartalmát a fejési fázis óta nem változtatták meg, sem tejzsírok hozzáadásával vagy kivonásával, sem olyan tejjel való elegyítésével, amelynek természetes zsírtartalmát megváltoztatták. Tejzsírtartalma azonban nem lehet 3,50 %-nál (m/m) kevesebb; |
| --- | --- |

ii.

nem standardizált teljes tej: olyan tej, amelynek zsírtartalmát a fejési fázis óta nem változtatták meg, sem tejzsírok hozzáadásával vagy kivonásával, sem olyan tejjel való elegyítésével, amelynek természetes zsírtartalmát megváltoztatták. Tejzsírtartalma azonban nem lehet 3,50 %-nál (m/m) kevesebb;

| c) | zsírszegény tej: olyan hőkezelt tej, amelynek zsírtartalmát legalább 1,50 %-ra (m/m) és legfeljebb 1,80 %-ra (m/m) csökkentették; |
| --- | --- |

c)

zsírszegény tej: olyan hőkezelt tej, amelynek zsírtartalmát legalább 1,50 %-ra (m/m) és legfeljebb 1,80 %-ra (m/m) csökkentették;

| d) | sovány (fölözött) tej: olyan hőkezelt tej, amelynek zsírtartalmát nem több, mint 0,50 %-ra (m/m) csökkentették. |
| --- | --- |

d)

sovány (fölözött) tej: olyan hőkezelt tej, amelynek zsírtartalmát nem több, mint 0,50 %-ra (m/m) csökkentették.

Az első albekezdés b), c) és d) pontjában megállapított, zsírtartalomra vonatkozó követelményeknek nem megfelelő hőkezelt tej fogyasztói tejnek tekinthető, amennyiben zsírtartalmát világosan és könnyen olvasható formában, egy tizedesjegy pontossággal feltüntetik a csomagoláson „... % zsírtartalom” formában. Az ilyen típusú tej azonban nem nevezhető teljes tejnek, zsírszegény tejnek vagy sovány (fölözött) tejnek.

| 2. | Az 1.b) pont ii. alpontjának sérelme nélkül csak a következő módosítások engedhetők meg:






  a) | a fogyasztói tejre meghatározott zsírtartalom teljesítése érdekében a természetes zsírtartalom módosítása tejszín hozzáadásával vagy kivonásával, vagy teljes tej, zsírszegény tej, illetve sovány (fölözött) tej hozzáadásával; |
| --- | --- | --- |

2.

Az 1.b) pont ii. alpontjának sérelme nélkül csak a következő módosítások engedhetők meg:

a)

a fogyasztói tejre meghatározott zsírtartalom teljesítése érdekében a természetes zsírtartalom módosítása tejszín hozzáadásával vagy kivonásával, vagy teljes tej, zsírszegény tej, illetve sovány (fölözött) tej hozzáadásával;

| b) | a tej dúsítása tejfehérjékkel, ásványi sókkal vagy vitaminokkal; |
| --- | --- |

b)

a tej dúsítása tejfehérjékkel, ásványi sókkal vagy vitaminokkal;

| c) | a laktóztartalom csökkentése glükózra vagy galaktózra történő átalakítás révén. |
| --- | --- |

c)

a laktóztartalom csökkentése glükózra vagy galaktózra történő átalakítás révén.

A tej összetételének a b) és c) pontban említett módosítása csak akkor engedélyezhető, ha ezt a termék csomagolásán kitörölhetetlenül feltüntetik úgy, hogy az könnyen látható és olvasható legyen. E jelölések feltüntetése azonban nem mentesít a 90/496/EGK tanácsi irányelvben (2) meghatározott tápértékjelölési kötelezettség alól. Amennyiben fehérjék hozzáadására került sor, a dúsított tej fehérjetartalma legalább 3,8 % (m/m).

A tagállamok azonban korlátozhatják vagy megtilthatják a tej összetételének a b) és c) pontban említett módosítását.

| 3. | A fogyasztói tej:






  a) | fagyáspontja közelít a begyűjtött fogyasztói tej származási területén a nyerstej rögzített, átlagos fagyáspontjához; |
| --- | --- | --- |

3.

A fogyasztói tej:

a)

fagyáspontja közelít a begyűjtött fogyasztói tej származási területén a nyerstej rögzített, átlagos fagyáspontjához;

| b) | a 3,5 % (m/m) zsírtartalmú tej esetében 20 °C-on mérve legalább 1 028 gramm/liter tömegű, az ettől eltérő zsírtartalmú tej esetében pedig azzal egyenértékű literenkénti tömegű; |
| --- | --- |

b)

a 3,5 % (m/m) zsírtartalmú tej esetében 20 °C-on mérve legalább 1 028 gramm/liter tömegű, az ettől eltérő zsírtartalmú tej esetében pedig azzal egyenértékű literenkénti tömegű;

| c) | a 3,5 % (m/m) zsírtartalmú tej esetében minimum 2,9 % (m/m) fehérjét tartalmaz, az ettől eltérő zsírtartalmú tej esetében pedig azzal egyenértékű koncentrációjú. |
| --- | --- |

c)

a 3,5 % (m/m) zsírtartalmú tej esetében minimum 2,9 % (m/m) fehérjét tartalmaz, az ettől eltérő zsírtartalmú tej esetében pedig azzal egyenértékű koncentrációjú.

V. rész:   Baromfihús-ágazati termékek

I.   E melléklet e része az alábbi fajoktól származó, az Unióban ipari vagy kereskedelmi úton forgalmazott, bizonyos típusú és kiszerelésű baromfihúsra, előkészített baromfihúsra és -belsőségekre, valamint baromfihúsból vagy –belsőségből készült termékekre alkalmazandó:

| — | Gallus domesticus, |
| --- | --- |

—

Gallus domesticus,

| — | kacsa, |
| --- | --- |

—

kacsa,

| — | liba, |
| --- | --- |

—

liba,

| — | pulyka, |
| --- | --- |

—

pulyka,

| — | gyöngytyúk. |
| --- | --- |

—

gyöngytyúk.

E rendelkezéseket a 0210 99 39 KN-kód alá tartozó, sós lében tartósított baromfihúsra is alkalmazni kell.

II.   Fogalomeghatározások

(1)   „baromfihús”: olyan emberi fogyasztásra alkalmas baromfihús, amelyet hűtőkezelésen kívül nem vetettek alá kezelésnek;

(2)   „friss baromfihús”: – 2 °C-nál nem alacsonyabb és + 4 °C-nál nem magasabb hőmérsékleten tárolt, a hűtési eljárás során korábban soha meg nem keményedett baromfihús. A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kis mértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss baromfihús kiskereskedelmi egységekben vagy az árusító hellyel szomszédos létesítményben történő darabolásához és kezeléséhez szükséges legrövidebb időtartamra, amennyiben a darabolás és a kezelés kizárólagos célja a vevő közvetlen, helyszíni kiszolgálása;

(3)   „fagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet a szokásos vágási technológia által megengedett lehető legrövidebb időn belül le kell fagyasztani, és mindenkor – 12 °C-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani;

(4)   „gyorsfagyasztott baromfihús”: olyan baromfihús, amelyet mindenkor – 18 °C-nál nem magasabb hőmérsékleten kell tartani a 89/108/EGK tanácsi irányelvben (3) előírt tűréshatárokon belül;

(5)   „előkészített baromfihús”: olyan baromfihús, beleértve az apróra darabolt baromfihúst, amelyhez élelmiszereket, fűszereket vagy adalékanyagokat adtak hozzá, vagy amelyen olyan eljárásokat végeztek, amelyek nem voltak elegendőek a hús belső izomrostszerkezetének módosításához;

(6)   „friss előkészített baromfihús”: olyan előkészített baromfihús, amelyhez friss baromfihúst használtak fel.

A tagállamok azonban megállapíthatnak ettől kis mértékben eltérő hőmérsékleti követelményeket a friss előkészített baromfihús előállítása során az üzemben végzett darabolás és kezelés megkönnyítéséhez szükséges legrövidebb időtartamra, és csak a szükséges mértékben.

(7)   „baromfihús-készítmény”: a 853/2004/EK rendelet I. mellékletének 7.1. pontjában meghatározott olyan húskészítmény, amelyhez baromfihúst használtak fel.

VI. rész:   Kenhető zsírok

A 163. cikkben említett termékek feldolgozás nélkül sem közvetlenül, sem éttermeken, kórházakon, üzemi étkezdéken vagy hasonló létesítményeken keresztül nem értékesíthetők és nem juttathatók el a végső fogyasztóhoz, amennyiben nem felelnek meg a mellékletben meghatározott követelményeknek.

E termékek kereskedelmi megnevezése meg kell egyezzen az ebben a részben szereplővel.

Az alább szereplő kereskedelmi megnevezéseket az itt meghatározott, a következő KN-kódok alá besorolt, legalább 10, de legfeljebb 90 tömegszázalék zsírtartalmú termékek számára kell fenntartani:

| a) | a 0405 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó tejzsírok; |
| --- | --- |

a)

a 0405 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó tejzsírok;

| b) | az ex 1517 KN-kód alá tartozó zsírok; |
| --- | --- |

b)

az ex 1517 KN-kód alá tartozó zsírok;

| c) | az ex 1517 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó, növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok. |
| --- | --- |

c)

az ex 1517 és az ex 2106 KN-kód alá tartozó, növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok.

A szárazanyagon belül a zsírtartalom só nélküli arányának legalább kétharmadot kell kitennie.

E kereskedelmi megnevezések azonban csak azokra a termékekre alkalmazandók, amelyek 20 °C hőmérsékleten megőrzik szilárd halmazállapotukat, és kenhetőek.

A meghatározásokat nem kell alkalmazni a következőkre:

| a) | az olyan termékek megjelölésére, amelyeknél a hagyományos felhasználásból egyértelműen megállapítható a termékek pontos jellege és/vagy ha a megjelöléseket egyértelműen a termék jellemző tulajdonságának ismertetésére használják; |
| --- | --- |

a)

az olyan termékek megjelölésére, amelyeknél a hagyományos felhasználásból egyértelműen megállapítható a termékek pontos jellege és/vagy ha a megjelöléseket egyértelműen a termék jellemző tulajdonságának ismertetésére használják;

| b) | koncentrált termékek (vaj, margarin, keverékek) megnevezésére, amelyek zsírtartalma legalább 90 %. |
| --- | --- |

b)

koncentrált termékek (vaj, margarin, keverékek) megnevezésére, amelyek zsírtartalma legalább 90 %.

| Zsírcsoport | Kereskedelmi megnevezés | Termékkategória |
| --- | --- | --- |
| Meghatározások | A kategória kiegészítő leírása a zsírtartalom tömegszázalékának megadásával |
| A.   Tejzsírok
  Szilárd, képlékeny, elsődlegesen „víz az olajban” típusú, emulzió formájú termékek, amelyek kizárólag tejből és/vagy bizonyos tejtermékekből készültek, és amelyek esetében a zsír az alapvető értékösszetevő. Ugyanakkor adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges egyéb anyagok, amennyiben ezen anyagok nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálják. | 1. | Vaj |

Zsírcsoport

Kereskedelmi megnevezés

Termékkategória

Meghatározások

A kategória kiegészítő leírása a zsírtartalom tömegszázalékának megadásával

A.   Tejzsírok

Szilárd, képlékeny, elsődlegesen „víz az olajban” típusú, emulzió formájú termékek, amelyek kizárólag tejből és/vagy bizonyos tejtermékekből készültek, és amelyek esetében a zsír az alapvető értékösszetevő. Ugyanakkor adhatók hozzájuk az előállításukhoz szükséges egyéb anyagok, amennyiben ezen anyagok nem a tej bármely alkotóelemének teljes vagy részleges helyettesítését szolgálják.

1.

Vaj

| 2. | Háromnegyed-zsíros vaj (4) |
| --- | --- |

2.

Háromnegyed-zsíros vaj (4)

| 3. | Félzsíros vaj (5) |
| --- | --- |

3.

Félzsíros vaj (5)

| 4. | Kenhető vajkészítmény X % |
| --- | --- |

4.

Kenhető vajkészítmény X %

A termék tejzsírtartalma legalább 80, de kevesebb mint 90 %, maximális víztartalma 16 %, és zsírmentes tejszárazanyag-tartalma 2 %.

A termék tejzsírtartalma legalább 60 és legfeljebb 62 %.

A termék tejzsírtartalma legalább 39 és legfeljebb 41 %.

Termék a következő tejzsírtartalommal:

| — | 39 % alatti, |
| --- | --- |

—

39 % alatti,

| — | több mint 41 %, de kevesebb mint 60 %, |
| --- | --- |

—

több mint 41 %, de kevesebb mint 60 %,

| — | több mint 62 %, de kevesebb mint 80 %. |
| --- | --- |

—

több mint 62 %, de kevesebb mint 80 %.

B.   Zsírok

Szilárd, képlékeny, elsődlegesen „víz az olajban” típusú, emulzió formájú termékek, amelyek szilárd és/vagy folyékony növényi és/vagy állati eredetű, emberi fogyasztásra alkalmas zsírokból készültek, és amelyek tejzsírtartalma a zsírtartalom legfeljebb 3 %-a.

| 1. | Margarin |
| --- | --- |

1.

Margarin

| 2. | Háromnegyed-zsíros margarin (6) |
| --- | --- |

2.

Háromnegyed-zsíros margarin (6)

| 3. | Félzsíros margarin (7) |
| --- | --- |

3.

Félzsíros margarin (7)

| 4. | Kenhető zsír X % |
| --- | --- |

4.

Kenhető zsír X %

Növényi és/vagy állati zsírokból előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 80, de kevesebb mint 90 %.

Növényi és/vagy állati zsírokból előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 60, de legfeljebb 62 %.

Növényi és/vagy állati zsírokból előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 39, de legfeljebb 41 %.

Növényi és/vagy állati zsírból készült termék a következő zsírtartalommal:

| — | 39 % alatti, |
| --- | --- |

—

39 % alatti,

| — | több mint 41, de kevesebb mint 60 %, |
| --- | --- |

—

több mint 41, de kevesebb mint 60 %,

| — | több mint 62, de kevesebb mint 80 %. |
| --- | --- |

—

több mint 62, de kevesebb mint 80 %.

C.   Növényi és/vagy állati termékekből álló zsírok

Szilárd, képlékeny, elsődlegesen „víz az olajban” típusú, emulzió formájú termékek, amelyek szilárd és/vagy folyékony növényi és/vagy állati eredetű, emberi fogyasztásra alkalmas zsírokból készültek, és amelyek tejzsírtartalma a zsírtartalom 10 % és 80 %-a között van.

| 1. | Keverék |
| --- | --- |

1.

Keverék

| 2. | Háromnegyed-zsíros keverék (8) |
| --- | --- |

2.

Háromnegyed-zsíros keverék (8)

| 3. | Félzsíros keverék (9) |
| --- | --- |

3.

Félzsíros keverék (9)

| 4. | Kenhető keverék X % |
| --- | --- |

4.

Kenhető keverék X %

Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 80, de kevesebb, mint 90 %.

Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 60, de legfeljebb 62 %.

Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből előállított termék, amelynek zsírtartalma legalább 39, de legfeljebb 41 %.

Növényi és/vagy állati zsírok keverékéből készült termék a következő zsírtartalommal:

| — | 39 % alatti, |
| --- | --- |

—

39 % alatti,

| — | több mint 41, de kevesebb mint 60 %, |
| --- | --- |

—

több mint 41, de kevesebb mint 60 %,

| — | több mint 62, de kevesebb mint 80 %. |
| --- | --- |

—

több mint 62, de kevesebb mint 80 %.

| Megjegyzés: | Az e részben felsorolt termékek tejzsírösszetevője kizárólag fizikai eljárásokkal módosítható. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az e részben felsorolt termékek tejzsírösszetevője kizárólag fizikai eljárásokkal módosítható.

VII. rész:   Az olívaolajra és olívapogácsa-olajra vonatkozó megjelölések és meghatározások

Az e részben meghatározott, az olívaolajra és olívapogácsa-olajra vonatkozó megjelölések és meghatározások használata kötelező az érintett termékek Unión belüli forgalmazása során, valamint – amennyiben a szóban forgó megjelölések és meghatározások összeegyeztethetőek a kötelező erejű nemzetközi szabályokkal – a harmadik országokkal folytatott kereskedelem során is.

Kizárólag az e rész 1. pontjának a) és b) alpontjában, valamint 3. és 6. pontjában említett olajok hozhatók kiskereskedelmi forgalomba.

(1)   SZŰZ OLÍVAOLAJOK

Az olajfa terméséből kizárólag mechanikai vagy egyéb fizikai eljárással olyan körülmények, különösen hőmérsékleti viszonyok között előállított olajok, amelyek nem vezetnek az olaj összetételének megváltozásához, és amelyeket mosáson, ülepítésen, centrifugáláson és szűrésen kívül nem vetettek alá semmilyen kezelésnek, kivéve az oldószerek felhasználásával vagy újraészterezési eljárással nyert olajokat és mindenféle, egyéb olajokkal képzett keverékeket.

A szűz olívaolajok kizárólag a következő osztályokba sorolhatók be és az alábbi megjelölésekkel láthatók el:

a)   Extraszűz olívaolaj

Olyan szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,8 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

b)   Szűz olívaolaj

Olyan szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 2 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

c)   Lampant olívaolaj

Olyan szűz olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként meghaladja a 2 grammot, és/vagy amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

(2)   FINOMÍTOTT OLÍVAOLAJ

Szűz olívaolaj finomításával nyert olyan olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

(3)   FINOMÍTOTT OLÍVAOLAJOKBÓL ÉS SZŰZ OLÍVAOLAJOKBÓL ÁLLÓ OLÍVAOLAJ

Finomított olívaolaj és a lampant olívaolajon kívüli szűz olívaolaj keverésével nyert olyan olívaolaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

(4)   NYERS OLÍVAPOGÁCSA-OLAJ

Olívapogácsából oldószeres vagy fizikai eszközök alkalmazásával történő kezelés útján nyert olyan olaj, vagy bizonyos meghatározott jellemzők kivételével a lampant olívaolajnak megfelelő olaj – az újraészterezés útján nyert olaj és az egyéb olajfajtákkal kevert olajok kivételével –, amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

(5)   FINOMÍTOTT OLÍVAPOGÁCSA-OLAJ

Nyers olívapogácsa-olaj finomításával nyert olyan olaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg a 0,3 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

(6)   OLÍVAPOGÁCSA-OLAJ

Finomított olívapogácsa-olaj és a lampant olívaolajon kívüli szűz olívaolaj keverésével nyert olyan olaj, amelynek olajsavban kifejezett szabadzsírsav-tartalma 100 grammonként nem haladja meg az 1 grammot, és amelynek egyéb jellemzői megfelelnek az e kategória tekintetében meghatározott jellemzőknek.

---

(1)  HL L 376., 2006.12.27., 21. o.

(2)  HL L 276., 1990.10.6., 40. o.

(3)  HL L 40., 1989.2.11., 34. o.

(4)  Dán megfelelője „smør 60”.

(5)  Dán megfelelője „smør 40”.

(6)  Dán megfelelője „margarine 60”.

(7)  Dán megfelelője „margarine 60”.

(8)  Dán megfelelője „blandingsprodukt 60”.

(9)  Dán megfelelője „blandingsprodukt 40”.

| Megjegyzés: | Az e részben felsorolt termékek tejzsírösszetevője kizárólag fizikai eljárásokkal módosítható. |
| --- | --- |

Megjegyzés:

Az e részben felsorolt termékek tejzsírösszetevője kizárólag fizikai eljárásokkal módosítható.

2012. július 4., szerdaA XII. melléklet függeléke (a II. részben említetteknek megfelelően)

Szőlőtermő övezetek

A szőlőtermő övezetek a következők:

| (1) | Az A. szőlőtermő övezet részei:






  a) | Németországban a 2.a) pontba nem tartozó szőlőfajtákkal betelepített területek; |
| --- | --- | --- |

(1)

Az A. szőlőtermő övezet részei:

a)

Németországban a 2.a) pontba nem tartozó szőlőfajtákkal betelepített területek;

| b) | Luxemburgban a luxemburgi borvidék; |
| --- | --- |

b)

Luxemburgban a luxemburgi borvidék;

| c) | Belgiumban, Dániában, az Egyesült Királyságban, Hollandiában, Írországban, Lengyelországban és Svédországban ezeknek az országoknak a szőlőtermő területei; |
| --- | --- |

c)

Belgiumban, Dániában, az Egyesült Királyságban, Hollandiában, Írországban, Lengyelországban és Svédországban ezeknek az országoknak a szőlőtermő területei;

| d) | a Cseh Köztársaságban a Čechy bortermelő vidék. |
| --- | --- |

d)

a Cseh Köztársaságban a Čechy bortermelő vidék.

| (2) | A B. szőlőtermő övezet részei:






  (a) | Németországban a Baden régióhoz tartozó, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- | --- |

(2)

A B. szőlőtermő övezet részei:

(a)

Németországban a Baden régióhoz tartozó, szőlővel betelepített területek;

| (b) | Franciaországban az e mellékletben nem említett megyékben, valamint a következő megyékben található, szőlővel betelepített területek:






  — | Elzász: Bas-Rhin, Haut-Rhin, |
| --- | --- | --- |

(b)

Franciaországban az e mellékletben nem említett megyékben, valamint a következő megyékben található, szőlővel betelepített területek:

—

Elzász: Bas-Rhin, Haut-Rhin,

| — | Lotharingia: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges, |
| --- | --- |

—

Lotharingia: Meurthe-et-Moselle, Meuse, Moselle, Vosges,

| — | Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne, |
| --- | --- |

—

Champagne: Aisne, Aube, Marne, Haute-Marne, Seine-et-Marne,

| — | Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône, |
| --- | --- |

—

Jura: Ain, Doubs, Jura, Haute-Saône,

| — | Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillan település), |
| --- | --- |

—

Savoie: Savoie, Haute-Savoie, Isère (Chapareillan település),

| — | a Loire völgye: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, valamint a Nièvre megyei Cosne-sur-Loire járás szőlővel betelepített területei; |
| --- | --- |

—

a Loire völgye: Cher, Deux-Sèvres, Indre, Indre-et-Loire, Loir-et-Cher, Loire-Atlantique, Loiret, Maine-et-Loire, Sarthe, Vendée, Vienne, valamint a Nièvre megyei Cosne-sur-Loire járás szőlővel betelepített területei;

| c) | Ausztriában az ausztriai szőlőtermő területek; |
| --- | --- |

c)

Ausztriában az ausztriai szőlőtermő területek;

| d) | a Cseh Köztársaságban Moravia régió bortermelő vidéke és azok a szőlővel betelepített területek, amelyek nem szerepelnek az 1.d) pontban; |
| --- | --- |

d)

a Cseh Köztársaságban Moravia régió bortermelő vidéke és azok a szőlővel betelepített területek, amelyek nem szerepelnek az 1.d) pontban;

| e) | Szlovákiában a következő régiókban található szőlőtermő területek: Malokarpatská vinohradnícka oblasť, Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, Nitrianska vinohradnícka oblasť, Stredoslovenská vinohradnícka oblasť a Východoslovenská vinohradnícka oblasť és a 3.f) pontban nem szereplő szőlőtermő területek; |
| --- | --- |

e)

Szlovákiában a következő régiókban található szőlőtermő területek: Malokarpatská vinohradnícka oblasť, Južnoslovenská vinohradnícka oblasť, Nitrianska vinohradnícka oblasť, Stredoslovenská vinohradnícka oblasť a Východoslovenská vinohradnícka oblasť és a 3.f) pontban nem szereplő szőlőtermő területek;

| f) | Szlovéniában a következő régiókban található szőlőtermő területek:






  — | Podravje: Štajerska Slovenija, Prekmurje, |
| --- | --- | --- |

f)

Szlovéniában a következő régiókban található szőlőtermő területek:

—

Podravje: Štajerska Slovenija, Prekmurje,

| — | Posavje: Bizeljsko Sremič, Dolenjska és Bela krajina, és azok a szőlővel betelepített területek, amelyek nem szerepelnek a 4.d) pontban; |
| --- | --- |

—

Posavje: Bizeljsko Sremič, Dolenjska és Bela krajina, és azok a szőlővel betelepített területek, amelyek nem szerepelnek a 4.d) pontban;

| g) | Romániában a Podișul Transilvaniei területe. |
| --- | --- |

g)

Romániában a Podișul Transilvaniei területe.

| (3) | A C. I. szőlőtermő övezet részei:






  a) | Franciaországban:






  — | a következő megyék szőlővel betelepített területei: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (Chapareillan település kivételével), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre, (Cosne-sur-Loire járás kivételével), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes- Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne, |
| --- | --- | --- | --- |

(3)

A C. I. szőlőtermő övezet részei:

a)

Franciaországban:

—

a következő megyék szőlővel betelepített területei: Allier, Alpes-de-Haute-Provence, Hautes-Alpes, Alpes-Maritimes, Ariège, Aveyron, Cantal, Charente, Charente-Maritime, Corrèze, Côte-d’Or, Dordogne, Haute-Garonne, Gers, Gironde, Isère (Chapareillan település kivételével), Landes, Loire, Haute-Loire, Lot, Lot-et-Garonne, Lozère, Nièvre, (Cosne-sur-Loire járás kivételével), Puy-de-Dôme, Pyrénées-Atlantiques, Hautes- Pyrénées, Rhône, Saône-et-Loire, Tarn, Tarn-et-Garonne, Haute-Vienne, Yonne,

| — | a Drôme megyei Valence és Die járás szőlővel betelepített területei (Dieulefit, Loriol, Marsanne és Montélimar kanton kivételével), |
| --- | --- |

—

a Drôme megyei Valence és Die járás szőlővel betelepített területei (Dieulefit, Loriol, Marsanne és Montélimar kanton kivételével),

| — | Ardèche megyében Tournon járásban Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge és la Voulte-sur-Rhône kantonok szőlővel betelepített területei; |
| --- | --- |

—

Ardèche megyében Tournon járásban Antraigues, Burzet, Coucouron, Montpezat-sous-Bauzon, Privas, Saint-Etienne de Lugdarès, Saint-Pierreville, Valgorge és la Voulte-sur-Rhône kantonok szőlővel betelepített területei;

| b) | Olaszországban a Valle d’Aosta régióban, valamint Sondrio, Bolzano, Trento és Belluno tartományban található, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

b)

Olaszországban a Valle d’Aosta régióban, valamint Sondrio, Bolzano, Trento és Belluno tartományban található, szőlővel betelepített területek;

| c) | Spanyolországban A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa és Vizcaya tartományban található, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

c)

Spanyolországban A Coruña, Asturias, Cantabria, Guipúzcoa és Vizcaya tartományban található, szőlővel betelepített területek;

| d) | Portugáliában a Norte régiónak abban a részében található szőlőtermő területek, amely megfelel a „Vinho Verde”-ként megjelölt bortermőhelynek, valamint a „Região viticola da Extremadura”-hoz tartozó „Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras” szőlőtermő területek („Freguesias da Carvoeira e Dois Portos” kivételével); |
| --- | --- |

d)

Portugáliában a Norte régiónak abban a részében található szőlőtermő területek, amely megfelel a „Vinho Verde”-ként megjelölt bortermőhelynek, valamint a „Região viticola da Extremadura”-hoz tartozó „Concelhos de Bombarral, Lourinhã, Mafra e Torres Vedras” szőlőtermő területek („Freguesias da Carvoeira e Dois Portos” kivételével);

| e) | Magyarországon az összes szőlőtermő terület; |
| --- | --- |

e)

Magyarországon az összes szőlőtermő terület;

| f) | Szlovákiában a Tokajská vinohradnícka oblasť területén található, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

f)

Szlovákiában a Tokajská vinohradnícka oblasť területén található, szőlővel betelepített területek;

| g) | Romániában azok a szőlőtermő területek, amelyek nem tartoznak a 2.g) vagy a 4.f) pont alá. |
| --- | --- |

g)

Romániában azok a szőlőtermő területek, amelyek nem tartoznak a 2.g) vagy a 4.f) pont alá.

| (4) | A C. II. szőlőtermő övezet részei:






  (a) | Franciaországban:






  — | a következő megyék szőlővel betelepített területei: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (Olette és Arles-sur-Tech kanton kivételével), Vaucluse, |
| --- | --- | --- | --- |

(4)

A C. II. szőlőtermő övezet részei:

(a)

Franciaországban:

—

a következő megyék szőlővel betelepített területei: Aude, Bouches-du-Rhône, Gard, Hérault, Pyrénées-Orientales (Olette és Arles-sur-Tech kanton kivételével), Vaucluse,

| — | szőlővel betelepített területek Var megye azon részén, amely a délen határos Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település északi határával, |
| --- | --- |

—

szőlővel betelepített területek Var megye azon részén, amely a délen határos Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település északi határával,

| — | szőlővel betelepített területek Nyons járásban, illetve a Drôme megyei Loriol-sur-Drôme kantonban, |
| --- | --- |

—

szőlővel betelepített területek Nyons járásban, illetve a Drôme megyei Loriol-sur-Drôme kantonban,

| — | szőlővel betelepített területek Ardèche megyének a 3.a) pontban fel nem sorolt részeiben; |
| --- | --- |

—

szőlővel betelepített területek Ardèche megyének a 3.a) pontban fel nem sorolt részeiben;

| b) | Olaszországban a következő régiók szőlővel betelepített területei: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (Sondrio tartomány kivételével), Marche, Molise, Piemont, Toscana, Umbria Veneto (Belluno tartomány kivételével), beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Elba és a Toszkán szigetcsoport többi szigete, a Ponziane szigetek, Capri és Ischia; |
| --- | --- |

b)

Olaszországban a következő régiók szőlővel betelepített területei: Abruzzo, Campania, Emilia-Romagna, Friuli-Venezia Giulia, Lazio, Liguria, Lombardia (Sondrio tartomány kivételével), Marche, Molise, Piemont, Toscana, Umbria Veneto (Belluno tartomány kivételével), beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Elba és a Toszkán szigetcsoport többi szigete, a Ponziane szigetek, Capri és Ischia;

| c) | Spanyolországban a következő tartományok szőlővel betelepített területei:






  — | Lugo, Orense, Pontevedra, |
| --- | --- | --- |

c)

Spanyolországban a következő tartományok szőlővel betelepített területei:

—

Lugo, Orense, Pontevedra,

| — | Ávila (kivéve azokat a településeket, amelyek megfelelnek a cebrerosi „comarca”-ként megjelölt bornak), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora, |
| --- | --- |

—

Ávila (kivéve azokat a településeket, amelyek megfelelnek a cebrerosi „comarca”-ként megjelölt bornak), Burgos, León, Palencia, Salamanca, Segovia, Soria, Valladolid, Zamora,

| — | La Rioja, |
| --- | --- |

—

La Rioja,

| — | Álava, |
| --- | --- |

—

Álava,

| — | Navarra, |
| --- | --- |

—

Navarra,

| — | Huesca, |
| --- | --- |

—

Huesca,

| — | Barcelona, Girona, Lleida, |
| --- | --- |

—

Barcelona, Girona, Lleida,

| — | Zaragoza tartománynak abban a részében, amely az Ebro folyótól északra fekszik, |
| --- | --- |

—

Zaragoza tartománynak abban a részében, amely az Ebro folyótól északra fekszik,

| — | Tarragona tartománynak azokon a településein, amelyek a Penedés eredetmegjelöléshez tartoznak, |
| --- | --- |

—

Tarragona tartománynak azokon a településein, amelyek a Penedés eredetmegjelöléshez tartoznak,

| — | Tarragona tartománynak abban a részében, amelyhez a Conca de Barbera-i „comarca”-ként megjelölt bor tartozik; |
| --- | --- |

—

Tarragona tartománynak abban a részében, amelyhez a Conca de Barbera-i „comarca”-ként megjelölt bor tartozik;

| d) | Szlovéniában a következő régiók szőlővel betelepített területei: Brda vagy Goriška Brda, Vipavska dolina vagy Vipava, Kras és Slovenska Istra; |
| --- | --- |

d)

Szlovéniában a következő régiók szőlővel betelepített területei: Brda vagy Goriška Brda, Vipavska dolina vagy Vipava, Kras és Slovenska Istra;

| e) | Bulgáriában a következő régiók szőlővel betelepített területei: Dunavszka Ravnina (Дунавска равнина), Csernomorszki Rajon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина); |
| --- | --- |

e)

Bulgáriában a következő régiók szőlővel betelepített területei: Dunavszka Ravnina (Дунавска равнина), Csernomorszki Rajon (Черноморски район), Rozova Dolina (Розова долина);

| f) | Romániában a következő régiók szőlővel betelepített területei:
  Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului és Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, a déli borvidék, beleértve a homokos és egyéb kedvező talajú területeket. |
| --- | --- |

f)

Romániában a következő régiók szőlővel betelepített területei:

Dealurile Buzăului, Dealu Mare, Severinului és Plaiurile Drâncei, Colinele Dobrogei, Terasele Dunării, a déli borvidék, beleértve a homokos és egyéb kedvező talajú területeket.

| (5) | A C. III. a) szőlőtermő övezet részei:






  a) | Görögországban a következő nomoik szőlővel betelepített területei: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi, valamint Thira szigete (Santorini); |
| --- | --- | --- |

(5)

A C. III. a) szőlőtermő övezet részei:

a)

Görögországban a következő nomoik szőlővel betelepített területei: Florina, Imathia, Kilkis, Grevena, Larisa, Ioannina, Levkas, Akhaia, Messinia, Arkadia, Korinthia, Iraklio, Khania, Rethimni, Samos, Lasithi, valamint Thira szigete (Santorini);

| b) | Cipruson a 600 métert meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területek; |
| --- | --- |

b)

Cipruson a 600 métert meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területek;

| c) | Bulgáriában azok a szőlőtermő területek, amelyek nem tartoznak a 4.e) pontba. |
| --- | --- |

c)

Bulgáriában azok a szőlőtermő területek, amelyek nem tartoznak a 4.e) pontba.

| (6) | A C. III. b) szőlőtermő övezet részei:






  a) | Franciaországban:






  — | a Korzika megyéiben található, szőlővel betelepített területek, |
| --- | --- | --- | --- |

(6)

A C. III. b) szőlőtermő övezet részei:

a)

Franciaországban:

—

a Korzika megyéiben található, szőlővel betelepített területek,

| — | Var megyében a tenger és a (szintén idetartozó) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település által határolt vonal között található, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

—

Var megyében a tenger és a (szintén idetartozó) Evenos, Le Beausset, Solliès-Toucas, Cuers, Puget-Ville, Collobrières, La Garde-Freinet, Plan-de-la-Tour és Sainte-Maxime település által határolt vonal között található, szőlővel betelepített területek;

| — | az Olette és az Arles-sur-Tech kantonban a Pyrénées-Orientales megyében található, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

—

az Olette és az Arles-sur-Tech kantonban a Pyrénées-Orientales megyében található, szőlővel betelepített területek;

| b) | Olaszországban a következő régiók szőlővel betelepített területei: Calabria, Basilicata, Apulia, Szardínia és Szicília, beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Pantelleria és a Lipari-, Egadi- és a Pelagiai-szigetek; |
| --- | --- |

b)

Olaszországban a következő régiók szőlővel betelepített területei: Calabria, Basilicata, Apulia, Szardínia és Szicília, beleértve az ezekhez a régiókhoz tartozó szigeteket is, mint például Pantelleria és a Lipari-, Egadi- és a Pelagiai-szigetek;

| c) | Görögországban az 5.a) pontban fel nem sorolt, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

c)

Görögországban az 5.a) pontban fel nem sorolt, szőlővel betelepített területek;

| d) | Spanyolországban a 3.c) vagy a 4.c) pontban fel nem sorolt, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

d)

Spanyolországban a 3.c) vagy a 4.c) pontban fel nem sorolt, szőlővel betelepített területek;

| e) | Portugáliában a 3.d) pontban fel nem sorolt régiókban található, szőlővel betelepített területek; |
| --- | --- |

e)

Portugáliában a 3.d) pontban fel nem sorolt régiókban található, szőlővel betelepített területek;

| f) | Cipruson a 600 métert nem meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területek; |
| --- | --- |

f)

Cipruson a 600 métert nem meghaladó tengerszint feletti magasságon található szőlőtermő területek;

| g) | Máltán a szőlővel betelepített területek. |
| --- | --- |

g)

Máltán a szőlővel betelepített területek.

Az e mellékletben említett közigazgatási egységek által lefedett területek körülhatárolása az 1981. december 15-én hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint történt, illetve Spanyolország esetében az 1986. március 1-jén hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint, Portugália esetében pedig az 1998. március 1-jén hatályban levő nemzeti rendelkezések szerint.

2012. július 4., szerdaXIII. MELLÉKLET

I. rész:

Alkoholtartalom-növelés, savtartalom-növelés és savtompítás bizonyos szőlőtermő övezetekben

A.   Az alkoholtartalom-növelés korlátai

| 1. | Amennyiben az Unió bizonyos, a XII. melléklet függelékében említett szőlőtermelő övezeteiben az éghajlati feltételek azt szükségessé teszik, az érintett tagállamok megengedhetik a friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, illetve a még erjedésben levő újbor és a 166. cikk szerint osztályozható borszőlőfajtákból előállított borok térfogatszázalékban számított természetes alkoholtartalmának növelését. |
| --- | --- |

1.

Amennyiben az Unió bizonyos, a XII. melléklet függelékében említett szőlőtermelő övezeteiben az éghajlati feltételek azt szükségessé teszik, az érintett tagállamok megengedhetik a friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, illetve a még erjedésben levő újbor és a 166. cikk szerint osztályozható borszőlőfajtákból előállított borok térfogatszázalékban számított természetes alkoholtartalmának növelését.

| 2. | A természetes alkoholtartalom növelése a B. szakaszban említett borászati eljárásokkal történik, és nem haladhatja meg a következő határértékeket:






  a) | 3 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben; |
| --- | --- | --- |

2.

A természetes alkoholtartalom növelése a B. szakaszban említett borászati eljárásokkal történik, és nem haladhatja meg a következő határértékeket:

a)

3 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben;

| b) | 2 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben; |
| --- | --- |

b)

2 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben;

| c) | 1,5 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezetben. |
| --- | --- |

c)

1,5 térfogatszázalék a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezetben.

| 3. | A rendkívül kedvezőtlen időjárású években a tagállamok kérhetik, hogy a 2. pontban megállapított határérték(ek)et 0,5 %-kal emeljék. Ilyen kérés esetén a Bizottság a 172. cikkben említett hatáskörben a lehető leghamarabb elfogadja a végrehajtási jogi aktust. A Bizottság törekszik arra, hogy határozatát a kérelem benyújtását követő négy héten belül meghozza. |
| --- | --- |

3.

A rendkívül kedvezőtlen időjárású években a tagállamok kérhetik, hogy a 2. pontban megállapított határérték(ek)et 0,5 %-kal emeljék. Ilyen kérés esetén a Bizottság a 172. cikkben említett hatáskörben a lehető leghamarabb elfogadja a végrehajtási jogi aktust. A Bizottság törekszik arra, hogy határozatát a kérelem benyújtását követő négy héten belül meghozza.

B.   Alkoholtartalom-növelési eljárások

| 1. | Az A. szakaszban említett térfogatban számított természetes alkoholtartalom-növelés csak a következők szerint hajtható végre:






  a) | friss szőlő, részben erjedt szőlőmust, illetve még erjedésben levő újbor esetében szacharóz, sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadásával; |
| --- | --- | --- |

1.

Az A. szakaszban említett térfogatban számított természetes alkoholtartalom-növelés csak a következők szerint hajtható végre:

a)

friss szőlő, részben erjedt szőlőmust, illetve még erjedésben levő újbor esetében szacharóz, sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadásával;

| b) | szőlőmust esetében szacharóz, sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadásával, vagy részleges sűrítéssel, beleértve a fordított ozmózist; |
| --- | --- |

b)

szőlőmust esetében szacharóz, sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadásával, vagy részleges sűrítéssel, beleértve a fordított ozmózist;

| c) | bor esetében hűtéssel történő részleges sűrítéssel. |
| --- | --- |

c)

bor esetében hűtéssel történő részleges sűrítéssel.

| 2. | Az 1. pontban említett eljárások kölcsönösen kizárják egymást, amennyiben a bor vagy a szőlőmust alkoholtartalmát sűrített szőlőmusttal vagy finomított szőlőmustsűrítménnyel növelik, és az 1234/2007/EK rendelet 103y. cikke alapján támogatást fizettek. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban említett eljárások kölcsönösen kizárják egymást, amennyiben a bor vagy a szőlőmust alkoholtartalmát sűrített szőlőmusttal vagy finomított szőlőmustsűrítménnyel növelik, és az 1234/2007/EK rendelet 103y. cikke alapján támogatást fizettek.

| 3. | A szacharóz 1.pont a) és b) alpontjában említett hozzáadása csak száraz cukrozással, és csak az alábbi övezetekben végezhető:






  a) | a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezet; |
| --- | --- | --- |

3.

A szacharóz 1.pont a) és b) alpontjában említett hozzáadása csak száraz cukrozással, és csak az alábbi övezetekben végezhető:

a)

a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezet;

| b) | a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezet; |
| --- | --- |

b)

a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezet;

| c) | a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezet; |
| --- | --- |

c)

a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezet;

kivéve az Olaszországban, Görögországban, Spanyolországban, Portugáliában és Cipruson lévő szőlőültetvényeket, és az alábbi fellebbviteli bíróságok joghatósága alá tartozó franciaországi megyékben lévő szőlőültetvényeket:

| — | Aix-en-Provence, |
| --- | --- |

—

Aix-en-Provence,

| — | Nîmes, |
| --- | --- |

—

Nîmes,

| — | Montpellier, |
| --- | --- |

—

Montpellier,

| — | Toulouse, |
| --- | --- |

—

Toulouse,

| — | Agen, |
| --- | --- |

—

Agen,

| — | Pau, |
| --- | --- |

—

Pau,

| — | Bordeaux, |
| --- | --- |

—

Bordeaux,

| — | Bastia. |
| --- | --- |

—

Bastia.

A francia nemzeti hatóságok azonban a fent említett francia megyékben kivételesen engedélyezhetik a száraz cukorral történő alkoholtartalom-növelést. Franciaországnak haladéktalanul értesítenie kell a Bizottságot és a többi tagállamot az ilyen engedélyekről.

| 4. | A sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadása nem eredményezheti a friss zúzott szőlő, szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy még erjedésben levő újbor eredeti térfogatának a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben 11 %-nál, B. szőlőtermő övezetben 8 %-nál és C. szőlőtermő övezetekben pedig 6,5 %-nál nagyobb mértékű növekedését. |
| --- | --- |

4.

A sűrített szőlőmust vagy finomított szőlőmustsűrítmény hozzáadása nem eredményezheti a friss zúzott szőlő, szőlőmust, részben erjedt szőlőmust vagy még erjedésben levő újbor eredeti térfogatának a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben 11 %-nál, B. szőlőtermő övezetben 8 %-nál és C. szőlőtermő övezetekben pedig 6,5 %-nál nagyobb mértékű növekedését.

| 5. | Az 1. pontban említett eljárásoknak alávetett szőlőmust vagy bor sűrítése:






  a) | nem eredményezheti a termék eredeti térfogatának 20 %-nál nagyobb mértékű csökkenését; |
| --- | --- | --- |

5.

Az 1. pontban említett eljárásoknak alávetett szőlőmust vagy bor sűrítése:

a)

nem eredményezheti a termék eredeti térfogatának 20 %-nál nagyobb mértékű csökkenését;

| b) | az A. szakasz 2.c) pontjától eltérve nem eredményezheti a termék természetes alkoholtartalmának 2 térfogatszázalékot meghaladó növekedését. |
| --- | --- |

b)

az A. szakasz 2.c) pontjától eltérve nem eredményezheti a termék természetes alkoholtartalmának 2 térfogatszázalékot meghaladó növekedését.

| 6. | Az 1. és az 5. pontban említett eljárások nem növelhetik a friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben lévő újbor és a bor összes alkoholtartalmát:






  a) | a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben több, mint 11,5 térfogatszázalékra; |
| --- | --- | --- |

6.

Az 1. és az 5. pontban említett eljárások nem növelhetik a friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben lévő újbor és a bor összes alkoholtartalmát:

a)

a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben több, mint 11,5 térfogatszázalékra;

| b) | a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben több, mint 12 térfogatszázalékra; |
| --- | --- |

b)

a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben több, mint 12 térfogatszázalékra;

| c) | a XII. melléklet függelékében említett C. I. szőlőtermő övezetben több, mint 12,5 térfogatszázalékra; |
| --- | --- |

c)

a XII. melléklet függelékében említett C. I. szőlőtermő övezetben több, mint 12,5 térfogatszázalékra;

| d) | a XII. melléklet függelékében említett C. II. szőlőtermő övezetben több, mint 13 térfogatszázalékra; valamint |
| --- | --- |

d)

a XII. melléklet függelékében említett C. II. szőlőtermő övezetben több, mint 13 térfogatszázalékra; valamint

| e) | a XII. melléklet függelékében említett C. III. szőlőtermő övezetben több, mint 13,5 térfogatszázalékra. |
| --- | --- |

e)

a XII. melléklet függelékében említett C. III. szőlőtermő övezetben több, mint 13,5 térfogatszázalékra.

| 7. | A 6. ponttól eltérve a tagállamok:






  a) | vörösbor esetében a 6. pontban említett termékek összes alkoholtartalmának felső határát 12 térfogatszázalékra emelhetik a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben, illetve 12,5 térfogatszázalékra a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben; |
| --- | --- | --- |

7.

A 6. ponttól eltérve a tagállamok:

a)

vörösbor esetében a 6. pontban említett termékek összes alkoholtartalmának felső határát 12 térfogatszázalékra emelhetik a XII. melléklet függelékében említett A. szőlőtermő övezetben, illetve 12,5 térfogatszázalékra a XII. melléklet függelékében említett B. szőlőtermő övezetben;

| b) | a 6. pontban említett termékek térfogatban számított összes alkoholtartalmát eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében egy általuk meghatározandó szintre emelhetik. |
| --- | --- |

b)

a 6. pontban említett termékek térfogatban számított összes alkoholtartalmát eredetmegjelöléssel ellátott borok esetében egy általuk meghatározandó szintre emelhetik.

C.   Savtartalom-növelés és savtompítás

| 1. | A friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethető:






  a) | savtompításnak a XII. melléklet függelékében említett A., B. és C. I. szőlőtermő övezetekben; |
| --- | --- | --- |

1.

A friss szőlő, a szőlőmust, a részben erjedt szőlőmust, a még erjedésben levő újbor, valamint a bor alávethető:

a)

savtompításnak a XII. melléklet függelékében említett A., B. és C. I. szőlőtermő övezetekben;

| b) | savtartalom-növelésnek és savtompításnak a XII. melléklet függelékében említett C. I., C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben, e szakasz 7. pontja előírásainak sérelme nélkül; vagy |
| --- | --- |

b)

savtartalom-növelésnek és savtompításnak a XII. melléklet függelékében említett C. I., C. II. és C. III. a) szőlőtermő övezetben, e szakasz 7. pontja előírásainak sérelme nélkül; vagy

| c) | savtartalom-növelésnek a XII. melléklet függelékében említett C. III. b) szőlőtermő övezetben. |
| --- | --- |

c)

savtartalom-növelésnek a XII. melléklet függelékében említett C. III. b) szőlőtermő övezetben.

| 2. | Az 1. pontban említett, a bortól eltérő egyéb termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

2.

Az 1. pontban említett, a bortól eltérő egyéb termékek savtartalmának növelése csak 1,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 20 milliekvivalensig történhet.

| 3. | A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

3.

A borok savtartalmának növelése csak 2,50 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 33,3 milliekvivalensig történhet.

| 4. | A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet. |
| --- | --- |

4.

A borok savtompítása csak 1 g/l felső határig (borkősavban kifejezve) vagy literenkénti 13,3 milliekvivalensig történhet.

| 5. | A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma részlegesen tompítható. |
| --- | --- |

5.

A sűrítésre szánt szőlőmust savtartalma részlegesen tompítható.

| 6. | Az 1. pont ellenére a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években a tagállamok a XII. melléklet függelékében említett A. és B. szőlőtermő övezetekben az e szakasz 2. és 3. pontjában említett feltételek szerint engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését. |
| --- | --- |

6.

Az 1. pont ellenére a rendkívüli időjárási körülmények által jellemzett években a tagállamok a XII. melléklet függelékében említett A. és B. szőlőtermő övezetekben az e szakasz 2. és 3. pontjában említett feltételek szerint engedélyezhetik az 1. pontban említett termékek savtartalmának növelését.

| 7. | Ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése – kivéve a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén esetenként meghatározandó eltéréseket –, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások. |
| --- | --- |

7.

Ugyanazon termék savtartalom-növelése és alkoholtartalom-növelése – kivéve a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén esetenként meghatározandó eltéréseket –, illetve savtartalom-növelése és savtompítása egymást kölcsönösen kizáró eljárások.

D.   Eljárások

| 1. | A B. és a C. szakaszban említett eljárások – a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével – csak akkor engedélyezettek, ha ezeket a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint végzik akkor, amikor a friss szőlőt, a szőlőmustot, a részben erjedt szőlőmustot vagy a még erjedésben levő újbort borrá vagy az (1) cikk (1) bekezdésének l) pontjában említett egyéb, a pezsgőtől és a szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

1.

A B. és a C. szakaszban említett eljárások – a borok savtartalom-növelésének és savtompításának kivételével – csak akkor engedélyezettek, ha ezeket a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint végzik akkor, amikor a friss szőlőt, a szőlőmustot, a részben erjedt szőlőmustot vagy a még erjedésben levő újbort borrá vagy az (1) cikk (1) bekezdésének l) pontjában említett egyéb, a pezsgőtől és a szén-dioxid hozzáadásával készült habzóbortól eltérő, közvetlen emberi fogyasztásra szánt itallá alakítják abban a szőlőtermő övezetben, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.

| 2. | A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben kell végezni, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

2.

A borok sűrítését abban a szőlőtermő övezetben kell végezni, ahol a felhasznált friss szőlőt szüretelték.

| 3. | A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték. |
| --- | --- |

3.

A borok savtartalmának növelésére és savtompítására csak abban a bortermelő gazdaságban és szőlőtermő övezetben kerülhet sor, ahol a szóban forgó bor készítéséhez felhasznált szőlőt szüretelték.

| 4. | Az 1., 2. és 3. pontban említett eljárásokról tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény vagy szacharóz mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel. |
| --- | --- |

4.

Az 1., 2. és 3. pontban említett eljárásokról tájékoztatni kell az illetékes hatóságokat. Ugyanez vonatkozik a természetes vagy jogi személyek, illetve személyek csoportjai, különösen a termelők, palackozók, feldolgozók és a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó kereskedők által szakmájuk gyakorlása során a friss szőlővel, szőlőmusttal, részben erjedt szőlőmusttal vagy hordós borral azonos időben és azonos helyen tárolt sűrített szőlőmust, finomított szőlőmustsűrítmény vagy szacharóz mennyiségére vonatkozóan. Az e mennyiségekről való tájékoztatás azonban helyettesíthető a bejövő árukra és a készlet felhasználására vonatkozó nyilvántartásba való bejegyzéssel.

| 5. | A B. és C. szakaszban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 306. cikkben előírt kísérőokmányon, amely a kezelésen átesett termékek forgalomba hozatalához szükséges. |
| --- | --- |

5.

A B. és C. szakaszban említett eljárások mindegyikét fel kell tüntetni a 306. cikkben előírt kísérőokmányon, amely a kezelésen átesett termékek forgalomba hozatalához szükséges.

| 6. | Ezek az eljárások – a rendkívüli időjárási körülmények esetén alkalmazható eltérésekre figyelemmel – nem végezhetők el:






  a) | a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezetben január 1. után; |
| --- | --- | --- |

6.

Ezek az eljárások – a rendkívüli időjárási körülmények esetén alkalmazható eltérésekre figyelemmel – nem végezhetők el:

a)

a XII. melléklet függelékében említett C. szőlőtermő övezetben január 1. után;

| b) | a XII. melléklet függelékében említett A. és B. szőlőtermő övezetekben március 16. után; |
| --- | --- |

b)

a XII. melléklet függelékében említett A. és B. szőlőtermő övezetekben március 16. után;

és kizárólag az e dátumokat közvetlenül megelőző szőlőszüretből származó termékek esetében végezhetők el.

| 7. | A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető. |
| --- | --- |

7.

A 6. pont ellenére a borok hűtéssel történő sűrítése, savtartalmának növelése és savtompítása egész évben végezhető.

II. rész

Korlátozások

A.   Általában

| 1. | Az engedélyezett borászati eljárások egyike sem tartalmazhatja víz hozzáadását, kivéve, ha az különleges technikai okból szükséges. |
| --- | --- |

1.

Az engedélyezett borászati eljárások egyike sem tartalmazhatja víz hozzáadását, kivéve, ha az különleges technikai okból szükséges.

| 2. | Az engedélyezett borászati eljárások egyike sem tartalmazhatja alkohol hozzáadását, kivéve az alkohol, likőrbor, a pezsgő, a lepárlás céljából szeszezett bor és a gyöngyözőbor hozzáadásával lefojtott erjesztésű friss szőlőmustok esetét. |
| --- | --- |

2.

Az engedélyezett borászati eljárások egyike sem tartalmazhatja alkohol hozzáadását, kivéve az alkohol, likőrbor, a pezsgő, a lepárlás céljából szeszezett bor és a gyöngyözőbor hozzáadásával lefojtott erjesztésű friss szőlőmustok esetét.

| 3. | A lepárlás céljára szeszezett bort kizárólag lepárlásra lehet felhasználni. |
| --- | --- |

3.

A lepárlás céljára szeszezett bort kizárólag lepárlásra lehet felhasználni.

| B. | Friss szőlő, szőlőmust és szőlőlé |
| --- | --- |

B.

Friss szőlő, szőlőmust és szőlőlé

| 1. | Alkohol hozzáadásával fojtott friss szőlőmust csak a 2204 10, a 2204 21 és a 2204 29 KN-kódok alá nem tartozó termékek készítése során használható. Ez nincs kihatással azon szigorúbb előírásokra, amelyeket a tagállamok a 2204 10, a 2204 21 és a 2204 29 KN-kódok alá nem tartozó termékek területükön történő előállítására vonatkozóan érvényesíthetnek. |
| --- | --- |

1.

Alkohol hozzáadásával fojtott friss szőlőmust csak a 2204 10, a 2204 21 és a 2204 29 KN-kódok alá nem tartozó termékek készítése során használható. Ez nincs kihatással azon szigorúbb előírásokra, amelyeket a tagállamok a 2204 10, a 2204 21 és a 2204 29 KN-kódok alá nem tartozó termékek területükön történő előállítására vonatkozóan érvényesíthetnek.

| 2. | A szőlőlevet és sűrített szőlőlevet nem szabad borrá alakítani vagy borhoz hozzáadni. Az Unió területén tilos ezeknek az alkoholos erjesztése. |
| --- | --- |

2.

A szőlőlevet és sűrített szőlőlevet nem szabad borrá alakítani vagy borhoz hozzáadni. Az Unió területén tilos ezeknek az alkoholos erjesztése.

| 3. | Az 1. és 2. pont rendelkezései nem vonatkoznak azokra a termékekre, amelyek az Egyesült Királyságban, Írországban és Lengyelországban a 2206 00 KN-kód alá tartozó termékek előállítására szolgálnak, és amelyek esetében a tagállamok engedélyezhetik a „bor” kereskedelmi megjelölést is magában foglaló összetett név használatát. |
| --- | --- |

3.

Az 1. és 2. pont rendelkezései nem vonatkoznak azokra a termékekre, amelyek az Egyesült Királyságban, Írországban és Lengyelországban a 2206 00 KN-kód alá tartozó termékek előállítására szolgálnak, és amelyek esetében a tagállamok engedélyezhetik a „bor” kereskedelmi megjelölést is magában foglaló összetett név használatát.

| 4. | Töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmustot kizárólag likőrborok készítésére – kizárólag azokon a borvidékeken, ahol ennek 1985. január 1-jén hagyományai voltak – és túlérett szőlőből készített borok készítésére lehet forgalomba hozni. |
| --- | --- |

4.

Töppedt szőlőből nyert részben erjedt szőlőmustot kizárólag likőrborok készítésére – kizárólag azokon a borvidékeken, ahol ennek 1985. január 1-jén hagyományai voltak – és túlérett szőlőből készített borok készítésére lehet forgalomba hozni.

| 5. | Az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése értelmében hozott eltérő határozat hiányában a harmadik országokból származó friss szőlőt, szőlőmustot, részben erjedt szőlőmustot, sűrített szőlőmustot, finomított szőlőmustsűrítményt, alkohol hozzáadásával fojtott szőlőmustot, szőlőlevet, sűrített szőlőlevet és bort, valamint e termékek keverékeit az Unió területén nem szabad az e mellékletben említett termékké feldolgozni vagy ilyen termékhez hozzáadni. |
| --- | --- |

5.

Az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése értelmében hozott eltérő határozat hiányában a harmadik országokból származó friss szőlőt, szőlőmustot, részben erjedt szőlőmustot, sűrített szőlőmustot, finomított szőlőmustsűrítményt, alkohol hozzáadásával fojtott szőlőmustot, szőlőlevet, sűrített szőlőlevet és bort, valamint e termékek keverékeit az Unió területén nem szabad az e mellékletben említett termékké feldolgozni vagy ilyen termékhez hozzáadni.

C.   Borok keverése

Az Unió nemzetközi kötelezettségeivel összhangban a Szerződés 43. cikkének (2) bekezdése értelmében hozott eltérő határozat hiányában harmadik országból származó bort tilos az Unióból származó borral házasítani, valamint tilos harmadik országokból származó borokat egymással házasítani az Unió területén.

D.   Melléktermékek

| 1. | A szőlő túlpréselése tilos. A tagállamok a helyi és a technikai feltételeket figyelembe véve meghatározzák azt a minimális alkoholmennyiséget, amelyet a szőlő kipréselése után a szőlőtörkölynek és a borseprőnek tartalmaznia kell.
  Az e melléktermékekben levő alkohol mennyiségét a tagállamok legalább az előállított bor alkoholtartalmának 5 %-ával egyenlő szinten határozzák meg. |
| --- | --- |

1.

A szőlő túlpréselése tilos. A tagállamok a helyi és a technikai feltételeket figyelembe véve meghatározzák azt a minimális alkoholmennyiséget, amelyet a szőlő kipréselése után a szőlőtörkölynek és a borseprőnek tartalmaznia kell.

Az e melléktermékekben levő alkohol mennyiségét a tagállamok legalább az előállított bor alkoholtartalmának 5 %-ával egyenlő szinten határozzák meg.

| 2. | Borseprőből vagy szőlőtörkölyből közvetlen emberi fogyasztásra szánt bort vagy italt – alkohol, borpárlat vagy törkölybor kivételével – nem szabad előállítani. A bor seprőre, szőlőtörkölyre vagy kipréselt aszúpépre töltése a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek mellett engedélyezhető, amennyiben ezt az eljárást hagyományosan alkalmazzák Magyarországon a „tokaji fordítás” és a „tokaji máslás”, valamint Szlovákiában a „Tokajský forditáš” és a „Tokajský mášláš” előállításakor. |
| --- | --- |

2.

Borseprőből vagy szőlőtörkölyből közvetlen emberi fogyasztásra szánt bort vagy italt – alkohol, borpárlat vagy törkölybor kivételével – nem szabad előállítani. A bor seprőre, szőlőtörkölyre vagy kipréselt aszúpépre töltése a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek mellett engedélyezhető, amennyiben ezt az eljárást hagyományosan alkalmazzák Magyarországon a „tokaji fordítás” és a „tokaji máslás”, valamint Szlovákiában a „Tokajský forditáš” és a „Tokajský mášláš” előállításakor.

| 3. | A borseprő préselése és a szőlőtörköly újraerjesztése a lepárlástól és a törkölyborkészítéstől eltérő célra tilos. A borseprő szűrése és centrifugálása nem tekintendő préselésnek abban az esetben, ha az így előállított termékek megbízható, eredeti és forgalomképes minőségűek. |
| --- | --- |

3.

A borseprő préselése és a szőlőtörköly újraerjesztése a lepárlástól és a törkölyborkészítéstől eltérő célra tilos. A borseprő szűrése és centrifugálása nem tekintendő préselésnek abban az esetben, ha az így előállított termékek megbízható, eredeti és forgalomképes minőségűek.

| 4. | A törkölybort, amennyiben előállítását az érintett tagállam engedélyezi, kizárólag lepárlásra vagy a bortermelő háztartásában való fogyasztásra lehet felhasználni. |
| --- | --- |

4.

A törkölybort, amennyiben előállítását az érintett tagállam engedélyezi, kizárólag lepárlásra vagy a bortermelő háztartásában való fogyasztásra lehet felhasználni.

| 5. | A tagállamok arra vonatkozó lehetőségének a sérelme nélkül, hogy határozzanak a melléktermékek lepárlás útján történő kivonásának megköveteléséről, bármely olyan természetes vagy jogi személy vagy személyek csoportja, aki, illetve amely melléktermékekkel rendelkezik, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint vonja ki azokat. |
| --- | --- |

5.

A tagállamok arra vonatkozó lehetőségének a sérelme nélkül, hogy határozzanak a melléktermékek lepárlás útján történő kivonásának megköveteléséről, bármely olyan természetes vagy jogi személy vagy személyek csoportja, aki, illetve amely melléktermékekkel rendelkezik, a Bizottság által a 162. cikk (1) bekezdése értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározandó feltételek szerint vonja ki azokat.

2012. július 4., szerdaXIV. MELLÉKLET

A TAGSÁGI VISZONNYAL NEM RENDELKEZŐ TERMELŐKRE A 218. ÉS A 224. CIKK ÉRTELMÉBEN KITERJESZTHETŐ SZABÁLYOK KIMERÍTŐ FELSOROLÁSA

1.   A termelési információk szolgáltatásának szabályai

| a) | a termesztési szándékok közlése termékenként és – ahol alkalmazható – fajtánként; |
| --- | --- |

a)

a termesztési szándékok közlése termékenként és – ahol alkalmazható – fajtánként;

| b) | a vetések és palántázások közlése; |
| --- | --- |

b)

a vetések és palántázások közlése;

| c) | a teljes termesztési területek közlése termékenként, és – ahol lehetséges – fajtánként; |
| --- | --- |

c)

a teljes termesztési területek közlése termékenként, és – ahol lehetséges – fajtánként;

| d) | a termésmennyiségre vonatkozó előzetes becslés és a várható betakarítási időpontok közlése termékenként, és – ahol lehetséges – fajtánként; |
| --- | --- |

d)

a termésmennyiségre vonatkozó előzetes becslés és a várható betakarítási időpontok közlése termékenként, és – ahol lehetséges – fajtánként;

| e) | a betakarított termés és a rendelkezésre álló készletek mennyiségének rendszeres közlése, fajtánként; |
| --- | --- |

e)

a betakarított termés és a rendelkezésre álló készletek mennyiségének rendszeres közlése, fajtánként;

| f) | a tárolási kapacitások közlése. |
| --- | --- |

f)

a tárolási kapacitások közlése.

2.   Termelési szabályok

| a) | a szándékolt célnak (friss piaci értékesítés/ipari feldolgozás) megfelelően használandó vetőmag kiválasztása; |
| --- | --- |

a)

a szándékolt célnak (friss piaci értékesítés/ipari feldolgozás) megfelelően használandó vetőmag kiválasztása;

| b) | ritkítás a gyümölcsösökben. |
| --- | --- |

b)

ritkítás a gyümölcsösökben.

3.   Forgalmazási szabályok

| a) | a betakarítás megkezdésének, a forgalmazás lépcsőzetes beindításának meghatározott időpontjai; |
| --- | --- |

a)

a betakarítás megkezdésének, a forgalmazás lépcsőzetes beindításának meghatározott időpontjai;

| b) | minimális minőségi és méretkövetelmények; |
| --- | --- |

b)

minimális minőségi és méretkövetelmények;

| c) | előkészítés, kiszerelés, csomagolás és jelölés a forgalmazás első szakaszában; |
| --- | --- |

c)

előkészítés, kiszerelés, csomagolás és jelölés a forgalmazás első szakaszában;

| d) | a termék eredetének feltüntetése. |
| --- | --- |

d)

a termék eredetének feltüntetése.

4.   Környezetvédelmi szabályok

| a) | műtrágya és szerves trágya használata; |
| --- | --- |

a)

műtrágya és szerves trágya használata;

| b) | növényvédő szerek és egyéb növényvédelmi eljárások használata; |
| --- | --- |

b)

növényvédő szerek és egyéb növényvédelmi eljárások használata;

| c) | maximális növényvédőszer- és műtrágyamaradék a gyümölcs- és zöldségfélékben; |
| --- | --- |

c)

maximális növényvédőszer- és műtrágyamaradék a gyümölcs- és zöldségfélékben;

| d) | a melléktermékek és a használt anyagok elhelyezésének szabályai; |
| --- | --- |

d)

a melléktermékek és a használt anyagok elhelyezésének szabályai;

| e) | a piacról kivont termékekre vonatkozó szabályok. |
| --- | --- |

e)

a piacról kivont termékekre vonatkozó szabályok.

5.   A 121. cikk (2) bekezdésének c) pontjában említett, válságmegelőzés és -kezelés keretében történő promócióra és kommunikációra vonatkozó szabályok.

2012. július 4., szerdaXV. MELLÉKLET

A 242. ÉS A 244. CIKKBEN EMLÍTETT RIZSRE VONATKOZÓ BEHOZATALI VÁMOK

1.   Az előmunkált (barna) rizsre vonatkozó behozatali vámok

| a) | tonnánként 30 EUR az alábbi esetekben:






  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségénél; |
| --- | --- | --- |

a)

tonnánként 30 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségénél;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségénél; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége kevesebb a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségénél;

| b) | tonnánként 42,5 EUR az alábbi esetekben:






  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét; |
| --- | --- | --- |

b)

tonnánként 42,5 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal csökkentett mennyiségét, de nem haladja meg az ugyanazon éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét;

| c) | tonnánként 65 EUR az alábbi esetekben:






  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét; |
| --- | --- | --- |

c)

tonnánként 65 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének első albekezdésében említett éves referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott előmunkált (barna) rizs mennyisége meghaladja a 242. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett részleges referenciamennyiség 15 %-kal növelt mennyiségét.

2.   A hántolt rizsre vonatkozó behozatali vámok

| a) | tonnánként 175 EUR az alábbi esetekben:






  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 387 743 tonnát; |
| --- | --- | --- |

a)

tonnánként 175 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 387 743 tonnát;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 182 239 tonnát; |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége meghaladja a 182 239 tonnát;

| b) | tonnánként 145 EUR az alábbi esetekben:






  i. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 387 743 tonnát; |
| --- | --- | --- |

b)

tonnánként 145 EUR az alábbi esetekben:

i.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a legutóbbi gazdasági év során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 387 743 tonnát;

| ii. | amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 182 239 tonnát. |
| --- | --- |

ii.

amennyiben megállapítást nyer, hogy a gazdasági év első hat hónapja során behozott félig hántolt, illetve teljesen hántolt rizs mennyisége nem haladja meg a 182 239 tonnát.

2012. július 4., szerdaXVI. MELLÉKLET

A BASMATI RIZS 243. CIKKBEN EMLÍTETT FAJTÁI

Basmati 217

Basmati 370

Basmati 386

Kernel (Basmati)

Pusa Basmati

Ranbir Basmati

Super Basmati

Taraori Basmati (HBC-19)

3. típus (Dehradun)

2012. július 4., szerdaXVII. MELLÉKLET

A GABONA-, RIZS-, CUKOR-, TEJ- ÉS TOJÁSÁGAZATBA TARTOZÓ ÁRUK JEGYZÉKE A 16. CIKK a) PONTJA ii. ALPONTJÁNAK ALKALMAZÁSA, VALAMINT A III. RÉSZ III. FEJEZETÉNEK II. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT EXPORT-VISSZATÉRÍTÉS ALKALMAZÁSA CÉLJÁBÓL

I. rész:   Gabonafélék

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| ex 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |
| 0403 10 | Joghurt: |
| 0403 10 51–
  0403 10 99 | Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával |
| 0403 90 | Más: |
| 0403 90 71–
  0403 90 99 | Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is |
| ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |
| 0710 40 00 | Csemegekukorica |
| ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: |
| 0711 90 30 | Csemegekukorica |
| ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül, a 1704 90 10 alszám alá tartozó édesgyökér-kivonat kivételével |
| 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény |
| ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |
| 1901 10 00 | Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |
| 1901 20 00 | Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |
| 1901 90 | Más: |
| 1901 90 11–
  1901 90 19 | Malátakivonat |
| Más: |
| 1901 90 99 | Más: |
| ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |
| Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: |
| 1902 11 00 | Tojástartalommal |
| 1902 19 | Más: |
| ex 1902 20 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |
| Más: |
| 1902 20 91 | Főzve |
| 1902 20 99 | Más: |
| 1902 30 | Más tészta |
| 1902 40 | Kuszkusz (búzadarakása) |
| 1903 00 00 | Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában |
| 1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve: |
| 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék |
| ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): |
| Más: |
| 2001 90 30 | Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal |
| ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2004 10 | Burgonya: |
| Más: |
| 2004 10 91 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| 2004 90 | Más zöldség és zöldségkeverék: |
| 2004 90 10 | Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2005 20 | Burgonya: |
| 2005 20 10 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| 2005 80 00 | Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2008 | Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is: |
| Más, beleértve a keverékeket is, a 2008 19 alszám alá tartozó keverékek kivételével: |
| 2008 99 | Más: |
| Alkohol hozzáadása nélkül: |
| Cukor hozzáadása nélkül: |
| 2008 99 85 | Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) kivételével |
| 2008 99 91 | Jamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal Keményítő |
| ex 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |
| 2101 12 | Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények: |
| 2101 12 98 | Más: |
| 2101 20 | Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények: |
| 2101 20 98 | Más: |
| 2101 30 | Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |
| Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé: |
| 2101 30 19 | Más: |
| Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |
| 2101 30 99 | Más: |
| ex 2102 | Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002 vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor: |
| 2102 10 | Aktív élesztő |
| 2102 10 31 és
  2102 10 39 | Sütőélesztő |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |
| ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |
| 2106 90 | Más: |
| Más: |
| 2106 90 92 | Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |
| 2106 90 98 | Más: |
| 2202 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével: |
| 2205 | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve |
| ex 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |
| 2208 30 | Whisky: |
| 2208 30 30–
  2208 30 88 | Nem Bourbon whisky |
| 2208 50 | Gin és holland gin |
| 2208 60 | Vodka |
| 2208 70 | Likőr és szíverősítő |
| 2208 90 | Más: |
| Más szesz, likőr és más szeszesital tartályban (palackban): |
| Legfeljebb 2 liter: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| Más: |
| Párlat (kivéve a likőrt): |
| Más: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | Más |
| 2208 90 69 | Más szeszesital |
| Több mint 2 literes: |
| Párlat (kivéve a likőrt): |
| 2208 90 77 | Más |
| 2208 90 78 | Más szeszesital |
| 2905 43 00 | Mannit |
| 2905 44 | Szorbit (D-glucit) |
| ex 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz: |
| 3302 10 | Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták: |
| Az italgyártásban használt fajták: |
| Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények: |
| Más: |
| 3302 10 29 | Más |
| 3505 | Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő); keményítő-, vagy dextrin- vagy más átalakított keményítő alappal készített enyvek |
| ex 3809 | Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, máshol nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok): |
| 3809 10 | Keményítőtartalommal |
| 3824 60 | Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével |

KN-kód

Árumegnevezés

ex 0403

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

0403 10

Joghurt:

0403 10 51–

0403 10 99

Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával

0403 90

Más:

0403 90 71–

0403 90 99

Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is

ex 0710

Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva:

0710 40 00

Csemegekukorica

ex 0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban:

0711 90 30

Csemegekukorica

ex 1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül, a 1704 90 10 alszám alá tartozó édesgyökér-kivonat kivételével

1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény

ex 1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

1901 10 00

Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve

1901 20 00

Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

1901 90

Más:

1901 90 11–

1901 90 19

Malátakivonat

Más:

1901 90 99

Más:

ex 1902

Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve:

1902 11 00

Tojástartalommal

1902 19

Más:

ex 1902 20

Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

Más:

1902 20 91

Főzve

1902 20 99

Más:

1902 30

Más tészta

1902 40

Kuszkusz (búzadarakása)

1903 00 00

Tápióka és keményítőből készült tápiókapótló, mindezek pehely, szem, gyöngy, átszitált vagy hasonló formában

1904

Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve:

1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék

ex 2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság):

Más:

2001 90 30

Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2004 10

Burgonya:

Más:

2004 10 91

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

2004 90

Más zöldség és zöldségkeverék:

2004 90 10

Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2005 20

Burgonya:

2005 20 10

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

2005 80 00

Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

ex 2008

Más módon elkészített vagy tartósított, másutt nem említett gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész, cukor vagy más édesítőanyag vagy alkohol hozzáadásával is:

Más, beleértve a keverékeket is, a 2008 19 alszám alá tartozó keverékek kivételével:

2008 99

Más:

Alkohol hozzáadása nélkül:

Cukor hozzáadása nélkül:

2008 99 85

Kukorica, a csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) kivételével

2008 99 91

Jamgyökér, édes burgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal Keményítő

ex 2101

Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma:

2101 12

Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények:

2101 12 98

Más:

2101 20

Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények:

2101 20 98

Más:

2101 30

Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma:

Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé:

2101 30 19

Más:

Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé kivonata, eszenciája és koncentrátuma:

2101 30 99

Más:

ex 2102

Élesztő (aktív vagy nem aktív); más egysejtű, nem élő mikroorganizmus (a 3002 vtsz. alatti vakcinák kivételével); elkészített sütőpor:

2102 10

Aktív élesztő

2102 10 31 és

2102 10 39

Sütőélesztő

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is

ex 2106

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény:

2106 90

Más:

Más:

2106 90 92

Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal

2106 90 98

Más:

2202

Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével:

2205

Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve

ex 2208

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:

2208 30

Whisky:

2208 30 30–

2208 30 88

Nem Bourbon whisky

2208 50

Gin és holland gin

2208 60

Vodka

2208 70

Likőr és szíverősítő

2208 90

Más:

Más szesz, likőr és más szeszesital tartályban (palackban):

Legfeljebb 2 liter:

2208 90 41

Ouzo

Más:

Párlat (kivéve a likőrt):

Más:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

Más

2208 90 69

Más szeszesital

Több mint 2 literes:

Párlat (kivéve a likőrt):

2208 90 77

Más

2208 90 78

Más szeszesital

2905 43 00

Mannit

2905 44

Szorbit (D-glucit)

ex 3302

Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz:

3302 10

Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták:

Az italgyártásban használt fajták:

Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények:

Más:

3302 10 29

Más

3505

Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő); keményítő-, vagy dextrin- vagy más átalakított keményítő alappal készített enyvek

ex 3809

Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, máshol nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok):

3809 10

Keményítőtartalommal

3824 60

Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével

II. rész:   Rizs

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| ex 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |
| 0403 10 | Joghurt: |
| 0403 10 51–
  0403 10 99 | Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával |
| 0403 90 | Más: |
| 0403 90 71–
  0403 90 99 | Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is |
| ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: |
| 1704 90 51–
  1704 90 99 | Más: |
| ex 1806 | Csokoládé és más kakaótartalmú élelmiszerkészítmények a 1806 10, a 1806 20 70, a 1806 90 60, a 1806 90 70 és a 1806 90 90 alszámok alá tartozó áruk kivételével |
| ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |
| 1901 10 00 | Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |
| 1901 20 00 | Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |
| 1901 90 | Más: |
| 1901 90 11–
  1901 90 19 | Malátakivonat |
| Más: |
| 1901 90 99 | Más: |
| ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |
| 1902 20 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |
| Más: |
| 1902 20 91 | Főzve |
| 1902 20 99 | Más: |
| 1902 30 | Más tészta |
| 1902 40 | Kuszkusz (búzadarakása): |
| 1902 40 90 | Más: |
| 1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve |
| ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |
| 1905 90 20 | Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek |
| ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2004 10 | Burgonya: |
| Más: |
| 2004 10 91 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2005 20 | Burgonya: |
| 2005 20 10 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| ex 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |
| 2101 12 | Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények: |
| 2101 12 98 | Más: |
| 2101 20 | Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények: |
| 2101 20 98 | Más: |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |
| ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |
| 2106 90 | Más: |
| Más: |
| 2106 90 92 | Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |
| 2106 90 98 | Más: |
| ex 3505 | Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő); keményítő-, vagy dextrin- vagy más átalakított keményítő alappal készített enyvek a 3505 10 50 alszám alá tartozó keményítők kivételével |
| ex 3809 | Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok): |
| 3809 10 | Keményítőtartalommal |

KN-kód

Árumegnevezés

ex 0403

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

0403 10

Joghurt:

0403 10 51–

0403 10 99

Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával

0403 90

Más:

0403 90 71–

0403 90 99

Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is

ex 1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül:

1704 90 51–

1704 90 99

Más:

ex 1806

Csokoládé és más kakaótartalmú élelmiszerkészítmények a 1806 10, a 1806 20 70, a 1806 90 60, a 1806 90 70 és a 1806 90 90 alszámok alá tartozó áruk kivételével

ex 1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

1901 10 00

Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve

1901 20 00

Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

1901 90

Más:

1901 90 11–

1901 90 19

Malátakivonat

Más:

1901 90 99

Más:

ex 1902

Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

1902 20

Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

Más:

1902 20 91

Főzve

1902 20 99

Más:

1902 30

Más tészta

1902 40

Kuszkusz (búzadarakása):

1902 40 90

Más:

1904

Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve

ex 1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:

1905 90 20

Áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termékek

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2004 10

Burgonya:

Más:

2004 10 91

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2005 20

Burgonya:

2005 20 10

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

ex 2101

Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája és koncentrátuma:

2101 12

Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények:

2101 12 98

Más:

2101 20

Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények:

2101 20 98

Más:

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is

ex 2106

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény:

2106 90

Más:

Más:

2106 90 92

Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal

2106 90 98

Más:

ex 3505

Dextrinek és más átalakított keményítők (pl.: előkocsonyásított vagy észterezett keményítő); keményítő-, vagy dextrin- vagy más átalakított keményítő alappal készített enyvek a 3505 10 50 alszám alá tartozó keményítők kivételével

ex 3809

Textil-, papír-, bőr- vagy hasonló iparban használt, másutt nem említett végkikészítő szerek, festést gyorsító és elősegítő vagy színtartóságot növelő anyagok, valamint más termékek és készítmények (pl. appretálószerek és pácanyagok):

3809 10

Keményítőtartalommal

III. rész:   Cukor

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| ex 0403 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |
| 0403 10 | Joghurt: |
| 0403 10 51–
  0403 10 99 | Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával |
| 0403 90 | Más: |
| 0403 90 71–
  0403 90 99 | Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is |
| ex 0710 | Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva: |
| 0710 40 00 | Csemegekukorica |
| ex 0711 | Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban: |
| 0711 90 | Más zöldség; zöldségkeverék: |
| Zöldségfélék: |
| 0711 90 30 | Csemegekukorica |
| 1702 50 00 | Vegytiszta gyümölcscukor |
| ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül, a 1704 90 10 alszám alá tartozó édesgyökér-kivonat kivételével |
| 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény |
| ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |
| 1901 10 00 | Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |
| 1901 20 00 | Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |
| 1901 90 | Más: |
| Más: |
| 1901 90 99 | Más: |
| ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |
| 1902 20 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |
| Más: |
| 1902 20 91 | Főzve |
| 1902 20 99 | Más: |
| 1902 30 | Más tészta |
| 1902 40 | Kuszkusz: |
| 1902 40 90 | Más: |
| 1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve |
| ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |
| 1905 10 00 | Ropogós kenyér („knäckebrot”) |
| 1905 20 | Mézeskalács és hasonló |
| 1905 31 | Édes keksz (biscuit) |
| 1905 32 | Gofri és ostya |
| 1905 40 | Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék |
| 1905 90 | Más: |
| Más: |
| 1905 90 45 | Biscuit |
| 1905 90 55 | Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |
| Más: |
| 1905 90 60 | Édesítőanyag hozzáadásával |
| 1905 90 90 | Más |
| ex 2001 | Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság): |
| 2001 90 | Más: |
| 2001 90 30 | Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |
| 2001 90 40 | Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal |
| ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2004 10 | Burgonya |
| Más: |
| 2004 10 91 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| 2004 90 | Más zöldség és zöldségkeverék: |
| 2004 90 10 | Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2005 20 | Burgonya: |
| 2005 20 10 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| 2005 80 00 | Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata) |
| ex 2101 | Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |
| Kávékivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén alapuló készítmények: |
| 2101 12 | Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények: |
| 2101 12 98 | Más: |
| 2101 20 | Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények: |
| Készítmények |
| 2101 20 98 | Más |
| 2101 30 | Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |
| Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé: |
| 2101 30 19 | Más: |
| Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé kivonata, eszenciája és koncentrátuma: |
| 2101 30 99 | Más: |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |
| ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |
| ex 2106 90 | Más: |
| Más: |
| 2106 90 92 | Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |
| 2106 90 98 | Más: |
| ex 2202 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével, kivéve a malátából készült oyan sört, amelynek alkoholtartalma legfeljebb 0,5 tömegszázalék |
| 2205 | Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve |
| ex 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |
| 2208 20 | Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz |
| ex 2208 50 | Holland gin |
| 2208 70 | Likőr és szíverősítő |
| ex 2208 90 | Más: |
| Más szesz, likőr és más szeszesital tartályban (palackban): |
| Legfeljebb 2 liter: |
| 2208 90 41 | Ouzo |
| Más: |
| Párlat (kivéve a likőrt): |
| Gyümölcs desztillálásából |
| 2208 90 45 | Calvados |
| 2208 90 48 | Más |
| Más: |
| 2208 90 52 | Korn |
| 2208 90 56 | Más |
| 2208 90 69 | Más szeszesital |
| Több mint 2 literes: |
| Párlat (kivéve a likőrt): |
| 2208 90 71 | Gyümölcs desztillálásából |
| 2208 90 77 | Más |
| 2208 90 78 | Más szeszesital |
| 2905 43 00 | Mannit |
| 2905 44 | Szorbit (D-glucit) |
| ex 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz: |
| 3302 10 | Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták |
| Az italgyártásban használt fajták: |
| Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények: |
| Más (0,5 térfogatszázalékot meg nem haladó tényleges alkoholtartalommal) |
| 3302 10 29 | Más |
| ex 38. árucsoport | A vegyipar különféle termékei: |
| 3824 60 | Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével |

KN-kód

Árumegnevezés

ex 0403

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

0403 10

Joghurt:

0403 10 51–

0403 10 99

Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával

0403 90

Más:

0403 90 71–

0403 90 99

Ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is

ex 0710

Zöldség (nyersen, vagy gőzöléssel vagy vízben forrázással főzve is) fagyasztva:

0710 40 00

Csemegekukorica

ex 0711

Zöldségfélék ideiglenesen tartósítva (pl. kén-dioxid-gázzal, sós lében, kénes vízben vagy más tartósítóoldatban), de közvetlen fogyasztásra nem alkalmas állapotban:

0711 90

Más zöldség; zöldségkeverék:

Zöldségfélék:

0711 90 30

Csemegekukorica

1702 50 00

Vegytiszta gyümölcscukor

ex 1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül, a 1704 90 10 alszám alá tartozó édesgyökér-kivonat kivételével

1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény

ex 1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

1901 10 00

Élelmiszerkészítmény gyermekek számára, a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve

1901 20 00

Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

1901 90

Más:

Más:

1901 90 99

Más:

ex 1902

Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

1902 20

Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

Más:

1902 20 91

Főzve

1902 20 99

Más:

1902 30

Más tészta

1902 40

Kuszkusz:

1902 40 90

Más:

1904

Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve

ex 1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:

1905 10 00

Ropogós kenyér („knäckebrot”)

1905 20

Mézeskalács és hasonló

1905 31

Édes keksz (biscuit)

1905 32

Gofri és ostya

1905 40

Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék

1905 90

Más:

Más:

1905 90 45

Biscuit

1905 90 55

Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott

Más:

1905 90 60

Édesítőanyag hozzáadásával

1905 90 90

Más

ex 2001

Zöldség, gyümölcs, dióféle és más ehető növényrész ecettel vagy ecetsavval elkészítve vagy tartósítva (savanyúság):

2001 90

Más:

2001 90 30

Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

2001 90 40

Jamgyökér, édesburgonya (batáta) és a növények hasonló, étkezésre alkalmas részei, legalább 5 tömegszázalék keményítőtartalommal

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2004 10

Burgonya

Más:

2004 10 91

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

2004 90

Más zöldség és zöldségkeverék:

2004 90 10

Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2005 20

Burgonya:

2005 20 10

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

2005 80 00

Csemegekukorica (Zea mays var. saccharata)

ex 2101

Kávé-, tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén, teán vagy matéteán alapuló készítmények; pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, valamint ezeknek kivonata, eszenciája és koncentrátuma:

Kávékivonat, -eszencia és -koncentrátum és ezen termékeken vagy kávén alapuló készítmények:

2101 12

Ezen kivonatokon, eszenciákon vagy koncentrátumokon vagy kávén alapuló készítmények:

2101 12 98

Más:

2101 20

Tea- vagy matétea-kivonat, -eszencia és koncentrátum és ezen termékeken, vagy teán vagy matéteán alapuló készítmények:

Készítmények

2101 20 98

Más

2101 30

Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé, és ezek kivonata, eszenciája és koncentrátuma:

Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé:

2101 30 19

Más:

Pörkölt cikória és más pörkölt pótkávé kivonata, eszenciája és koncentrátuma:

2101 30 99

Más:

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is

ex 2106

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény:

ex 2106 90

Más:

Más:

2106 90 92

Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül, vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglükóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal

2106 90 98

Más:

ex 2202

Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével, kivéve a malátából készült oyan sört, amelynek alkoholtartalma legfeljebb 0,5 tömegszázalék

2205

Vermut és friss szőlőből készült más bor növényekkel vagy aromatikus anyagokkal ízesítve

ex 2208

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:

2208 20

Szőlőbor vagy szőlőtörköly desztillációjából nyert szesz

ex 2208 50

Holland gin

2208 70

Likőr és szíverősítő

ex 2208 90

Más:

Más szesz, likőr és más szeszesital tartályban (palackban):

Legfeljebb 2 liter:

2208 90 41

Ouzo

Más:

Párlat (kivéve a likőrt):

Gyümölcs desztillálásából

2208 90 45

Calvados

2208 90 48

Más

Más:

2208 90 52

Korn

2208 90 56

Más

2208 90 69

Más szeszesital

Több mint 2 literes:

Párlat (kivéve a likőrt):

2208 90 71

Gyümölcs desztillálásából

2208 90 77

Más

2208 90 78

Más szeszesital

2905 43 00

Mannit

2905 44

Szorbit (D-glucit)

ex 3302

Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz:

3302 10

Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták

Az italgyártásban használt fajták:

Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények:

Más (0,5 térfogatszázalékot meg nem haladó tényleges alkoholtartalommal)

3302 10 29

Más

ex 38. árucsoport

A vegyipar különféle termékei:

3824 60

Szorbit, a 2905 44 alszám alá tartozó kivételével

IV. rész:   Tej

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| ex 0405 | Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém): |
| 0405 20 | Kenhető tejkészítmények (vajkrém): |
| 0405 20 10 | Legalább 39 tömegszázalék, de kevesebb mint 60 tömegszázalék zsírtartalommal |
| 0405 20 30 | Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal |
| ex 1517 | Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével: |
| 1517 10 | Margarin, a folyékony margarin kivételével: |
| 1517 10 10 | 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal |
| 1517 90 | Más: |
| 1517 90 10 | 10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal |
| ex 1704 | Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül: |
| ex 1704 90 | Más, kivéve a 10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonatot más anyag hozzáadása nélkül |
| ex 1806 | Csokoládé és más, kakaótartalmú élelmiszer-készítmény, kivéve az ex 1806 10 alszám alá tartozó, kizárólag szacharózzal édesített kakaóport |
| ex 1901 | Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz: |
| 1901 10 00 | Élelmiszerkészítmény gyermekek számára,a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve |
| 1901 20 00 | Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez |
| 1901 90 | Más: |
| Más: |
| 1901 90 99 | Más: |
| ex 1902 | Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is: |
| Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve: |
| 1902 19 | Más: |
| 1902 20 | Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is: |
| Más: |
| 1902 20 91 | Főzve |
| 1902 20 99 | Más: |
| 1902 30 | Más tészta |
| 1902 40 | Kuszkusz: |
| 1902 40 90 | Más: |
| 1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve |
| ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |
| 1905 10 00 | Ropogós kenyér („knäckebrot”) |
| 1905 20 | Mézeskalács és hasonló |
| Édes keksz (biscuit); gofri és ostya: |
| 1905 31 | Édes keksz (biscuit) |
| 1905 32 | Gofri és ostya |
| 1905 40 | Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék |
| 1905 90 | Más: |
| Más: |
| 1905 90 45 | Biscuit |
| 1905 90 55 | Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott |
| Más: |
| 1905 90 60 | édesítőanyag hozzáadásával |
| 1905 90 90 | Más |
| ex 2004 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2004 10 | Burgonya: |
| Más: |
| 2004 10 91 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| ex 2005 | Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével: |
| 2005 20 | Burgonya: |
| 2005 20 10 | Liszt, dara vagy pelyhesített formában |
| 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is |
| ex 2106 | Másutt nem említett élelmiszer-készítmény: |
| 2106 90 | Más: |
| Más: |
| 2106 90 92 | Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal |
| 2106 90 98 | Más: |
| ex 2202 | Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével: |
| 2202 90 | Más: |
| Más, a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből nyert készítmény, amelynek zsírtartalma: |
| 2202 90 91 | Kevesebb mint 0,2 tömegszázalék |
| 2202 90 95 | Legalább 0,2 tömegszázalék, de 2 tömegszázaléknál kevesebb |
| 2202 90 99 | Legalább 2 tömegszázalék |
| ex 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |
| 2208 70 | Likőr és szíverősítő |
| 2208 90 | Más: |
| Más szesz, likőr és szeszesital tartályban (palackban): |
| Legfeljebb 2 liter: |
| Más: |
| 2208 90 69 | Más szeszesital |
| Több mint 2 literes: |
| 2208 90 78 | Más szeszesital |
| ex 3302 | Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz: |
| 3302 10 | Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták: |
| Az italgyártásban használt fajták: |
| Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények: |
| Más: |
| 3302 10 29 | Más |
| 3501 | Kazein, kazeinátok és más kazeinszármazékok; kazeinenyvek |
| ex 3502 | Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok: |
| 3502 20 | Tejalbumin, beleértve a legalább két savófehérjét tartalmazó koncentrátumot is: |
| Más: |
| 3502 20 91 | Szárított (pl. lap, pikkely, pehely, por alakban) |
| 3502 20 99 | Más: |

KN-kód

Árumegnevezés

ex 0405

Vaj és tejből nyert más zsír és olaj; kenhető tejkészítmények (vajkrém):

0405 20

Kenhető tejkészítmények (vajkrém):

0405 20 10

Legalább 39 tömegszázalék, de kevesebb mint 60 tömegszázalék zsírtartalommal

0405 20 30

Legalább 60 tömegszázalék, de legfeljebb 75 tömegszázalék zsírtartalommal

ex 1517

Margarin; ebbe az árucsoportba tartozó állati vagy növényi zsírok vagy olajok vagy különböző zsírok vagy olajok frakcióinak étkezésre alkalmas keveréke vagy készítménye, a 1516 vtsz. alá tartozó étkezési zsír vagy olaj vagy ezek frakciói kivételével:

1517 10

Margarin, a folyékony margarin kivételével:

1517 10 10

10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal

1517 90

Más:

1517 90 10

10 tömegszázalékot meghaladó, de legfeljebb 15 tömegszázalék tejzsírtartalommal

ex 1704

Cukorkaáru (beleértve a fehér csokoládét is) kakaótartalom nélkül:

ex 1704 90

Más, kivéve a 10 tömegszázalékot meghaladó szacharóztartalmú édesgyökér-kivonatot más anyag hozzáadása nélkül

ex 1806

Csokoládé és más, kakaótartalmú élelmiszer-készítmény, kivéve az ex 1806 10 alszám alá tartozó, kizárólag szacharózzal édesített kakaóport

ex 1901

Malátakivonat; lisztből, darából, durva őrleményből, keményítőből vagy malátakivonatból előállított, másutt nem említett élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem, vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 40 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz; a 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz:

1901 10 00

Élelmiszerkészítmény gyermekek számára,a kiskereskedelemben szokásos módon kiszerelve

1901 20 00

Keverék és tészta a 1905 vtsz. alá tartozó pékáruk készítéséhez

1901 90

Más:

Más:

1901 90 99

Más:

ex 1902

Tészta, főzve vagy töltve (hússal vagy más anyaggal) vagy másképp elkészítve is, mint pl. spagetti, makaróni, metélt, lasagne, gnocchi, ravioli, cannelloni; kuszkusz (búzadarakása) elkészítve is:

Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve:

1902 19

Más:

1902 20

Töltött tészta főzve vagy másképp elkészítve is:

Más:

1902 20 91

Főzve

1902 20 99

Más:

1902 30

Más tészta

1902 40

Kuszkusz:

1902 40 90

Más:

1904

Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve

ex 1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:

1905 10 00

Ropogós kenyér („knäckebrot”)

1905 20

Mézeskalács és hasonló

Édes keksz (biscuit); gofri és ostya:

1905 31

Édes keksz (biscuit)

1905 32

Gofri és ostya

1905 40

Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék

1905 90

Más:

Más:

1905 90 45

Biscuit

1905 90 55

Extrudált vagy puffasztott termék, ízesített vagy sózott

Más:

1905 90 60

édesítőanyag hozzáadásával

1905 90 90

Más

ex 2004

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2004 10

Burgonya:

Más:

2004 10 91

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

ex 2005

Más zöldség ecet vagy ecetsav nélkül elkészítve vagy tartósítva, nem fagyasztva, a 2006 vtsz. alá tartozó termékek kivételével:

2005 20

Burgonya:

2005 20 10

Liszt, dara vagy pelyhesített formában

2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém, kakaótartalommal is

ex 2106

Másutt nem említett élelmiszer-készítmény:

2106 90

Más:

Más:

2106 90 92

Tejzsír-, szacharóz-, izoglükóz-, szőlőcukor- vagy keményítőtartalom nélkül vagy 1,5 tömegszázaléknál kevesebb tejzsír-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szacharóz- vagy izoglukóz-, 5 tömegszázaléknál kevesebb szőlőcukor- vagy keményítőtartalommal

2106 90 98

Más:

ex 2202

Víz, beleértve a természetes vagy mesterséges ásványvizet és a szénsavas vizet is, cukor vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve és más alkoholmentes ital, a 2009 vtsz. alá tartozó gyümölcs- vagy zöldséglevek kivételével:

2202 90

Más:

Más, a 0401–0404 vtsz. alá tartozó termékekből nyert készítmény, amelynek zsírtartalma:

2202 90 91

Kevesebb mint 0,2 tömegszázalék

2202 90 95

Legalább 0,2 tömegszázalék, de 2 tömegszázaléknál kevesebb

2202 90 99

Legalább 2 tömegszázalék

ex 2208

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:

2208 70

Likőr és szíverősítő

2208 90

Más:

Más szesz, likőr és szeszesital tartályban (palackban):

Legfeljebb 2 liter:

Más:

2208 90 69

Más szeszesital

Több mint 2 literes:

2208 90 78

Más szeszesital

ex 3302

Illatanyag-keverékek, valamint az iparban nyersanyagként használt keverékek, amelyek egy vagy több ilyen anyagon alapulnak (beleértve az alkoholos oldatokat is); más illatanyag-készítmény italgyártáshoz:

3302 10

Élelmiszer- vagy italgyártáshoz használt fajták:

Az italgyártásban használt fajták:

Egy italfajtára jellemző összes ízesítő anyagot tartalmazó készítmények:

Más:

3302 10 29

Más

3501

Kazein, kazeinátok és más kazeinszármazékok; kazeinenyvek

ex 3502

Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok:

3502 20

Tejalbumin, beleértve a legalább két savófehérjét tartalmazó koncentrátumot is:

Más:

3502 20 91

Szárított (pl. lap, pikkely, pehely, por alakban)

3502 20 99

Más:

V. rész:   Tojás

| KN-kód | Árumegnevezés |
| --- | --- |
| ex 0403 10 51–
  ex 0403 10 99 és
  ex 0403 90 71–
  ex 0403 90 99 | Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával, sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is: |
| 1806 | Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény |
| ex 1901 | A 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz |
| 1902 11 00 | Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal |
| ex 1904 | Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve, kakaótartalommal |
| ex 1905 | Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék: |
| 1905 20 | Mézeskalács és hasonló |
| 1905 31 | Édes keksz (biscuit) |
| 1905 32 | Gofri és ostya |
| 1905 40 | Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék |
| ex 1905 90 | Más, kivéve a 1905 90 101905 90 30 alszámok alá tartozó termékeket |
| ex 2105 00 | Fagylalt és más ehető jégkrém kakaótartalommal |
| 2208 | Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital: |
| ex 2208 70 | Likőrök |
| 3502 | Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok: |
| 3502 11 90 | Más szárított tojásfehérje |
| 3502 19 90 | Más tojásfehérje |

KN-kód

Árumegnevezés

ex 0403 10 51–

ex 0403 10 99 és

ex 0403 90 71–

ex 0403 90 99

Író, aludttej és tejföl, joghurt, kefir és más erjesztett vagy savanyított tej és tejföl ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával, sűrítve vagy cukrozva vagy más édesítőanyag hozzáadásával vagy ízesítve vagy gyümölcs, diófélék vagy kakaó hozzáadásával is:

1806

Csokoládé- és kakaótartalmú más élelmiszer-készítmény

ex 1901

A 0401–0404 vtsz. alá tartozó árukból készített, másutt nem említett olyan élelmiszer-készítmény, amely kakaót nem vagy teljesen zsírtalanított anyagra számítva 5 tömegszázaléknál kisebb mennyiségben tartalmaz

1902 11 00

Nem főtt tészta, nem töltve vagy másképp nem elkészítve, tojástartalommal

ex 1904

Gabonából vagy gabonatermékekből puffasztással vagy pirítással előállított, elkészített élelmiszer (pl. kukoricapehely); másutt nem említett gabona (a kukorica kivételével) szem formában vagy pehely vagy más megmunkált szem formában (a liszt, a dara és a durva őrlemény kivételével) előfőzve vagy másképp elkészítve, kakaótartalommal

ex 1905

Kenyér, cukrászsütemény, kalács, keksz (biscuit) és más pékáru kakaótartalommal is; áldozóostya, üres gyógyszerkapszula, pecsételőostya, rizspapír és hasonló termék:

1905 20

Mézeskalács és hasonló

1905 31

Édes keksz (biscuit)

1905 32

Gofri és ostya

1905 40

Kétszersült, pirított kenyér és hasonló pirított termék

ex 1905 90

Más, kivéve a 1905 90 101905 90 30 alszámok alá tartozó termékeket

ex 2105 00

Fagylalt és más ehető jégkrém kakaótartalommal

2208

Nem denaturált etil-alkohol, kevesebb mint 80 térfogatszázalék alkoholtartalommal; szesz, likőr és más szeszes ital:

ex 2208 70

Likőrök

3502

Albuminok (beleértve két vagy több savófehérje koncentrátumát, amely szárazanyagra számítva több mint 80 tömegszázalék savófehérjét tartalmaz), albuminátok és más albuminszármazékok:

3502 11 90

Más szárított tojásfehérje

3502 19 90

Más tojásfehérje

2012. július 4., szerdaXVIII. MELLÉKLET

BIZONYOS, CUKROT TARTALMAZÓ ÁRUK JEGYZÉKE A III. RÉSZ III. FEJEZETÉNEK II. SZAKASZÁBAN EMLÍTETT EXPORT-VISSZATÉRÍTÉS ALKALMAZÁSA CÉLJÁBÓL

Az I. melléklet X. részének b) pontjában felsorolt termékek.

2012. július 4., szerdaXIX. MELLÉKLET

| 1000 EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési év | 2009 | 2010 | 2011-től kezdődően |
| BG | — | — | — |
| CZ | — | — | — |
| DE | — | — | — |
| EL | — | — | — |
| ES | 15 491 | 30 950 | 46 441 |
| FR | 11 849 | 23 663 | 35 512 |
| IT | 13 160 | 26 287 | 39 447 |
| CY | — | — | — |
| LT | — | — | — |
| LU | — | — | — |
| HU | — | — | — |
| MT | — | — | — |
| AT | — | — | — |
| PT | — | — | — |
| RO | — | — | — |
| SI | — | 1 050 | 1 050 |
| SK | — | — | — |
| UK | 160 | 160 | 160 |

1000 EUR-ban

Költségvetési év

2009

2010

2011-től kezdődően

BG

—

—

—

CZ

—

—

—

DE

—

—

—

EL

—

—

—

ES

15 491

30 950

46 441

FR

11 849

23 663

35 512

IT

13 160

26 287

39 447

CY

—

—

—

LT

—

—

—

LU

—

—

—

HU

—

—

—

MT

—

—

—

AT

—

—

—

PT

—

—

—

RO

—

—

—

SI

—

1 050

1 050

SK

—

—

—

UK

160

160

160

2012. július 4., szerdaXX. MELLÉKLET

A 325. CIKK (3) BEKEZDÉSÉBEN EMLÍTETT MEGFELELÉSI TÁBLÁZAT

| 1234/2007/EK rendelet | E rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| 4. cikk | — |
| 5. cikk | 4. és 5. cikk |
| 6. cikk | 6. cikk |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk | 8. cikk |
| 9. cikk | 9. cikk |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk | 11. cikk |
| 12. cikk | 12. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14. cikk | — |
| 15. cikk | — |
| 16. cikk | — |
| 17. cikk | — |
| 18. cikk (1)–(4) bekezdés | 14. cikk |
| 18. cikk (5) bekezdés | — |
| 19. cikk | — |
| 20. cikk | — |
| 21. cikk | — |
| 22. cikk | — |
| 23. cikk | — |
| 24. cikk | — |
| 25. cikk | 15. cikk |
| 26. cikk | 16. cikk |
| 27. cikk | 17. cikk |
| 28. cikk | 20. cikk |
| 29. cikk | 21. cikk |
| 30. cikk | — |
| 31. cikk | 22. cikk |
| 32. cikk | 23. cikk |
| 33. cikk | 24. cikk |
| 34. cikk | 25. cikk |
| 35. cikk | — |
| 36. cikk | — |
| 37. cikk | 26. cikk |
| 38. cikk | 27. cikk |
| 39. cikk | 28. cikk |
| 40. cikk | 29. cikk |
| 41. cikk | 30. cikk |
| 42. cikk | 34. cikk |
| 43. cikk a)–f) és i), j), l) pont | 31., 32. és 33. cikk |
| 43. cikk k) pont | 30. cikk (1) bekezdés |
| 43. cikk g) és h) pont | 80. cikk |
| 43. cikk m) pont | 35. és 36. cikk |
| 44. cikk | 37. cikk |
| 45. cikk | 38. cikk |
| 46. cikk | 39. cikk |
| 47. cikk | 40. cikk |
| 48. cikk | 41. cikk |
| 49. cikk | 42. cikk |
| 50. cikk | 43. cikk |
| 51. cikk | 44. cikk |
| 52. cikk | 45. cikk |
| 52a. cikk | — |
| 53. cikk | 46. cikk |
| 54. cikk | 47. és 48. cikk |
| 55. cikk | 49. cikk |
| 56. cikk | 50. cikk |
| 57. cikk | 51. cikk |
| 58. cikk | — |
| 59. cikk (1) bekezdés első mondat | 52. cikk |
| 59. cikk (1) bekezdés második mondat és (2) bekezdés | — |
| 60. cikk (1)–(3) bekezdés | 53. cikk |
| 60. cikk (4) bekezdés | — |
| 61. cikk | 54. cikk |
| 62. cikk | 55. cikk |
| 63. cikk | 56. cikk |
| 64. cikk | 57. cikk |
| 65. cikk | 58. cikk |
| 66. cikk (1) bekezdés | 59. cikk (1) bekezdés |
| 66. cikk (2) bekezdés | 59. cikk (2) bekezdés |
| 66. cikk (3) bekezdés | 59. cikk (3) bekezdés |
| 66. cikk (4) bekezdés | — |
| 66. cikk (5) bekezdés | 59. cikk (4) bekezdés |
| | 59. cikk (5) bekezdés |
| 67. cikk | 60. cikk |
| 68. cikk | 61. cikk |
| 69. cikk | 62. cikk (1) és (2) bekezdés |
| | 62. cikk (3) bekezdés |
| 70. cikk (1)–(5) bekezdés első albekezdés | 63. cikk |
| 70. cikk (5) bekezdés utolsó albekezdés | — |
| 71. cikk | 64. cikk |
| 72. cikk | 65. cikk |
| 73. cikk | 66. cikk |
| 74. cikk | 67. cikk |
| 75. cikk | 68. cikk |
| 76. cikk | 69. cikk |
| 77. cikk | 70. cikk |
| 78. cikk | 71. cikk |
| 79. cikk | 72. cikk |
| 80. cikk | 73. cikk (1) bekezdés |
| 81. cikk | 74. cikk |
| 82. cikk első albekezdés | 75. cikk |
| 82. cikk második albekezdés | 81. cikk i) pont |
| 83. cikk (1)–(3) bekezdés | 76. cikk |
| 83. cikk (4) bekezdés | 81. cikk d) pont |
| 84. cikk | 77. cikk |
| 84a. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 85. cikk a), b) és c) pont | 78. és 79. cikk |
| 85. cikk d) pont | — |
| | 80. cikk |
| | 81. cikk |
| 85a. cikk | 82. cikk |
| 85b. cikk | 83. cikk |
| 85c. cikk | 84. cikk |
| 85d. cikk | 85. cikk |
| 85e. cikk | 86. és 87. cikk |
| 85f. cikk | 88. cikk |
| 85g. cikk | 89. cikk |
| 85h. cikk | 90. cikk |
| 85i. cikk | 91. cikk |
| 85j. cikk | 92. cikk |
| 85k. cikk | 93. cikk |
| 85l. cikk | 94. cikk |
| 85m. cikk | 95. cikk |
| 85n. cikk | 96. és 97. cikk |
| 85–85x. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 86–90. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 91–95. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 95a. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 96. cikk | — |
| 97. cikk | 99. cikk |
| 98. cikk | 100. cikk |
| 99. cikk | 101., 103. és 104. cikk |
| 100. cikk | 102., 103. és 104. cikk |
| 101. cikk | — |
| 102. cikk | 108., 109. és 110. cikk |
| 102a. cikk | 111., 112. és 113. cikk |
| 103. cikk | 114., 115. és 116. cikk |
| 103a. cikk | 117., 118. és 119. cikk |
| 103b. cikk | 120. cikk |
| 103c. cikk | 121. cikk |
| 103d. cikk | 122. cikk |
| 103e. cikk | 123. cikk |
| 103f. cikk | 124. cikk |
| 103g. cikk | 125. cikk |
| 103ga. cikk | 128. cikk |
| 103h. cikk a)–i) pont | 126. és 127. cikk |
| 103h. cikk f) pont | 129. és 130. cikk |
| 103i. cikk | 131. cikk |
| 103j. cikk | 132. cikk |
| 103k. cikk | 133. cikk |
| 103l. cikk | 134. cikk |
| 103m. cikk | 135. cikk |
| 103n. cikk | 136. cikk |
| 103o. cikk | 137. cikk |
| 103p. cikk | 138. cikk |
| 103q. cikk | 139. cikk |
| 103r. cikk | 140. cikk |
| 103s. cikk | 141. cikk |
| 103t. cikk | 142. cikk |
| 103u. cikk | 143. cikk |
| 103v. cikk | 144. cikk |
| 103w–103y. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 103z. cikk | 145. cikk |
| 103za. cikk | 146. és 147. cikk |
| 104. cikk | — |
| 105. cikk | 148. cikk |
| 106. cikk | 149. cikk |
| 107. cikk | 150. cikk |
| 108. cikk | 151. cikk |
| 109. cikk | 152. cikk |
| 110. cikk | 153. és 154. cikk |
| 111. cikk | 155. cikk (1), (2) és (4) bekezdés |
| [922/72/EGK tanácsi rendelet] | 155. cikk (3) bekezdés |
| 112. cikk | 156. és 157. cikk |
| 113. cikk (1) bekezdés | 162. cikk (1), és (2)bekezdés, 172. cikk d) pont |
| 113. cikk (2) bekezdés a) pont | 162. cikk (3) bekezdés |
| 113. cikk (2) bekezdés b) pont | 162. cikk (2) bekezdés |
| 113. cikk (3) bekezdés első albekezdés | 161. cikk |
| 113. cikk (3) bekezdés második albekezdés | 171. cikk |
| 113a. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 113b. cikk (1) bekezdés | 163. cikk (1) bekezdés összefüggésben a XII. melléklet I. részével |
| 113b. cikk (2) bekezdés | XII. melléklet I.II.4. |
| 113c. cikk | 98. cikk |
| 113d. cikk (1) bekezdés első albekezdés | 163. cikk (2) bekezdés |
| 113d. cikk (1) bekezdés második albekezdés | XII. melléklet II. rész 1. pont ötödik bekezdés |
| 113d. cikk (2) bekezdés | 163. cikk (3) bekezdés |
| 113d. cikk (3) bekezdés | 167. cikk |
| 114. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 115. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 116. cikk | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 117. cikk (1)–(4) bekezdés | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 117. cikk (5) bekezdés | 162. cikk (1) bekezdés |
| 118. cikk | 163. cikk (2) bekezdés összefüggésben a XII. melléklet VII. része első és második bekezdésével |
| 118a. cikk | 173. cikk |
| 118b. cikk | 174. cikk |
| 118c. cikk | 175. cikk |
| 118d. cikk | 176. cikk |
| 118e. cikk | 177. cikk |
| 118f. cikk | 178. cikk |
| 118g. cikk | 179. cikk |
| 118h. cikk | 180. cikk |
| 118i. cikk | 181. cikk |
| 118j. cikk | 182. cikk |
| 118k. cikk | 183. cikk |
| 118l. cikk | 184. cikk |
| 118m. cikk | 185. cikk |
| 118n. cikk | 186. cikk |
| 118o. cikk | 187. cikk |
| 118p. cikk | 188. cikk |
| 118q. cikk | 189. cikk |
| 118r. cikk | 190. cikk |
| 118s. cikk | 191. cikk |
| 118t. cikk | 192. cikk |
| 118u. cikk | 196. cikk |
| 118v. cikk | 197. cikk |
| 118w. cikk | 201. cikk |
| 118x. cikk | 202. cikk |
| 118y. cikk | 203. cikk |
| 118z. cikk | 204. cikk |
| 118za. cikk | 205. cikk |
| 118zb. cikk | 206. cikk |
| 119. cikk | 105. cikk (1) bekezdés |
| 120. cikk | 162. cikk (2) bekezdés e) és g) pont, 172. cikk d) pont |
| 120a. cikk | 166. cikk |
| 120b. cikk | — |
| 120c. cikk | 165. cikk (2) bekezdés |
| 120d. cikk | 168. cikk (2) bekezdés |
| 120e. cikk (1) bekezdés | 162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont, 172. cikk d) pont |
| 120e. cikk (2) bekezdés | 168. cikk (3) bekezdés |
| 120f. cikk | 165. cikk (3) bekezdés |
| 120g. cikk | 165. cikk (1) bekezdés, 172. cikk d) pont |
| 121. cikk a) pont i. alpont | 162. cikk (1) bekezdés és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk a) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont, 172. cikk d) pont |
| 121. cikk a) pont iii. alpont | 161. és 169. cikk |
| 121. cikk a) pont iv. alpont | 163. cikk (2) bekezdés és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk b) pont i. alpont | 172. cikk b) és c) pont |
| 121. cikk b) pont ii. alpont | 163. cikk (3) bekezdés, 172. cikk b) és c) pont |
| 121. cikk c) pont i. alpont | 172. cikk b) és c) pont |
| 121. cikk c) pont ii. alpont | 172. cikk d) pont |
| 121. cikk c) pont iii. alpont | 172. cikk d) pont |
| 121. cikk c) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés u) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk d) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk d) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés k) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk d) pont iii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés e) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk d) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés b) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk d) pont v. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk d) pont vi. alpont | 179. cikk és 172. cikk i) pont |
| 121. cikk d) pont vii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés g) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk e) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk e) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk e) pont iii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés b) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk e) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk e) pont v. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) és g) pont, 172. cikk d) pont |
| 121. cikk e) pont vi. alpont | 162. cikk (1) bekezdés, (2) bekezdés s) pont, 172. cikk d) pont |
| 121. cikk e) pont vii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés m) és n) pont, 172. cikk d) pont |
| 121. cikk f) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk f) pont ii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk f) pont iii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk f) pont iv. alpont | 162. cikk (2) bekezdés p) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk f) pont v. alpont | 162. cikk (2) bekezdés o) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk f) pont vi. alpont | 162. cikk (2) bekezdés u) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk f) pont vii. alpont | 162. cikk (2) bekezdés p) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk g) pont | 162. cikk (2) bekezdés e) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk h) pont | 172. cikk d) pont |
| 121. cikk i) pont | 106. és 107. cikk |
| 121. cikk j) pont i. alpont | 162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk j) pont ii. alpont | 169. cikk és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk k) pont | 193., 194. és 195. cikk |
| 121. cikk (1) bekezdés | 198., 199. és 200. cikk |
| 121. cikk m) pont | 207. és 208. cikk |
| 121. cikk (2) bekezdés | 162. cikk (3) bekezdés, 172. cikk b) és c) pont |
| 121. cikk (3) bekezdés | 162. cikk (2) bekezdés g) pont és 172. cikk d) pont |
| 121. cikk (4) bekezdés a) pont | — |
| 121. cikk (4) bekezdés b) pont | 162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont |
| 121. cikk (4) bekezdés c) pont | 162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont |
| 121. cikk (4) bekezdés d) pont | 162. cikk (2) bekezdés h) pont |
| 121. cikk (4) bekezdés e) pont | 162. cikk (2) bekezdés f) pont |
| 121. cikk (4) bekezdés f) pont | 162. cikk (2) bekezdés g) pont |
| 121. cikk (4) bekezdés g) pont | 162. cikk (2) bekezdés s) pont |
| 122. cikk | 209. cikk |
| | 209. cikk a) pont iv. alpont |
| 123. cikk | 210. cikk (1), (2) és (3) bekezdés |
| | 210. cikk (4) bekezdés |
| 124. cikk | 211. cikk |
| 125. cikk | 212. cikk |
| 125a. cikk | 213. cikk |
| 125b. cikk | 214. cikk |
| 125c. cikk | 215. cikk |
| 125d. cikk | 216. cikk |
| 125e. cikk | 217. cikk |
| 125f. cikk | 218. cikk |
| 125g. cikk | 219. cikk |
| 125h. cikk | 220. cikk |
| 125i. cikk | 221. cikk |
| 125j. cikk | 222. cikk |
| 125k. cikk | 223. cikk |
| 125l. cikk | 224. cikk |
| 125m. cikk | 225. cikk |
| 125n. | 226. cikk |
| 125o. cikk | 227. cikk |
| 126. cikk | 228. cikk |
| | 229. cikk |
| 127. cikk | 230. cikk |
| 128. cikk | 231. cikk |
| 129. cikk | 232. cikk |
| 130. cikk | 233. cikk |
| 131. cikk | 234. cikk |
| 132. cikk | 235. cikk |
| 133. cikk | 236. cikk |
| 133a. cikk | 237. cikk |
| 134. cikk | 238. és 239. cikk |
| 135. cikk | 240. cikk |
| 136. cikk | 241. cikk |
| 137. cikk | 242. cikk |
| 138. cikk | 243. cikk |
| 139. cikk | 244. cikk |
| 140. cikk | 245. cikk |
| 140a. cikk | 246. cikk |
| 141. cikk | 247. cikk |
| 142. cikk | 248. cikk |
| 143. cikk | 249. és 250. cikk |
| 144. cikk | 251. cikk |
| 145. cikk | 254. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 146. cikk | 252. cikk |
| 147. cikk | — |
| 148. cikk | 253., 254. és 255. cikk |
| 149. cikk | 256. cikk |
| 150. cikk | 257. cikk |
| 151. cikk | 258. cikk |
| 152. cikk | 259. cikk |
| 153. cikk (1), (2) és (3) bekezdés | 260. cikk |
| 153. cikk (4) bekezdés | — |
| 154. cikk | — |
| 155. cikk | — |
| 156. cikk | 261. és 262. cikk |
| 157. cikk | 263. cikk |
| 158. cikk | 264. cikk |
| 158a. cikk | 170. és 172. cikk |
| 159. cikk | 265. cikk |
| 160. cikk | 266. cikk |
| 161. cikk | 267., 268., 269. és 270. cikk |
| 162. cikk | 271. cikk |
| 163. cikk | 272. cikk |
| 164. cikk (1) és (2) bekezdés | 273. cikk |
| 164. cikk (3) és (4) bekezdés | [43. cikk (3) bekezdés] |
| 165. cikk | [43. cikk (3) bekezdés] |
| 166. cikk | [43. cikk (3) bekezdés] |
| 167. cikk | 274. cikk |
| 168. cikk | 275. cikk |
| 169. cikk | 276. cikk |
| 170. cikk | 277. és 278. cikk |
| 171. cikk | 279. cikk |
| 172. cikk | 280. cikk |
| 173. cikk | 281. cikk |
| 174. cikk | 282. cikk |
| 175. cikk | 283. cikk |
| 176. cikk | 284. cikk |
| 176a. cikk | 285. cikk |
| 177. cikk | 286. cikk |
| | 287. cikk |
| 178. cikk | 288. cikk |
| 179. cikk | 289. cikk |
| 180. cikk | 290. cikk |
| 181. cikk | 291. cikk (1) bekezdés |
| 182. cikk (1) bekezdés | 292. cikk |
| 182. cikk (2) bekezdés | — |
| 182. cikk (3) bekezdés | 293. cikk |
| 182. cikk (4) bekezdés | 294. cikk |
| 182. cikk (5) bekezdés | 295. cikk |
| 182. cikk (6) bekezdés | 296. cikk |
| 182. cikk (7) bekezdés | 291. cikk (2) bekezdés |
| 182a. cikk | 297. cikk |
| 183. cikk | 309. cikk |
| | 310. cikk |
| | 311. cikk |
| 184. cikk | 302. cikk (1)–(7) bekezdés |
| | 302. cikk (8) bekezdés |
| 185. cikk | 303. cikk |
| 185a. cikk | 304. cikk |
| 185b. cikk | 305. cikk |
| 185c. cikk | 306. cikk |
| 185d. cikk | 307. cikk |
| 186. cikk | 298. cikk |
| 187. cikk | 299. cikk |
| 188. cikk | 300. és 301. cikk |
| 188a. cikk (1), (2), (5), (6) és (7) bekezdés | 302. cikk |
| 1880. cikk (3) és (4) bekezdés | [325. cikk (2) bekezdés] |
| 189. cikk | 312. cikk |
| 190. cikk | 313. cikk |
| 190a. cikk | 314. cikk |
| 191. cikk | 315. cikk |
| 192. cikk | 316. cikk |
| 193. cikk | 317. cikk |
| 194. cikk | 318. cikk |
| 194a. cikk | 319. cikk |
| | 320. cikk |
| | 321. cikk |
| | 322. cikk |
| 195. cikk | 323. cikk |
| 196. cikk | 324. cikk |
| 197. cikk | — |
| 198. cikk | — |
| 199. cikk | — |
| 200. cikk | — |
| 201. cikk | 325. cikk |
| | 326. cikk |
| 202. cikk | — |
| 203. cikk | — |
| 203a. cikk | 327. cikk |
| 203b. cikk | 328. cikk |
| 204. cikk | 329. cikk |
| I. melléklet | I. melléklet |
| II. melléklet | II. melléklet |
| III. melléklet | III. melléklet |
| IV. melléklet | IV. melléklet |
| V. melléklet | V. melléklet |
| VI. melléklet | VI. melléklet |
| VII. melléklet | — |
| VIIa. melléklet | — |
| VIIb. melléklet | — |
| VIIc. melléklet | — |
| VIII. melléklet | VII. melléklet |
| IX. melléklet | VIII. melléklet |
| X. melléklet | IX. melléklet |
| Xa. melléklet | — |
| Xb. melléklet | X. melléklet |
| Xc. melléklet | XIX. melléklet |
| Xd. melléklet | — |
| Xe. melléklet | — |
| XI. melléklet | — |
| | XI. melléklet |
| XIa. melléklet I. | XII. melléklet I. rész I. pont első bekezdés |
| XIa. melléklet II. első bekezdés | XII. melléklet I.I. második bekezdés |
| XIa. melléklet II. második bekezdés | — |
| XIa. melléklet III.1. | XII. melléklet első bekezdés |
| XIa. melléklet III.2. | XII. melléklet II. rész 1. |
| XIa. melléklet III.3. | XII. melléklet II. rész 2. |
| XIa. melléklet III.4. | XII. melléklet II. rész 3. |
| XIa. melléklet IV–IX. | [325. cikk (2) bekezdés] |
| XIb. melléklet | XII. melléklet II. rész |
| XIb. melléklet Függeléke | A XII. melléklet II. részének függeléke |
| XII. melléklet I. | — |
| XII. melléklet II.1. | XII. melléklet III. rész 1. |
| XII. melléklet II.2. | XII. melléklet III. rész 2. |
| XII. melléklet II.3. | XII. melléklet III. rész 3. |
| XII. melléklet II.4. | XII. melléklet III. rész 4. |
| XII. melléklet III.1. | XII. melléklet III. rész 5. |
| XII. melléklet III.2. | XII. melléklet III. rész 6. |
| XII. melléklet IV.1. | 172. cikk b) és c) pont |
| XII. melléklet IV.2. | [325. cikk (2) bekezdés] |
| XIII. melléklet I. | XII. melléklet IV. rész 1. |
| XIII. melléklet II. | XII. melléklet IV. rész II. |
| XIII. melléklet III. | XII. melléklet IV. rész III. |
| XIII. melléklet IV. | 161. cikk és 163. cikk (2) bekezdés |
| XIII. melléklet V. | — |
| XIII. melléklet VI. első bekezdés | — |
| XIII. melléklet VI. második bekezdés | [325. cikk (2) bekezdés] |
| XIV. melléklet A. | 162. cikk (1) bekezdés, (2) bekezdés b) és d) pont, 169. cikk, 172. cikk d) pont |
| XIV. melléklet B.I.1. | XII. melléklet V. rész I. |
| XIV. melléklet B.I.2. és 3. | 162. cikk (1) bekezdés és 172. cikk d) pont |
| XIV. melléklet B.II. | XII. melléklet V. rész II. |
| XIV. melléklet B.III. és C. | [325. cikk (2) bekezdés] |
| XV. melléklet I.1. | XII. melléklet VI. rész első bekezdés |
| XV. melléklet I.2. első és második bekezdés | XII. melléklet IV. rész második és harmadik bekezdés |
| XV. melléklet I.2. harmadik bekezdés | XII. melléklet VI. rész hatodik bekezdés |
| XV. melléklet II., III. és IV. | [325. cikk (2) bekezdés] |
| XV. melléklet IV.1. | 168. cikk (1) bekezdés |
| XV. melléklet IV.2. és 3. | [325. cikk (2) bekezdés] |
| XV. melléklet V. | 161. cikk és 163. cikk (2) bekezdés |
| XV. melléklet VI. | [325. cikk (2) bekezdés] |
| A XV. melléklet függeléke | XII. melléklet VI. rész hetedik bekezdés |
| XVa. melléklet | XIII. melléket I. rész |
| XVb. melléklet | XIII. melléklet II. rész |
| XVI. melléklet | XII. melléklet VII. rész |
| XVIa. melléklet | XIV. melléklet |
| XVII. melléklet | XV. melléklet |
| XVIII. melléklet | XVI. melléklet |
| XIX. melléklet | — |
| XX. melléklet | XVII. melléklet |
| XXI. melléklet | XVIII. melléklet |
| XXII. melléklet | — |
| | XX. melléklet |

1234/2007/EK rendelet

E rendelet

1. cikk

1. cikk

2. cikk

2. cikk

3. cikk

3. cikk

4. cikk

—

5. cikk

4. és 5. cikk

6. cikk

6. cikk

7. cikk

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

10. cikk

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk

—

15. cikk

—

16. cikk

—

17. cikk

—

18. cikk (1)–(4) bekezdés

14. cikk

18. cikk (5) bekezdés

—

19. cikk

—

20. cikk

—

21. cikk

—

22. cikk

—

23. cikk

—

24. cikk

—

25. cikk

15. cikk

26. cikk

16. cikk

27. cikk

17. cikk

28. cikk

20. cikk

29. cikk

21. cikk

30. cikk

—

31. cikk

22. cikk

32. cikk

23. cikk

33. cikk

24. cikk

34. cikk

25. cikk

35. cikk

—

36. cikk

—

37. cikk

26. cikk

38. cikk

27. cikk

39. cikk

28. cikk

40. cikk

29. cikk

41. cikk

30. cikk

42. cikk

34. cikk

43. cikk a)–f) és i), j), l) pont

31., 32. és 33. cikk

43. cikk k) pont

30. cikk (1) bekezdés

43. cikk g) és h) pont

80. cikk

43. cikk m) pont

35. és 36. cikk

44. cikk

37. cikk

45. cikk

38. cikk

46. cikk

39. cikk

47. cikk

40. cikk

48. cikk

41. cikk

49. cikk

42. cikk

50. cikk

43. cikk

51. cikk

44. cikk

52. cikk

45. cikk

52a. cikk

—

53. cikk

46. cikk

54. cikk

47. és 48. cikk

55. cikk

49. cikk

56. cikk

50. cikk

57. cikk

51. cikk

58. cikk

—

59. cikk (1) bekezdés első mondat

52. cikk

59. cikk (1) bekezdés második mondat és (2) bekezdés

—

60. cikk (1)–(3) bekezdés

53. cikk

60. cikk (4) bekezdés

—

61. cikk

54. cikk

62. cikk

55. cikk

63. cikk

56. cikk

64. cikk

57. cikk

65. cikk

58. cikk

66. cikk (1) bekezdés

59. cikk (1) bekezdés

66. cikk (2) bekezdés

59. cikk (2) bekezdés

66. cikk (3) bekezdés

59. cikk (3) bekezdés

66. cikk (4) bekezdés

—

66. cikk (5) bekezdés

59. cikk (4) bekezdés

59. cikk (5) bekezdés

67. cikk

60. cikk

68. cikk

61. cikk

69. cikk

62. cikk (1) és (2) bekezdés

62. cikk (3) bekezdés

70. cikk (1)–(5) bekezdés első albekezdés

63. cikk

70. cikk (5) bekezdés utolsó albekezdés

—

71. cikk

64. cikk

72. cikk

65. cikk

73. cikk

66. cikk

74. cikk

67. cikk

75. cikk

68. cikk

76. cikk

69. cikk

77. cikk

70. cikk

78. cikk

71. cikk

79. cikk

72. cikk

80. cikk

73. cikk (1) bekezdés

81. cikk

74. cikk

82. cikk első albekezdés

75. cikk

82. cikk második albekezdés

81. cikk i) pont

83. cikk (1)–(3) bekezdés

76. cikk

83. cikk (4) bekezdés

81. cikk d) pont

84. cikk

77. cikk

84a. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

85. cikk a), b) és c) pont

78. és 79. cikk

85. cikk d) pont

—

80. cikk

81. cikk

85a. cikk

82. cikk

85b. cikk

83. cikk

85c. cikk

84. cikk

85d. cikk

85. cikk

85e. cikk

86. és 87. cikk

85f. cikk

88. cikk

85g. cikk

89. cikk

85h. cikk

90. cikk

85i. cikk

91. cikk

85j. cikk

92. cikk

85k. cikk

93. cikk

85l. cikk

94. cikk

85m. cikk

95. cikk

85n. cikk

96. és 97. cikk

85–85x. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

86–90. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

91–95. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

95a. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

96. cikk

—

97. cikk

99. cikk

98. cikk

100. cikk

99. cikk

101., 103. és 104. cikk

100. cikk

102., 103. és 104. cikk

101. cikk

—

102. cikk

108., 109. és 110. cikk

102a. cikk

111., 112. és 113. cikk

103. cikk

114., 115. és 116. cikk

103a. cikk

117., 118. és 119. cikk

103b. cikk

120. cikk

103c. cikk

121. cikk

103d. cikk

122. cikk

103e. cikk

123. cikk

103f. cikk

124. cikk

103g. cikk

125. cikk

103ga. cikk

128. cikk

103h. cikk a)–i) pont

126. és 127. cikk

103h. cikk f) pont

129. és 130. cikk

103i. cikk

131. cikk

103j. cikk

132. cikk

103k. cikk

133. cikk

103l. cikk

134. cikk

103m. cikk

135. cikk

103n. cikk

136. cikk

103o. cikk

137. cikk

103p. cikk

138. cikk

103q. cikk

139. cikk

103r. cikk

140. cikk

103s. cikk

141. cikk

103t. cikk

142. cikk

103u. cikk

143. cikk

103v. cikk

144. cikk

103w–103y. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

103z. cikk

145. cikk

103za. cikk

146. és 147. cikk

104. cikk

—

105. cikk

148. cikk

106. cikk

149. cikk

107. cikk

150. cikk

108. cikk

151. cikk

109. cikk

152. cikk

110. cikk

153. és 154. cikk

111. cikk

155. cikk (1), (2) és (4) bekezdés

[922/72/EGK tanácsi rendelet]

155. cikk (3) bekezdés

112. cikk

156. és 157. cikk

113. cikk (1) bekezdés

162. cikk (1), és (2)bekezdés, 172. cikk d) pont

113. cikk (2) bekezdés a) pont

162. cikk (3) bekezdés

113. cikk (2) bekezdés b) pont

162. cikk (2) bekezdés

113. cikk (3) bekezdés első albekezdés

161. cikk

113. cikk (3) bekezdés második albekezdés

171. cikk

113a. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

113b. cikk (1) bekezdés

163. cikk (1) bekezdés összefüggésben a XII. melléklet I. részével

113b. cikk (2) bekezdés

XII. melléklet I.II.4.

113c. cikk

98. cikk

113d. cikk (1) bekezdés első albekezdés

163. cikk (2) bekezdés

113d. cikk (1) bekezdés második albekezdés

XII. melléklet II. rész 1. pont ötödik bekezdés

113d. cikk (2) bekezdés

163. cikk (3) bekezdés

113d. cikk (3) bekezdés

167. cikk

114. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

115. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

116. cikk

[325. cikk (2) bekezdés]

117. cikk (1)–(4) bekezdés

[325. cikk (2) bekezdés]

117. cikk (5) bekezdés

162. cikk (1) bekezdés

118. cikk

163. cikk (2) bekezdés összefüggésben a XII. melléklet VII. része első és második bekezdésével

118a. cikk

173. cikk

118b. cikk

174. cikk

118c. cikk

175. cikk

118d. cikk

176. cikk

118e. cikk

177. cikk

118f. cikk

178. cikk

118g. cikk

179. cikk

118h. cikk

180. cikk

118i. cikk

181. cikk

118j. cikk

182. cikk

118k. cikk

183. cikk

118l. cikk

184. cikk

118m. cikk

185. cikk

118n. cikk

186. cikk

118o. cikk

187. cikk

118p. cikk

188. cikk

118q. cikk

189. cikk

118r. cikk

190. cikk

118s. cikk

191. cikk

118t. cikk

192. cikk

118u. cikk

196. cikk

118v. cikk

197. cikk

118w. cikk

201. cikk

118x. cikk

202. cikk

118y. cikk

203. cikk

118z. cikk

204. cikk

118za. cikk

205. cikk

118zb. cikk

206. cikk

119. cikk

105. cikk (1) bekezdés

120. cikk

162. cikk (2) bekezdés e) és g) pont, 172. cikk d) pont

120a. cikk

166. cikk

120b. cikk

—

120c. cikk

165. cikk (2) bekezdés

120d. cikk

168. cikk (2) bekezdés

120e. cikk (1) bekezdés

162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont, 172. cikk d) pont

120e. cikk (2) bekezdés

168. cikk (3) bekezdés

120f. cikk

165. cikk (3) bekezdés

120g. cikk

165. cikk (1) bekezdés, 172. cikk d) pont

121. cikk a) pont i. alpont

162. cikk (1) bekezdés és 172. cikk d) pont

121. cikk a) pont ii. alpont

162. cikk (2) bekezdés d) pont, 172. cikk d) pont

121. cikk a) pont iii. alpont

161. és 169. cikk

121. cikk a) pont iv. alpont

163. cikk (2) bekezdés és 172. cikk d) pont

121. cikk b) pont i. alpont

172. cikk b) és c) pont

121. cikk b) pont ii. alpont

163. cikk (3) bekezdés, 172. cikk b) és c) pont

121. cikk c) pont i. alpont

172. cikk b) és c) pont

121. cikk c) pont ii. alpont

172. cikk d) pont

121. cikk c) pont iii. alpont

172. cikk d) pont

121. cikk c) pont iv. alpont

162. cikk (2) bekezdés u) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk d) pont i. alpont

162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk d) pont ii. alpont

162. cikk (2) bekezdés k) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk d) pont iii. alpont

162. cikk (2) bekezdés e) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk d) pont iv. alpont

162. cikk (2) bekezdés b) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk d) pont v. alpont

162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk d) pont vi. alpont

179. cikk és 172. cikk i) pont

121. cikk d) pont vii. alpont

162. cikk (2) bekezdés g) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk e) pont i. alpont

162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk e) pont ii. alpont

162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk e) pont iii. alpont

162. cikk (2) bekezdés b) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk e) pont iv. alpont

162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk e) pont v. alpont

162. cikk (2) bekezdés d) és g) pont, 172. cikk d) pont

121. cikk e) pont vi. alpont

162. cikk (1) bekezdés, (2) bekezdés s) pont, 172. cikk d) pont

121. cikk e) pont vii. alpont

162. cikk (2) bekezdés m) és n) pont, 172. cikk d) pont

121. cikk f) pont i. alpont

162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk f) pont ii. alpont

162. cikk (2) bekezdés a) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk f) pont iii. alpont

162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk f) pont iv. alpont

162. cikk (2) bekezdés p) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk f) pont v. alpont

162. cikk (2) bekezdés o) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk f) pont vi. alpont

162. cikk (2) bekezdés u) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk f) pont vii. alpont

162. cikk (2) bekezdés p) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk g) pont

162. cikk (2) bekezdés e) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk h) pont

172. cikk d) pont

121. cikk i) pont

106. és 107. cikk

121. cikk j) pont i. alpont

162. cikk (2) bekezdés d) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk j) pont ii. alpont

169. cikk és 172. cikk d) pont

121. cikk k) pont

193., 194. és 195. cikk

121. cikk (1) bekezdés

198., 199. és 200. cikk

121. cikk m) pont

207. és 208. cikk

121. cikk (2) bekezdés

162. cikk (3) bekezdés, 172. cikk b) és c) pont

121. cikk (3) bekezdés

162. cikk (2) bekezdés g) pont és 172. cikk d) pont

121. cikk (4) bekezdés a) pont

—

121. cikk (4) bekezdés b) pont

162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont

121. cikk (4) bekezdés c) pont

162. cikk (2) bekezdés g) és n) pont

121. cikk (4) bekezdés d) pont

162. cikk (2) bekezdés h) pont

121. cikk (4) bekezdés e) pont

162. cikk (2) bekezdés f) pont

121. cikk (4) bekezdés f) pont

162. cikk (2) bekezdés g) pont

121. cikk (4) bekezdés g) pont

162. cikk (2) bekezdés s) pont

122. cikk

209. cikk

209. cikk a) pont iv. alpont

123. cikk

210. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

210. cikk (4) bekezdés

124. cikk

211. cikk

125. cikk

212. cikk

125a. cikk

213. cikk

125b. cikk

214. cikk

125c. cikk

215. cikk

125d. cikk

216. cikk

125e. cikk

217. cikk

125f. cikk

218. cikk

125g. cikk

219. cikk

125h. cikk

220. cikk

125i. cikk

221. cikk

125j. cikk

222. cikk

125k. cikk

223. cikk

125l. cikk

224. cikk

125m. cikk

225. cikk

125n.

226. cikk

125o. cikk

227. cikk

126. cikk

228. cikk

229. cikk

127. cikk

230. cikk

128. cikk

231. cikk

129. cikk

232. cikk

130. cikk

233. cikk

131. cikk

234. cikk

132. cikk

235. cikk

133. cikk

236. cikk

133a. cikk

237. cikk

134. cikk

238. és 239. cikk

135. cikk

240. cikk

136. cikk

241. cikk

137. cikk

242. cikk

138. cikk

243. cikk

139. cikk

244. cikk

140. cikk

245. cikk

140a. cikk

246. cikk

141. cikk

247. cikk

142. cikk

248. cikk

143. cikk

249. és 250. cikk

144. cikk

251. cikk

145. cikk

254. cikk (1) bekezdés a) pont

146. cikk

252. cikk

147. cikk

—

148. cikk

253., 254. és 255. cikk

149. cikk

256. cikk

150. cikk

257. cikk

151. cikk

258. cikk

152. cikk

259. cikk

153. cikk (1), (2) és (3) bekezdés

260. cikk

153. cikk (4) bekezdés

—

154. cikk

—

155. cikk

—

156. cikk

261. és 262. cikk

157. cikk

263. cikk

158. cikk

264. cikk

158a. cikk

170. és 172. cikk

159. cikk

265. cikk

160. cikk

266. cikk

161. cikk

267., 268., 269. és 270. cikk

162. cikk

271. cikk

163. cikk

272. cikk

164. cikk (1) és (2) bekezdés

273. cikk

164. cikk (3) és (4) bekezdés

[43. cikk (3) bekezdés]

165. cikk

[43. cikk (3) bekezdés]

166. cikk

[43. cikk (3) bekezdés]

167. cikk

274. cikk

168. cikk

275. cikk

169. cikk

276. cikk

170. cikk

277. és 278. cikk

171. cikk

279. cikk

172. cikk

280. cikk

173. cikk

281. cikk

174. cikk

282. cikk

175. cikk

283. cikk

176. cikk

284. cikk

176a. cikk

285. cikk

177. cikk

286. cikk

287. cikk

178. cikk

288. cikk

179. cikk

289. cikk

180. cikk

290. cikk

181. cikk

291. cikk (1) bekezdés

182. cikk (1) bekezdés

292. cikk

182. cikk (2) bekezdés

—

182. cikk (3) bekezdés

293. cikk

182. cikk (4) bekezdés

294. cikk

182. cikk (5) bekezdés

295. cikk

182. cikk (6) bekezdés

296. cikk

182. cikk (7) bekezdés

291. cikk (2) bekezdés

182a. cikk

297. cikk

183. cikk

309. cikk

310. cikk

311. cikk

184. cikk

302. cikk (1)–(7) bekezdés

302. cikk (8) bekezdés

185. cikk

303. cikk

185a. cikk

304. cikk

185b. cikk

305. cikk

185c. cikk

306. cikk

185d. cikk

307. cikk

186. cikk

298. cikk

187. cikk

299. cikk

188. cikk

300. és 301. cikk

188a. cikk (1), (2), (5), (6) és (7) bekezdés

302. cikk

1880. cikk (3) és (4) bekezdés

[325. cikk (2) bekezdés]

189. cikk

312. cikk

190. cikk

313. cikk

190a. cikk

314. cikk

191. cikk

315. cikk

192. cikk

316. cikk

193. cikk

317. cikk

194. cikk

318. cikk

194a. cikk

319. cikk

320. cikk

321. cikk

322. cikk

195. cikk

323. cikk

196. cikk

324. cikk

197. cikk

—

198. cikk

—

199. cikk

—

200. cikk

—

201. cikk

325. cikk

326. cikk

202. cikk

—

203. cikk

—

203a. cikk

327. cikk

203b. cikk

328. cikk

204. cikk

329. cikk

I. melléklet

I. melléklet

II. melléklet

II. melléklet

III. melléklet

III. melléklet

IV. melléklet

IV. melléklet

V. melléklet

V. melléklet

VI. melléklet

VI. melléklet

VII. melléklet

—

VIIa. melléklet

—

VIIb. melléklet

—

VIIc. melléklet

—

VIII. melléklet

VII. melléklet

IX. melléklet

VIII. melléklet

X. melléklet

IX. melléklet

Xa. melléklet

—

Xb. melléklet

X. melléklet

Xc. melléklet

XIX. melléklet

Xd. melléklet

—

Xe. melléklet

—

XI. melléklet

—

XI. melléklet

XIa. melléklet I.

XII. melléklet I. rész I. pont első bekezdés

XIa. melléklet II. első bekezdés

XII. melléklet I.I. második bekezdés

XIa. melléklet II. második bekezdés

—

XIa. melléklet III.1.

XII. melléklet első bekezdés

XIa. melléklet III.2.

XII. melléklet II. rész 1.

XIa. melléklet III.3.

XII. melléklet II. rész 2.

XIa. melléklet III.4.

XII. melléklet II. rész 3.

XIa. melléklet IV–IX.

[325. cikk (2) bekezdés]

XIb. melléklet

XII. melléklet II. rész

XIb. melléklet Függeléke

A XII. melléklet II. részének függeléke

XII. melléklet I.

—

XII. melléklet II.1.

XII. melléklet III. rész 1.

XII. melléklet II.2.

XII. melléklet III. rész 2.

XII. melléklet II.3.

XII. melléklet III. rész 3.

XII. melléklet II.4.

XII. melléklet III. rész 4.

XII. melléklet III.1.

XII. melléklet III. rész 5.

XII. melléklet III.2.

XII. melléklet III. rész 6.

XII. melléklet IV.1.

172. cikk b) és c) pont

XII. melléklet IV.2.

[325. cikk (2) bekezdés]

XIII. melléklet I.

XII. melléklet IV. rész 1.

XIII. melléklet II.

XII. melléklet IV. rész II.

XIII. melléklet III.

XII. melléklet IV. rész III.

XIII. melléklet IV.

161. cikk és 163. cikk (2) bekezdés

XIII. melléklet V.

—

XIII. melléklet VI. első bekezdés

—

XIII. melléklet VI. második bekezdés

[325. cikk (2) bekezdés]

XIV. melléklet A.

162. cikk (1) bekezdés, (2) bekezdés b) és d) pont, 169. cikk, 172. cikk d) pont

XIV. melléklet B.I.1.

XII. melléklet V. rész I.

XIV. melléklet B.I.2. és 3.

162. cikk (1) bekezdés és 172. cikk d) pont

XIV. melléklet B.II.

XII. melléklet V. rész II.

XIV. melléklet B.III. és C.

[325. cikk (2) bekezdés]

XV. melléklet I.1.

XII. melléklet VI. rész első bekezdés

XV. melléklet I.2. első és második bekezdés

XII. melléklet IV. rész második és harmadik bekezdés

XV. melléklet I.2. harmadik bekezdés

XII. melléklet VI. rész hatodik bekezdés

XV. melléklet II., III. és IV.

[325. cikk (2) bekezdés]

XV. melléklet IV.1.

168. cikk (1) bekezdés

XV. melléklet IV.2. és 3.

[325. cikk (2) bekezdés]

XV. melléklet V.

161. cikk és 163. cikk (2) bekezdés

XV. melléklet VI.

[325. cikk (2) bekezdés]

A XV. melléklet függeléke

XII. melléklet VI. rész hetedik bekezdés

XVa. melléklet

XIII. melléket I. rész

XVb. melléklet

XIII. melléklet II. rész

XVI. melléklet

XII. melléklet VII. rész

XVIa. melléklet

XIV. melléklet

XVII. melléklet

XV. melléklet

XVIII. melléklet

XVI. melléklet

XIX. melléklet

—

XX. melléklet

XVII. melléklet

XXI. melléklet

XVIII. melléklet

XXII. melléklet

—

XX. melléklet

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/519 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/519

---

2012. július 4., szerdaA közös agrárpolitika finanszírozása ***I

P7_TA(2012)0281

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 165/94/EK tanácsi rendeletés a 78/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0745 – C7-0429/2010 – 2010/0365(COD))

2013/C 349 E/26

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0745), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0745),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0429/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0429/2010),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a lengyel szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elveinek alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv értelmében a lengyel szenátus által benyújtott, indokolással ellátott véleményre, amely azt hangsúlyozza, hogy a javasolt jogalkotási aktus nem áll összhangban a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az olasz képviselőház, a portugál parlament és a román képviselőház tagjai által a jogalkotási aktus tervezetéhez fűzött egyéb megjegyzésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az olasz képviselőház, a portugál parlament és a román képviselőház tagjai által a jogalkotási aktus tervezetéhez fűzött egyéb megjegyzésekre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére, (1) |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére, (1)

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0209/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0209/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218. 2011.7.23., 124. o.

---

2012. július 4., szerdaP7_TC1-COD(2010)0365

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló 1290/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 165/94/EK és a 78/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet (3) a Bizottságra hatásköröket ruház a szóban forgó rendelet alkalmazása részletes szabályainak elfogadása céljából. |
| --- | --- |

(1)

Az 1290/2005/EK tanácsi rendelet (3) a Bizottságra hatásköröket ruház a szóban forgó rendelet alkalmazása részletes szabályainak elfogadása céljából.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán a Bizottságnak az 1290/2005/EK rendelet szerinti hatásköreit hozzá kell igazítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkéhez. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépése nyomán a Bizottságnak az 1290/2005/EK rendelet szerinti hatásköreit hozzá kell igazítani az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 290. és 291. cikkéhez.

| (3) | A Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 290. cikke értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az 1290/2005/EK rendelet nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása céljából. Meg kell határozni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint hogy a szóban forgó felhatalmazás milyen feltételekhez van kötve.

  Az e rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogi aktusoknak az EUMSZ 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az 1290/2005/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson szakértők bevonásával is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és kidolgozásával egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak hatáskörrel kell rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 290. cikke értelmében felhatalmazáson alapuló jogi aktusokat fogadjon el az 1290/2005/EK rendelet nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása céljából. Meg kell határozni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint hogy a szóban forgó felhatalmazás milyen feltételekhez van kötve.

  Az e rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogi aktusoknak az EUMSZ 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az 1290/2005/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása tekintetében. Különösen fontos, hogy a Bizottság előkészítő munkája során megfelelő konzultációkat folytasson szakértők bevonásával is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítésével és kidolgozásával egyidejűleg, időben és megfelelő módon továbbítania kell a dokumentumokat az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz. [Mód. 1]

| (4) | Az 1290/2005/EK rendeletnek az összes tagállamban történő

  rendelet
  egységes végrehajtása

  végrehajtási feltételeinek biztosítása
  érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Indokolt, hogy

  Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket
  a Bizottság a szóban forgó végrehajtási jogi aktusokat a(z) ...-ról/-ről

  hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról
  szóló xxx/xxx/EU

  , 2011. február 16-i 182/2011/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet

  rendeletnek

   (4)
  rendelkezéseinek megfelelően fogadja el

  kell gyakorolni
  . [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

Az 1290/2005/EK rendeletnek az összes tagállamban történő

  rendelet
  egységes végrehajtása

  végrehajtási feltételeinek biztosítása
  érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el. Indokolt, hogy

  Bizottságot végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni. Ezeket
  a Bizottság a szóban forgó végrehajtási jogi aktusokat a(z) ...-ról/-ről

  hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról
  szóló xxx/xxx/EU

  , 2011. február 16-i 182/2011/EU
  európai parlamenti és tanácsi rendelet

  rendeletnek

   (4)
  rendelkezéseinek megfelelően fogadja el

  kell gyakorolni
  . [Mód. 2]

| (5) | Egyes, a Bizottság által az 1290/2005/EK rendelettel ráruházott hatáskörök keretében korábban elfogadott, a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó rendelkezéseket indokolt a szóban forgó rendeletbe belefoglalni. Ezek a rendelkezések az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más testületek akkreditációja és az EMGA és az EMVA számláinak elszámolása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 883/2006/EK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően vezetett számlákban szereplő, az Unió költségvetésébe fizetendő bevételnek minősülő összegek célhoz kötöttségére irányadó egyes szabályokat érintik. |
| --- | --- |

(5)

Egyes, a Bizottság által az 1290/2005/EK rendelettel ráruházott hatáskörök keretében korábban elfogadott, a közös agrárpolitika finanszírozására vonatkozó rendelkezéseket indokolt a szóban forgó rendeletbe belefoglalni. Ezek a rendelkezések az 1290/2005/EK tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más testületek akkreditációja és az EMGA és az EMVA számláinak elszámolása tekintetében történő alkalmazására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 883/2006/EK bizottsági rendeletnek (5) megfelelően vezetett számlákban szereplő, az Unió költségvetésébe fizetendő bevételnek minősülő összegek célhoz kötöttségére irányadó egyes szabályokat érintik.

| (6) | Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokra vonatkozó szabályok alkalmazásában szerzett tapasztalatra való figyelemmel indokolt a távérzékeléses ellenőrzések Közösség általi társfinanszírozásáról szóló, 1994. január 24-i 165/94/EK tanácsi rendeletben (6) és a közös agrárpolitika keretében kidolgozott távérzékelési alkalmazások segítségével a Bizottság által a 2008–2013 közötti időszakban meghozandó intézkedésekről szóló, 2008. január 21-i 78/2008/EK tanácsi rendeletben (7) előírt intézkedések finanszírozására vonatkozó rendelkezések egy részét az 1290/2005/EK rendeletbe belefoglalni. Következésképpen a 165/94/EK rendeletet és a 78/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Indokolt azonban úgy rendelkezni, hogy a Bizottság által beterjesztendő jelentésre vonatkozó cikk továbbra is alkalmazandó legyen. |
| --- | --- |

(6)

Az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapból (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott kiadásokra vonatkozó szabályok alkalmazásában szerzett tapasztalatra való figyelemmel indokolt a távérzékeléses ellenőrzések Közösség általi társfinanszírozásáról szóló, 1994. január 24-i 165/94/EK tanácsi rendeletben (6) és a közös agrárpolitika keretében kidolgozott távérzékelési alkalmazások segítségével a Bizottság által a 2008–2013 közötti időszakban meghozandó intézkedésekről szóló, 2008. január 21-i 78/2008/EK tanácsi rendeletben (7) előírt intézkedések finanszírozására vonatkozó rendelkezések egy részét az 1290/2005/EK rendeletbe belefoglalni. Következésképpen a 165/94/EK rendeletet és a 78/2008/EK rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Indokolt azonban úgy rendelkezni, hogy a Bizottság által beterjesztendő jelentésre vonatkozó cikk továbbra is alkalmazandó legyen.

| (7) | A Bizottság által a távérzékelési alkalmazások révén tett intézkedések, valamint a műholdfelvételeknek a Bizottság általi tökéletesítése arra irányulnak, hogy a mezőgazdasági piacok kezeléséhez és felügyeletéhez megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre. E célkitűzés szem előtt tartásának biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie olyan végrehajtási intézkedések elfogadásához, amelyek a távérzékelési intézkedések eredményeinek a beszerzésére vonatkozó eljárásokat és ezen eredményeknek a tagállamok részére történő rendelkezésére bocsátását érintik. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottság által a távérzékelési alkalmazások révén tett intézkedések, valamint a műholdfelvételeknek a Bizottság általi tökéletesítése arra irányulnak, hogy a mezőgazdasági piacok kezeléséhez és felügyeletéhez megfelelő eszközök álljanak rendelkezésre. E célkitűzés szem előtt tartásának biztosítása érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie olyan végrehajtási intézkedések elfogadásához, amelyek a távérzékelési intézkedések eredményeinek a beszerzésére vonatkozó eljárásokat és ezen eredményeknek a tagállamok részére történő rendelkezésére bocsátását érintik.

| (8) | Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok koordináló szerveinek az 1290/2005/EK rendelet 6. cikke szerinti működése egységes legyen, a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie az ezen szervek működésének részletes szabályaira – és különösen a Bizottság részére történő információszolgáltatásra – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadásához. |
| --- | --- |

(8)

Annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok koordináló szerveinek az 1290/2005/EK rendelet 6. cikke szerinti működése egységes legyen, a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie az ezen szervek működésének részletes szabályaira – és különösen a Bizottság részére történő információszolgáltatásra – vonatkozó végrehajtási jogi aktusok elfogadásához.

| (9) | Annak érdekében, hogy a Bizottság jóváhagyhassa az egyes vidékfejlesztési programok finanszírozási tervét, és gondoskodhasson annak esetleges kiigazításáról, a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie a finanszírozási terv tartalmára és kiigazítására vonatkozó feltételeket érintő végrehajtási jogi aktusok elfogadásához. |
| --- | --- |

(9)

Annak érdekében, hogy a Bizottság jóváhagyhassa az egyes vidékfejlesztési programok finanszírozási tervét, és gondoskodhasson annak esetleges kiigazításáról, a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie a finanszírozási terv tartalmára és kiigazítására vonatkozó feltételeket érintő végrehajtási jogi aktusok elfogadásához.

| (10) | A Bizottságnak szánt tagállami információközléseknek lehetővé kell tenniük, hogy a Bizottság a hozzá eljuttatott információkat közvetlenül és a lehető leghatékonyabban használhassa fel az EMGA- és az EMVA-számlák kezelése és az ahhoz kapcsolódó kifizetések céljára, valamint a számlaelszámolási eljárás és a megfelelőségvizsgálati eljárás lefolytatásához. A Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a kiadásigazoló nyilatkozat, az éves beszámoló, az igazoló nyilatkozat, a közraktározáshoz kapcsolódó nyilatkozat, az információk és a dokumentumok továbbítására szolgáló információs rendszerek, valamint a megőrzésükre vonatkozó szabályok vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

A Bizottságnak szánt tagállami információközléseknek lehetővé kell tenniük, hogy a Bizottság a hozzá eljuttatott információkat közvetlenül és a lehető leghatékonyabban használhassa fel az EMGA- és az EMVA-számlák kezelése és az ahhoz kapcsolódó kifizetések céljára, valamint a számlaelszámolási eljárás és a megfelelőségvizsgálati eljárás lefolytatásához. A Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a kiadásigazoló nyilatkozat, az éves beszámoló, az igazoló nyilatkozat, a közraktározáshoz kapcsolódó nyilatkozat, az információk és a dokumentumok továbbítására szolgáló információs rendszerek, valamint a megőrzésükre vonatkozó szabályok vonatkozásában.

| (11) | A kifizető ügynökségek számviteli kötelezettsége a vagyonkezeléshez és -ellenőrzéshez szükséges részletes adatokra vonatkozik. Annak érdekében, hogy a tagállamok és a kifizető ügynökségek harmonizált szabályok szerint tehessenek eleget e kötelezettségnek, a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 884/2006/EK bizottsági rendeletben (8) a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedésekre vonatkozóan megállapított számviteli keret, valamint az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott egyéb, a 883/2006/EK rendeletben említett kiadások tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A kifizető ügynökségek számviteli kötelezettsége a vagyonkezeléshez és -ellenőrzéshez szükséges részletes adatokra vonatkozik. Annak érdekében, hogy a tagállamok és a kifizető ügynökségek harmonizált szabályok szerint tehessenek eleget e kötelezettségnek, a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el az 1290/2005/EK rendelet részletes alkalmazási szabályainak a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) általi finanszírozása és a tagállamok kifizető ügynökségei által végrehajtott közraktározási műveletek könyvelése tekintetében történő megállapításáról szóló, 2006. június 21-i 884/2006/EK bizottsági rendeletben (8) a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedésekre vonatkozóan megállapított számviteli keret, valamint az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott egyéb, a 883/2006/EK rendeletben említett kiadások tekintetében.

| (12) | A pénzmozgások megfelelő kezelésének biztosítása érdekében – különösen mivel a tagállamok pénzeszközöket mozgósítanak a szükséges kiadások fedezésére – a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a pénzeszközöknek a tagállamok részére történő rendelkezésre bocsátását illetően, figyelembe véve az EMGA és az EMVA kezelésének sajátos szabályait is. |
| --- | --- |

(12)

A pénzmozgások megfelelő kezelésének biztosítása érdekében – különösen mivel a tagállamok pénzeszközöket mozgósítanak a szükséges kiadások fedezésére – a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie, hogy végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el a pénzeszközöknek a tagállamok részére történő rendelkezésre bocsátását illetően, figyelembe véve az EMGA és az EMVA kezelésének sajátos szabályait is.

| (13) | Az 1290/2005/EK rendeletnek ezen módosítása alkalmával, mely a rendeletnek a Lisszaboni Szerződés szerinti eljárásokkal való összhangba hozatalára irányul, egyes nyelvi változatok egyes rendelkezéseit a Szerződésben alkalmazott terminológiához való hozzáigazításuk céljából aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(13)

Az 1290/2005/EK rendeletnek ezen módosítása alkalmával, mely a rendeletnek a Lisszaboni Szerződés szerinti eljárásokkal való összhangba hozatalára irányul, egyes nyelvi változatok egyes rendelkezéseit a Szerződésben alkalmazott terminológiához való hozzáigazításuk céljából aktualizálni kell.

| (14) | Ezért az 1290/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(14)

Ezért az 1290/2005/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1290/2005/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 3. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:






  „ea) | 2013. december 31-ig azok az intézkedések, amelyeket a Bizottság távérzékelési alkalmazások révén hozott azzal a céllal, hogy a Bizottságot ellássa a mezőgazdasági piacok kezelésére alkalmas eszközökkel;”; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

A 3. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következő ponttal egészül ki:

„ea)

2013. december 31-ig azok az intézkedések, amelyeket a Bizottság távérzékelési alkalmazások révén hozott azzal a céllal, hogy a Bizottságot ellássa a mezőgazdasági piacok kezelésére alkalmas eszközökkel;”;

| b) | A (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „A díjakat és a költségeket a Bizottság számítja ki és állapítja meg a 42d. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján.”. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés második albekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„A díjakat és a költségeket a Bizottság számítja ki és állapítja meg a 42d. cikk (3) bekezdésében említett eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján.”.

| 2. | Az 5. cikk a következő ponttal egészül ki:






  „aa) | az ellenőrzésekhez szükséges műholdfelvételeknek a Bizottság általi beszerzése – jegyzékük az egyes tagállamokkal való megállapodás útján, az általuk megállapított specifikációval összhangban kerül megállapításra – a Bizottság általi felhasználás, illetőleg a Bizottság által megbízott ellenőrző szervezetek vagy szolgáltatók részére történő ingyenes, a tulajdonjog átruházása nélküli rendelkezésre bocsátás, valamint a mezőgazdasági területek távérzékelés útján történő ellenőrzésének területén alkalmazott technika és módszerek tökéletesítésére irányuló munka céljára;”. |
| --- | --- | --- |

2.

Az 5. cikk a következő ponttal egészül ki:

„aa)

az ellenőrzésekhez szükséges műholdfelvételeknek a Bizottság általi beszerzése – jegyzékük az egyes tagállamokkal való megállapodás útján, az általuk megállapított specifikációval összhangban kerül megállapításra – a Bizottság általi felhasználás, illetőleg a Bizottság által megbízott ellenőrző szervezetek vagy szolgáltatók részére történő ingyenes, a tulajdonjog átruházása nélküli rendelkezésre bocsátás, valamint a mezőgazdasági területek távérzékelés útján történő ellenőrzésének területén alkalmazott technika és módszerek tökéletesítésére irányuló munka céljára;”.

| 3. | A 6. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
  „A Bizottság a 42d. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásnak (vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően végrehajtási jogi aktus útján elfogadja az első és a második albekezdésben említett koordináló szerv működésére és a Bizottság részére történő információközlésre irányadó szabályokat.”. |
| --- | --- | --- |

3.

A 6. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (3) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:

„A Bizottság a 42d. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásnak (vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően végrehajtási jogi aktus útján elfogadja az első és a második albekezdésben említett koordináló szerv működésére és a Bizottság részére történő információközlésre irányadó szabályokat.”.

| b) | A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:
  „(5)   Az (1)–(4) bekezdés szerinti rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján megállapítja az alábbiakat:






  a) | a kifizető ügynökségek jóváhagyásának a belső környezetre, az ellenőrzési tevékenységekre, a tájékoztatásra és az adatközlésre, valamint a nyomon követésre vonatkozó minimális követelményei, továbbá a jóváhagyás odaítélésére és visszavonására vonatkozó eljárás; |
| --- | --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdésekkel egészül ki:

„(5)   Az (1)–(4) bekezdés szerinti rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján megállapítja az alábbiakat:

a)

a kifizető ügynökségek jóváhagyásának a belső környezetre, az ellenőrzési tevékenységekre, a tájékoztatásra és az adatközlésre, valamint a nyomon követésre vonatkozó minimális követelményei, továbbá a jóváhagyás odaítélésére és visszavonására vonatkozó eljárás;

| b) | a kifizető ügynökségeknek odaítélt jóváhagyások felügyeletére és az e jóváhagyásokat érintő felülvizsgálati eljárásra vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

b)

a kifizető ügynökségeknek odaítélt jóváhagyások felügyeletére és az e jóváhagyásokat érintő felülvizsgálati eljárásra vonatkozó szabályok;

| c) | a koordináló szervek jóváhagyásának minimális feltételei, valamint a jóváhagyás odaítélésére és visszavonására vonatkozó eljárást érintő szabályok. |
| --- | --- |

c)

a koordináló szervek jóváhagyásának minimális feltételei, valamint a jóváhagyás odaítélésére és visszavonására vonatkozó eljárást érintő szabályok.

(6)   Az (1) bekezdés szerinti feladatok megfelelő teljesítésének a közraktározási műveletek keretében történő biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján megállapítja az alábbiakat:

| a) | a kifizető ügynökségek felelősségi köre és kötelezettségei, a feladatok végrehajtásának köz- vagy magánjogi harmadik felekre történő átruházására irányadó feltételek; |
| --- | --- |

a)

a kifizető ügynökségek felelősségi köre és kötelezettségei, a feladatok végrehajtásának köz- vagy magánjogi harmadik felekre történő átruházására irányadó feltételek;

| b) | a kifizető ügynökségek azon kötelezettsége, hogy minden termékről leltárt vezessenek, és hogy az intervenciós rendszerben tárolt termékeket, továbbá az ellenőrzésükre alkalmazandó feltételeket ellenőrizzék.”. |
| --- | --- |

b)

a kifizető ügynökségek azon kötelezettsége, hogy minden termékről leltárt vezessenek, és hogy az intervenciós rendszerben tárolt termékeket, továbbá az ellenőrzésükre alkalmazandó feltételeket ellenőrizzék.”.

| 4. | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cikk jelenlegi szövege (1) bekezdésként számozódik; |
| --- | --- | --- |

4.

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cikk jelenlegi szövege (1) bekezdésként számozódik;

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(2)   Annak érdekében, hogy az igazoló szerv működése a számlaelszámolási eljárás keretében hasznos legyen a Bizottság számára, a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogad el az igazoló szerv kijelölésére és felelősségi körére vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2)   Annak érdekében, hogy az igazoló szerv működése a számlaelszámolási eljárás keretében hasznos legyen a Bizottság számára, a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogad el az igazoló szerv kijelölésére és felelősségi körére vonatkozóan.”.

| 5. | A 9. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   Az ebben a cikkben említett ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzítheti a tagállamok által teljesítendő különös kötelezettségeket.”. |
| --- | --- |

5.

A 9. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Az ebben a cikkben említett ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzítheti a tagállamok által teljesítendő különös kötelezettségeket.”.

| 6. | A 15. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A magyar nyelvű változatot nem érinti. |
| --- | --- | --- |

6.

A 15. cikk a következőképpen módosul:

a)

A magyar nyelvű változatot nem érinti.

| b) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadói bizottsági eljárás) megfelelően, a tagállamok kiadásigazoló nyilatkozatának és a részére a 8. cikk (1) bekezdése értelmében megküldött információknak az alapulvételével, a 17. és a 17a. cikk értelmében alkalmazott csökkentések, illetve felfüggesztések figyelembevételével végrehajtási határozatot hoz azon havi kifizetésekről, amelyeket teljesít.”. |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadói bizottsági eljárás) megfelelően, a tagállamok kiadásigazoló nyilatkozatának és a részére a 8. cikk (1) bekezdése értelmében megküldött információknak az alapulvételével, a 17. és a 17a. cikk értelmében alkalmazott csökkentések, illetve felfüggesztések figyelembevételével végrehajtási határozatot hoz azon havi kifizetésekről, amelyeket teljesít.”.

| 7. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cikk jelenlegi szövege (1) bekezdésként számozódik; |
| --- | --- | --- |

7.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cikk jelenlegi szövege (1) bekezdésként számozódik;

| b) | A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
  „(2)   A pénzügyi hatásnak a megállapított fizetési késedelemmel arányos alakulása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat állapít meg a kifizetéseknek a megállapított határidő-túllépés mértékétől függő csökkentésére vonatkozóan.”. |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2)   A pénzügyi hatásnak a megállapított fizetési késedelemmel arányos alakulása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat állapít meg a kifizetéseknek a megállapított határidő-túllépés mértékétől függő csökkentésére vonatkozóan.”.

| 8. | A magyar nyelvű változatot nem érinti. |
| --- | --- |

8.

A magyar nyelvű változatot nem érinti.

| 9. | A magyar nyelvű változatot nem érinti. |
| --- | --- |

9.

A magyar nyelvű változatot nem érinti.

| 10. | A 18. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   Amennyiben az adott év június 30-áig a Tanács nem határozta meg a 73/2009/EK tanácsi rendelet (9) 11. cikkének (1) bekezdésében említett kiigazítás mértékét

  mértéke nem kerül meghatározásra
  , a Bizottság az e rendelet 42d. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadói bizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján rögzíti e kiigazítás mértékét, és arról haladéktalanul tájékoztatja
  az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot.
  E végrehajtási aktusokat a 42d.cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 3] |
| --- | --- |

10.

A 18. cikk (4) bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   Amennyiben az adott év június 30-áig a Tanács nem határozta meg a 73/2009/EK tanácsi rendelet (9) 11. cikkének (1) bekezdésében említett kiigazítás mértékét

  mértéke nem kerül meghatározásra
  , a Bizottság az e rendelet 42d. cikkének (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadói bizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján rögzíti e kiigazítás mértékét, és arról haladéktalanul tájékoztatja
  az Európai Parlamentet és
  a Tanácsot.
  E végrehajtási aktusokat a 42d.cikk (3) bekezdésében említett tanácsadó bizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 3]

| 11. | A 19. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság az N-edik pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezet benyújtásával egyidejűleg az N-1-edik, az N-edik és az N+1-edik pénzügyi évre vonatkozó előirányzatait is benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.
  A Bizottság továbbá ezzel egyidejűleg elemzést nyújt be a tervezett előirányzat és a felmerült kiadások közötti, az N-2-edik és az N-3-edik pénzügyi év esetében megállapított eltérésekről.
  (2)   Ha az N-edik pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezet kidolgozásakor a 73/2009/EK rendelet 11. cikke szerinti ráhagyás figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az N-edik pénzügyi évben a 12. cikk (3) bekezdésében említett nettó eredmény túllépésének kockázata áll fenn, a Bizottság javaslatot terjeszt a Tanács elé a

  elő
  szükséges – különösen a 73/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt – intézkedésekről. [Mód.4 ]

  (3)   Ha a Bizottság bármikor úgy ítéli meg, hogy a 12. cikk (3) bekezdésében említett nettó összeg túllépésének kockázata áll fenn, és hogy hatáskörén belül nincs lehetősége ennek orvoslására alkalmas intézkedések megtételére, akkor további, az említett összeg betartására irányuló a Tanács által vagy az Európai Parlament és a Tanács által elfogadandó intézkedésekre tesz javaslatot.
  Ezeket az intézkedéseket az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell elfogadni.
  ”[Mód. 5] |
| --- | --- | --- |

11.

A 19. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1), a (2) és a (3) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság az N-edik pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezet benyújtásával egyidejűleg az N-1-edik, az N-edik és az N+1-edik pénzügyi évre vonatkozó előirányzatait is benyújtja az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.

A Bizottság továbbá ezzel egyidejűleg elemzést nyújt be a tervezett előirányzat és a felmerült kiadások közötti, az N-2-edik és az N-3-edik pénzügyi év esetében megállapított eltérésekről.

(2)   Ha az N-edik pénzügyi évre vonatkozó költségvetés-tervezet kidolgozásakor a 73/2009/EK rendelet 11. cikke szerinti ráhagyás figyelembevételével megállapítást nyer, hogy az N-edik pénzügyi évben a 12. cikk (3) bekezdésében említett nettó eredmény túllépésének kockázata áll fenn, a Bizottság javaslatot terjeszt a Tanács elé a

  elő
  szükséges – különösen a 73/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésében előírt – intézkedésekről. [Mód.4 ]

(3)   Ha a Bizottság bármikor úgy ítéli meg, hogy a 12. cikk (3) bekezdésében említett nettó összeg túllépésének kockázata áll fenn, és hogy hatáskörén belül nincs lehetősége ennek orvoslására alkalmas intézkedések megtételére, akkor további, az említett összeg betartására irányuló a Tanács által vagy az Európai Parlament és a Tanács által elfogadandó intézkedésekre tesz javaslatot.
  Ezeket az intézkedéseket az EUMSZ 43. cikkének (2) bekezdésével összhangban kell elfogadni.
  ”[Mód. 5]

| b) | A (4) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadói bizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján meghatározza az uniós finanszírozás teljes összegét tagállamonkénti bontásban, egységes uniós finanszírozási arány alapulvételével, azon költségvetési keret erejéig, amely a havi kifizetések céljára rendelkezésre állt;” |
| --- | --- | --- |

b)

A (4) bekezdés c) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„c)

a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadói bizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján meghatározza az uniós finanszírozás teljes összegét tagállamonkénti bontásban, egységes uniós finanszírozási arány alapulvételével, azon költségvetési keret erejéig, amely a havi kifizetések céljára rendelkezésre állt;”

| 12. | A 21. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Amikor Bizottság költségvetés-tervezetet vagy a költségvetés-tervezethez benyújtott, a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó módosítási indítványt fogad el, az EMGA költségvetésének becslései céljára az euro és az amerikai dollár közötti átváltási árfolyamnak az utolsó olyan negyedévben mért átlagát alkalmazza, amely legkésőbb a költségvetési dokumentumnak a Bizottság általi elfogadása előtt húsz nappal végződik.” |
| --- | --- | --- |

12.

A 21. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Amikor Bizottság költségvetés-tervezetet vagy a költségvetés-tervezethez benyújtott, a mezőgazdasági kiadásokra vonatkozó módosítási indítványt fogad el, az EMGA költségvetésének becslései céljára az euro és az amerikai dollár közötti átváltási árfolyamnak az utolsó olyan negyedévben mért átlagát alkalmazza, amely legkésőbb a költségvetési dokumentumnak a Bizottság általi elfogadása előtt húsz nappal végződik.”

| b) | A (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   Amikor a Bizottság költségvetésmódosítás- és költségvetéskiegészítés-tervezetet, illetőleg ahhoz benyújtott módosító indítványt fogad el, amennyiben ezek a dokumentumok vonatkoznak a 3. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjában említett intézkedésekhez kapcsolódó pénzügyi forrásokra, a Bizottság alkalmazza:” |
| --- | --- |

b)

A (2) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   Amikor a Bizottság költségvetésmódosítás- és költségvetéskiegészítés-tervezetet, illetőleg ahhoz benyújtott módosító indítványt fogad el, amennyiben ezek a dokumentumok vonatkoznak a 3. cikk (1) bekezdése a) és b) pontjában említett intézkedésekhez kapcsolódó pénzügyi forrásokra, a Bizottság alkalmazza:”

| 13. | A II. fejezet a következő 21a. cikkel egészül ki:

  „21a. cikk


  Távérzékeléssel kapcsolatos intézkedések

  (1)   A 3. cikk (2) bekezdésének ea) pontja alapján finanszírozott intézkedések a mezőgazdasági termőföldeknek és a termés állapotának agroökonómiai nyomon követésére, ezáltal becslések – különösen a terméshozamra és a mezőgazdasági termelésre vonatkozó becslések – készítésére, az e becslésekhez való hozzáférés előmozdítására vagy az agrometeorológiai rendszer technológiai támogatásának biztosítására irányulnak.
  Ezek az intézkedések elsősorban a közös agrárpolitika végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges információk – köztük a műhold révén szerzett adatok és a meteorológiai adatok – begyűjtésére, illetve megvásárlására, téradat-infrastruktúra és számítógépes honlap létrehozására, meghatározott, időjárási viszonyokhoz kapcsolódó tanulmányok készítésére, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálására vonatkoznak.
  (2)   A Bizottság a 42d. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásnak (vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus révén rögzítheti a 3. cikk (2) bekezdésének ea) pontja és az 5. cikk aa) pontja szerinti finanszírozásokra vonatkozó szabályokat, a kijelölt célok elérése céljából tett távérzékelési intézkedések végrehajtásának feltételeit, a műholdfelvételek és a meteorológiai adatok beszerzésének, tökéletesítésének és felhasználásának feltételeit, valamint a vonatkozó határidőket.” |
| --- | --- |

13.

A II. fejezet a következő 21a. cikkel egészül ki:

„21a. cikk

Távérzékeléssel kapcsolatos intézkedések

(1)   A 3. cikk (2) bekezdésének ea) pontja alapján finanszírozott intézkedések a mezőgazdasági termőföldeknek és a termés állapotának agroökonómiai nyomon követésére, ezáltal becslések – különösen a terméshozamra és a mezőgazdasági termelésre vonatkozó becslések – készítésére, az e becslésekhez való hozzáférés előmozdítására vagy az agrometeorológiai rendszer technológiai támogatásának biztosítására irányulnak.

Ezek az intézkedések elsősorban a közös agrárpolitika végrehajtásához és nyomon követéséhez szükséges információk – köztük a műhold révén szerzett adatok és a meteorológiai adatok – begyűjtésére, illetve megvásárlására, téradat-infrastruktúra és számítógépes honlap létrehozására, meghatározott, időjárási viszonyokhoz kapcsolódó tanulmányok készítésére, valamint az agrometeorológiai és az ökonometriai modellek aktualizálására vonatkoznak.

(2)   A Bizottság a 42d. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásnak (vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus révén rögzítheti a 3. cikk (2) bekezdésének ea) pontja és az 5. cikk aa) pontja szerinti finanszírozásokra vonatkozó szabályokat, a kijelölt célok elérése céljából tett távérzékelési intézkedések végrehajtásának feltételeit, a műholdfelvételek és a meteorológiai adatok beszerzésének, tökéletesítésének és felhasználásának feltételeit, valamint a vonatkozó határidőket.”

| 14. | A III. cím 1. fejezete a következő 23a. cikkel egészül ki:

  „23a. cikk


  Végrehajtási hatáskörök

  A Bizottság az e rendelet 42d. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásnak (vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján rögzíti az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (10) 16. cikke szerinti finanszírozási terv tartalmára, alakjára és kiigazítására vonatkozó feltételeket.” |
| --- | --- |

14.

A III. cím 1. fejezete a következő 23a. cikkel egészül ki:

„23a. cikk

Végrehajtási hatáskörök

A Bizottság az e rendelet 42d. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásnak (vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján rögzíti az 1698/2005/EK tanácsi rendelet (10) 16. cikke szerinti finanszírozási terv tartalmára, alakjára és kiigazítására vonatkozó feltételeket.”

| 15. | A magyar nyelvű változatot nem érinti. |
| --- | --- |

15.

A magyar nyelvű változatot nem érinti.

| 16. | A magyar nyelvű változatot nem érinti. |
| --- | --- |

16.

A magyar nyelvű változatot nem érinti.

| (16a) | A 29. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  A vidékfejlesztési programjukat regionális alapon szervező tagállamok esetében az automatikusan visszavonandó összegek kiszámítását tagállami szinten is el lehet végezni.”[Mód. 6] |
| --- | --- |

(16a)

A 29. cikk a következő (1a) bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  A vidékfejlesztési programjukat regionális alapon szervező tagállamok esetében az automatikusan visszavonandó összegek kiszámítását tagállami szinten is el lehet végezni.”[Mód. 6]

| 17. | A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

  „30. cikk


  Számviteli vizsgálat

  (1)   A Bizottság a 8. cikk (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjával összhangban átadott információk alapján a szóban forgó költségvetési évet követő év április 30-áig a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás) megfelelően végrehajtási határozatot hoz az akkreditált kifizető ügynökségek számláinak revíziójáról.
  (2)   A számlarevízióra vonatkozó, az (1) bekezdésben említett határozatban ki kell térni a benyújtott éves számlák teljességére, pontosságára és valódiságára. A határozat a 31. cikk alapján később elfogadásra kerülő határozatok sérelme nélkül kerül elfogadásra.” |
| --- | --- |

17.

A 30. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„30. cikk

Számviteli vizsgálat

(1)   A Bizottság a 8. cikk (1) bekezdése c) pontjának iii. alpontjával összhangban átadott információk alapján a szóban forgó költségvetési évet követő év április 30-áig a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás) megfelelően végrehajtási határozatot hoz az akkreditált kifizető ügynökségek számláinak revíziójáról.

(2)   A számlarevízióra vonatkozó, az (1) bekezdésben említett határozatban ki kell térni a benyújtott éves számlák teljességére, pontosságára és valódiságára. A határozat a 31. cikk alapján később elfogadásra kerülő határozatok sérelme nélkül kerül elfogadásra.”

| 18. | A 31. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás) megfelelően végrehajtási határozatot fogad el az uniós finanszírozásból kizárandó pénzösszegekről, amennyiben azt állapítja meg, hogy egyes, a 3. cikk (1) bekezdésében és a 4. cikkben említett kiadások teljesítésére nem az uniós szabályoknak megfelelően került sor.” |
| --- | --- | --- |

18.

A 31. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás) megfelelően végrehajtási határozatot fogad el az uniós finanszírozásból kizárandó pénzösszegekről, amennyiben azt állapítja meg, hogy egyes, a 3. cikk (1) bekezdésében és a 4. cikkben említett kiadások teljesítésére nem az uniós szabályoknak megfelelően került sor.”

| b) | A (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(3)   Mielőtt elfogadásra kerül bármilyen, a finanszírozás elutasítására vonatkozó határozat, a Bizottság vizsgálatainak eredményei és az érintett tagállam válaszai írásbeli értesítés tárgyát képezik, és ennek nyomán mindkét fél arra törekszik, hogy megállapodásra jusson a meghozandó intézkedéseket illetően.” |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdés első albekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(3)   Mielőtt elfogadásra kerül bármilyen, a finanszírozás elutasítására vonatkozó határozat, a Bizottság vizsgálatainak eredményei és az érintett tagállam válaszai írásbeli értesítés tárgyát képezik, és ennek nyomán mindkét fél arra törekszik, hogy megállapodásra jusson a meghozandó intézkedéseket illetően.”

| 19. | A IV. cím 1. fejezete a következő 31a. cikkel egészül ki:

  „31a. cikk


  Átruházott hatáskörök

  A számviteli vizsgálati eljárás és a megfelelőségi vizsgálati eljárás megfelelő lebonyolításának biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján elfogadja a 30. és a 31. cikkben említett határozatok elfogadása és végrehajtása érdekében hozandó intézkedésekre vonatkozó szabályokat, valamint a 31. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett egyeztető eljárásra – azon belül egy egyeztető szerv létrehozására, feladatkörére, összetételére és működésére – vonatkozó szabályokat.” |
| --- | --- |

19.

A IV. cím 1. fejezete a következő 31a. cikkel egészül ki:

„31a. cikk

Átruházott hatáskörök

A számviteli vizsgálati eljárás és a megfelelőségi vizsgálati eljárás megfelelő lebonyolításának biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján elfogadja a 30. és a 31. cikkben említett határozatok elfogadása és végrehajtása érdekében hozandó intézkedésekre vonatkozó szabályokat, valamint a 31. cikk (3) bekezdésének második albekezdésében említett egyeztető eljárásra – azon belül egy egyeztető szerv létrehozására, feladatkörére, összetételére és működésére – vonatkozó szabályokat.”

| 20. | A 32. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (4) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A 31. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása után a Bizottság úgy határozhat, hogy a behajtandó összegeket a tagállamra terheli:” |
| --- | --- | --- |

20.

A 32. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (4) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 31. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása után a Bizottság úgy határozhat, hogy a behajtandó összegeket a tagállamra terheli:”

| b) | A magyar nyelvű változatot nem érinti. |
| --- | --- |

b)

A magyar nyelvű változatot nem érinti.

| c) | A (8) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A 31. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása után a Bizottság a következő esetekben úgy dönthet, hogy a közösségi költségvetésre terhelt összegeket kizárja a közösségi finanszírozásból:” |
| --- | --- |

c)

A (8) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 31. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása után a Bizottság a következő esetekben úgy dönthet, hogy a közösségi költségvetésre terhelt összegeket kizárja a közösségi finanszírozásból:”

| 21. | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (5) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A 31. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása után a Bizottság úgy határozhat, hogy a behajtandó összegeket a tagállamra terheli:” |
| --- | --- | --- |

21.

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (5) bekezdés bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A 31. cikkben meghatározott eljárás lefolytatása után a Bizottság úgy határozhat, hogy a behajtandó összegeket a tagállamra terheli:”

| b) | A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(7)   A tagállam a 32. cikk (6) bekezdésében foglalt feltételekkel úgy dönthet, hogy a behajtási eljárást felfüggeszti.” |
| --- | --- |

b)

A (7) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(7)   A tagállam a 32. cikk (6) bekezdésében foglalt feltételekkel úgy dönthet, hogy a behajtási eljárást felfüggeszti.”

| 22. | A 34. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:






  „d) | azok az uniós költségvetésbe fizetendő összegek, amelyeket az ágazati mezőgazdasági jogi szabályozásban meghatározott különös szabályokkal összhangban büntetések vagy szankciók következtében szedtek be; |
| --- | --- | --- | --- |

22.

A 34. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következő pontokkal egészül ki:

„d)

azok az uniós költségvetésbe fizetendő összegek, amelyeket az ágazati mezőgazdasági jogi szabályozásban meghatározott különös szabályokkal összhangban büntetések vagy szankciók következtében szedtek be;

| e) | a 73/2009/EK rendelet II. címének 1. fejezete szerinti kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályokkal összhangban a kifizetésekre alkalmazott csökkentéseknek vagy kizárásoknak megfelelő összegek.” |
| --- | --- |

e)

a 73/2009/EK rendelet II. címének 1. fejezete szerinti kölcsönös megfeleltetésre vonatkozó szabályokkal összhangban a kifizetésekre alkalmazott csökkentéseknek vagy kizárásoknak megfelelő összegek.”

| b) | A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:
  „(4)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 150. és 151. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni az ebben a rendeletben említett, célhoz kötött bevételek könyvelésére.” |
| --- | --- |

b)

A cikk a következő (4) bekezdéssel egészül ki:

„(4)   Az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 150. és 151. cikkét értelemszerűen kell alkalmazni az ebben a rendeletben említett, célhoz kötött bevételek könyvelésére.”

| 23. | A IV. cím 2. fejezete a következő 35a. cikkel egészül ki:

  „35a. cikk


  Átruházott hatáskörök

  (1)   A 32. és a 33. cikkben említett behajtásokra vonatkozó rendelkezések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzíti a tagállamok által teljesítendő különös kötelezettségeket.
  (2)   Annak érdekében, hogy a tagállamok által benyújtott kiadásigazoló nyilatkozatok alapján teljesített kifizetések alkalmával figyelembevételre kerülhessenek az uniós költségvetés javára eszközölt bevételek, a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzíti, hogy az EMGA és az EMVA keretében teljesített kiadások és bevételek milyen feltételek teljesülése esetén számolandók el egymás ellenében.” |
| --- | --- |

23.

A IV. cím 2. fejezete a következő 35a. cikkel egészül ki:

„35a. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   A 32. és a 33. cikkben említett behajtásokra vonatkozó rendelkezések helyes és hatékony alkalmazásának biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzíti a tagállamok által teljesítendő különös kötelezettségeket.

(2)   Annak érdekében, hogy a tagállamok által benyújtott kiadásigazoló nyilatkozatok alapján teljesített kifizetések alkalmával figyelembevételre kerülhessenek az uniós költségvetés javára eszközölt bevételek, a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzíti, hogy az EMGA és az EMVA keretében teljesített kiadások és bevételek milyen feltételek teljesülése esetén számolandók el egymás ellenében.”

| 24. | A IV. cím 3. fejezete a következő 37a. cikkel egészül ki:

  „37a. cikk


  Átruházott hatáskörök

  A Bizottságra a 36. és a 37. cikkel ruházott feladatok hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzítheti a tagállamok által teljesítendő együttműködési kötelezettségre irányadó szabályokat.” |
| --- | --- |

24.

A IV. cím 3. fejezete a következő 37a. cikkel egészül ki:

„37a. cikk

Átruházott hatáskörök

A Bizottságra a 36. és a 37. cikkel ruházott feladatok hatékonyságának biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján rögzítheti a tagállamok által teljesítendő együttműködési kötelezettségre irányadó szabályokat.”

| 25. | A szöveg a következő 40a. és 40b. cikkel egészül ki:

  „40a. cikk


  Átruházott hatáskörök

  (1)   Az EMGA és az EMVA részére rendelkezésre álló uniós költségvetési előirányzatok megfelelő kezelésének biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogadhat el a következőkről:






  a) | a kifizető ügynökségek számviteli kötelezettsége, valamint a könyvelendő tételekre alkalmazandó különös feltételek; |
| --- | --- | --- |

25.

A szöveg a következő 40a. és 40b. cikkel egészül ki:

„40a. cikk

Átruházott hatáskörök

(1)   Az EMGA és az EMVA részére rendelkezésre álló uniós költségvetési előirányzatok megfelelő kezelésének biztosítása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogadhat el a következőkről:

a)

a kifizető ügynökségek számviteli kötelezettsége, valamint a könyvelendő tételekre alkalmazandó különös feltételek;

| b) | a közraktározással kapcsolatos műveletek felbecslése, valamint a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós rendszer alá tartozó termékek megsemmisülése vagy károsodása esetén hozandó intézkedések és a finanszírozandó összeg megállapítása. |
| --- | --- |

b)

a közraktározással kapcsolatos műveletek felbecslése, valamint a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós rendszer alá tartozó termékek megsemmisülése vagy károsodása esetén hozandó intézkedések és a finanszírozandó összeg megállapítása.

(2)   Annak érdekében, hogy biztosítsa a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedésekhez kapcsolódó kiadásoknak az EMGA-ból való finanszírozását, a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján elfogadhatja az alábbiakra vonatkozó szabályokat:

| a) | az uniós részről finanszírozható kiadások jellege, valamint a kiadások megtérítésének feltételei; |
| --- | --- |

a)

az uniós részről finanszírozható kiadások jellege, valamint a kiadások megtérítésének feltételei;

| b) | a támogathatóság feltételei, valamint a kiszámítás módja a kifizető ügynökségek által tett tényleges megállapítások vagy a Bizottság által rögzített átalányösszegek alapján, illetőleg az ágazati mezőgazdasági szabályozásban előírt átalányösszegek vagy nem átalányjellegű összegek alapján. |
| --- | --- |

b)

a támogathatóság feltételei, valamint a kiszámítás módja a kifizető ügynökségek által tett tényleges megállapítások vagy a Bizottság által rögzített átalányösszegek alapján, illetőleg az ágazati mezőgazdasági szabályozásban előírt átalányösszegek vagy nem átalányjellegű összegek alapján.

(3)   A tagállamok által a kiadásaikról közölt adatok, illetőleg az e rendeletben előírt egyéb információk koherenciájának ellenőrzése, valamint a 8. cikk szerinti információközlési kötelezettség betartatása érdekében a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján elfogadja a tagállamok részére történő kifizetések csökkentésére és felfüggesztésére az EMGA-ból, illetőleg az EMVA-ból eszközölt kiadások esetében irányadó feltételeket.

(4)   Ha az uniós költségvetés még nincs elfogadva a pénzügyi év kezdetén, vagy az előzetes kötelezettségvállalások meghaladják az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 150. cikkének (3) bekezdésében rögzített felső korlátot, akkor a Bizottság – a rendelkezésre álló előirányzatoknak a tagállamok közötti méltányos felosztása érdekében – a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján elfogadja a kiadások kifizetésének részletes szabályait.

(5)   Annak elkerülésére, hogy az euroövezeten kívüli tagállamok más átváltási árfolyammal számoljanak egyrészről a bevételeknek, illetve a kedvezményezettek számára kifizetett támogatásoknak az eurótól eltérő pénznemben történő elszámolásánál, másrészről a kifizető ügynökségek kiadásigazoló nyilatkozatai elkészítésekor, a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogadhat el a kiadásigazoló nyilatkozatok elkészítésekor, illetőleg a közraktározási műveleteknek a kifizető ügynökség elszámolásaiban való rögzítésekor alkalmazandó átváltási árfolyamról.

(6)   Annak biztosítása érdekében, hogy az EMGA és az EMVA felhasználása átlátható legyen, és hogy a tagállamok egységesen teljesítsék a 44a. cikk szerinti közzétételi kötelezettségüket, a Bizottság a 42a. cikk szerinti eljárásnak megfelelően, felhatalmazáson alapuló jogi aktus útján szabályokat fogad el a következőkről:

| a) | a közzéteendő információk tartalma és alakja; |
| --- | --- |

a)

a közzéteendő információk tartalma és alakja;

| b) | a közzététel időpontja és a kedvezményezettek tájékoztatásának feltételei; |
| --- | --- |

b)

a közzététel időpontja és a kedvezményezettek tájékoztatásának feltételei;

| c) | a Bizottság és a tagállamok közötti kapcsolattartás és együttműködés eszközei. |
| --- | --- |

c)

a Bizottság és a tagállamok közötti kapcsolattartás és együttműködés eszközei.

40b. cikk

Végrehajtási hatáskörök

(1)   A Bizottság a 42d. cikk (2) bekezdése szerinti eljárásnak (vizsgálóbizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján szabályokat fogadhat el az alábbiakról:

| a) | a Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás alakja, tartalma, gyakorisága, határideje és részletes szabályai az alábbiak esetében:






  i. | a kiadásigazoló nyilatkozatok, a kiadási előirányzatok és azok aktualizálása, beleértve az érintett bevételeket is, |
| --- | --- | --- |

a)

a Bizottság részére történő továbbítás, illetve rendelkezésre bocsátás alakja, tartalma, gyakorisága, határideje és részletes szabályai az alábbiak esetében:

i.

a kiadásigazoló nyilatkozatok, a kiadási előirányzatok és azok aktualizálása, beleértve az érintett bevételeket is,

| ii. | a kifizető ügynökségek igazoló nyilatkozata és éves beszámolói, |
| --- | --- |

ii.

a kifizető ügynökségek igazoló nyilatkozata és éves beszámolói,

| iii. | az éves beszámolók hitelesítéséről szóló jelentések, |
| --- | --- |

iii.

az éves beszámolók hitelesítéséről szóló jelentések,

| iv. | az akkreditált kifizető ügynökségek, az akkreditált koordináló szervek és az igazoló szervek azonosítására szolgáló adatok, |
| --- | --- |

iv.

az akkreditált kifizető ügynökségek, az akkreditált koordináló szervek és az igazoló szervek azonosítására szolgáló adatok,

| v. | az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott kiadások könyvelésének és kifizetésének részletes szabályai, |
| --- | --- |

v.

az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott kiadások könyvelésének és kifizetésének részletes szabályai,

| vi. | a tagállamok által a vidékfejlesztési műveletek és programok keretében végrehajtott pénzügyi kiigazításokról szóló értesítések és a tagállamok által szabálytalanságok nyomán kezdeményezett behajtási eljárásokról szóló összesítő kimutatások, |
| --- | --- |

vi.

a tagállamok által a vidékfejlesztési műveletek és programok keretében végrehajtott pénzügyi kiigazításokról szóló értesítések és a tagállamok által szabálytalanságok nyomán kezdeményezett behajtási eljárásokról szóló összesítő kimutatások,

| vii. | a 9. cikknek megfelelően hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk; |
| --- | --- |

vii.

a 9. cikknek megfelelően hozott intézkedésekkel kapcsolatos információk;

| b) | a Bizottság és a tagállamok közötti információ- és dokumentumcsere részletes szabályai és az információs rendszerek kialakítása, beleértve az e rendszerek által feldolgozandó adatok jellegét, alakját, tartalmát és megőrzésének szabályait is; |
| --- | --- |

b)

a Bizottság és a tagállamok közötti információ- és dokumentumcsere részletes szabályai és az információs rendszerek kialakítása, beleértve az e rendszerek által feldolgozandó adatok jellegét, alakját, tartalmát és megőrzésének szabályait is;

| c) | a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések finanszírozására és elszámolására, valamint az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott egyéb kiadásokra irányadó részletes szabályok; |
| --- | --- |

c)

a közraktározás formájában megvalósuló intervenciós intézkedések finanszírozására és elszámolására, valamint az EMGA-ból és az EMVA-ból finanszírozott egyéb kiadásokra irányadó részletes szabályok;

| d) | az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonási eljárások lebonyolításának részletes szabályai. |
| --- | --- |

d)

az automatikus kötelezettségvállalás-visszavonási eljárások lebonyolításának részletes szabályai.

(2)   A Bizottság a 42d. cikk (3) bekezdése szerinti eljárásnak (tanácsadó bizottsági eljárás) megfelelően, végrehajtási jogi aktus útján elfogadhatja az e rendelet 3. cikke (1) bekezdésének c) pontjában említett kiadások finanszírozása érdekében az 1605/2002/EK, Euratom rendelet 149. cikkének (3) bekezdésével összhangban átvitt előirányzatokra alkalmazandó feltételeket és részletes szabályokat.”

| 26. | A 41. és a 42. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

26.

A 41. és a 42. cikket el kell hagyni.

| 27. | A rendelet a következő 42a., 42b., 42c. és 42d. cikkel egészül ki:

  „42a. cikk


  A felhatalmazás gyakorlása

  (1)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az ebben a rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg
  .

  (2)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  (3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 42b. és a 42c. cikk határozza meg

  Az e rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (6) bekezdésében, 7. cikkének (2) bekezdésében, 9. cikkének (4) bekezdésében, 16. cikkének (2) bekezdésében, 31. cikkének a) pontjában, 35a. cikkének (1) bekezdésében, 35a. cikkének (2) bekezdésében, 37a. cikkében és 40a. cikkének (1)–(6) bekezdésében említett felhatalmazást ... (11) -tól számított öt évre ruházzák a Bizottságra. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az öt éves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt a meghosszabbítás ellen kifogást emel.




  (3a)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban szereplő későbbi időpontban lép hatályba, és nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  (3b)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.




  (3c)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható. [Mód.7 ]



  42b. cikk




  A felhatalmazás visszavonása



  (1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 42a. cikkben említett felhatalmazást.


  (2)   A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.


  (3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
  [Mód. 8]



  42c. cikk




  Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen



  (1)   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.


  (2)   Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.


  Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a időtartam letelte előtt hatályba léphet.


  (3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.
  [Mód. 9]


  42d. cikk



  Végrehajtási aktusok –
  A bizottság eljárása

  (1)   A Bizottság munkáját a mezőgazdasági alapok bizottsága segíti.
  Az említett bizottságot a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i európai arlamenti és tanácsi 182/2011/EU rendelet (12) értelmében vett bizottságnak kell tekinteni.


  (2)   Végrehajtási aktusoknak e bekezdés alapján

  Az e bekezdésre
  történő elfogadásakor az [xxxx/yyyy]/EU (az ellenőrzés részletes szabályairól szóló, az EUMSz. 291. cikkének (3) bekezdése szerinti, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadása után kell kitölteni) rendelet [5.]

  hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5.
  cikkét kell alkalmazni (vizsgálóbizottsági eljárás).
  (3)   Végrehajtási aktusoknak e bekezdés alapján

  Az e bekezdésre
  történő
  hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4.

  elfogadásakor az [xxxx/yyyy]/EU (az ellenőrzés részletes szabályairól szóló, az EUMSz. 291. cikkének (3) bekezdése szerinti, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadása után kell kitölteni) rendelet [4.] cikkét kell alkalmazni (tanácsadó bizottsági eljárás).

  [Mód. 10] |
| --- | --- |

27.

A rendelet a következő 42a., 42b., 42c. és 42d. cikkel egészül ki:

„42a. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az ebben a rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg
  .

(2)   A Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 42b. és a 42c. cikk határozza meg

  Az e rendelet 6. cikkének (5) bekezdésében, 6. cikkének (6) bekezdésében, 7. cikkének (2) bekezdésében, 9. cikkének (4) bekezdésében, 16. cikkének (2) bekezdésében, 31. cikkének a) pontjában, 35a. cikkének (1) bekezdésében, 35a. cikkének (2) bekezdésében, 37a. cikkében és 40a. cikkének (1)–(6) bekezdésében említett felhatalmazást ... (11) -tól számított öt évre ruházzák a Bizottságra. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az öt éves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. A felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra, kivéve ha az Európai Parlament vagy a Tanács legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt a meghosszabbítás ellen kifogást emel.

(3a)
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban szereplő későbbi időpontban lép hatályba, és nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3b)
     
  A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően a Bizottság arról egyidejűleg értesíti az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3c)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlament vagy a Tanács a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ez az időszak két hónappal meghosszabbítható. [Mód.7 ]

42b. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a 42a. cikkben említett felhatalmazást.

(2)   A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű határidőn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
  [Mód. 8]

42c. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1)   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.

(2)   Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.
  [Mód. 9]

42d. cikk

Végrehajtási aktusok –
  A bizottság eljárása

(1)   A Bizottság munkáját a mezőgazdasági alapok bizottsága segíti.
  Az említett bizottságot a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i európai arlamenti és tanácsi 182/2011/EU rendelet (12) értelmében vett bizottságnak kell tekinteni.

(2)   Végrehajtási aktusoknak e bekezdés alapján

  Az e bekezdésre
  történő elfogadásakor az [xxxx/yyyy]/EU (az ellenőrzés részletes szabályairól szóló, az EUMSz. 291. cikkének (3) bekezdése szerinti, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadása után kell kitölteni) rendelet [5.]

  hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5.
  cikkét kell alkalmazni (vizsgálóbizottsági eljárás).

(3)   Végrehajtási aktusoknak e bekezdés alapján

  Az e bekezdésre
  történő
  hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 4.

  elfogadásakor az [xxxx/yyyy]/EU (az ellenőrzés részletes szabályairól szóló, az EUMSz. 291. cikkének (3) bekezdése szerinti, jelenleg az Európai Parlament és a Tanács által tárgyalt rendelet elfogadása után kell kitölteni) rendelet [4.] cikkét kell alkalmazni (tanácsadó bizottsági eljárás).

2. cikk

A 165/94/EK és a 78/2008/EK rendelet hatályát veszti.

A 78/2008/EK rendelet 4. cikke azonban 2013. december 31-ig továbbra is alkalmazandó.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

Az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 124. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. július 4-i álláspontja.

2

(3)  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

3

(4)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

4

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(5)  HL L 171., 2006.6.23., 1. o.

5

(6)  HL L 24., 1994.1.29., 6. o.

6

(7)  HL L 25., 2008.1.30., 1. o.

7

(8)  HL L 171., 2006.6.23., 35. o.

8

(9)  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.”

9

(10)  HL L 277., 2005.10.21., 1. o.”

10

(11)

11

| + | E rendelet hatálybalépésének dátuma. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépésének dátuma.

(12)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”

12

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.”

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/533 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/533

---

2012. július 4., szerdaAz ökológiai termelés és az ökológiai termékek címkézése ***I

P7_TA(2012)0282

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0759 – C7-0001/2011 – 2010/0364(COD))

2013/C 349 E/27

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0759), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0759),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0001/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, valamint 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0001/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0215/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0215/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 122. o.

---

2012. július 4., szerdaP7_TC1-COD(2010)0364

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az ökológiai termelésről és az ökológiai termékek címkézéséről szóló 834/2007/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első bekezdésére, valamint 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezetének a nemzeti parlamenteknek való továbbítását követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 834/2007/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 834/2007/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra az említett rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtása érdekében.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 834/2007/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 834/2007/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével.

| (3) | A

  Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a 834/2007/EK rendelet
  által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell ruházni

  egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása céljából a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikke értelmében történő elfogadására vonatkozó hatáskörrel az említett
  rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása aktusokat fogadjon el. Célszerű meghatározni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint melyek a felhatalmazás gyakorlásának feltételei.

  tekintetében
  .
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok Európai Parlamentnek és Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

A

  Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a 834/2007/EK rendelet
  által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a Bizottságot fel kell ruházni

  egyes nem alapvető rendelkezéseinek a kiegészítése vagy módosítása céljából a Szerződés 290. cikkével összhangban felhatalmazáson alapuló jogi
  aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikke értelmében történő elfogadására vonatkozó hatáskörrel az említett
  rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése vagy módosítása aktusokat fogadjon el. Célszerű meghatározni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint melyek a felhatalmazás gyakorlásának feltételei.

  tekintetében
  .
  Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munka során megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok Európai Parlamentnek és Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 1]

| (4) | A 834/2007/EK rendeletnek az összes tagállamban történő

  rendelet végrehajtására vonatkozó
  egységes végrehajtása

  feltételek biztosítása
  érdekében a Bizottságot indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási aktusokat fogadjon el. A Bizottságot
  végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni

  fel kell hatalmazni különösen az ellenőrzési rendszer keretében alkalmazott kódszámok hozzárendelésére, a termékek eredetének jelölésére, a tagállamok, harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek által megküldendő, vagy a Bizottság által hozzáférhetővé teendő információk cseréjéhez, illetve ezen információk közzétételéhez kapcsolódó egységes szabályokra, valamint a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek az egyenértékűség és a megfelelőség érdekében történő elismerésére vonatkozó végrehajtási aktusok elfogadására. Amennyiben az előírások kifejezetten másként nem rendelkeznek, a Bizottság a szóban forgó végrehajtási aktusokat a(z) [...-ról/-ről szóló, éééé. hónap nn-i XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet] rendelkezéseinek megfelelően fogadja el.

  Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban kell gyakorolni. A végrehajtási intézkedések előkészítő munkálatai során a Bizottságnak továbbra is igénybe kell vennie a tanácsadói csoportok segítségét annak érdekében, hogy az érdekelt felek és a nem kormányzati szervezetek rendszeresen és szervezett keretek között hangot adhassanak véleményüknek. [Mód. 2] |
| --- | --- |

(4)

A 834/2007/EK rendeletnek az összes tagállamban történő

  rendelet végrehajtására vonatkozó
  egységes végrehajtása

  feltételek biztosítása
  érdekében a Bizottságot indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási aktusokat fogadjon el. A Bizottságot
  végrehajtási hatáskörökkel kell felruházni

  fel kell hatalmazni különösen az ellenőrzési rendszer keretében alkalmazott kódszámok hozzárendelésére, a termékek eredetének jelölésére, a tagállamok, harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek által megküldendő, vagy a Bizottság által hozzáférhetővé teendő információk cseréjéhez, illetve ezen információk közzétételéhez kapcsolódó egységes szabályokra, valamint a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek az egyenértékűség és a megfelelőség érdekében történő elismerésére vonatkozó végrehajtási aktusok elfogadására. Amennyiben az előírások kifejezetten másként nem rendelkeznek, a Bizottság a szóban forgó végrehajtási aktusokat a(z) [...-ról/-ről szóló, éééé. hónap nn-i XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet] rendelkezéseinek megfelelően fogadja el.

  Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban kell gyakorolni. A végrehajtási intézkedések előkészítő munkálatai során a Bizottságnak továbbra is igénybe kell vennie a tanácsadói csoportok segítségét annak érdekében, hogy az érdekelt felek és a nem kormányzati szervezetek rendszeresen és szervezett keretek között hangot adhassanak véleményüknek. [Mód. 2]

| (4a) | Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia, amelyek révén visszavonhatja az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerését szabálytalanságok vagy a 834/2007/EK rendeletben megállapított rendelkezések megsértése esetén, vagy visszavonhatja azoknak a harmadik országoknak az elismerését, amelyek termelési rendszerei nem felelnek meg többé az említett rendeletben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, és amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága nem azonos többé a rendeletben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával. [Mód. 3] |
| --- | --- |

(4a)

Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a Bizottságnak azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat kell elfogadnia, amelyek révén visszavonhatja az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerését szabálytalanságok vagy a 834/2007/EK rendeletben megállapított rendelkezések megsértése esetén, vagy visszavonhatja azoknak a harmadik országoknak az elismerését, amelyek termelési rendszerei nem felelnek meg többé az említett rendeletben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, és amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága nem azonos többé a rendeletben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával. [Mód. 3]

| (4b) | A Lisszaboni Szerződéshez történő hozzáigazítás során törekedni kell az ágazat szabályozása céljából hozott összes uniós jogi aktus egyszerűsítésére a biogazdálkodókra nehezedő bürokratikus terhek enyhítése érdekében. [Mód. 4] |
| --- | --- |

(4b)

A Lisszaboni Szerződéshez történő hozzáigazítás során törekedni kell az ágazat szabályozása céljából hozott összes uniós jogi aktus egyszerűsítésére a biogazdálkodókra nehezedő bürokratikus terhek enyhítése érdekében. [Mód. 4]

| (5) | Az egyértelműség érdekében az EN 45011 európai szabványra vagy az ISO 65. útmutatóra történő hivatkozások szövegét össze kell hangolni a többi vonatkozó uniós aktussal. |
| --- | --- |

(5)

Az egyértelműség érdekében az EN 45011 európai szabványra vagy az ISO 65. útmutatóra történő hivatkozások szövegét össze kell hangolni a többi vonatkozó uniós aktussal.

| (6) | Ezért a 834/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(6)

Ezért a 834/2007/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 834/2007/EK rendelet a következőképpen módosul:

| 1. | A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:
  „8. cikk


  Általános követelmények

  A gazdasági szereplők kötelesek betartani az ezen címben megállapított termelési szabályokat, valamint a 38a. és 38b. cikk szerinti, a Bizottság által felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok révén elfogadott különleges termelési szabályokat és az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket és feltételeket.” |
| --- | --- |

1.

A 8. cikk helyébe a következő szöveg lép:

„8. cikk

Általános követelmények

A gazdasági szereplők kötelesek betartani az ezen címben megállapított termelési szabályokat, valamint a 38a. és 38b. cikk szerinti, a Bizottság által felhatalmazáson alapuló és végrehajtási aktusok révén elfogadott különleges termelési szabályokat és az azok végrehajtásához szükséges intézkedéseket és feltételeket.”

| 2. | A 9. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(4)   A Bizottság

  Az (1) bekezdésben említett tilalom alkalmazásában a Bizottságot
  a 38a. cikk (1) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határoz a
  GMO-k és

  elfogadására vonatkozó hatáskörrel ruházzák fel az arról szóló eladói nyilatkozattal kapcsolatos minta létrehozása vonatkozásában, hogy a termékek nem
  a GMO-kból vagy GMO-k felhasználásával előállított termékek alkalmazására vonatkozó tilalmat végrehajtó intézkedésekről

  készültek
  .”
  [Mód. 5] |
| --- | --- |

2.

A 9. cikk (4) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(4)   A Bizottság

  Az (1) bekezdésben említett tilalom alkalmazásában a Bizottságot
  a 38a. cikk (1) bekezdése szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határoz a
  GMO-k és

  elfogadására vonatkozó hatáskörrel ruházzák fel az arról szóló eladói nyilatkozattal kapcsolatos minta létrehozása vonatkozásában, hogy a termékek nem
  a GMO-kból vagy GMO-k felhasználásával előállított termékek alkalmazására vonatkozó tilalmat végrehajtó intézkedésekről

  készültek
  .”

| 3. | A 11. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „Mindazonáltal a Bizottság által a 38a. cikk (1) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapítandó speciális feltételekkel összhangban egy mezőgazdasági üzem felosztható egyértelműen elkülönülő egységekre vagy akvakultúrás termelőhelyekre, amelyek közül nem mindegyiket irányítják az ökológiai termelés szabályai szerint. Az állatok esetében különféle fajokat tarthatnak. Az akvakultúra esetében azonos fajok termelhetők, amennyiben a termelőhelyek megfelelően elkülönülnek. Növények esetén különféle, könnyen megkülönböztethető fajtákat termeszthetnek.” |
| --- | --- |

3.

A 11. cikk második bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„Mindazonáltal a Bizottság által a 38a. cikk (1) bekezdése szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapítandó speciális feltételekkel összhangban egy mezőgazdasági üzem felosztható egyértelműen elkülönülő egységekre vagy akvakultúrás termelőhelyekre, amelyek közül nem mindegyiket irányítják az ökológiai termelés szabályai szerint. Az állatok esetében különféle fajokat tarthatnak. Az akvakultúra esetében azonos fajok termelhetők, amennyiben a termelőhelyek megfelelően elkülönülnek. Növények esetén különféle, könnyen megkülönböztethető fajtákat termeszthetnek.”

| 4. | A 12. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

4.

A 12. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 5. | A 13. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

5.

A 13. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 6. | A 14. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

6.

A 14. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 7. | A 15. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

7.

A 15. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 8. | A 16. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdésben a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az ökológiai termelésben való használatra engedélyezi és korlátozott jegyzékbe foglalja az ökológiai gazdálkodásban az alábbi célokra felhasználható termékeket és anyagokat:” |
| --- | --- | --- |

8.

A 16. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdésben a bevezető rész helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén az ökológiai termelésben való használatra engedélyezi és korlátozott jegyzékbe foglalja az ökológiai gazdálkodásban az alábbi célokra felhasználható termékeket és anyagokat:”

| b) | A (3) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | A Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén korlátozásokat állapíthat meg annak tekintetében, hogy mely mezőgazdasági termékek esetében alkalmazhatók az e cikk (1) bekezdésében említett termékek és anyagok, valamint szükség esetén határozhat e termékek és anyagok visszavonásáról.” |
| --- | --- | --- |

b)

A (3) bekezdés a) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„a)

A Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén korlátozásokat állapíthat meg annak tekintetében, hogy mely mezőgazdasági termékek esetében alkalmazhatók az e cikk (1) bekezdésében említett termékek és anyagok, valamint szükség esetén határozhat e termékek és anyagok visszavonásáról.”

| c) | A (3) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | Az ezen rendelet elfogadását megelőzően az ezen cikk (1) bekezdésében meghatározott célokkal megegyező célokra használt termékek és anyagok az említett elfogadást követően is alkalmazhatók. A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bármely esetben visszavonhatja ezeket a termékeket vagy anyagokat, a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott feltételekkel összhangban.” |
| --- | --- | --- |

c)

A (3) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„c)

Az ezen rendelet elfogadását megelőzően az ezen cikk (1) bekezdésében meghatározott célokkal megegyező célokra használt termékek és anyagok az említett elfogadást követően is alkalmazhatók. A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bármely esetben visszavonhatja ezeket a termékeket vagy anyagokat, a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott feltételekkel összhangban.”

| 9. | A 17. cikk (2) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

9.

A 17. cikk (2) bekezdését el kell hagyni.

| 10. | A 18. cikk (5) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

10.

A 18. cikk (5) bekezdését el kell hagyni.

| 11. | A 19. cikk (3) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

11.

A 19. cikk (3) bekezdésének második albekezdését el kell hagyni.

| 12. | A 20. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

12.

A 20. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 13. | A 21. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határoz az e cikk (1) bekezdésében említett termékek és anyagok engedélyezéséről, valamint a korlátozott jegyzékbe való felvételéről, valamint szükség esetén a termékeknek az e jegyzékből való visszavonásáról, továbbá a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a felhasználásuk tekintetében alkalmazandó korlátozásokat állapít meg.
  Amennyiben valamely tagállam úgy véli, hogy egy terméket vagy anyagot fel kell venni az (1) bekezdésben említett jegyzékbe, illetve hogy le kell venni arról, vagy hogy az ebben a bekezdésben említett felhasználási előírásokat módosítani kell, akkor gondoskodnia kell a termék jegyzékbe való felvételére, arról való levételére vagy a jegyzék módosítására vonatkozó indokokat összefoglaló iratanyagnak a Bizottság és a többi tagállam számára történő hivatalos megküldéséről.
  A jegyzék módosítására vagy a felvételre vonatkozó kérelmeket, továbbá az ezekkel kapcsolatos határozatokat ki kell hirdetni. A 19. cikk (2) bekezdése b) és c) pontjának hatálya alá tartozó, az ezen rendelet elfogadása előtt már használt termékek és anyagok az említett elfogadást követően továbbra is használhatók. A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bármely esetben visszavonhatja ezeket a termékeket, a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott feltételekkel összhangban.” |
| --- | --- |

13.

A 21. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén határoz az e cikk (1) bekezdésében említett termékek és anyagok engedélyezéséről, valamint a korlátozott jegyzékbe való felvételéről, valamint szükség esetén a termékeknek az e jegyzékből való visszavonásáról, továbbá a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén a felhasználásuk tekintetében alkalmazandó korlátozásokat állapít meg.

Amennyiben valamely tagállam úgy véli, hogy egy terméket vagy anyagot fel kell venni az (1) bekezdésben említett jegyzékbe, illetve hogy le kell venni arról, vagy hogy az ebben a bekezdésben említett felhasználási előírásokat módosítani kell, akkor gondoskodnia kell a termék jegyzékbe való felvételére, arról való levételére vagy a jegyzék módosítására vonatkozó indokokat összefoglaló iratanyagnak a Bizottság és a többi tagállam számára történő hivatalos megküldéséről.

A jegyzék módosítására vagy a felvételre vonatkozó kérelmeket, továbbá az ezekkel kapcsolatos határozatokat ki kell hirdetni. A 19. cikk (2) bekezdése b) és c) pontjának hatálya alá tartozó, az ezen rendelet elfogadása előtt már használt termékek és anyagok az említett elfogadást követően továbbra is használhatók. A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdése a) pontjának ii. alpontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén bármely esetben visszavonhatja ezeket a termékeket, a 38a. cikk (2) bekezdésének a) pontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott feltételekkel összhangban.”

| 14. | A 22. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén és az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban, valamint a II. címben megállapított célkitűzések és elvek szerint rendelkezhet az 1–4. fejezetben megállapított termelési szabályok alóli kivételek engedélyezéséről.” |
| --- | --- | --- |

14.

A 22. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén és az e cikk (2) bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban, valamint a II. címben megállapított célkitűzések és elvek szerint rendelkezhet az 1–4. fejezetben megállapított termelési szabályok alóli kivételek engedélyezéséről.”

| b) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| 15. | A 23. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(6)   A Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének e) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazíthatja a mellékletben meghatározott kifejezések listáját.” |
| --- | --- |

15.

A 23. cikk (6) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(6)   A Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének e) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén kiigazíthatja a mellékletben meghatározott kifejezések listáját.”

| 16. | A 24. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | Az első albekezdés b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | előre csomagolt élelmiszer esetében a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logót is fel kell tüntetni a csomagoláson; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

16.

A 24. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

Az első albekezdés b) és c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

előre csomagolt élelmiszer esetében a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logót is fel kell tüntetni a csomagoláson;

| c) | a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó használata esetén a termék összetevőiként szolgáló mezőgazdasági nyersanyagok termesztési vagy tenyésztési helyét is meg kell jelölni a logóval azonos mezőben és adott esetben az alábbi formák egyikében:






  — | „EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot az Unióban termesztették vagy tenyésztették, |
| --- | --- | --- |

c)

a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó használata esetén a termék összetevőiként szolgáló mezőgazdasági nyersanyagok termesztési vagy tenyésztési helyét is meg kell jelölni a logóval azonos mezőben és adott esetben az alábbi formák egyikében:

—

„EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot az Unióban termesztették vagy tenyésztették,

| — | „nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot harmadik országban termesztették vagy tenyésztették, |
| --- | --- |

—

„nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a nyersanyagot harmadik országban termesztették vagy tenyésztették,

| — | „EU-/nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a mezőgazdasági nyersanyagok egy részét az Unióban, másik részét pedig valamely harmadik országban termesztették vagy tenyésztették.” |
| --- | --- |

—

„EU-/nem EU-mezőgazdaság”, amennyiben a mezőgazdasági nyersanyagok egy részét az Unióban, másik részét pedig valamely harmadik országban termesztették vagy tenyésztették.”

| ii. | Az ötödik albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:
  „A harmadik országokból behozott termékek esetében a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó és az e bekezdés első albekezdésében említett megjelölés használata fakultatív. Amennyiben azonban a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó megjelenik a címkézésen, az e bekezdés első albekezdésében említett megjelölésnek is meg kell jelennie a címkézésen.” |
| --- | --- |

ii.

Az ötödik albekezdés helyébe a következő rendelkezés lép:

„A harmadik országokból behozott termékek esetében a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó és az e bekezdés első albekezdésében említett megjelölés használata fakultatív. Amennyiben azonban a 25. cikk (1) bekezdésében említett, ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó megjelenik a címkézésen, az e bekezdés első albekezdésében említett megjelölésnek is meg kell jelennie a címkézésen.”

| b) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| 17. | A 25. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   Az ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó használható az ezen rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő termékek címkézésén, megjelenítésén és reklámjában.
  Az ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó nem használható az átállásban lévő termelésből származó termékek és élelmiszerek esetében a 23. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja szerint.” |
| --- | --- | --- |

17.

A 25. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   Az ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó használható az ezen rendeletben meghatározott követelményeknek megfelelő termékek címkézésén, megjelenítésén és reklámjában.

Az ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó nem használható az átállásban lévő termelésből származó termékek és élelmiszerek esetében a 23. cikk (4) bekezdésének b) és c) pontja szerint.”

| b) | A (3) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

A (3) bekezdést el kell hagyni.

| 18. | A 26. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén különleges címkézési és az összetételt érintő követelményeket állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:” |
| --- | --- |

18.

A 26. cikk bevezető mondata helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a 38a. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén különleges címkézési és az összetételt érintő követelményeket állapít meg az alábbiakra vonatkozóan:”

| 19. | A 27. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A 882/2004/EK rendeletben meghatározott feltételeken túlmenően az e rendelet szerint létrehozott ellenőrzési rendszernek legalább óvintézkedéseket és ellenőrzési intézkedéseket magában kell foglalnia.”. |
| --- | --- | --- |

19.

A 27. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A 882/2004/EK rendeletben meghatározott feltételeken túlmenően az e rendelet szerint létrehozott ellenőrzési rendszernek legalább óvintézkedéseket és ellenőrzési intézkedéseket magában kell foglalnia.”.

| b) | Az (5) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „c) | az ellenőrző szerv teljesíti az EN 45011 európai szabvány vagy az ISO 65 „Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című útmutató legutóbbi változatában meghatározott követelményeket, és rendelkezik az illetékes hatóság jóváhagyásával;” |
| --- | --- | --- |

b)

Az (5) bekezdés c) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„c)

az ellenőrző szerv teljesíti az EN 45011 európai szabvány vagy az ISO 65 „Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című útmutató legutóbbi változatában meghatározott követelményeket, és rendelkezik az illetékes hatóság jóváhagyásával;”

| c) | A (7) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a 22. cikkben említett kivételek engedélyezésének hatásköre, kivéve ha a Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapított külön feltételekben erről rendelkezik.” |
| --- | --- | --- |

c)

A (7) bekezdés b) pontjának helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a 22. cikkben említett kivételek engedélyezésének hatásköre, kivéve ha a Bizottság a 38a. cikk (2) bekezdésének c) pontja szerinti felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén megállapított külön feltételekben erről rendelkezik.”

| 20. | A 28. cikk (6) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

20.

A 28. cikk (6) bekezdését el kell hagyni.

| 21. | A 29. cikk (3) bekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

21.

A 29. cikk (3) bekezdését el kell hagyni.

| 22. | A 30. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdését el kell hagyni. |
| --- | --- |

22.

A 30. cikk (2) bekezdésének harmadik albekezdését el kell hagyni.

| 23. | A 32. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:






  a) | Az első két albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban elismeri a harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett írásbeli igazolás kiadására illetékes, az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket, a 27. cikkben említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket is beleértve.
  Az ellenőrző szervek teljesítik az EN 45011 európai szabvány vagy az ISO 65 „Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című útmutató legutóbbi változatában meghatározott követelményeket. Az akkreditációs szerv rendszeres helyszíni értékelésnek, felügyeletnek és többéves újraértékelésnek veti alá az ellenőrző szervek tevékenységét.” |
| --- | --- | --- |

23.

A 32. cikk (2) bekezdése a következőképpen módosul:

a)

Az első két albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban elismeri a harmadik országokban ellenőrzések elvégzésére és az e cikk (1) bekezdésének c) pontjában említett írásbeli igazolás kiadására illetékes, az e cikk (1) bekezdésének b) pontjában említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket, a 27. cikkben említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket is beleértve.

Az ellenőrző szervek teljesítik az EN 45011 európai szabvány vagy az ISO 65 „Terméktanúsítási rendszereket működtető szervezetekre vonatkozó általános követelmények” című útmutató legutóbbi változatában meghatározott követelményeket. Az akkreditációs szerv rendszeres helyszíni értékelésnek, felügyeletnek és többéves újraértékelésnek veti alá az ellenőrző szervek tevékenységét.”

| b) | A szöveg a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban szabálytalanságok, valamint az e rendeletben megállapított előírások megsértése esetén visszavonhatja az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerését.


  Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a
  Bizottság – ha sürgős esetben szükséges – ezt a határozatot meghozhatja

  a 38g. cikk

  második bekezdésével összhangban. Ebben az esetben a tagállamok az elfogadott intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatást kapnak, és az intézkedések azonnali hatállyal életbe lépnek

  (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogadhat el
  .” |
| --- | --- |

b)

A szöveg a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban szabálytalanságok, valamint az e rendeletben megállapított előírások megsértése esetén visszavonhatja az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerését.

Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a
  Bizottság – ha sürgős esetben szükséges – ezt a határozatot meghozhatja

  a 38g. cikk

  második bekezdésével összhangban. Ebben az esetben a tagállamok az elfogadott intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatást kapnak, és az intézkedések azonnali hatállyal életbe lépnek

  (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogadhat el
  .”

| 24. | A 33. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A (2) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban elismerheti azokat a harmadik országokat, amelyek termelési rendszerei megfelelnek a II., a III. és a IV. címben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, és amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága azonos az V. címben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával. Az egyenértékűség elbírálásakor figyelembe kell venni a Codex Alimentarius CAC/GL 32 iránymutatásait.”. |
| --- | --- | --- | --- |

24.

A 33. cikk a következőképpen módosul:

a)

A (2) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban elismerheti azokat a harmadik országokat, amelyek termelési rendszerei megfelelnek a II., a III. és a IV. címben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, és amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága azonos az V. címben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával. Az egyenértékűség elbírálásakor figyelembe kell venni a Codex Alimentarius CAC/GL 32 iránymutatásait.”.

| ii. | A szöveg a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban visszavonhatja azoknak a harmadik országoknak az elismerését, amelyek termelési rendszerei nem felelnek meg többé a II., a III. és a IV. címben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, és amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága nem azonos többé az V. címben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával.

  A

  Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a
  Bizottság – ha sürgős esetben szükséges – ezt a határozatot meghozhatja a 38g. cikk második bekezdésével összhangban. Ebben az esetben a tagállamok az elfogadott intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatást kapnak, és az intézkedések azonnali hatállyal életbe lépnek.

  (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogadhat el
  .” |
| --- | --- |

ii.

A szöveg a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban visszavonhatja azoknak a harmadik országoknak az elismerését, amelyek termelési rendszerei nem felelnek meg többé a II., a III. és a IV. címben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, és amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága nem azonos többé az V. címben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával.

A

  Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a
  Bizottság – ha sürgős esetben szükséges – ezt a határozatot meghozhatja a 38g. cikk második bekezdésével összhangban. Ebben az esetben a tagállamok az elfogadott intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatást kapnak, és az intézkedések azonnali hatállyal életbe lépnek.

  (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogadhat el
  .”

| b) | A (3) bekezdés a következőképpen módosul:






  i. | Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „Azon termékek esetében, amelyek behozatalára nem a 32. cikk értelmében és nem az e cikk (2) bekezdése szerint elismert harmadik országból kerül sor, a Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban elismerheti azon ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket – a 27. cikkben említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket is beleértve –, amelyek harmadik országokban illetékesek az e cikk (1) bekezdése céljából ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiadására. Az egyenértékűség elbírálásakor figyelembe kell venni a Codex Alimentarius CAC/GL 32 iránymutatásait.”. |
| --- | --- | --- |

b)

A (3) bekezdés a következőképpen módosul:

i.

Az első albekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„Azon termékek esetében, amelyek behozatalára nem a 32. cikk értelmében és nem az e cikk (2) bekezdése szerint elismert harmadik országból kerül sor, a Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban elismerheti azon ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket – a 27. cikkben említett ellenőrző hatóságokat és ellenőrző szerveket is beleértve –, amelyek harmadik országokban illetékesek az e cikk (1) bekezdése céljából ellenőrzések elvégzésére és tanúsítványok kiadására. Az egyenértékűség elbírálásakor figyelembe kell venni a Codex Alimentarius CAC/GL 32 iránymutatásait.”.

| ii. | A szöveg a következő albekezdésekkel egészül ki:
  „A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban szabálytalanságok, valamint az e rendeletben megállapított előírások megsértése esetén visszavonhatja az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerését.

  A

  Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a
  Bizottság – ha sürgős esetben szükséges – ezt a határozatot meghozhatja a 38g. cikk második bekezdésével összhangban. Ebben az esetben a tagállamok az elfogadott intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatást kapnak, és az intézkedések azonnali hatállyal életbe lépnek.
  (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogadhat el
  .” |
| --- | --- |

ii.

A szöveg a következő albekezdésekkel egészül ki:

„A Bizottság a 38b. cikk f) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén, a 38a. cikk (1) bekezdése c) pontjának v. alpontja szerinti, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén elfogadott kritériumokkal összhangban szabálytalanságok, valamint az e rendeletben megállapított előírások megsértése esetén visszavonhatja az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerését.

A

  Rendkívüli sürgősségre hivatkozva, kellően indokolt esetben a
  Bizottság – ha sürgős esetben szükséges – ezt a határozatot meghozhatja a 38g. cikk második bekezdésével összhangban. Ebben az esetben a tagállamok az elfogadott intézkedésekről haladéktalanul tájékoztatást kapnak, és az intézkedések azonnali hatállyal életbe lépnek.
  (3) bekezdésében hivatkozott eljárásnak megfelelően azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogadhat el
  .”

| 25. | A rendelet a következő 36a. cikkel egészül ki:
  „36a. cikk


  Közzététel és értesítés

  A Bizottság a 38b. cikk b) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén elfogadott szabályokkal összhangban létrehozza, közzéteszi, hozzáférhetővé teszi vagy terjeszti a 38b. cikk a) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén azonosított információkat, valamint a 32. és 33. cikkel összhangban elismert harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét.” |
| --- | --- |

25.

A rendelet a következő 36a. cikkel egészül ki:

„36a. cikk

Közzététel és értesítés

A Bizottság a 38b. cikk b) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén elfogadott szabályokkal összhangban létrehozza, közzéteszi, hozzáférhetővé teszi vagy terjeszti a 38b. cikk a) pontja szerinti végrehajtási aktusok révén azonosított információkat, valamint a 32. és 33. cikkel összhangban elismert harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzékét.”

| 26. | A 37. és 38. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

26.

A 37. és 38. cikket el kell hagyni.

| 27. | A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

  „38a. cikk


  Felhatalmazáson alapuló hatáskörök

  (1)   Az ökológiai termékek minőségére vonatkozó fogyasztói elvárások jobb figyelembevétele, a szabályoknak az érintett hatóságok, szervek és gazdasági szereplők általi megfelelő alkalmazása, valamint az egységes piac és a kereskedelem megfelelő működése érdekében a Bizottság

  Bizottságot
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén

  38d. cikk szerinti elfogadására vonatkozó hatáskörrel ruházzák fel
  az e rendelet alkalmazásához szükséges egyedi szabályokat, intézkedéseket

  szabályok
  ,
  intézkedések
  és feltételeket fogad el

  feltételek elfogadása tekintetében
  , beleértve a hatályára vonatkozó egyedi fogalommeghatározásokat is, a II. címben megállapított célkitűzések és elvek szerint, a következőkre vonatkozóan: [Mód.9 ]







  a) | a III. címben meghatározott termelési szabályok, különösen:






  i. | a gazdasági szereplők által betartandó különleges követelmények, feltételek és átállási időszakok; |
| --- | --- | --- | --- |

27.

A szöveg a következő cikkekkel egészül ki:

„38a. cikk

Felhatalmazáson alapuló hatáskörök

(1)   Az ökológiai termékek minőségére vonatkozó fogyasztói elvárások jobb figyelembevétele, a szabályoknak az érintett hatóságok, szervek és gazdasági szereplők általi megfelelő alkalmazása, valamint az egységes piac és a kereskedelem megfelelő működése érdekében a Bizottság

  Bizottságot
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén

  38d. cikk szerinti elfogadására vonatkozó hatáskörrel ruházzák fel
  az e rendelet alkalmazásához szükséges egyedi szabályokat, intézkedéseket

  szabályok
  ,
  intézkedések
  és feltételeket fogad el

  feltételek elfogadása tekintetében
  , beleértve a hatályára vonatkozó egyedi fogalommeghatározásokat is, a II. címben megállapított célkitűzések és elvek szerint, a következőkre vonatkozóan: [Mód.9 ]

a)

a III. címben meghatározott termelési szabályok, különösen:

i.

a gazdasági szereplők által betartandó különleges követelmények, feltételek és átállási időszakok;

| ii. | termékek és anyagok engedélyezése az ökológiai termelésben való felhasználásra, a korlátozott jegyzékbe való felvételük, vagy onnan való visszavonásuk a 16. és a 21. cikk alkalmazásában; |
| --- | --- |

ii.

termékek és anyagok engedélyezése az ökológiai termelésben való felhasználásra, a korlátozott jegyzékbe való felvételük, vagy onnan való visszavonásuk a 16. és a 21. cikk alkalmazásában;

| iii. | a feldolgozott élelmiszerek feldolgozásának módszerei; |
| --- | --- |

iii.

a feldolgozott élelmiszerek feldolgozásának módszerei;

| iv. | a GMO-k és a GMO-kból vagy GMO-k felhasználásával előállított termékek alkalmazására vonatkozó tilalom alkalmazásának feltételei; |
| --- | --- |

iv.

a GMO-k és a GMO-kból vagy GMO-k felhasználásával előállított termékek alkalmazására vonatkozó tilalom alkalmazásának feltételei;

| v. | a 17. cikk (1) bekezdésének c)–f) pontjában említett időszakok meghatározása. |
| --- | --- |

v.

a 17. cikk (1) bekezdésének c)–f) pontjában említett időszakok meghatározása.

| b) | a címkézési szabályok, az ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó megjelenítésére, megfogalmazására, méretére és megtervezésére vonatkozó követelmények és különleges szempontok, valamint felhasználásának feltételei és joga a IV. címmel összhangban; |
| --- | --- |

b)

a címkézési szabályok, az ökológiai termelés jelölésére szolgáló európai uniós logó megjelenítésére, megfogalmazására, méretére és megtervezésére vonatkozó követelmények és különleges szempontok, valamint felhasználásának feltételei és joga a IV. címmel összhangban;

| c) | Az V. és a VI. címben megállapított ellenőrzési rendszerek, különösen:






  i. | az ellenőrzési követelmények, a felügyeleti és ellenőrzési eljárások; |
| --- | --- | --- |

c)

Az V. és a VI. címben megállapított ellenőrzési rendszerek, különösen:

i.

az ellenőrzési követelmények, a felügyeleti és ellenőrzési eljárások;

| ii. | az ellenőrző szervek jóváhagyásának feltételei a 27. cikk alkalmazásában; |
| --- | --- |

ii.

az ellenőrző szervek jóváhagyásának feltételei a 27. cikk alkalmazásában;

| iii. | a feladatok ii. alpontban említett ellenőrző szervekre történő átruházásának különleges kritériumai; |
| --- | --- |

iii.

a feladatok ii. alpontban említett ellenőrző szervekre történő átruházásának különleges kritériumai;

| iv. | az írásbeli igazolás formája; |
| --- | --- |

iv.

az írásbeli igazolás formája;

| v. | a 33. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a harmadik országok elismerése, valamint a 32. cikk (2) bekezdésének és a 33. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében alkalmazandó kritériumok; |
| --- | --- |

v.

a 33. cikk (2) bekezdésének alkalmazásában a harmadik országok elismerése, valamint a 32. cikk (2) bekezdésének és a 33. cikk (3) bekezdésének alkalmazásában az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése tekintetében alkalmazandó kritériumok;

| vi. | a jóváhagyás vagy az elismerés, illetve az írásbeli igazolás visszavonása tekintetében alkalmazandó kritériumok, beleértve azokat az eseteket is, amelyekben a Bizottság a 38g. cikk második bekezdésével összhangban sürgősséggel eljárhat; |
| --- | --- |

vi.

a jóváhagyás vagy az elismerés, illetve az írásbeli igazolás visszavonása tekintetében alkalmazandó kritériumok, beleértve azokat az eseteket is, amelyekben a Bizottság a 38g. cikk második bekezdésével összhangban sürgősséggel eljárhat;

| vii. | az ellenőrzési rendszernek alávetett vállalkozások azonosítása és megismertetése tekintetében alkalmazandó kritériumok; |
| --- | --- |

vii.

az ellenőrzési rendszernek alávetett vállalkozások azonosítása és megismertetése tekintetében alkalmazandó kritériumok;

| viii. | a harmadik országokból származó termékeknek az uniós piacon ökológiai termékként való forgalomba hozatalára alkalmazandó szabályok. |
| --- | --- |

viii.

a harmadik országokból származó termékeknek az uniós piacon ökológiai termékként való forgalomba hozatalára alkalmazandó szabályok.

| d) | az ökológiai termékek szabad mozgása. |
| --- | --- |

d)

az ökológiai termékek szabad mozgása.

(2)   Az ágazat technikai fejlődésének és sajátosságainak figyelembevétele érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén és a II. címben megállapított célkitűzések és elvek szerint az e rendelet alkalmazásához szükséges szabályokat fogadhat el a következők vonatkozásában:

| a) | bizonyos technikák engedélyezése, korlátozása vagy tilalma a 12–16., 18. 19. és 20. cikk alkalmazásában és a termékek és anyagok alkalmazására, valamint visszavonására vonatkozó feltételek és korlátozások, különös tekintettel az alkalmazás módjára, az adagolásra, a használat időbeni korlátozására és a mezőgazdasági termékekkel való érintkezésre; |
| --- | --- |

a)

bizonyos technikák engedélyezése, korlátozása vagy tilalma a 12–16., 18. 19. és 20. cikk alkalmazásában és a termékek és anyagok alkalmazására, valamint visszavonására vonatkozó feltételek és korlátozások, különös tekintettel az alkalmazás módjára, az adagolásra, a használat időbeni korlátozására és a mezőgazdasági termékekkel való érintkezésre;

| b) | az élesztőre vonatkozó különleges termelési szabályok; |
| --- | --- |

b)

az élesztőre vonatkozó különleges termelési szabályok;

| c) | a termelési szabályok alóli kivételek engedélyezése és a kivételek alkalmazására vonatkozó különleges feltételek a 22. cikk alkalmazásában; |
| --- | --- |

c)

a termelési szabályok alóli kivételek engedélyezése és a kivételek alkalmazására vonatkozó különleges feltételek a 22. cikk alkalmazásában;

| d) | a 2092/91/EGK rendelet által megállapított szabályokról az e rendeletre való áttérés megkönnyítésére szolgáló átmeneti intézkedések; |
| --- | --- |

d)

a 2092/91/EGK rendelet által megállapított szabályokról az e rendeletre való áttérés megkönnyítésére szolgáló átmeneti intézkedések;

| e) | a mellékletben meghatározott kifejezések kiigazítása. |
| --- | --- |

e)

a mellékletben meghatározott kifejezések kiigazítása.

(3)   Az átláthatóságnak a gyors, hatékony, pontos és költséghatékony információcserén keresztül történő biztosítása érdekében a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén meghatározza:

| a) | a közlendő információk jellegét és típusát; |
| --- | --- |

a)

a közlendő információk jellegét és típusát;

| b) | az információ eljuttatásának módszereit; |
| --- | --- |

b)

az információ eljuttatásának módszereit;

| c) | az elérhetővé tett információhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférési jogosultságokkal kapcsolatos szabályokat; |
| --- | --- |

c)

az elérhetővé tett információhoz vagy információs rendszerekhez való hozzáférési jogosultságokkal kapcsolatos szabályokat;

| d) | az információ közzétételének eszközeit. |
| --- | --- |

d)

az információ közzétételének eszközeit.

38b. cikk

Végrehajtási hatáskörök

(1)   A Bizottság
  a 38g. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban
  végrehajtási aktusok révén elfogadja az e rendeletnek az Unióban történő egységes alkalmazására irányuló szükséges rendelkezéseket, különösen a következőkkel kapcsolatban: [Mód. 10]

| a) | az e rendelet keretében megkövetelt információk tartalmára, eljuttatásának formájára és módjára, benyújtásukra és cseréjükre vonatkozó részletek és előírások:






  i. | a gazdasági szereplőktől származó információk, különös tekintettel a 28. cikk (1) bekezdésében és a 29. cikk (1) bekezdésében említett benyújtásra és értesítésre, |
| --- | --- | --- |

a)

az e rendelet keretében megkövetelt információk tartalmára, eljuttatásának formájára és módjára, benyújtásukra és cseréjükre vonatkozó részletek és előírások:

i.

a gazdasági szereplőktől származó információk, különös tekintettel a 28. cikk (1) bekezdésében és a 29. cikk (1) bekezdésében említett benyújtásra és értesítésre,

| ii. | az ellenőrző szervektől, ellenőrző hatóságoktól, a tagállamok illetékes hatóságaitól, a harmadik országoktól és a Bizottságtól származó információk, vagy a köztük folyó információcsere, különösen a 22., 30–33., 35. és 36. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

ii.

az ellenőrző szervektől, ellenőrző hatóságoktól, a tagállamok illetékes hatóságaitól, a harmadik országoktól és a Bizottságtól származó információk, vagy a köztük folyó információcsere, különösen a 22., 30–33., 35. és 36. cikkel összhangban;

| b) | a közzététel feltételei és eszközei, vagy az a) pontban említett információknak a gazdasági szereplők, az illetékes hatóságok, az ellenőrző hatóságok, az ellenőrző szervek és a tagállamok vagy a harmadik országok számára a Bizottság általi terjesztésére vagy hozzáférhetővé tételére vonatkozó különleges szabályok és feltételek, valamint a 27. cikk értelmében kijelölt vagy a 32. és 33. cikk értelmében elismert harmadik országok, vagy ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzéke; |
| --- | --- |

b)

a közzététel feltételei és eszközei, vagy az a) pontban említett információknak a gazdasági szereplők, az illetékes hatóságok, az ellenőrző hatóságok, az ellenőrző szervek és a tagállamok vagy a harmadik országok számára a Bizottság általi terjesztésére vagy hozzáférhetővé tételére vonatkozó különleges szabályok és feltételek, valamint a 27. cikk értelmében kijelölt vagy a 32. és 33. cikk értelmében elismert harmadik országok, vagy ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek jegyzéke;

| c) | az elektronikus tanúsítvány tekintetében figyelembe veendő módszerek és feltételek, különös tekintettel a 29. cikkben és a 33. cikk (1) bekezdése d) pontjában említett tanúsítványokra; |
| --- | --- |

c)

az elektronikus tanúsítvány tekintetében figyelembe veendő módszerek és feltételek, különös tekintettel a 29. cikkben és a 33. cikk (1) bekezdése d) pontjában említett tanúsítványokra;

| d) | a kódszámok ellenőrző szervekhez és ellenőrző hatóságokhoz való hozzárendelése, valamint a mezőgazdasági nyersanyagok termesztési vagy tenyésztési helyének megjelölése a 24. cikkel összhangban; |
| --- | --- |

d)

a kódszámok ellenőrző szervekhez és ellenőrző hatóságokhoz való hozzárendelése, valamint a mezőgazdasági nyersanyagok termesztési vagy tenyésztési helyének megjelölése a 24. cikkel összhangban;

| e) | a 24. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett jelölések megjelenítésére, megfogalmazására és méretére vonatkozó külön kritériumok; |
| --- | --- |

e)

a 24. cikk (1) bekezdésének a) és c) pontjában említett jelölések megjelenítésére, megfogalmazására és méretére vonatkozó külön kritériumok;

| f) | a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése és elismerésének visszavonása a 32. cikk (2) bekezdése és a 33. cikk (2) és (3) bekezdése alkalmazásában. |
| --- | --- |

f)

a harmadik országok, ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerése és elismerésének visszavonása a 32. cikk (2) bekezdése és a 33. cikk (2) és (3) bekezdése alkalmazásában.

(1a)
     
  Rendkívüli sürgősségre hivatkozva és kellően indokolt esetben a 38g. cikk (3) bekezdésében említett eljárással összhangban a Bizottság azonnal alkalmazandó végrehajtási aktusokat fogad el, amelyek révén visszavonhatja az ellenőrző hatóságok és ellenőrző szervek elismerését szabálytalanságok vagy az e rendeletben megállapított rendelkezések megsértése esetén, vagy visszavonhatja azoknak a harmadik országoknak az elismerését, amelyek termelési rendszerei nem felelnek meg többé a II., III. és IV. címben megállapított elveknek és termelési szabályoknak, vagy amelyek ellenőrzési intézkedéseinek hatékonysága nem azonos többé az V. címben megállapított ellenőrzési intézkedések hatékonyságával. [Mód.11 ]

38c. cikk

Bizottsági hatáskörök

Felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a Bizottság a 38d. cikkben említett eljárással összhangban, végrehajtási jogi aktusok elfogadására szóló hatáskörrel történő felruházása esetén a 38g. cikkben említett eljárással összhangban jár el, amennyiben e rendelet kifejezetten eltérően nem rendelkezik.”.

38d. cikk

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozó, Bizottságra ruházott hatáskör gyakorlásának feltételeit e cikk határozza meg
  .

(2)   A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

  A Bizottság a 9. cikk (4) bekezdésében, a 11. cikkben, a 16. cikk (1) bekezdésében, a 16. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjában, a 21. cikk (2) bekezdésében, a 22. cikk (1) bekezdésében, a 23. cikk (6) bekezdésében, a 26. cikkben, a 27. cikk (7) bekezdésének b) pontjában a 32. cikk (2) bekezdésében, valamint a 33. cikk (2) és (3) bekezdésében említett, felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadására vonatkozó felhatalmazása kilenc éves időtartamra szól ...

   (5)-
  tól kezdődő hatállyal. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit a 38e. és a 38f. cikk határozza meg.

  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja a felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(3a)
     
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(3b)
     
  Az e rendeletnek megfelelően elfogadott valamennyi felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. A határidő az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható. [Mód. 12]

„38e. cikk

A felhatalmazás visszavonása

(1)   Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 38a. és a 38d. cikkben megállapított felhatalmazást.

(2)   A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül tájékoztatja a másik jogalkotót és a Bizottságot arról, hogy mely felhatalmazások visszavonásáról és milyen indokok alapján kíván határozni.

(3)   A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A visszavonás nem érinti a felhatalmazáson alapuló, már hatályban lévő jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.”
  [Mód. 13]

„38f. cikk

Kifogás a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen

(1)   Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.

(2)   Ha az említett időtartam leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

(3)   Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.”
  [Mód.14 ]

38g. cikk

Végrehajtási aktusok – Az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság

(1)
     Végrehajtási aktusok e rendelet alapján történő elfogadásakor

  A
  Bizottság munkáját az ökológiai termeléssel foglalkozó bizottság, valamint a(z) [xxxx/éééé]/EU rendelet [5.] cikkében előírt eljárás segíti. (a jelenleg az Európai Parlament és a Tanács általi megvitatás tárgyát képező, az EUMSz. 291. cikkének (2) bekezdésében említett ellenőrzési mechanizmusokra vonatkozó rendelet elfogadását követően kerül kiegészítésre).

  Az említett bizottság a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló 2011. február 16-i, 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) értelmében vett bizottságnak tekintendő.

(2)
     Az e rendelet 32. cikke (2) bekezdése és 33. cikke (2) és (3) bekezdése szerinti sürgős esetekben a(z) [xxxx/éééé]/EU rendelet [6.] cikkében előírt eljárás alkalmazandó.

  Amennyiben e bekezdésre történik hivatkozás, a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

(3)
     
  Az e bekezdésre történő hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 8. cikkét kell alkalmazni, annak 5. cikkével összefüggésben.

| 28. | A 41. cikk a következőképpen módosul:






  a) | A cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- | --- |

28.

A 41. cikk a következőképpen módosul:

a)

A cím helyébe a következő szöveg lép:

| b) | Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „(1)   A Bizottság 2011. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.” |
| --- | --- |

b)

Az (1) bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„(1)   A Bizottság 2011. december 31-ig jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

1a. cikk

A Bizottság három évvel ... (7)-t követően értékeli e rendeletnek a 834/2007/EK rendelet módosítására gyakorolt hatásait különös tekintettel az átláthatóságra és a civil társadalomra gyakorolt hatásokra.

A fontosabb érdekelteket és a civil társadalom képviselőit bevonják ezen értékelési folyamatba. [Mód. 16]

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 122. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. július 4-i álláspontja.

2

(3)  HL L 189., 2007.7.20., 1. o.

3

(4)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

4

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(5)

5

| + | E rendelet hatálybalépésének időpontja. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(6)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.
  ”

6

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(7)  
  Időpont e rendelet hatálybalépése után három évvel.

7

Időpont e rendelet hatálybalépése után három évvel.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/545 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/545

---

2012. július 4., szerdaAz Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszere ***I

P7_TA(2012)0283

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló 485/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2010)0761 – C7-0002/2011 – 2010/0366(COD))

2013/C 349 E/28

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0761), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2010)0761),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0002/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 42. cikkére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7–0002/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2011. május 4-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0204/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A7-0204/2011),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 126. o.

---

2012. július 4., szerdaP7_TC1-COD(2010)0366

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra az Európai Mezőgazdasági Garanciaalap finanszírozási rendszerébe tartozó ügyletek tagállamok által végzett vizsgálatáról szóló 485/2008/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 42. cikke első bekezdésére és 43. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság javaslatára,

a jogalkotási aktus tervezete nemzeti parlamenteknek való megküldését követően,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

rendes jogalkotási eljárás keretében (2),

mivel:

| (1) | A 485/2008/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra a szóban forgó rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtásának érdekében. |
| --- | --- |

(1)

A 485/2008/EK tanácsi rendelet (3) hatásköröket ruház a Bizottságra a szóban forgó rendelet egyes rendelkezéseinek végrehajtásának érdekében.

| (2) | A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 485/2008/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével. |
| --- | --- |

(2)

A Lisszaboni Szerződés hatálybalépésének következtében a 485/2008/EK rendelet alapján a Bizottságra ruházott hatásköröket össze kell hangolni az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: a Szerződés) 290. és 291. cikkével.

| (3) | A Bizottságnak a Szerződés 290. cikkének megfelelően hatáskörrel kell rendelkeznie felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az 485/2008/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása érdekében. Célszerű meghatározni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint melyek a felhatalmazás gyakorlásának feltételei.
  A 485/2008/EK rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az azon intézkedésekről szóló jegyzék elkészítése tekintetében, amelyekre jellegüknél fogva nem alkalmazhatók a kereskedelmi dokumentumok ellenőrzése révén történő utólagos ellenőrzés, amely intézkedésekre e rendelet nem alkalmazandó. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson szakértők bevonásával is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok Európai Parlamentnek és Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 1] |
| --- | --- |

(3)

A Bizottságnak a Szerződés 290. cikkének megfelelően hatáskörrel kell rendelkeznie felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására az 485/2008/EK rendelet egyes nem alapvető rendelkezéseinek kiegészítése, illetve módosítása érdekében. Célszerű meghatározni, hogy mely rendelkezésekre vonatkozóan gyakorolható az említett hatáskör, valamint melyek a felhatalmazás gyakorlásának feltételei.
  A 485/2008/EK rendelet által létrehozott rendszer megfelelő működésének biztosítása érdekében a jogi aktusoknak az Európai Unió működéséről szóló Szerződés 290. cikkének megfelelő elfogadására vonatkozó hatáskört át kell ruházni a Bizottságra az azon intézkedésekről szóló jegyzék elkészítése tekintetében, amelyekre jellegüknél fogva nem alkalmazhatók a kereskedelmi dokumentumok ellenőrzése révén történő utólagos ellenőrzés, amely intézkedésekre e rendelet nem alkalmazandó. Különösen fontos, hogy a Bizottság az előkészítő munkája során megfelelő konzultációt folytasson szakértők bevonásával is. A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elkészítésekor és megszövegezésekor a Bizottságnak gondoskodnia kell a vonatkozó dokumentumok Európai Parlamentnek és Tanácsnak történő egyidejű, időben történő és megfelelő továbbításáról. [Mód. 1]

| (4) | A 485/2008/EK rendeletnek az összes tagállamban történő egységes végrehajtása érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el.

  A 485/2008/EK rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni.

  A Bizottságnak különösen indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy egységes szabályokat fogadjon el az információcsere vonatkozásában. Ezen végrehajtási jogi aktusokat a Bizottságnak a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (4) 41d. cikkének (1) bekezdésében létrehozott mezőgazdasági alapok bizottságának segítségnyújtásával kell elfogadnia a ...-ról/-ről szóló, XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseinek megfelelően [az EUMSZ. 291. cikkének (3) bekezdésében említett ellenőrzési mechanizmusokról szóló rendelet elfogadását követően egészítendő ki, amely jelenleg az Európai Parlament és a Tanács vitájának tárgyát képezi]
  .
  Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kell gyakorolni. [Mód.2] |
| --- | --- |

(4)

A 485/2008/EK rendeletnek az összes tagállamban történő egységes végrehajtása érdekében a Bizottságnak indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy a Szerződés 291. cikkével összhangban végrehajtási jogi aktusokat fogadjon el.

  A 485/2008/EK rendelet egységes végrehajtási feltételeinek biztosítása érdekében végrehajtási hatásköröket kell a Bizottságra ruházni.

  A Bizottságnak különösen indokolt hatáskörrel rendelkeznie ahhoz, hogy egységes szabályokat fogadjon el az információcsere vonatkozásában. Ezen végrehajtási jogi aktusokat a Bizottságnak a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (4) 41d. cikkének (1) bekezdésében létrehozott mezőgazdasági alapok bizottságának segítségnyújtásával kell elfogadnia a ...-ról/-ről szóló, XX/XXXX/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet rendelkezéseinek megfelelően [az EUMSZ. 291. cikkének (3) bekezdésében említett ellenőrzési mechanizmusokról szóló rendelet elfogadását követően egészítendő ki, amely jelenleg az Európai Parlament és a Tanács vitájának tárgyát képezi]
  .
  Ezeket a hatásköröket a Bizottság végrehajtási hatásköreinek gyakorlására vonatkozó tagállami ellenőrzési mechanizmusok szabályainak és általános elveinek megállapításáról szóló, 2011. február 16-i 182/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (5) összhangban kell gyakorolni. [Mód.2]

| (5) | Ezért a 485/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(5)

Ezért a 485/2008/EK rendeletet ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A 485/2008/EK rendelet a következőképpen módosul:

| (1) | Az 1. cikk (2) bekezdésében a második mondat bekezdése helyébe a következő szöveg lép:
  „
  2.
     
  E rendeletet nem lehet alkalmazni a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (6) hatálya alá tartozó integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer keretébe tartozó intézkedésekre.


  Annak érdekében, hogy e rendelet alkalmazásából kizárjuk azokat a rendelkezéseket, amelyek természetüknél fogva nem alkalmasak a kereskedelmi okmányok vizsgálata révén az utólagos ellenőrzésre, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén összeállíthatja az e rendelet 13a., 13b. és 13c. cikkében említett feltételeknek megfelelően azon további intézkedések jegyzékét, amelyekre e rendelet nem vonatkozik.
  [Mód. 3]. |
| --- | --- |

(1)

Az 1. cikk (2) bekezdésében a második mondat bekezdése helyébe a következő szöveg lép:

„
  2.
     
  E rendeletet nem lehet alkalmazni a közös agrárpolitika keretébe tartozó közvetlen támogatási rendszerek közös szabályainak megállapításáról és a mezőgazdasági termelők részére meghatározott támogatási rendszerek létrehozásáról szóló, 2009. január 19-i 73/2009/EK tanácsi rendelet (6) hatálya alá tartozó integrált igazgatási és ellenőrzési rendszer keretébe tartozó intézkedésekre.

Annak érdekében, hogy e rendelet alkalmazásából kizárjuk azokat a rendelkezéseket, amelyek természetüknél fogva nem alkalmasak a kereskedelmi okmányok vizsgálata révén az utólagos ellenőrzésre, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktusok révén összeállíthatja az e rendelet 13a., 13b. és 13c. cikkében említett feltételeknek megfelelően azon további intézkedések jegyzékét, amelyekre e rendelet nem vonatkozik.

| (2) | A 7. cikk a következőképpen módosul:






  a) | Az (1) bekezdés második albekezdésében a második mondatot el kell hagyni; |
| --- | --- | --- |

(2)

A 7. cikk a következőképpen módosul:

a)

Az (1) bekezdés második albekezdésében a második mondatot el kell hagyni;

| b) | az (5) bekezdést el kell hagyni. |
| --- | --- |

b)

az (5) bekezdést el kell hagyni.

| (3) | A 13. cikket el kell hagyni. |
| --- | --- |

(3)

A 13. cikket el kell hagyni.

| (4) | A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

  „13a. cikk



  1.
     A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett felhatalmazást kap az e rendeletben említett

  A
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.




  2.
     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

  A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást a ... (7) -t követő ötéves időszakra kapja meg. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.




  3.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az 1. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban szereplő későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.




  4.
     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.


  5.
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. A határidő az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható.

  [Mód.4]



  13b. cikk



  Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 13a. cikkben említett felhatalmazást.


  A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.


  A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
  [Mód. 5]



  13c. cikk



  Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.


  Ha az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.


  Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.


  Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.
  [Mód. 6]


  13d. cikk


  Az 1290/2005/EK rendelet 42d. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően A Bizottság szükség esetén végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja azokat a

  az alábbiakhoz kapcsolódó egyedi
  rendelkezéseket: amelyek e rendeletnek az Unión belüli egységes alkalmazására irányulnak, különösen a következőkkel kapcsolatban:







  a) | a 7. cikk (1) bekezdésében említett közös fellépés koordinálása; |
| --- | --- | --- |

(4)

A rendelet a következő cikkekkel egészül ki:

„13a. cikk

1.
     A Bizottság határozatlan időre szóló felhatalmazást kap az e rendeletben említett felhatalmazást kap az e rendeletben említett

  A
  felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására
  vonatkozóan a Bizottság részére adott felhatalmazás gyakorlásának feltételeit ez a cikk határozza meg.

2.
     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

  A Bizottság az 1. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást a ... (7) -t követő ötéves időszakra kapja meg. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

3.
     
  Az Európai Parlament vagy a Tanács az 1. cikk (2) bekezdésében említett felhatalmazást bármikor visszavonhatja. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon vagy a határozatban szereplő későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

4.
     A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

5.
     
  Az 1. cikk (2) bekezdésének megfelelően elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha a Parlament vagy a Tanács az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, a jogi aktusról szóló értesítéstől számított két hónapos határidőn belül nem emel kifogást, illetve akkor, ha az időtartam leteltét megelőzően az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni. A határidő az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére két hónappal meghosszabbítható.

  [Mód.4]

13b. cikk

Az Európai Parlament vagy a Tanács visszavonhatja a 13a. cikkben említett felhatalmazást.

A felhatalmazás visszavonásával kapcsolatos döntés meghozatala érdekében belső eljárást indító intézmény a végleges határozat meghozatala előtt ésszerű időn belül törekszik tájékoztatni arról a másik intézményt és a Bizottságot, megjelölve, hogy mely felhatalmazás visszavonásáról és milyen lehetséges indokok alapján kíván határozni.

A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat haladéktalanul vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. A határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjában ki kell hirdetni.
  [Mód. 5]

13c. cikk

Az Európai Parlament és a Tanács az értesítés napját követő két hónapos időtartamon belül kifogást emelhet a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam egy hónappal meghosszabbodik.

Ha az említett határidő leteltéig sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emelt kifogást a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, azt ki kell hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az a benne megállapított időpontban hatályba lép.

Ha az Európai Parlament és a Tanács egyaránt arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem kíván kifogást emelni, a felhatalmazáson alapuló jogi aktust az időtartam letelte előtt ki lehet hirdetni az Európai Unió Hivatalos Lapjában, és az az időtartam letelte előtt hatályba léphet.

Ha az Európai Parlament vagy a Tanács kifogást emel a felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen, az nem lép hatályba. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus ellen kifogást emelő intézmény a kifogást megindokolja.
  [Mód. 6]

13d. cikk

Az 1290/2005/EK rendelet 42d. cikkének (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően A Bizottság szükség esetén végrehajtási jogi aktusok révén elfogadja azokat a

  az alábbiakhoz kapcsolódó egyedi
  rendelkezéseket: amelyek e rendeletnek az Unión belüli egységes alkalmazására irányulnak, különösen a következőkkel kapcsolatban:

a)

a 7. cikk (1) bekezdésében említett közös fellépés koordinálása;

| b) | a kérelmek tartalmára, formájára és benyújtásának módjára vonatkozó részletek és előírások, az értesítés tartalma, formája és módja, valamint az e rendelet keretében szükséges információk benyújtása és cseréje; |
| --- | --- |

b)

a kérelmek tartalmára, formájára és benyújtásának módjára vonatkozó részletek és előírások, az értesítés tartalma, formája és módja, valamint az e rendelet keretében szükséges információk benyújtása és cseréje;

| c) | az e rendelet keretében szükséges információk közzétételének feltételei és módja vagy azok Bizottság általi terjesztésére vagy a tagállamok illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátására vonatkozó konkrét szabályok és feltételek. |
| --- | --- |

c)

az e rendelet keretében szükséges információk közzétételének feltételei és módja vagy azok Bizottság általi terjesztésére vagy a tagállamok illetékes hatóságainak rendelkezésére bocsátására vonatkozó konkrét szabályok és feltételek.

E végrehajtási aktusokat a 13e. cikk (2) bekezdésében említett vizsgálati eljárással összhangban kell elfogadni. [Mód. 7]

13e. cikk

1.
     
  A Bizottságot a közös agrárpolitika finanszírozásáról szóló, 2005. június 21-i 1290/2005/EK tanácsi rendelet (8) 41. cikke alapján létrehozott Mezőgazdasági Alapok Bizottsága segíti. Az említett bizottságot a 182/2011/EU rendelet értelmében vett bizottságnak kell tekinteni.

2.
     
  Az e bekezdésre való hivatkozás esetén a 182/2011/EU rendelet 5. cikkét kell alkalmazni.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

a Tanács részéről

az elnök

---

(1)  HL C 218., 2011.7.23., 126. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2012. július 4-i álláspontja.

2

(3)  HL L 143., 2008.6.3., 1. o.

3

(4)  
  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

4

HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

(5)  

  HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

5

HL L 55., 2011.2.28., 13. o.

(6)  

  HL L 30., 2009.1.31., 16. o.
  ”

6

HL L 30., 2009.1.31., 16. o.

(7)

7

| + | E rendelet hatálybalépésének időpontja. |
| --- | --- |

+

E rendelet hatálybalépésének időpontja.

(8)  

  HL L 209., 2005.8.11., 1. o.
  ”

8

HL L 209., 2005.8.11., 1. o.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/550

---

2012. július 4., szerdaAz EU és Oroszország közötti megállapodás a szolgáltatások kereskedelmével kapcsolatban vállalt kötelezettségek fenntartásáról ***

P7_TA(2012)0284

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az EU és Oroszország közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalások fenntartásával kapcsolatban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (16815/2011 – C7-0522/2011 – 2011/0328(NLE))

2013/C 349 E/29

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16815/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16815/2011),

| — | tekintettel az EU és Oroszország közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalások fenntartásával kapcsolatban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetre (16816/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Oroszország közötti jelenlegi partnerségi és együttműködési megállapodásban szereplő, a szolgáltatások kereskedelmére vonatkozó kötelezettségvállalások fenntartásával kapcsolatban az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció kormánya között levélváltás formájában létrejött megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetre (16816/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0522/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 91. cikkével, 100. cikkének (2) bekezdésével, 207. cikkének (4) bekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7–0522/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikke (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0176/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0176/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/550 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/550

---

2012. július 4., szerdaA gépjárműrészek és -alkatrészek kereskedelméről szóló, az EU és Oroszország közötti megállapodás ***

P7_TA(2012)0285

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya közötti, a gépjárműrészeknek és -alkatrészeknek az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti kereskedelméről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16806/2011 – C7-0517/2011 – 2011/0324(NLE))

2013/C 349 E/30

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16806/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16806/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között a gépjárműrészeknek és -alkatrészeknek az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti kereskedelméről szóló megállapodás tervezetére (16807/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Orosz Föderáció kormánya között a gépjárműrészeknek és -alkatrészeknek az Európai Unió és az Orosz Föderáció közötti kereskedelméről szóló megállapodás tervezetére (16807/2011),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0517/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontja v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0517/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0175/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A7-0175/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Orosz Föderáció kormányának és parlamentjének.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/551 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/551

---

2012. július 4., szerdaA nyersanyagokra vonatkozó kiviteli vámok Oroszország általi bevezetéséről vagy növeléséről szóló, az EU és Oroszország közötti megállapodás ***

P7_TA(2012)0286

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló megállapodás levélváltás formájában történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (16827/2011 – C7-0520/2011 – 2011/0332(NLE))

2013/C 349 E/31

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16827/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (16827/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló, levélváltás formájában megkötendő megállapodás tervezetére (16828/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és az Oroszországi Föderáció közötti, a nyersanyagokra kivetett kiviteli vámok bevezetéséről vagy növeléséről szóló, levélváltás formájában megkötendő megállapodás tervezetére (16828/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0520/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésével és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0520/2011),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0178/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására (A7-0178/2012),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

egyetért a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Oroszországi Föderáció kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Oroszországi Föderáció kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/552 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/552

---

2012. július 4., szerdaAz EU és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, Korea, Marokkó, Mexikó, Svájc, Szingapúr és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás ***

P7_TA(2012)0287

Az Európai Parlament 2012. július 4-i állásfoglalása az Európai Unió és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, a Koreai Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Mexikói Egyesült Államok, a Svájci Államszövetség, a Szingapúri Köztársaság és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodásnak az Európai Unió nevében történő aláírásáról szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (12195/2011 – C7-0027/2012 – 2011/0167(NLE))

2013/C 349 E/32

(Egyetértés)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12195/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (12195/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, a Koreai Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Mexikói Egyesült Államok, a Svájci Államszövetség, a Szingapúri Köztársaság és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás tervezetére (12196/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és tagállamai, valamint az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, a Koreai Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Mexikói Egyesült Államok, a Svájci Államszövetség, a Szingapúri Köztársaság és Új-Zéland közötti, hamisítás elleni kereskedelmi megállapodás tervezetére (12196/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0027/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére és 218. cikke (6) bekezdésének második albekezdése a) pontja v. alpontjával összhangban a Tanács által benyújtott, egyetértésre irányuló kérelemre (C7-0027/2012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 81. cikkére és 90. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A7-0204/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság ajánlására, valamint a Fejlesztési Bizottság, az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, a Jogi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményeire (A7-0204/2012),

| 1. | nem ért egyet a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

nem ért egyet a megállapodás megkötésével;

| 2. | utasítja elnökét, hogy tájékoztassa a Tanácsot arról, hogy a megállapodás nem köthető meg; |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy tájékoztassa a Tanácsot arról, hogy a megállapodás nem köthető meg;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, a Koreai Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Mexikói Egyesült Államok, a Svájci Államszövetség, a Szingapúri Köztársaság és Új-Zéland kormányának és parlamentjének; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve az Amerikai Egyesült Államok, Ausztrália, Japán, Kanada, a Koreai Köztársaság, a Marokkói Királyság, a Mexikói Egyesült Államok, a Svájci Államszövetség, a Szingapúri Köztársaság és Új-Zéland kormányának és parlamentjének;

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/553 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/553

---

2012. július 4., szerdaA mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések (2013) ***I

P7_TA(2012)0288

Az Európai Parlament 2012. július 4-i jogalkotási állásfoglalása a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0630 – C7-0337/2011 – 2011/0286(COD))

2013/C 349 E/33

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0630), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0630),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0337/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0337/2011),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 42. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 42. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. április 25-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2012. május 4-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. június 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. június 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. és 37. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0163/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság véleményére (A7-0163/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 191., 2012.6.29., 116. o.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

2012. július 4., szerdaP7_TC1-COD(2011)0286

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 4-én került elfogadásra a 73/2009/EK tanácsi rendeletnek a mezőgazdasági termelők részére nyújtott közvetlen kifizetések 2013. évi alkalmazása tekintetében történő módosításáról szóló .../2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 671/2012/EU rendelet.)

---

2012. július 5., csütörtök

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/555 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/555

---

2012. július 5., csütörtökAz Európai Unió Bírósága alapokmányáról szóló jegyzőkönyv ***I

P7_TA(2012)0294

Az Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Bírósága alapokmányáról szóló jegyzőkönyv és I. melléklete módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet tervezetéről (02074/2011 – C7-0090/2011 – 2011/0901A(COD))

2013/C 349 E/34

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bíróságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmére (02074/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmére (02074/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikkének első és második bekezdésére és 281. cikkének második bekezdésére, amelyek alapján a jogszabálytervezetet benyújtották a Parlamenthez (C7-0090/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikkének első és második bekezdésére és 281. cikkének második bekezdésére, amelyek alapján a jogszabálytervezetet benyújtották a Parlamenthez (C7-0090/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2011)0596),

| — | tekintettel a Bíróság 2012. május 8-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság 2012. május 8-i levelére,

| — | tekintettel a Bizottság 2012. május 30-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2012. május 30-i levelére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0185/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére, valamint a Költségvetési Bizottság és az Alkotmányügyi Bizottság véleményére (A7-0185/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | megállapítja, hogy – tekintettel a Bíróság 2012. október 7-i részleges megújítására, valamint arra, hogy sürgősen megoldást kell találni a Közszolgálati Törvényszék megfelelő működésének biztosítására – az alapokmánynak a Bíróság és a Törvényszék szervezetére és a Közszolgálati Törvényszékre vonatkozó, javasolt módosításait haladéktalanul el kell fogadni, amint azt 2012. május 8-i levelében az Európai Unió Bíróságának elnöke is hangsúlyozta; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy – tekintettel a Bíróság 2012. október 7-i részleges megújítására, valamint arra, hogy sürgősen megoldást kell találni a Közszolgálati Törvényszék megfelelő működésének biztosítására – az alapokmánynak a Bíróság és a Törvényszék szervezetére és a Közszolgálati Törvényszékre vonatkozó, javasolt módosításait haladéktalanul el kell fogadni, amint azt 2012. május 8-i levelében az Európai Unió Bíróságának elnöke is hangsúlyozta;

| 3. | fenntartja a jogot, hogy a Bíróság kérelmének a Törvényszék tagságáról szóló részét később vizsgálja meg; |
| --- | --- |

3.

fenntartja a jogot, hogy a Bíróság kérelmének a Törvényszék tagságáról szóló részét később vizsgálja meg;

| 4. | úgy határoz, hogy a közeljövőben vitát tart a Parlamentben a különvélemények lehetőségének Bíróságnál történő esetleges bevezetésének előnyeiről; |
| --- | --- |

4.

úgy határoz, hogy a közeljövőben vitát tart a Parlamentben a különvélemények lehetőségének Bíróságnál történő esetleges bevezetésének előnyeiről;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. július 5., csütörtökP7_TC1-COD(2011)0901A

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló jegyzőkönyv és I. melléklete módosításáról szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 741/2012/EU, Euratom rendelet.)

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/556 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/556

---

2012. július 5., csütörtökAz Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének megbízott bírái ***I

P7_TA(2012)0295

Az Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének helyettesítő bíráiról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet tervezetéről (01923/2011 – C7-0091/2011 – 2011/0902(COD))

2013/C 349 E/35

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bíróságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmére (01923/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmére (01923/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikkére és 281. cikkére, amelyek alapján a jogszabálytervezetet benyújtották a Parlamenthez (C7-0091/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 257. cikkére és 281. cikkére, amelyek alapján a jogszabálytervezetet benyújtották a Parlamenthez (C7-0091/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) és (15) bekezdésére,

| — | tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2011)0596), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság véleményére (COM(2011)0596),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. május 31-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0184/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A7-0184/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

2.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

2012. július 5., csütörtökP7_TC1-COD(2011)0902

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének helyettesítő bíráiról szóló .../2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 979/2012/EU, Euratom rendelet.)

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/557 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/557

---

2012. július 5., csütörtökA transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás ***I

P7_TA(2012)0296

Az Európai Parlament 2012. július 5-i jogalkotási állásfoglalása a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2011)0659 – C7-0372/2011 – 2011/0301(COD))

2013/C 349 E/36

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0659), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2011)0659),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, valamint 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0372/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 172. cikkére, valamint 173. cikkének (3) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0372/2011),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 23-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2012. február 23-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. május 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2012. május 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint elfogadja az Európai Parlament álláspontját, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 55. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0150/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság, valamint a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság véleményére (A7-0150/2012),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 143., 2012.5.22., 134. o.

---

2012. július 5., csütörtökP7_TC1-COD(2011)0301

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2012. július 5-én került elfogadásra a versenyképességi és innovációs keretprogram (2007–2013) létrehozásáról szóló 1639/2006/EK határozat, valamint a transzeurópai közlekedési és energiahálózatok területén történő közösségi pénzügyi támogatás nyújtásának általános szabályairól szóló 680/2007/EK rendelet módosításáról szóló 2012/.../EU európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, 670/2012/EU rendelet.)

---

| 29.11.2013 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 349/558 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2013

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 349/558

---

2012. július 5., csütörtök3/2012. sz. költségvetés-módosítási tervezet: a 2011. pénzügyi évből származó többlet

P7_TA(2012)0297

Az Európai Parlament 2012. július 5-i állásfoglalása az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó, 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetéről (III. szakasz – Bizottság) szóló tanácsi álláspontról (11113/2012 – C7-0147/2012 – 2012/2071(BUD))

2013/C 349 E/37

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 310. és 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 310. és 314. cikkére, valamint az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (költségvetési rendelet) (1) és különösen annak 15., 37. és 38. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendeletről szóló, 2002. június 25-i 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendeletre (költségvetési rendelet) (1) és különösen annak 15., 37. és 38. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésére, amelyet 2011. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a Tanácsnak a DEC 9/2012. átcsoportosítási kérelemről 2012. június 7-én elfogadott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a DEC 9/2012. átcsoportosítási kérelemről 2012. június 7-én elfogadott álláspontjára,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2006. május 17-i intézményközi megállapodásra (3),

| — | tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló, 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2012. április 16-án nyújtott be (COM(2012)0181), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2012-es pénzügyi évre szóló, 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetére, amelyet a Bizottság 2012. április 16-án nyújtott be (COM(2012)0181),

| — | tekintettel a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről 2012. június 11-én kialakított tanácsi álláspontra (11113/2012 – C7-0147/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről 2012. június 11-én kialakított tanácsi álláspontra (11113/2012 – C7-0147/2012),

| — | tekintettel az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2010. december 22-i bizottsági javaslatra (COM(2010)0815), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió éves költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló, 2010. december 22-i bizottsági javaslatra (COM(2010)0815),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 75b. és 75e. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0206/2012), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A7-0206/2012),

| A. | mivel a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2011-es pénzügyi év 1 496 968 014 EUR összegű többletének a 2012-es költségvetésbe történő bevezetése, |
| --- | --- |

A.

mivel a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a 2011-es pénzügyi év 1 496 968 014 EUR összegű többletének a 2012-es költségvetésbe történő bevezetése,

| B. | mivel a többlet fő összetevői a 0,73 milliárd eurós alulköltekezés, a bevételi oldalon jelentkező több mint 0,67 milliárd eurós pozitív bevételi kimutatás, valamint az árfolyamkülönbségek 0,1 milliárd eurós pozitív egyenlege, |
| --- | --- |

B.

mivel a többlet fő összetevői a 0,73 milliárd eurós alulköltekezés, a bevételi oldalon jelentkező több mint 0,67 milliárd eurós pozitív bevételi kimutatás, valamint az árfolyamkülönbségek 0,1 milliárd eurós pozitív egyenlege,

| C. | mivel a bevételi oldal nagy része (0,45 milliárd euró a 0,67 milliárd euróból) bírságokból és késedelmi kamatokból származik, |
| --- | --- |

C.

mivel a bevételi oldal nagy része (0,45 milliárd euró a 0,67 milliárd euróból) bírságokból és késedelmi kamatokból származik,

| D. | mivel az alulköltekezés, amely 0,56 milliárd eurós összegben 2011-es költségvetési előirányzatokat, 0,17 milliárd eurós összegben pedig 2010-ből történő átvitelt érint, nem a felvevőképességgel kapcsolatos nehézségek vagy helytelen gazdálkodás eredménye, hanem a kifizetések elosztásának – különösen a pénzügyi év utolsó heteiben – a szükségletek szerint történő kiigazítására vonatkozó hatályos szabályokból ered, |
| --- | --- |

D.

mivel az alulköltekezés, amely 0,56 milliárd eurós összegben 2011-es költségvetési előirányzatokat, 0,17 milliárd eurós összegben pedig 2010-ből történő átvitelt érint, nem a felvevőképességgel kapcsolatos nehézségek vagy helytelen gazdálkodás eredménye, hanem a kifizetések elosztásának – különösen a pénzügyi év utolsó heteiben – a szükségletek szerint történő kiigazítására vonatkozó hatályos szabályokból ered,

| E. | mivel – ezzel ellenkezőleg – ebben az évben az összes rendelkezésre álló mutató azt jelzi, hogy az uniós szerepvállalás számos területén nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat, mégpedig azért, mert a költségvetési hatóság 2011-ben a Bizottság eredeti tervezetéhez képest – immár az egymást követő második évben – több mint 3 milliárd euróval csökkentette a 2012-es évre vonatkozó uniós kifizetési előirányzatok szintjét, többek között a kutatás és a kohéziós politika tekintetében is, |
| --- | --- |

E.

mivel – ezzel ellenkezőleg – ebben az évben az összes rendelkezésre álló mutató azt jelzi, hogy az uniós szerepvállalás számos területén nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat, mégpedig azért, mert a költségvetési hatóság 2011-ben a Bizottság eredeti tervezetéhez képest – immár az egymást követő második évben – több mint 3 milliárd euróval csökkentette a 2012-es évre vonatkozó uniós kifizetési előirányzatok szintjét, többek között a kutatás és a kohéziós politika tekintetében is,

| F. | mivel a DEC 9/2012. átcsoportosítási kérelemről szóló álláspontjában a Tanács drasztikusan csökkentette a kutatás területére átcsoportosított kifizetési előirányzatokat, amely területen a jelentések szerint sürgős kifizetésekre van szükség a korábbi kötelezettségvállalások teljesítése érdekében, ám a DEC 19/2012. átcsoportosítási kérelem keretében végül felülvizsgálja álláspontját, |
| --- | --- |

F.

mivel a DEC 9/2012. átcsoportosítási kérelemről szóló álláspontjában a Tanács drasztikusan csökkentette a kutatás területére átcsoportosított kifizetési előirányzatokat, amely területen a jelentések szerint sürgős kifizetésekre van szükség a korábbi kötelezettségvállalások teljesítése érdekében, ám a DEC 19/2012. átcsoportosítási kérelem keretében végül felülvizsgálja álláspontját,

| G. | mivel a költségvetési rendelet 15. cikke értelmében a tervezettől való esetleges eltérést egy kizárólag ezzel az eltéréssel foglalkozó költségvetés-módosítással kell beállítani az uniós költségvetésbe, |
| --- | --- |

G.

mivel a költségvetési rendelet 15. cikke értelmében a tervezettől való esetleges eltérést egy kizárólag ezzel az eltéréssel foglalkozó költségvetés-módosítással kell beállítani az uniós költségvetésbe,

| 1. | tudomásul veszi a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetet, amelynek kizárólagos célja a 2011-es többlet költségvetésbe történő beállítása a költségvetési rendelet 15. cikkével összhangban; hangsúlyozza, hogy utóbbi enged némi teret a többlet rendeltetésével kapcsolatos a mérlegelésnek; |
| --- | --- |

1.

tudomásul veszi a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetet, amelynek kizárólagos célja a 2011-es többlet költségvetésbe történő beállítása a költségvetési rendelet 15. cikkével összhangban; hangsúlyozza, hogy utóbbi enged némi teret a többlet rendeltetésével kapcsolatos a mérlegelésnek;

| 2. | tudomásul veszi, hogy a többlet fő összetevői a 0,73 milliárd eurós alulköltekezés, a bevételi oldalon jelentkező több mint 0,67 milliárd eurós pozitív bevételi kimutatás, valamint az árfolyamkülönbségek 0,1 milliárd eurós pozitív egyenlege; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi, hogy a többlet fő összetevői a 0,73 milliárd eurós alulköltekezés, a bevételi oldalon jelentkező több mint 0,67 milliárd eurós pozitív bevételi kimutatás, valamint az árfolyamkülönbségek 0,1 milliárd eurós pozitív egyenlege;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az alulköltekezés (0,73 milliárd EUR) nem a felvevőképességgel kapcsolatos nehézségek vagy a helytelen gazdálkodás eredménye, hanem a kifizetések elosztásának szükségletek szerint történő kiigazítására vonatkozó hatályos szabályokból ered; következésképpen úgy véli, hogy ezt a többletnek a bevételek változásaiból származó részéhez képest másképpen kell kezelni; rámutat továbbá, hogy az alulköltekezés nagyrészt a Tanács azon határozatának eredménye, amelynek értelmében a Tanács nem fogadta el a bérek és a nyugdíjak személyzeti szabályzatban előírt kiigazítását; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az alulköltekezés (0,73 milliárd EUR) nem a felvevőképességgel kapcsolatos nehézségek vagy a helytelen gazdálkodás eredménye, hanem a kifizetések elosztásának szükségletek szerint történő kiigazítására vonatkozó hatályos szabályokból ered; következésképpen úgy véli, hogy ezt a többletnek a bevételek változásaiból származó részéhez képest másképpen kell kezelni; rámutat továbbá, hogy az alulköltekezés nagyrészt a Tanács azon határozatának eredménye, amelynek értelmében a Tanács nem fogadta el a bérek és a nyugdíjak személyzeti szabályzatban előírt kiigazítását;

| 4. | sajnálja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310. cikkének (5) bekezdésében foglalt, hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó rendelkezések, valamint a három intézmény által a 2012-es költségvetési eljárás keretében megállapított kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozat ellenére a Tanács eredetileg úgy határozott, hogy kétharmadával csökkenti a tervezettnél alacsonyabb szinten végrehajtott energetikai projektektől a gazdasági fellendülést segítési érdekében a hetedik keretprogram „Együttműködés” programja alá tartozó három költségvetési sor megerősítése érdekében a DEC 9/2012. átcsoportosítási kérelem szerint átcsoportosítandó 485 millió eurós összeget; |
| --- | --- |

4.

sajnálja, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 310. cikkének (5) bekezdésében foglalt, hatékony és eredményes pénzgazdálkodásra vonatkozó rendelkezések, valamint a három intézmény által a 2012-es költségvetési eljárás keretében megállapított kifizetési előirányzatokról szóló közös nyilatkozat ellenére a Tanács eredetileg úgy határozott, hogy kétharmadával csökkenti a tervezettnél alacsonyabb szinten végrehajtott energetikai projektektől a gazdasági fellendülést segítési érdekében a hetedik keretprogram „Együttműködés” programja alá tartozó három költségvetési sor megerősítése érdekében a DEC 9/2012. átcsoportosítási kérelem szerint átcsoportosítandó 485 millió eurós összeget;

| 5. | hangsúlyozza, hogy ez mesterségesen növelte volna az alulköltekezést a 2012-es kifizetések esetében, és ezáltal növelte volna a 2012. évi többletet, miközben már ebben az évben az összes rendelkezésre álló mutató azt jelzi, hogy a kutatás terén és az uniós szerepvállalás egyéb területein nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat; ezért üdvözli, hogy a DEC 19/2012. átcsoportosítási kérelem elfogadásával a Tanács felülvizsgálja álláspontját; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy ez mesterségesen növelte volna az alulköltekezést a 2012-es kifizetések esetében, és ezáltal növelte volna a 2012. évi többletet, miközben már ebben az évben az összes rendelkezésre álló mutató azt jelzi, hogy a kutatás terén és az uniós szerepvállalás egyéb területein nem áll rendelkezésre elegendő kifizetési előirányzat; ezért üdvözli, hogy a DEC 19/2012. átcsoportosítási kérelem elfogadásával a Tanács felülvizsgálja álláspontját;

| 6. | módosítás nélkül elfogadja a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

6.

módosítás nélkül elfogadja a 3/2012. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot;

| 7. | utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak a 3/2012. számú költségvetés-módosítást, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy nyilvánítsa véglegesen elfogadottnak a 3/2012. számú költségvetés-módosítást, valamint gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 248., 2002.9.16., 1. o.

(2)  HL L 56., 2012.2.29.

(3)  HL C 139., 2006.6.14., 1. o.

---