# Europeiska unionens L 181/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 181 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången20 juni 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 181

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången20 juni 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen | 1 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor | 48 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken | 74 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen

1

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor

48

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 641/2014 av den 16 juni 2014 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken

74

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/1

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 639/2014

av den 11 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (1), särskilt artiklarna 4.3, 8.3, 9.5, 35.1, 35.2 och 35.3, 36.6, 39.3, 43.12, 44.5, 45.5 och 45.6, 46.9, 50.11, 52.9, 57.3, 58.5, 59.3, 67.1 och 67.2, och

av följande skäl:

| (1) | Rådets förordning (EU) nr 1307/2013 har upphävt och ersatt förordning (EU) nr 73/2009 (2). I förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs en ny rättslig ram bestående av en ny ordning för direktstöd, som inbegriper ett grundstöd för jordbrukare och ytterligare stödordningar. Den ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkra att stödordningarna fungerar i den nya rättsliga ramen behöver vissa regler antas genom sådana akter. För att minska den administrativa bördan bör dessa regler vara enkla och det bör vara lätt att kontrollera efterlevnaden av dem. Dessa rättsakter bör ersätta bestämmelserna i kommissionens förordningar (EG) nr 1120/2009 (3) och (EG) nr 1121/2009 (4). |
| --- | --- |

(1)

Rådets förordning (EU) nr 1307/2013 har upphävt och ersatt förordning (EU) nr 73/2009 (2). I förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs en ny rättslig ram bestående av en ny ordning för direktstöd, som inbegriper ett grundstöd för jordbrukare och ytterligare stödordningar. Den ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkra att stödordningarna fungerar i den nya rättsliga ramen behöver vissa regler antas genom sådana akter. För att minska den administrativa bördan bör dessa regler vara enkla och det bör vara lätt att kontrollera efterlevnaden av dem. Dessa rättsakter bör ersätta bestämmelserna i kommissionens förordningar (EG) nr 1120/2009 (3) och (EG) nr 1121/2009 (4).

| (2) | Det är nödvändigt att genom denna förordning komplettera den rättsliga ramen med avseende på vissa allmänna bestämmelser, ordningen för grundstöd, systemet för enhetlig arealersättning, stödet till jordbrukare som tillämpar jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön, stödet till unga jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet, frivilligt kopplat stöd, det grödspecifika stödet för bomull samt med avseende på de anmälningar som krävs för varje stödordning. |
| --- | --- |

(2)

Det är nödvändigt att genom denna förordning komplettera den rättsliga ramen med avseende på vissa allmänna bestämmelser, ordningen för grundstöd, systemet för enhetlig arealersättning, stödet till jordbrukare som tillämpar jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön, stödet till unga jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet, frivilligt kopplat stöd, det grödspecifika stödet för bomull samt med avseende på de anmälningar som krävs för varje stödordning.

| (3) | För att garantera ett korrekt genomförande av anpassningen av direktstöden med avseende på finansiell disciplin, är det nödvändigt att fastställa allmänna regler om ordningsföljden för beräkningen av sådana minskningar i samband med minskningar inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5). |
| --- | --- |

(3)

För att garantera ett korrekt genomförande av anpassningen av direktstöden med avseende på finansiell disciplin, är det nödvändigt att fastställa allmänna regler om ordningsföljden för beräkningen av sådana minskningar i samband med minskningar inom ramen för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5).

| (4) | I linje med Europeiska unionens domstols rättspraxis (6) är det lämpligt att klargöra att medlemsstaterna, när de antar bestämmelser för att genomföra unionsrätten, bör utöva sina befogenheter i enlighet med vissa principer, bland annat principen om icke-diskriminering. |
| --- | --- |

(4)

I linje med Europeiska unionens domstols rättspraxis (6) är det lämpligt att klargöra att medlemsstaterna, när de antar bestämmelser för att genomföra unionsrätten, bör utöva sina befogenheter i enlighet med vissa principer, bland annat principen om icke-diskriminering.

| (5) | Annat stöd än kopplat stöd bör uppfylla kraven för att få betraktas som frikopplat inkomststöd i den mening som avses i den gröna boxen i jordbruksavtalet som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (7), och kopplat stöd bör uppfylla kraven för att få anses omfattas av den blå boxen i samma avtal. |
| --- | --- |

(5)

Annat stöd än kopplat stöd bör uppfylla kraven för att få betraktas som frikopplat inkomststöd i den mening som avses i den gröna boxen i jordbruksavtalet som slöts inom ramen för de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan (7), och kopplat stöd bör uppfylla kraven för att få anses omfattas av den blå boxen i samma avtal.

| (6) | I enlighet med artikel 4.1 c i förordning (EU) nr 1307/2013 innebär jordbruksverksamhet inte att det krävs produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter. Jordbrukare kan i stället hålla en jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner eller, på jordbruksarealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling, bedriva en viss minimiverksamhet. Eftersom de två sistnämnda verksamheterna båda kräver en viss insats från jordbrukarens sida är det nödvändigt att fastställa en ram för unionen inom vilken medlemsstaterna fastställer ytterligare kriterier för dessa verksamheter. |
| --- | --- |

(6)

I enlighet med artikel 4.1 c i förordning (EU) nr 1307/2013 innebär jordbruksverksamhet inte att det krävs produktion, uppfödning eller odling av jordbruksprodukter. Jordbrukare kan i stället hålla en jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner eller, på jordbruksarealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling, bedriva en viss minimiverksamhet. Eftersom de två sistnämnda verksamheterna båda kräver en viss insats från jordbrukarens sida är det nödvändigt att fastställa en ram för unionen inom vilken medlemsstaterna fastställer ytterligare kriterier för dessa verksamheter.

| (7) | Av miljöskäl bör definitionen av permanent gräsmark i artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013 även omfatta icke örtartade växter som buskar och träd, som kan betas, förutsatt att gräs och annat örtartat foder fortsätter att utgöra den övervägande andelen av den aktuella marken. Det är därför nödvändigt att fastställa ett kriterium för att bestämma i vilka fall gräs och annat örtartat foder fortfarande utgör den övervägande andelen. |
| --- | --- |

(7)

Av miljöskäl bör definitionen av permanent gräsmark i artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013 även omfatta icke örtartade växter som buskar och träd, som kan betas, förutsatt att gräs och annat örtartat foder fortsätter att utgöra den övervägande andelen av den aktuella marken. Det är därför nödvändigt att fastställa ett kriterium för att bestämma i vilka fall gräs och annat örtartat foder fortfarande utgör den övervägande andelen.

| (8) | Denna definition av permanent gräsmark ger medlemsstaterna möjlighet att som permanent gräsmark även betrakta mark som kan betas och som utgör en del av de etablerade lokala sedvänjor där gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken. Det bör därför fastställas kriterier för att avgöra vad som utgör sådana etablerade lokala sedvänjor. |
| --- | --- |

(8)

Denna definition av permanent gräsmark ger medlemsstaterna möjlighet att som permanent gräsmark även betrakta mark som kan betas och som utgör en del av de etablerade lokala sedvänjor där gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken. Det bör därför fastställas kriterier för att avgöra vad som utgör sådana etablerade lokala sedvänjor.

| (9) | I enlighet med artikel 4.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 får medlemsstaten besluta att som permanent gräsmark betrakta sådan mark som kan betas och som utgör en del av de etablerade lokala sedvänjor där gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken. Sådan permanent gräsmark kan komma att omfattas av en nedsättningskoefficient i enlighet med artikel 32.5 i förordning (EU) nr 1307/2013. För att garantera en väl avvägd tillämpning av bestämmelsen bör det föreskrivas en möjlighet att skilja mellan olika kategorier av arealer så att olika nedsättningskoefficienter kan tillämpas för olika kategorier. |
| --- | --- |

(9)

I enlighet med artikel 4.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 får medlemsstaten besluta att som permanent gräsmark betrakta sådan mark som kan betas och som utgör en del av de etablerade lokala sedvänjor där gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarken. Sådan permanent gräsmark kan komma att omfattas av en nedsättningskoefficient i enlighet med artikel 32.5 i förordning (EU) nr 1307/2013. För att garantera en väl avvägd tillämpning av bestämmelsen bör det föreskrivas en möjlighet att skilja mellan olika kategorier av arealer så att olika nedsättningskoefficienter kan tillämpas för olika kategorier.

| (10) | Enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 får inga direktstöd beviljas fysiska eller juridiska personer, eller grupper av fysiska eller juridiska personer, vars jordbruksarealer huvudsakligen utgörs av arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling och vilka inte bedriver den minimiverksamhet som definieras av medlemsstaterna på dessa arealer. Det är därför nödvändigt att fastställa när dessa områden anses utgöra huvuddelen av en jordbrukares jordbruksmark och att klargöra tillämpningsområdet för bestämmelsen. |
| --- | --- |

(10)

Enligt artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 får inga direktstöd beviljas fysiska eller juridiska personer, eller grupper av fysiska eller juridiska personer, vars jordbruksarealer huvudsakligen utgörs av arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling och vilka inte bedriver den minimiverksamhet som definieras av medlemsstaterna på dessa arealer. Det är därför nödvändigt att fastställa när dessa områden anses utgöra huvuddelen av en jordbrukares jordbruksmark och att klargöra tillämpningsområdet för bestämmelsen.

| (11) | Enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 betraktas de enheter som omfattas av den så kallade negativa förteckningen som aktiva jordbrukare om de kan bevisa att de uppfyller ett av kriterierna i den bestämmelsen. Ett av dessa kriterier består i att visa att det årliga direktstödsbeloppet uppgår till minst 5 % av deras totala intäkter från annan verksamhet än jordbruksverksamhet. Därför bör det föreskrivas bestämmelser för hur det fastställs om intäkterna härrör från jordbruksverksamhet eller annan verksamhet än jordbruk. |
| --- | --- |

(11)

Enligt artikel 9.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 betraktas de enheter som omfattas av den så kallade negativa förteckningen som aktiva jordbrukare om de kan bevisa att de uppfyller ett av kriterierna i den bestämmelsen. Ett av dessa kriterier består i att visa att det årliga direktstödsbeloppet uppgår till minst 5 % av deras totala intäkter från annan verksamhet än jordbruksverksamhet. Därför bör det föreskrivas bestämmelser för hur det fastställs om intäkterna härrör från jordbruksverksamhet eller annan verksamhet än jordbruk.

| (12) | Det bör vidare föreskrivas hur de årliga direktstödsbeloppen bör fastställas vid tillämpning av artikel 9.2 och, i tillämpliga fall, av artikel 9.3, samt vid tillämpning av artikel 9.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 som undantar vissa jordbrukare från tillämpningen av artikel 9.2 och 9.3 i den förordningen. För att säkerställa likabehandling av jordbrukare i Bulgarien, Kroatien och Rumänien där infasningen av direktstöd pågår, bör det årliga beloppet för direktstöd i dessa medlemsstater baseras på de slutliga belopp som kommer att beviljas i slutet av infasningsprocessen. |
| --- | --- |

(12)

Det bör vidare föreskrivas hur de årliga direktstödsbeloppen bör fastställas vid tillämpning av artikel 9.2 och, i tillämpliga fall, av artikel 9.3, samt vid tillämpning av artikel 9.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 som undantar vissa jordbrukare från tillämpningen av artikel 9.2 och 9.3 i den förordningen. För att säkerställa likabehandling av jordbrukare i Bulgarien, Kroatien och Rumänien där infasningen av direktstöd pågår, bör det årliga beloppet för direktstöd i dessa medlemsstater baseras på de slutliga belopp som kommer att beviljas i slutet av infasningsprocessen.

| (13) | I enlighet med artikel 9.2 och, i tillämpliga fall, artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 kan jordbrukare uteslutas från stöd om deras jordbruksverksamhet är obetydlig eller det huvudsakliga målet med deras verksamhet eller företag inte är att utöva jordbruksverksamhet. Det är nödvändigt att definiera vissa kriterier i detta avseende, samtidigt som medlemsstaterna ges möjlighet att fastställa alternativa kriterier särskilt inriktade på jordbruksverksamhet som endast är marginell. |
| --- | --- |

(13)

I enlighet med artikel 9.2 och, i tillämpliga fall, artikel 9.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 kan jordbrukare uteslutas från stöd om deras jordbruksverksamhet är obetydlig eller det huvudsakliga målet med deras verksamhet eller företag inte är att utöva jordbruksverksamhet. Det är nödvändigt att definiera vissa kriterier i detta avseende, samtidigt som medlemsstaterna ges möjlighet att fastställa alternativa kriterier särskilt inriktade på jordbruksverksamhet som endast är marginell.

| (14) | I förordning (EU) nr 1307/2013 anges flera möjligheter för tilldelning av stödrätter till jordbrukare. Av rättssäkerhetsskäl bör det föreskrivas att antalet stödrätter som ska erhållas och värdet av dessa, i samband med faktiskt eller förtida arv eller förtida arv som kan återkallas, eller i samband med sammanslagning eller uppdelning av ett företag, fastställs på samma villkor som skulle ha tillämpats för den jordbrukare som ursprungligen drev företaget. Det är också nödvändigt att föreskriva regler för fastställandet av antalet stödrätter som ska erhållas när det gäller företag som uppstår till följd av en uppdelning, om dessa företag är belägna i medlemsstater som tillämpar artikel 24.4 eller 24.5 i förordning (EU) nr 1307/2013. Av hänsyn till jordbrukares berättigade förväntningar bör förändringar av en jordbrukares rättsliga ställning inte påverka det antal stödrätter, eller värdet av dessa, som jordbrukaren kan erhålla om denne jordbrukare fortfarande har kontroll över företaget när det gäller administration, ersättningar och ekonomiska risker. |
| --- | --- |

(14)

I förordning (EU) nr 1307/2013 anges flera möjligheter för tilldelning av stödrätter till jordbrukare. Av rättssäkerhetsskäl bör det föreskrivas att antalet stödrätter som ska erhållas och värdet av dessa, i samband med faktiskt eller förtida arv eller förtida arv som kan återkallas, eller i samband med sammanslagning eller uppdelning av ett företag, fastställs på samma villkor som skulle ha tillämpats för den jordbrukare som ursprungligen drev företaget. Det är också nödvändigt att föreskriva regler för fastställandet av antalet stödrätter som ska erhållas när det gäller företag som uppstår till följd av en uppdelning, om dessa företag är belägna i medlemsstater som tillämpar artikel 24.4 eller 24.5 i förordning (EU) nr 1307/2013. Av hänsyn till jordbrukares berättigade förväntningar bör förändringar av en jordbrukares rättsliga ställning inte påverka det antal stödrätter, eller värdet av dessa, som jordbrukaren kan erhålla om denne jordbrukare fortfarande har kontroll över företaget när det gäller administration, ersättningar och ekonomiska risker.

| (15) | Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa en god förvaltning av stödrätterna är det nödvändigt att klargöra att endast de stödberättigande hektar som fastställs enligt artikel 2.1 andra stycket punkt 23 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (8), bör övervägas för tilldelning och aktivering av stödrätter. |
| --- | --- |

(15)

Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa en god förvaltning av stödrätterna är det nödvändigt att klargöra att endast de stödberättigande hektar som fastställs enligt artikel 2.1 andra stycket punkt 23 a i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (8), bör övervägas för tilldelning och aktivering av stödrätter.

| (16) | I linje med Europeiska unionens domstolens rättspraxis (9) bör stödrättigheter tilldelas den person som utövar beslutanderätt med avseende på ersättningar och ekonomiska risker i samband med jordbruksverksamhet på den mark för vilken stödet begärs. Det är lämpligt att klargöra att denna princip i synnerhet gäller när ett stödberättigande hektar omfattas av en ansökan om stödrätter från mer än en jordbrukare. |
| --- | --- |

(16)

I linje med Europeiska unionens domstolens rättspraxis (9) bör stödrättigheter tilldelas den person som utövar beslutanderätt med avseende på ersättningar och ekonomiska risker i samband med jordbruksverksamhet på den mark för vilken stödet begärs. Det är lämpligt att klargöra att denna princip i synnerhet gäller när ett stödberättigande hektar omfattas av en ansökan om stödrätter från mer än en jordbrukare.

| (17) | Artikel 24.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 gör det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa en nedsättningskoefficient på vissa stödberättigande hektar som utgörs av permanent gräsmark belägen i områden med svåra klimatförhållanden, framför allt på grund av deras höjd och andra naturliga begränsningar. För att säkerställa en proportionell tillämpning av den bestämmelsen är det lämpligt att fastställa en ram för tillämpningen av en sådan nedsättningskoefficient, särskilt med avseende på begränsningarna av en sådan nedsättning. |
| --- | --- |

(17)

Artikel 24.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 gör det möjligt för medlemsstaterna att tillämpa en nedsättningskoefficient på vissa stödberättigande hektar som utgörs av permanent gräsmark belägen i områden med svåra klimatförhållanden, framför allt på grund av deras höjd och andra naturliga begränsningar. För att säkerställa en proportionell tillämpning av den bestämmelsen är det lämpligt att fastställa en ram för tillämpningen av en sådan nedsättningskoefficient, särskilt med avseende på begränsningarna av en sådan nedsättning.

| (18) | I artikel 9 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs den grundläggande principen att endast aktiva jordbrukare kan få direktstöd. Vidare ger artikel 24.9 i den förordningen medlemsstaterna möjlighet att fastställa en minimistorlek per jordbruksföretag för tilldelningen av stödrätter. Det är lämpligt att ta dessa bestämmelser i beaktande även i samband med fastställandet av stödrätters värde. |
| --- | --- |

(18)

I artikel 9 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs den grundläggande principen att endast aktiva jordbrukare kan få direktstöd. Vidare ger artikel 24.9 i den förordningen medlemsstaterna möjlighet att fastställa en minimistorlek per jordbruksföretag för tilldelningen av stödrätter. Det är lämpligt att ta dessa bestämmelser i beaktande även i samband med fastställandet av stödrätters värde.

| (19) | När stöd som beviljats för kalenderåret 2014 beaktas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1307/2013 för att fastställa stödrätters ingångsenhetsvärde, bör det klargöras att medlemsstaterna får besluta att inte ta hänsyn till alla åtgärder som förtecknas i den bestämmelsen. För att undvika eventuella onödiga nackdelar för jordbrukare bör de referensbelopp som är relevanta för fastställandet av stödrätters värde inte inkludera eventuella minskningar eller uteslutningar som fastställs enligt förordning (EG) nr 73/2009 avdelning II kapitel 4. Det är lämpligt att specificera hur detta stöd ska beaktas och att fastställa ytterligare kriterier som är nödvändiga för att respektera den frikopplade karaktären hos vissa ordningar som kan komma att beaktas. |
| --- | --- |

(19)

När stöd som beviljats för kalenderåret 2014 beaktas i enlighet med artikel 26 i förordning (EU) nr 1307/2013 för att fastställa stödrätters ingångsenhetsvärde, bör det klargöras att medlemsstaterna får besluta att inte ta hänsyn till alla åtgärder som förtecknas i den bestämmelsen. För att undvika eventuella onödiga nackdelar för jordbrukare bör de referensbelopp som är relevanta för fastställandet av stödrätters värde inte inkludera eventuella minskningar eller uteslutningar som fastställs enligt förordning (EG) nr 73/2009 avdelning II kapitel 4. Det är lämpligt att specificera hur detta stöd ska beaktas och att fastställa ytterligare kriterier som är nödvändiga för att respektera den frikopplade karaktären hos vissa ordningar som kan komma att beaktas.

| (20) | Vid fastställandet av stödrätters ingångsenhetsvärde är det dessutom nödvändigt att klargöra att artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 innebär att stödrätter som innehas av en jordbrukare även omfattar de stödrätter som hyrs ut till en annan jordbrukare på dagen för inlämning av uthyrarens ansökan för 2014. |
| --- | --- |

(20)

Vid fastställandet av stödrätters ingångsenhetsvärde är det dessutom nödvändigt att klargöra att artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 innebär att stödrätter som innehas av en jordbrukare även omfattar de stödrätter som hyrs ut till en annan jordbrukare på dagen för inlämning av uthyrarens ansökan för 2014.

| (21) | För att möjliggöra en uppskattning av inkomststöd för jordbrukare är det lämpligt att fastställa en tidsfrist för när medlemsstater måste fastställa och delge jordbrukare stödrätternas definitiva värde och antal, om jordbrukarna informerats på grundval av preliminära uppgifter. |
| --- | --- |

(21)

För att möjliggöra en uppskattning av inkomststöd för jordbrukare är det lämpligt att fastställa en tidsfrist för när medlemsstater måste fastställa och delge jordbrukare stödrätternas definitiva värde och antal, om jordbrukarna informerats på grundval av preliminära uppgifter.

| (22) | Vid tillämpning av artikel 26 eller artikel 40.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 är det, om en jordbrukare påverkats av force majeure eller exceptionella omständigheter under det referensår som avses i dessa artiklar, lämpligt att fastställa stödrätternas värde på grundval av det senaste år som inte påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter. Medlemsstaterna bör emellertid ha möjlighet att fastställa en viss tröskel vad gäller konsekvenserna av force majeure eller exceptionella omständigheter på de direktstöd som mottagits under referensåret i syfte att minska den administrativa bördan. |
| --- | --- |

(22)

Vid tillämpning av artikel 26 eller artikel 40.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 är det, om en jordbrukare påverkats av force majeure eller exceptionella omständigheter under det referensår som avses i dessa artiklar, lämpligt att fastställa stödrätternas värde på grundval av det senaste år som inte påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter. Medlemsstaterna bör emellertid ha möjlighet att fastställa en viss tröskel vad gäller konsekvenserna av force majeure eller exceptionella omständigheter på de direktstöd som mottagits under referensåret i syfte att minska den administrativa bördan.

| (23) | Vid försäljning eller arrende av ett jordbruksföretag eller en del av det, som ägde rum under perioden före dagen för inlämnande av en ansökan om tilldelning av stödrätter under det första år som ordningen tillämpas, bör det föreskrivas att medlemsstaterna får besluta att jordbrukarna genom avtal får överlåta stödrätter som kommer att tilldelas tillsammans med företaget eller en del av det. Enligt en sådan regel om privat avtal bör stödrätterna tilldelas säljaren eller utarrenderaren och överföras direkt till köparen eller arrendatorn som kommer att ha rätt att, i tillämpliga fall, använda det stöd som säljaren eller utarrenderaren erhållit för 2014 eller värdet på de stödrätter som säljaren eller utarrenderaren innehade under 2014 enligt artikel 26 förordning (EU) nr 1307/2013 som referens för ingångsenhetsvärdet på stödrättigheterna. Det bör också klargöras att artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 inte tillämpas på sådana överlåtelser. |
| --- | --- |

(23)

Vid försäljning eller arrende av ett jordbruksföretag eller en del av det, som ägde rum under perioden före dagen för inlämnande av en ansökan om tilldelning av stödrätter under det första år som ordningen tillämpas, bör det föreskrivas att medlemsstaterna får besluta att jordbrukarna genom avtal får överlåta stödrätter som kommer att tilldelas tillsammans med företaget eller en del av det. Enligt en sådan regel om privat avtal bör stödrätterna tilldelas säljaren eller utarrenderaren och överföras direkt till köparen eller arrendatorn som kommer att ha rätt att, i tillämpliga fall, använda det stöd som säljaren eller utarrenderaren erhållit för 2014 eller värdet på de stödrätter som säljaren eller utarrenderaren innehade under 2014 enligt artikel 26 förordning (EU) nr 1307/2013 som referens för ingångsenhetsvärdet på stödrättigheterna. Det bör också klargöras att artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 inte tillämpas på sådana överlåtelser.

| (24) | Vad gäller beräkningen av stödrätternas enhetsvärde bör det fastställas tydliga regler vad gäller avrundning av siffror, vad gäller möjligheten att dela upp befintliga stödrätter i de fall då storleken på det jordbruksskifte som deklarerats eller överlåtits med stödrätterna endast uppgår till en del av ett hektar samt vad gäller möjligheten att slå samman rätter och delar. |
| --- | --- |

(24)

Vad gäller beräkningen av stödrätternas enhetsvärde bör det fastställas tydliga regler vad gäller avrundning av siffror, vad gäller möjligheten att dela upp befintliga stödrätter i de fall då storleken på det jordbruksskifte som deklarerats eller överlåtits med stödrätterna endast uppgår till en del av ett hektar samt vad gäller möjligheten att slå samman rätter och delar.

| (25) | Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att fastställa en tidsfrist inom vilken de regioner som avses i artikel 34.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska inrättas. |
| --- | --- |

(25)

Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att fastställa en tidsfrist inom vilken de regioner som avses i artikel 34.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska inrättas.

| (26) | Särskilda bestämmelser bör fastställas om förvaltningen av de nationella eller regionala reserverna. |
| --- | --- |

(26)

Särskilda bestämmelser bör fastställas om förvaltningen av de nationella eller regionala reserverna.

| (27) | Det är nödvändigt att fastställa kriterier och högsta procentsatser för tillämpningen av artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013, för att förhindra att eventuella minskningar enligt den bestämmelsen leder till ett betydande hinder för eller förbud mot överlåtelse av stödrätter. |
| --- | --- |

(27)

Det är nödvändigt att fastställa kriterier och högsta procentsatser för tillämpningen av artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013, för att förhindra att eventuella minskningar enligt den bestämmelsen leder till ett betydande hinder för eller förbud mot överlåtelse av stödrätter.

| (28) | Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att klargöra fastställandet av det belopp som kan återgå till den nationella eller regionala reserven enligt artikel 28 eller 40.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 vid fastställandet av stödrätter under det första år som ordningen för grundstöd tillämpas. |
| --- | --- |

(28)

Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att klargöra fastställandet av det belopp som kan återgå till den nationella eller regionala reserven enligt artikel 28 eller 40.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 vid fastställandet av stödrätter under det första år som ordningen för grundstöd tillämpas.

| (29) | I artikel 30 i förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs obligatoriska och frivilliga fall av tilldelning av stödrätter från den nationella eller regionala reserven. Det är lämpligt att fastställa regler för beräkningen av stödrätternas antal och värde för de stödrätter som ska tilldelas på detta sätt och att se till att prioriteringar som anges i artikel 30.6 i den förordningen inte undergrävs av de beslut medlemsstaterna har rätt att fatta enligt artikel 30.7 och 30.10 i förordning (EU) nr 1307/2013. Likaledes bör tillämpningen av artikel 30.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 överensstämma med artikel 24.6 och 24.7 i den förordningen och med bestämmelserna om särskilda svårigheter i den här förordningen. För att säkerställa den frikopplade karaktären hos ordningen för grundstöd bör beräkningen av stödrätternas antal och värde inom ramen för systemet med nationell eller regional reserv inte bygga på sektorsspecifika kriterier efter det datum som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 (10) för ansökningsåret 2013. |
| --- | --- |

(29)

I artikel 30 i förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs obligatoriska och frivilliga fall av tilldelning av stödrätter från den nationella eller regionala reserven. Det är lämpligt att fastställa regler för beräkningen av stödrätternas antal och värde för de stödrätter som ska tilldelas på detta sätt och att se till att prioriteringar som anges i artikel 30.6 i den förordningen inte undergrävs av de beslut medlemsstaterna har rätt att fatta enligt artikel 30.7 och 30.10 i förordning (EU) nr 1307/2013. Likaledes bör tillämpningen av artikel 30.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 överensstämma med artikel 24.6 och 24.7 i den förordningen och med bestämmelserna om särskilda svårigheter i den här förordningen. För att säkerställa den frikopplade karaktären hos ordningen för grundstöd bör beräkningen av stödrätternas antal och värde inom ramen för systemet med nationell eller regional reserv inte bygga på sektorsspecifika kriterier efter det datum som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 (10) för ansökningsåret 2013.

| (30) | Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa likabehandling av jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet är det lämpligt att klargöra begreppet jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet som anges i artikel 30.11 b i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

(30)

Av rättssäkerhetsskäl och för att säkerställa likabehandling av jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet är det lämpligt att klargöra begreppet jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet som anges i artikel 30.11 b i förordning (EU) nr 1307/2013.

| (31) | När medlemsstaterna tilldelar stödrätter enligt artikel 30.7 c i förordning (EU) nr 1307/2013, bör värdet på dessa beräknas i enlighet med artikel 25 eller 40 i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

(31)

När medlemsstaterna tilldelar stödrätter enligt artikel 30.7 c i förordning (EU) nr 1307/2013, bör värdet på dessa beräknas i enlighet med artikel 25 eller 40 i förordning (EU) nr 1307/2013.

| (32) | I artikel 24.3–24.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 ges medlemsstaterna flera möjligheter att begränsa det antal stödrätter som ska tilldelas jordbrukare. Vissa jordbrukare kan således ha en stor andel stödberättigande hektar som inte omfattas av stödrätter, något som kan leda till särskilda svårigheter eftersom vissa stödordningar som utgör komplement till ordningen för grundstöd, särskilt stödet för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön, bygger på de stödberättigande hektar som deklarerats för aktivering av stödrätter. Därför bör det klargöras att medlemsstaterna har möjlighet att tilldela stödrätter från den nationella eller regionala reserven om en jordbrukare på betydande sätt påverkas av de begränsningar som nämns i artikel 24.3–24.7 i förordning (EU) nr 1307/2013. Eftersom vissa områden inte omfattas av skyldigheter avseende miljöanpassning eller kostnaderna för att följa miljöanpassningsreglerna i vissa områden är begränsade, bör medlemsstaterna dessutom ha rätt att besluta att inte omfatta sådana områden när de fastställer särskilda svårigheter. |
| --- | --- |

(32)

I artikel 24.3–24.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 ges medlemsstaterna flera möjligheter att begränsa det antal stödrätter som ska tilldelas jordbrukare. Vissa jordbrukare kan således ha en stor andel stödberättigande hektar som inte omfattas av stödrätter, något som kan leda till särskilda svårigheter eftersom vissa stödordningar som utgör komplement till ordningen för grundstöd, särskilt stödet för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön, bygger på de stödberättigande hektar som deklarerats för aktivering av stödrätter. Därför bör det klargöras att medlemsstaterna har möjlighet att tilldela stödrätter från den nationella eller regionala reserven om en jordbrukare på betydande sätt påverkas av de begränsningar som nämns i artikel 24.3–24.7 i förordning (EU) nr 1307/2013. Eftersom vissa områden inte omfattas av skyldigheter avseende miljöanpassning eller kostnaderna för att följa miljöanpassningsreglerna i vissa områden är begränsade, bör medlemsstaterna dessutom ha rätt att besluta att inte omfatta sådana områden när de fastställer särskilda svårigheter.

| (33) | I artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs att stödrätter som innehas av en jordbrukare (ägda eller hyrda) och som överstiger det antal stödberättigande hektar som denne förfogar över upphör att gälla. Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att klargöra prioriteringsordningen för dessa stödrätters upphörande och att fastställa ytterligare regler om genomförandet. Vidare är det lämpligt att ge medlemsstaterna möjlighet att beakta denna bestämmelse även i samband med fastställandet av värdet på stödrätter. |
| --- | --- |

(33)

I artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs att stödrätter som innehas av en jordbrukare (ägda eller hyrda) och som överstiger det antal stödberättigande hektar som denne förfogar över upphör att gälla. Av rättssäkerhetsskäl är det lämpligt att klargöra prioriteringsordningen för dessa stödrätters upphörande och att fastställa ytterligare regler om genomförandet. Vidare är det lämpligt att ge medlemsstaterna möjlighet att beakta denna bestämmelse även i samband med fastställandet av värdet på stödrätter.

| (34) | I förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs att grundstödet i vissa medlemsstater får genomföras i form av systemet för enhetlig arealersättning högst fram till utgången av år 2020. Med beaktande av det faktum att den enhetliga arealersättningen per hektar beräknas varje år och att stödberättigandet avseende grundstödet är en nödvändig förutsättning för tillgång till de flesta av de andra ordningarna för direktstöd, och att det därmed är nära förbundet med dessa, är det nödvändigt att klargöra att det endast är de stödberättigande hektar som fastställs enligt artikel 2.1 andra stycket punkt 23 a i delegerad förordning (EU) nr 640/2014, som beaktas vid tillämpningen av de berörda ordningarna. |
| --- | --- |

(34)

I förordning (EU) nr 1307/2013 föreskrivs att grundstödet i vissa medlemsstater får genomföras i form av systemet för enhetlig arealersättning högst fram till utgången av år 2020. Med beaktande av det faktum att den enhetliga arealersättningen per hektar beräknas varje år och att stödberättigandet avseende grundstödet är en nödvändig förutsättning för tillgång till de flesta av de andra ordningarna för direktstöd, och att det därmed är nära förbundet med dessa, är det nödvändigt att klargöra att det endast är de stödberättigande hektar som fastställs enligt artikel 2.1 andra stycket punkt 23 a i delegerad förordning (EU) nr 640/2014, som beaktas vid tillämpningen av de berörda ordningarna.

| (35) | Medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning och som tillämpar ordningen för grundstöd senast från och med den 1 januari 2018 får differentiera den enhetliga arealersättningen per hektar med beaktande av visst stöd som beviljats för kalenderåret 2014. För denna differentiering är det lämpligt att specificera hur stödet bör beaktas och att fastställa ytterligare kriterier som är nödvändiga för att respektera den frikopplade karaktären hos vissa ordningar. Om en jordbrukare påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter som påverkade kalenderåret 2014 är det dessutom lämpligt att fastställa differentieringen på grundval av det senaste år som inte påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter. Medlemsstaterna bör emellertid ha möjlighet att fastställa en viss tröskel vad gäller konsekvenserna av force majeure eller exceptionella omständigheter på de direktstöd som mottagits under referensåret i syfte att minska den administrativa bördan. Av rättssäkerhetsskäl bör dessutom regler fastställas i fall av faktiskt eller förtida arv. |
| --- | --- |

(35)

Medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning och som tillämpar ordningen för grundstöd senast från och med den 1 januari 2018 får differentiera den enhetliga arealersättningen per hektar med beaktande av visst stöd som beviljats för kalenderåret 2014. För denna differentiering är det lämpligt att specificera hur stödet bör beaktas och att fastställa ytterligare kriterier som är nödvändiga för att respektera den frikopplade karaktären hos vissa ordningar. Om en jordbrukare påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter som påverkade kalenderåret 2014 är det dessutom lämpligt att fastställa differentieringen på grundval av det senaste år som inte påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter. Medlemsstaterna bör emellertid ha möjlighet att fastställa en viss tröskel vad gäller konsekvenserna av force majeure eller exceptionella omständigheter på de direktstöd som mottagits under referensåret i syfte att minska den administrativa bördan. Av rättssäkerhetsskäl bör dessutom regler fastställas i fall av faktiskt eller förtida arv.

| (36) | I avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs villkoren för beviljande av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön (nedan kallat miljöanpassningsstöd). De villkor som är knutna till miljöanpassningsstödet i enlighet med grundförordningen är allmängiltiga (de tillämpas enligt samma mönster för alla stödmottagare) och de föreskriver icke-avtalsmässiga insatser som går längre än kraven enligt tvärvillkoren. Dessa principer som anges i grundförordningen måste beaktas vid fastställandet av detaljerade regler rörande miljöanpassningsåtgärder |
| --- | --- |

(36)

I avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs villkoren för beviljande av stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön (nedan kallat miljöanpassningsstöd). De villkor som är knutna till miljöanpassningsstödet i enlighet med grundförordningen är allmängiltiga (de tillämpas enligt samma mönster för alla stödmottagare) och de föreskriver icke-avtalsmässiga insatser som går längre än kraven enligt tvärvillkoren. Dessa principer som anges i grundförordningen måste beaktas vid fastställandet av detaljerade regler rörande miljöanpassningsåtgärder

| (37) | För att få en tillräcklig säkerhetsnivå i fråga om de skyldigheter som anges i artikel 43.3 i (EU) nr 1307/2013 vad gäller likvärdiga metoder som omfattas av nationella eller regionala miljöcertifieringssystem, bör kriterier fastställas för utnämning av offentliga eller privata certifieringsmyndigheter. |
| --- | --- |

(37)

För att få en tillräcklig säkerhetsnivå i fråga om de skyldigheter som anges i artikel 43.3 i (EU) nr 1307/2013 vad gäller likvärdiga metoder som omfattas av nationella eller regionala miljöcertifieringssystem, bör kriterier fastställas för utnämning av offentliga eller privata certifieringsmyndigheter.

| (38) | För att iaktta principen om undvikande av dubbelfinansiering bör det anges regler för beräkning av stöd för vissa specifika åtaganden som täcker de metoder som avses i avsnitt I punkterna 3 och 4 och avsnitt III punkt 7 i bilaga IX till förordning (EU) nr 1307/2013. Eftersom dessa åtaganden avser likvärdiga metoder som gör det möjligt för jordbrukare som gör åtaganden att iaktta en eller flera skyldigheter för att få det miljöanpassningsstöd som avses i avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013, bör stödet för dessa åtaganden, i jämförelse med det normala stöd som föreskrivs i artikel 28.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (11), minskas med ett belopp som beräknas på grundval av nivån på miljöanpassningsstödet i den berörda medlemsstaten eller regionen eller i vissa fall på grundval av det individuella miljöanpassningsstödet till jordbrukaren. |
| --- | --- |

(38)

För att iaktta principen om undvikande av dubbelfinansiering bör det anges regler för beräkning av stöd för vissa specifika åtaganden som täcker de metoder som avses i avsnitt I punkterna 3 och 4 och avsnitt III punkt 7 i bilaga IX till förordning (EU) nr 1307/2013. Eftersom dessa åtaganden avser likvärdiga metoder som gör det möjligt för jordbrukare som gör åtaganden att iaktta en eller flera skyldigheter för att få det miljöanpassningsstöd som avses i avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013, bör stödet för dessa åtaganden, i jämförelse med det normala stöd som föreskrivs i artikel 28.6 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (11), minskas med ett belopp som beräknas på grundval av nivån på miljöanpassningsstödet i den berörda medlemsstaten eller regionen eller i vissa fall på grundval av det individuella miljöanpassningsstödet till jordbrukaren.

| (39) | I artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs skyldigheter med avseende på det antal grödor och de relativa andelarna av grödor på åkermark. Det måste fastställas regler för den exakta beräkningen av andelen olika grödor. |
| --- | --- |

(39)

I artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs skyldigheter med avseende på det antal grödor och de relativa andelarna av grödor på åkermark. Det måste fastställas regler för den exakta beräkningen av andelen olika grödor.

| (40) | Det bör fastställas regler för den period som ska beaktas vid beräkningen av den relativa andelen grödor, varvid hänsyn bör tas till den tidpunkt som är praktiskt lämplig för växtodlingsverksamhet och behovet av att möjliggöra en förenklad administration. |
| --- | --- |

(40)

Det bör fastställas regler för den period som ska beaktas vid beräkningen av den relativa andelen grödor, varvid hänsyn bör tas till den tidpunkt som är praktiskt lämplig för växtodlingsverksamhet och behovet av att möjliggöra en förenklad administration.

| (41) | För att bidra till skyddet av landskapselement som ligger inom åkermark, och av tydlighetsskäl för jordbrukare och medlemsstater, är det nödvändigt att klargöra situationen vad gäller den areal som upptas av landskapselement. |
| --- | --- |

(41)

För att bidra till skyddet av landskapselement som ligger inom åkermark, och av tydlighetsskäl för jordbrukare och medlemsstater, är det nödvändigt att klargöra situationen vad gäller den areal som upptas av landskapselement.

| (42) | För att kunna beräkna andelen olika grödor är det också nödvändigt att fastställa kompletterande regler för särskilda fall av blandad vegetabilieproduktion i skilda rader, insådd och användning av fröblandningar. |
| --- | --- |

(42)

För att kunna beräkna andelen olika grödor är det också nödvändigt att fastställa kompletterande regler för särskilda fall av blandad vegetabilieproduktion i skilda rader, insådd och användning av fröblandningar.

| (43) | I artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs skyldigheter som syftar till att bevara de områden som utgörs av permanent gräsmark och som bidrar mest till skyddet av miljön och i synnerhet koldioxidbindning, biologisk mångfald och markskydd. Sådan gräsmark, som utgör områden med högt naturvärde, är belägen inom men även utanför Natura 2000. För de områden som är belägna utanför är det nödvändigt att, för att säkra ett effektivt skydd, fastställa ramar för utseendet av dessa områden, vilka gör det möjligt för medlemsstaterna att när de utser dessa områden ta hänsyn till förhållandena i medlemsstaten och vilka bör bygga på synergin med befintlig miljöpolitik. |
| --- | --- |

(43)

I artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs skyldigheter som syftar till att bevara de områden som utgörs av permanent gräsmark och som bidrar mest till skyddet av miljön och i synnerhet koldioxidbindning, biologisk mångfald och markskydd. Sådan gräsmark, som utgör områden med högt naturvärde, är belägen inom men även utanför Natura 2000. För de områden som är belägna utanför är det nödvändigt att, för att säkra ett effektivt skydd, fastställa ramar för utseendet av dessa områden, vilka gör det möjligt för medlemsstaterna att när de utser dessa områden ta hänsyn till förhållandena i medlemsstaten och vilka bör bygga på synergin med befintlig miljöpolitik.

| (44) | För att ge skydd åt sådana områden som utgörs av permanent gräsmark genom åren, bör det fastställas regler för återställning av sådana områden om jordbrukaren bryter mot det strikta skyddet. |
| --- | --- |

(44)

För att ge skydd åt sådana områden som utgörs av permanent gräsmark genom åren, bör det fastställas regler för återställning av sådana områden om jordbrukaren bryter mot det strikta skyddet.

| (45) | Artikel 45.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 innehåller bestämmelser om skydd av andelen permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen. För att uppnå detta mål bör medlemsstaterna övervaka utvecklingen av andelen permanent gräsmark. De bör ges rätt att införa ett system med förhandstillstånd. Individuell återställning och förbud mot ytterligare omställningar bör krävas vid en minskning som överstiger 5 %. Av tydlighetsskäl och för att få ett proportionellt genomförande bör det fastställas regler om vilka jordbrukare och arealer som ska omfattas av tillstånd och återställning. |
| --- | --- |

(45)

Artikel 45.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 innehåller bestämmelser om skydd av andelen permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen. För att uppnå detta mål bör medlemsstaterna övervaka utvecklingen av andelen permanent gräsmark. De bör ges rätt att införa ett system med förhandstillstånd. Individuell återställning och förbud mot ytterligare omställningar bör krävas vid en minskning som överstiger 5 %. Av tydlighetsskäl och för att få ett proportionellt genomförande bör det fastställas regler om vilka jordbrukare och arealer som ska omfattas av tillstånd och återställning.

| (46) | För att säkerställa en effektiv användning av tillståndsförfarandet för omställning av permanent gräsmark bör medlemsstaterna ges en flexibilitet att på grundval av objektiva kriterier välja ut prioriterade arealer eller grupper av jordbrukare för beviljande av tillstånd. |
| --- | --- |

(46)

För att säkerställa en effektiv användning av tillståndsförfarandet för omställning av permanent gräsmark bör medlemsstaterna ges en flexibilitet att på grundval av objektiva kriterier välja ut prioriterade arealer eller grupper av jordbrukare för beviljande av tillstånd.

| (47) | Det bör föreskrivas regler för metoden för att bestämma andelen permanent gräsmark på jordbruksmark för att undvika situationer där områden som utgörs av permanent gräsmark räknas två gånger som en följd av praxisen att ha gräsmark i lång växtföljd och för att undvika att de omställningar som görs av små jordbrukare med ekologisk odling, och som är befriade från återställningsskyldigheten, har direkt inverkan på andra jordbrukares återställningsskyldighet. Medlemsstaterna bör tillåtas att anpassa sin referensandel i motiverade fall. |
| --- | --- |

(47)

Det bör föreskrivas regler för metoden för att bestämma andelen permanent gräsmark på jordbruksmark för att undvika situationer där områden som utgörs av permanent gräsmark räknas två gånger som en följd av praxisen att ha gräsmark i lång växtföljd och för att undvika att de omställningar som görs av små jordbrukare med ekologisk odling, och som är befriade från återställningsskyldigheten, har direkt inverkan på andra jordbrukares återställningsskyldighet. Medlemsstaterna bör tillåtas att anpassa sin referensandel i motiverade fall.

| (48) | I artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 anges de element och områden som medlemsstaterna kan använda som arealer med ekologiskt fokus. Det bör anges ytterligare kriterier för användningen av dessa element och arealer som arealer med ekologiskt fokus. För att man ska uppnå målet om biologisk mångfald bör dessa kriterier säkerställa att jordbruksföretagens biologiska mångfald bevaras och förstärks. Kriterierna bör också beakta de ansträngningar som jordbrukarna redan gjort. |
| --- | --- |

(48)

I artikel 46 i förordning (EU) nr 1307/2013 anges de element och områden som medlemsstaterna kan använda som arealer med ekologiskt fokus. Det bör anges ytterligare kriterier för användningen av dessa element och arealer som arealer med ekologiskt fokus. För att man ska uppnå målet om biologisk mångfald bör dessa kriterier säkerställa att jordbruksföretagens biologiska mångfald bevaras och förstärks. Kriterierna bör också beakta de ansträngningar som jordbrukarna redan gjort.

| (49) | För mark som ligger i träda bör kravet på att inte ha någon produktion, vilket medför en begränsning av användningen av bekämpnings- eller gödselmedel, inte utesluta frivilliga åtgärder som sådd av blandningar av vildblommor i syfte att förbättra den biologiska mångfalden. Det bör klargöras att mark som ligger i träda under mer än fem år för att uppfylla kravet gällande en areal med ekologiskt fokus måste förbli åkermark och omfattas inte av definitionen av permanent gräsmark. |
| --- | --- |

(49)

För mark som ligger i träda bör kravet på att inte ha någon produktion, vilket medför en begränsning av användningen av bekämpnings- eller gödselmedel, inte utesluta frivilliga åtgärder som sådd av blandningar av vildblommor i syfte att förbättra den biologiska mångfalden. Det bör klargöras att mark som ligger i träda under mer än fem år för att uppfylla kravet gällande en areal med ekologiskt fokus måste förbli åkermark och omfattas inte av definitionen av permanent gräsmark.

| (50) | När det gäller terrasser bör det med tanke på deras olika konstruktion i unionen vara upp till medlemsstaterna att ange närmare villkor utifrån nationella eller regionala särdrag, med beaktande av värdet för den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

(50)

När det gäller terrasser bör det med tanke på deras olika konstruktion i unionen vara upp till medlemsstaterna att ange närmare villkor utifrån nationella eller regionala särdrag, med beaktande av värdet för den biologiska mångfalden.

| (51) | För klarhetens skull bör landskapselement som räknas som arealer med ekologiskt fokus förtecknas och kopplingen med element som redan skyddas i medlemsstaterna enligt reglerna om tvärvillkor förtydligas. För vissa element bör en minimi- eller maximistorlek fastställas, så att det blir lättare att identifiera dem och garantera att arealen domineras av jordbruk. |
| --- | --- |

(51)

För klarhetens skull bör landskapselement som räknas som arealer med ekologiskt fokus förtecknas och kopplingen med element som redan skyddas i medlemsstaterna enligt reglerna om tvärvillkor förtydligas. För vissa element bör en minimi- eller maximistorlek fastställas, så att det blir lättare att identifiera dem och garantera att arealen domineras av jordbruk.

| (52) | Buffertområden, som är belägna nära gränsen till åkermark längs vattendrag eller högre upp på en sluttning, har positiva effekter när det gäller att minska avrinning av föroreningar till ytvatten. För den biologiska mångfaldens skull bör det anges att arealer som räknas som arealer med ekologiskt fokus inte får användas för produktion, vilket också gör att man undviker användning av bekämpningsmedel och begränsar användningen gödselmedel. För att ytterligare förstärka fördelarna med biologisk mångfald bör frivilliga insatser som sådd av blandningar av vildblommor inte uteslutas. Medlemsstaterna bör kunna besluta huruvida bete och mejning av foder kan tillåtas på buffertområden. |
| --- | --- |

(52)

Buffertområden, som är belägna nära gränsen till åkermark längs vattendrag eller högre upp på en sluttning, har positiva effekter när det gäller att minska avrinning av föroreningar till ytvatten. För den biologiska mångfaldens skull bör det anges att arealer som räknas som arealer med ekologiskt fokus inte får användas för produktion, vilket också gör att man undviker användning av bekämpningsmedel och begränsar användningen gödselmedel. För att ytterligare förstärka fördelarna med biologisk mångfald bör frivilliga insatser som sådd av blandningar av vildblommor inte uteslutas. Medlemsstaterna bör kunna besluta huruvida bete och mejning av foder kan tillåtas på buffertområden.

| (53) | När det gäller trädjordbrukshektar bör det klargöras att de arealer som ska beaktas är de arealer med åkermark som är belägna i ett trädjordbruksområde som fortfarande uppfyller villkoren för att få eller ha fått landsbygdsutvecklingsstöd. De medlemsstater som väljer dessa områden för att efterleva kravet gällande arealer med ekologiskt fokus, bör beakta målet med biologisk mångfald när de fastställer ytterligare villkor för stöd till inrättande av trädjordbruk i sina program för landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

(53)

När det gäller trädjordbrukshektar bör det klargöras att de arealer som ska beaktas är de arealer med åkermark som är belägna i ett trädjordbruksområde som fortfarande uppfyller villkoren för att få eller ha fått landsbygdsutvecklingsstöd. De medlemsstater som väljer dessa områden för att efterleva kravet gällande arealer med ekologiskt fokus, bör beakta målet med biologisk mångfald när de fastställer ytterligare villkor för stöd till inrättande av trädjordbruk i sina program för landsbygdsutveckling.

| (54) | När det gäller områden med stödberättigande hektar längs skogsbryn bör medlemsstaterna själva få besluta huruvida de ska de uppställa ett krav på frånvaro av odling, vilket innebär att man undviker användning av insatsvaror på ett fastställt område angränsande till skogen och därigenom skapar en buffert till skogen. Ett sådant krav medför ett högre värde på arealen med ekologiskt fokus vilket borde återspeglas i ett differentierat värde på vägningsfaktorn för denna områdestyp. |
| --- | --- |

(54)

När det gäller områden med stödberättigande hektar längs skogsbryn bör medlemsstaterna själva få besluta huruvida de ska de uppställa ett krav på frånvaro av odling, vilket innebär att man undviker användning av insatsvaror på ett fastställt område angränsande till skogen och därigenom skapar en buffert till skogen. Ett sådant krav medför ett högre värde på arealen med ekologiskt fokus vilket borde återspeglas i ett differentierat värde på vägningsfaktorn för denna områdestyp.

| (55) | Den begränsade mängd insatsvaror som behövs för odling av skottskog med kort omloppstid leder indirekt till en förbättrad biologisk mångfald. För detta ändamål bör medlemsstaterna ange de villkor som ska gälla för denna typ av arealer med ekologiskt fokus genom att fastställa en förteckning över de trädarter som får användas och regler för användningen av insatsvaror. |
| --- | --- |

(55)

Den begränsade mängd insatsvaror som behövs för odling av skottskog med kort omloppstid leder indirekt till en förbättrad biologisk mångfald. För detta ändamål bör medlemsstaterna ange de villkor som ska gälla för denna typ av arealer med ekologiskt fokus genom att fastställa en förteckning över de trädarter som får användas och regler för användningen av insatsvaror.

| (56) | För att anpassa genomförandet till nationella förutsättningar och för en optimal användning av kapaciteten hos fånggrödor och växttäcken att ta upp resterande kväve och för att undvika öppen jord och diffusa föroreningar av grundvattnet, bör medlemsstaterna fastställa datum för sådd av sådana täcken. Fånggrödor eller växttäcken bör inrättas genom sådd av en blandning av arter av grödor eller genom insådd av gräs, så att man optimerar jordbruks- och miljönyttan sett till biologisk mångfald. Medlemsstaterna får inom tillämpningsområdet för GAEC 4 enligt bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 fastställa de datum efter vilka mekanisk destruktion av fånggrödor och täckgrödor är tillåten. |
| --- | --- |

(56)

För att anpassa genomförandet till nationella förutsättningar och för en optimal användning av kapaciteten hos fånggrödor och växttäcken att ta upp resterande kväve och för att undvika öppen jord och diffusa föroreningar av grundvattnet, bör medlemsstaterna fastställa datum för sådd av sådana täcken. Fånggrödor eller växttäcken bör inrättas genom sådd av en blandning av arter av grödor eller genom insådd av gräs, så att man optimerar jordbruks- och miljönyttan sett till biologisk mångfald. Medlemsstaterna får inom tillämpningsområdet för GAEC 4 enligt bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 fastställa de datum efter vilka mekanisk destruktion av fånggrödor och täckgrödor är tillåten.

| (57) | När det gäller arealer med kvävefixerande grödor bör medlemsstaterna ange regler för att undvika att odling av kvävefixerande grödor på arealer med ekologiskt fokus medför ökad kväveutlakning och sämre vattenkvalitet, vilket inte skulle vara förenligt med målen med rådets direktiv 91/676/EEG (12) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (13) och skulle äventyra uppnåendet av målet med biologisk mångfald. Medlemsstaterna bör även upprätta en förteckning över kvävefixerande grödor som anses bidra till att förbättra den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

(57)

När det gäller arealer med kvävefixerande grödor bör medlemsstaterna ange regler för att undvika att odling av kvävefixerande grödor på arealer med ekologiskt fokus medför ökad kväveutlakning och sämre vattenkvalitet, vilket inte skulle vara förenligt med målen med rådets direktiv 91/676/EEG (12) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG (13) och skulle äventyra uppnåendet av målet med biologisk mångfald. Medlemsstaterna bör även upprätta en förteckning över kvävefixerande grödor som anses bidra till att förbättra den biologiska mångfalden.

| (58) | För att optimera nyttan av arealer med ekologiskt fokus på åkermark och säkerställa att sådana arealer täcker den procentandel som anges i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, bör det av förvaltningsskäl tydligt anges att ett skifte eller landskapselement inte ska räknas två gånger under samma år för efterlevnad av kravet gällande arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

(58)

För att optimera nyttan av arealer med ekologiskt fokus på åkermark och säkerställa att sådana arealer täcker den procentandel som anges i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, bör det av förvaltningsskäl tydligt anges att ett skifte eller landskapselement inte ska räknas två gånger under samma år för efterlevnad av kravet gällande arealer med ekologiskt fokus.

| (59) | Enligt artikel 46.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, får medlemsstaterna genomföra upp till 50 % av det enskilda kravet gällande arealer med ekologiskt fokus på regional nivå. För att se till att ett sådant genomförande på regional nivå ger ytterligare nytta sett till miljön och landskapet och bidrar till genomförandet av strategin för grön infrastruktur (14), bör det anges regler om de element som får användas för att skapa sammanhängande arealer med ekologiskt fokus. Det bör också anges regler om fastställande av sådana arealer i syfte att uppnå synergieffekter i genomförandet av unionens jordbruks- och miljöpolitik. |
| --- | --- |

(59)

Enligt artikel 46.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, får medlemsstaterna genomföra upp till 50 % av det enskilda kravet gällande arealer med ekologiskt fokus på regional nivå. För att se till att ett sådant genomförande på regional nivå ger ytterligare nytta sett till miljön och landskapet och bidrar till genomförandet av strategin för grön infrastruktur (14), bör det anges regler om de element som får användas för att skapa sammanhängande arealer med ekologiskt fokus. Det bör också anges regler om fastställande av sådana arealer i syfte att uppnå synergieffekter i genomförandet av unionens jordbruks- och miljöpolitik.

| (60) | I fråga om de beslut som medlemsstaterna själva fattar om beviljande av att jordbrukare gemensamt genomför hälften av det enskilda kravet gällande arealer med ekologiskt fokus enligt artikel 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, bör det införas regler som liknar reglerna om regionalt genomförande när det gäller de element som får användas för att skapa sammanhängande arealer med ekologiskt fokus i syfte att garantera ett mervärde för miljön och att bidra till att främja grön infrastruktur. Reglerna om de kriterier som jordbrukarna måste iaktta bör ange att deras jordbruksföretag ska ligga nära varandra, samtidigt som medlemsstaterna får flexibilitet att beakta olika administrativa strukturer. Av rättssäkerhetsskäl bör det fastställas regler om innehållet i de skriftliga avtal som deltagarna ingår, så att varje avtalsparts rättigheter och skyldigheter anges. |
| --- | --- |

(60)

I fråga om de beslut som medlemsstaterna själva fattar om beviljande av att jordbrukare gemensamt genomför hälften av det enskilda kravet gällande arealer med ekologiskt fokus enligt artikel 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, bör det införas regler som liknar reglerna om regionalt genomförande när det gäller de element som får användas för att skapa sammanhängande arealer med ekologiskt fokus i syfte att garantera ett mervärde för miljön och att bidra till att främja grön infrastruktur. Reglerna om de kriterier som jordbrukarna måste iaktta bör ange att deras jordbruksföretag ska ligga nära varandra, samtidigt som medlemsstaterna får flexibilitet att beakta olika administrativa strukturer. Av rättssäkerhetsskäl bör det fastställas regler om innehållet i de skriftliga avtal som deltagarna ingår, så att varje avtalsparts rättigheter och skyldigheter anges.

| (61) | När det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att undanta jordbrukare i skogrika områden från kravet gällande arealer med ekologiskt fokus bör det införas regler som klarlägger vilka metoder och uppgifter som ska användas för beräkningen av andelen skog i förhållande till den totala markytan och av storleksförhållandet mellan skogsmark och åkermark. |
| --- | --- |

(61)

När det gäller möjligheten för vissa medlemsstater att undanta jordbrukare i skogrika områden från kravet gällande arealer med ekologiskt fokus bör det införas regler som klarlägger vilka metoder och uppgifter som ska användas för beräkningen av andelen skog i förhållande till den totala markytan och av storleksförhållandet mellan skogsmark och åkermark.

| (62) | I förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs villkoren för stöd till unga jordbrukare. Utbetalning av stöd förutsätter att det rör sig om unga jordbrukare som för första gången etablerar sig som ägare till ett jordbruksföretag, eller redan har inrättat ett sådant företag under de fem år som föregår den första ansökan om utbetalning, och att jordbrukaren är högst 40 år under det år som den första ansökan om utbetalning lämnas in. När det gäller juridiska personer är det lämpligt att dessa villkor uppfylls av alla fysiska personer som utövar faktisk och varaktig kontroll över den juridiska personen enligt Europeiska unionens domstols definition (15). Det är dessutom nödvändigt att klargöra vilka villkor som måste uppfyllas av en juridisk person samt av fysisk(a) person(er) som har kontroll över den juridiska personen. |
| --- | --- |

(62)

I förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs villkoren för stöd till unga jordbrukare. Utbetalning av stöd förutsätter att det rör sig om unga jordbrukare som för första gången etablerar sig som ägare till ett jordbruksföretag, eller redan har inrättat ett sådant företag under de fem år som föregår den första ansökan om utbetalning, och att jordbrukaren är högst 40 år under det år som den första ansökan om utbetalning lämnas in. När det gäller juridiska personer är det lämpligt att dessa villkor uppfylls av alla fysiska personer som utövar faktisk och varaktig kontroll över den juridiska personen enligt Europeiska unionens domstols definition (15). Det är dessutom nödvändigt att klargöra vilka villkor som måste uppfyllas av en juridisk person samt av fysisk(a) person(er) som har kontroll över den juridiska personen.

| (63) | För att undvika eventuellt kringgående av stödet till unga jordbrukare bör det föreskrivas att stödet beviljas till en juridisk person endast så länge som minst en av de fysiska personer som har kontroll över den juridiska personen fortsätter att ha en sådan kontroll under det första året för ansökan om stöd enligt ordningen. För att fastställa den maximala betalningstiden enligt artikel 50.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, är det nödvändigt att fastställa bestämmelser för fall då en juridisk person kontrolleras av mer än en fysisk person. |
| --- | --- |

(63)

För att undvika eventuellt kringgående av stödet till unga jordbrukare bör det föreskrivas att stödet beviljas till en juridisk person endast så länge som minst en av de fysiska personer som har kontroll över den juridiska personen fortsätter att ha en sådan kontroll under det första året för ansökan om stöd enligt ordningen. För att fastställa den maximala betalningstiden enligt artikel 50.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, är det nödvändigt att fastställa bestämmelser för fall då en juridisk person kontrolleras av mer än en fysisk person.

| (64) | För att undvika diskriminering mellan juridiska personer och en grupp av fysiska personer som ansöker om stöd till unga jordbrukare, bör likvärdiga regler tillämpas på en grupp av fysiska personer enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013, om ansökningarna om grundstödet och stödet till unga jordbrukare görs av denna grupp och inte av dess enskilda medlemmar. |
| --- | --- |

(64)

För att undvika diskriminering mellan juridiska personer och en grupp av fysiska personer som ansöker om stöd till unga jordbrukare, bör likvärdiga regler tillämpas på en grupp av fysiska personer enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013, om ansökningarna om grundstödet och stödet till unga jordbrukare görs av denna grupp och inte av dess enskilda medlemmar.

| (65) | I förordning (EU) nr 1307/2013 avdelning IV kapitel 1 föreskrivs möjligheten att bevilja frivilligt kopplat stöd till jordbrukare. Villkoren för beviljande av det stöd som avses i det kapitlet bör fastställas. |
| --- | --- |

(65)

I förordning (EU) nr 1307/2013 avdelning IV kapitel 1 föreskrivs möjligheten att bevilja frivilligt kopplat stöd till jordbrukare. Villkoren för beviljande av det stöd som avses i det kapitlet bör fastställas.

| (66) | Enligt artikel 52.3 i kommissionens förordning (EU) nr 1307/2013 får frivilligt kopplat stöd endast utbetalas till sektorer eller till regioner i en medlemsstat där särskilda typer av jordbruk eller särskilda jordbrukssektorer genomgår särskilda svårigheter och är särskilt viktiga av ekonomiska och/eller sociala och/eller miljömässiga skäl. Enligt artikel 52.5 och 52.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 får frivilligt kopplat stöd vidare endast beviljas i den utsträckning som är nödvändig för att skapa ett incitament till att upprätthålla de aktuella produktionsnivåerna i dessa regioner. Det bör betalas ut i form av årligt stöd och beviljas inom fastställda kvantitativa gränser och vara grundat på fastställda arealer och avkastningar eller på ett fastställt antal djur. För att se till att åtgärder som vidtas inom ramen för frivilligt kopplat stöd är välriktade och förvaltas väl, samtidigt som medlemsstaterna ges möjlighet att utforma frivilligt kopplat stöd enligt sina behov, bör det antas bestämmelser genom vilka medlemsstaterna ges ansvaret för att definiera de regioner och/eller typer av jordbruk som är stödberättigande och fastställa kvantitativa begränsningar samt lämplig stödnivå. För att undvika snedvridningar av marknaden bör stödet emellertid inte vara baseras på fluktuationer i marknadspriserna eller motsvara ett system med underskottsersättning varigenom medlemsstaterna betalar ut nationellt jordbruksstöd till jordbrukare baserat på skillnaden mellan ett riktpris och ett nationellt marknadspris. |
| --- | --- |

(66)

Enligt artikel 52.3 i kommissionens förordning (EU) nr 1307/2013 får frivilligt kopplat stöd endast utbetalas till sektorer eller till regioner i en medlemsstat där särskilda typer av jordbruk eller särskilda jordbrukssektorer genomgår särskilda svårigheter och är särskilt viktiga av ekonomiska och/eller sociala och/eller miljömässiga skäl. Enligt artikel 52.5 och 52.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 får frivilligt kopplat stöd vidare endast beviljas i den utsträckning som är nödvändig för att skapa ett incitament till att upprätthålla de aktuella produktionsnivåerna i dessa regioner. Det bör betalas ut i form av årligt stöd och beviljas inom fastställda kvantitativa gränser och vara grundat på fastställda arealer och avkastningar eller på ett fastställt antal djur. För att se till att åtgärder som vidtas inom ramen för frivilligt kopplat stöd är välriktade och förvaltas väl, samtidigt som medlemsstaterna ges möjlighet att utforma frivilligt kopplat stöd enligt sina behov, bör det antas bestämmelser genom vilka medlemsstaterna ges ansvaret för att definiera de regioner och/eller typer av jordbruk som är stödberättigande och fastställa kvantitativa begränsningar samt lämplig stödnivå. För att undvika snedvridningar av marknaden bör stödet emellertid inte vara baseras på fluktuationer i marknadspriserna eller motsvara ett system med underskottsersättning varigenom medlemsstaterna betalar ut nationellt jordbruksstöd till jordbrukare baserat på skillnaden mellan ett riktpris och ett nationellt marknadspris.

| (67) | Enligt samförståndförklaringen mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna inom ramen för Gatt om vissa oljeväxtfrön (16), bör en särskild basareal fastställas för producenter som omfattas av stöd för oljeväxtfrön enligt bilagan till samförståndsförklaringen. Med tanke på att dessa oljeväxtfrön ingår i listan över sektorer och produktioner som kan berättiga till frivilligt kopplat stöd är det lämpligt att i denna stödordning införa en maximal areal på unionsnivå för oljeväxtfrön som anges i samförståndsförklaringen, för att säkerställa efterlevnaden av detta internationella åtagande. Vid överskridande av den maximala arealen bör medlemsstaterna justera den areal som anmälts genom att tillämpa en nedsättningskoefficient som beräknas och meddelas dem av kommissionen. |
| --- | --- |

(67)

Enligt samförståndförklaringen mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna inom ramen för Gatt om vissa oljeväxtfrön (16), bör en särskild basareal fastställas för producenter som omfattas av stöd för oljeväxtfrön enligt bilagan till samförståndsförklaringen. Med tanke på att dessa oljeväxtfrön ingår i listan över sektorer och produktioner som kan berättiga till frivilligt kopplat stöd är det lämpligt att i denna stödordning införa en maximal areal på unionsnivå för oljeväxtfrön som anges i samförståndsförklaringen, för att säkerställa efterlevnaden av detta internationella åtagande. Vid överskridande av den maximala arealen bör medlemsstaterna justera den areal som anmälts genom att tillämpa en nedsättningskoefficient som beräknas och meddelas dem av kommissionen.

| (68) | I enlighet med artikel 52.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs det att frivilligt kopplat stöd som beviljas enligt den artikeln är förenligt med andra unionsstödåtgärder eller andra åtgärder som finansieras med statligt stöd. För en ordnad förvaltning av stödordningarna och i syfte att undvika eventuell dubbelfinansiering bör åtgärder som liknar varandra inte finansieras dubbelt, med stöd från både frivilligt kopplat stöd och andra av unionens stödordningar. Med tanke på de olika valmöjligheter medlemsstaterna har när de genomför frivilligt kopplat stöd bör de vara ansvariga för att garantera sådan förenlighet inom de ramar som fastställs i förordning (EU) nr 1307/2013 och i enlighet med de villkor som fastställs i denna förordning |
| --- | --- |

(68)

I enlighet med artikel 52.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs det att frivilligt kopplat stöd som beviljas enligt den artikeln är förenligt med andra unionsstödåtgärder eller andra åtgärder som finansieras med statligt stöd. För en ordnad förvaltning av stödordningarna och i syfte att undvika eventuell dubbelfinansiering bör åtgärder som liknar varandra inte finansieras dubbelt, med stöd från både frivilligt kopplat stöd och andra av unionens stödordningar. Med tanke på de olika valmöjligheter medlemsstaterna har när de genomför frivilligt kopplat stöd bör de vara ansvariga för att garantera sådan förenlighet inom de ramar som fastställs i förordning (EU) nr 1307/2013 och i enlighet med de villkor som fastställs i denna förordning

| (69) | I enlighet med artikel 55.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 måste kommissionen godkänna det beslut som avses i artikel 53.4 eller, i tillämpliga fall, i artikel 53.6 a i samma förordning, där något av vissa angivna behov i den berörda regionen eller sektorn har påvisats. För att säkerställa en korrekt tillämpning av den artikeln bör det anges bestämmelser som specificerar kriterier som är tillämpliga på dessa behov. |
| --- | --- |

(69)

I enlighet med artikel 55.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 måste kommissionen godkänna det beslut som avses i artikel 53.4 eller, i tillämpliga fall, i artikel 53.6 a i samma förordning, där något av vissa angivna behov i den berörda regionen eller sektorn har påvisats. För att säkerställa en korrekt tillämpning av den artikeln bör det anges bestämmelser som specificerar kriterier som är tillämpliga på dessa behov.

| (70) | I avdelning IV kapitel 2 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs ett grödspecifikt stöd för bomull. Kommissionen bör fastställa regler och villkor för godkännande av jordbruksmark och sorter i samband med detta stöd. Vidare bör regler för stödberättigande fastställas. Den lägsta planteringstäthet för marken som fastställs av medlemsstaterna mot bakgrund av jord- och klimatförhållanden och regionala särdrag, bör utgöra ett objektivt kriterium för fastställande av om sådden skett enligt föreskrifterna. Fastställandet av särskilda regler om jordbruksmetoder bör överlåtas åt medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(70)

I avdelning IV kapitel 2 i förordning (EU) nr 1307/2013 fastställs ett grödspecifikt stöd för bomull. Kommissionen bör fastställa regler och villkor för godkännande av jordbruksmark och sorter i samband med detta stöd. Vidare bör regler för stödberättigande fastställas. Den lägsta planteringstäthet för marken som fastställs av medlemsstaterna mot bakgrund av jord- och klimatförhållanden och regionala särdrag, bör utgöra ett objektivt kriterium för fastställande av om sådden skett enligt föreskrifterna. Fastställandet av särskilda regler om jordbruksmetoder bör överlåtas åt medlemsstaterna.

| (71) | Medlemsstaterna bör godkänna branschorganisationer för bomullsproduktion på grundval av objektiva kriterier när det gäller organisationernas storlek och deras interna organisation. En branschorganisations storlek bör fastställas med hänsyn till att det anslutna rensningsföretaget måste kunna få tillgång till tillräckliga kvantiteter orensad bomull. |
| --- | --- |

(71)

Medlemsstaterna bör godkänna branschorganisationer för bomullsproduktion på grundval av objektiva kriterier när det gäller organisationernas storlek och deras interna organisation. En branschorganisations storlek bör fastställas med hänsyn till att det anslutna rensningsföretaget måste kunna få tillgång till tillräckliga kvantiteter orensad bomull.

| (72) | För att undvika komplikationer i fråga om förvaltningen av stödordningen bör en producent inte vara medlem i mer än en branschorganisation. Av samma skäl bör en producent som är medlem i en branschorganisation, och som åtar sig att leverera sin bomullsproduktion, endast leverera till ett rensningsföretag som är medlem i samma organisation. |
| --- | --- |

(72)

För att undvika komplikationer i fråga om förvaltningen av stödordningen bör en producent inte vara medlem i mer än en branschorganisation. Av samma skäl bör en producent som är medlem i en branschorganisation, och som åtar sig att leverera sin bomullsproduktion, endast leverera till ett rensningsföretag som är medlem i samma organisation.

| (73) | I syfte att övervaka att reglerna i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas korrekt och för att utvärdera politikens genomförande är det nödvändigt att fastställa anmälningsskyldigheter för medlemsstaterna, särskilt vad gäller den information som dessa måste lämna om de beslut de fattar i enlighet med avdelningarna II–V i den förordningen. |
| --- | --- |

(73)

I syfte att övervaka att reglerna i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas korrekt och för att utvärdera politikens genomförande är det nödvändigt att fastställa anmälningsskyldigheter för medlemsstaterna, särskilt vad gäller den information som dessa måste lämna om de beslut de fattar i enlighet med avdelningarna II–V i den förordningen.

| (74) | Särskilt när det gäller frivilligt kopplat stöd är det nödvändigt att ytterligare specificera innehållet i den information som anmäls av medlemsstaterna i syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av reglerna om det stödet och för att göra sådana anmälningar effektiva, så att kommissionen kan kontrollera att medlemsstaterna, när de utformar stödåtgärder, iakttar kraven om överensstämmelse och om att stöd inte får kumuleras liksom de högsta procentandelar av de nationella taken som anges i artikel 53 i förordning (EU) nr 1307/2013 samt till dessa knutna totalbelopp. |
| --- | --- |

(74)

Särskilt när det gäller frivilligt kopplat stöd är det nödvändigt att ytterligare specificera innehållet i den information som anmäls av medlemsstaterna i syfte att säkerställa en korrekt tillämpning av reglerna om det stödet och för att göra sådana anmälningar effektiva, så att kommissionen kan kontrollera att medlemsstaterna, när de utformar stödåtgärder, iakttar kraven om överensstämmelse och om att stöd inte får kumuleras liksom de högsta procentandelar av de nationella taken som anges i artikel 53 i förordning (EU) nr 1307/2013 samt till dessa knutna totalbelopp.

| (75) | Medlemsstaterna får på vissa villkor besluta att bevilja nationellt stöd. För att kontrollera att sådant stöd ges inom de fastställda gränserna bör det fastställas en skyldighet att till kommissionen lämna in årliga rapporter om vissa närmare uppgifter om det beviljade stödet. |
| --- | --- |

(75)

Medlemsstaterna får på vissa villkor besluta att bevilja nationellt stöd. För att kontrollera att sådant stöd ges inom de fastställda gränserna bör det fastställas en skyldighet att till kommissionen lämna in årliga rapporter om vissa närmare uppgifter om det beviljade stödet.

| (76) | Kommissionen bör, i tillämpliga fall, informeras om eventuella beslut till följd av en översyn av beslut som har anmälts i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 eller den här förordningen, så att kommissionen kan övervaka den korrekta tillämpningen och effekterna av en sådan översyn. Det är därför nödvändigt att fastställa regler om anmälningsskyldigheter i detta avseende. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen bör, i tillämpliga fall, informeras om eventuella beslut till följd av en översyn av beslut som har anmälts i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 eller den här förordningen, så att kommissionen kan övervaka den korrekta tillämpningen och effekterna av en sådan översyn. Det är därför nödvändigt att fastställa regler om anmälningsskyldigheter i detta avseende.

| (77) | Bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013 innehåller en tabell med syfte att ange de omräknings- och vägningsfaktorer som avses i artikel 46.3 i den förordningen för de olika typerna av arealer med ekologiskt fokus. Vid tiden för antagandet av förordning (EU) nr 1307/2013 lämnades tabellen tom. Bilagan behöver således ändras. Omräkningsfaktorerna bör baseras på erfarenheterna i samband med mätning och bedömning av elementens särdrag. Vägningsfaktorerna bör bestå av tre olika värden, som återspeglar skillnaderna i betydelse för den biologiska mångfalden. Bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. Vid beräkningen av en areal med ekologiskt fokus bör omräknings- och vägningsfaktorerna även tillämpas på element som omfattas av likvärdiga metoder i den mån det rör sig om samma element som anges i den bilagan. |
| --- | --- |

(77)

Bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013 innehåller en tabell med syfte att ange de omräknings- och vägningsfaktorer som avses i artikel 46.3 i den förordningen för de olika typerna av arealer med ekologiskt fokus. Vid tiden för antagandet av förordning (EU) nr 1307/2013 lämnades tabellen tom. Bilagan behöver således ändras. Omräkningsfaktorerna bör baseras på erfarenheterna i samband med mätning och bedömning av elementens särdrag. Vägningsfaktorerna bör bestå av tre olika värden, som återspeglar skillnaderna i betydelse för den biologiska mångfalden. Bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. Vid beräkningen av en areal med ekologiskt fokus bör omräknings- och vägningsfaktorerna även tillämpas på element som omfattas av likvärdiga metoder i den mån det rör sig om samma element som anges i den bilagan.

| (78) | För tydlighetens och den rättsliga säkerhetens skull bör förordningarna (EG) nr 1120/2009 och 1121/2009 upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(78)

För tydlighetens och den rättsliga säkerhetens skull bör förordningarna (EG) nr 1120/2009 och 1121/2009 upphöra att gälla.

| (79) | Denna förordning bör tillämpas för stödansökningar avseende kalenderår som följer på kalenderåret 2014. |
| --- | --- |

(79)

Denna förordning bör tillämpas för stödansökningar avseende kalenderår som följer på kalenderåret 2014.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

AVSNITT 1

Tillämpningsområde och allmänna principer

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs bestämmelser som kompletterar vissa icke väsentliga delar av förordning (EU) nr 1307/2013 i fråga om följande:

| a) | Allmänna bestämmelser om direktstöd. |
| --- | --- |

a)

Allmänna bestämmelser om direktstöd.

| b) | Ordningen för grundstöd. |
| --- | --- |

b)

Ordningen för grundstöd.

| c) | Systemet för enhetlig arealersättning. |
| --- | --- |

c)

Systemet för enhetlig arealersättning.

| d) | Stödet till jordbrukare som tillämpar jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. |
| --- | --- |

d)

Stödet till jordbrukare som tillämpar jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön.

| e) | Stödet till unga jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet. |
| --- | --- |

e)

Stödet till unga jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet.

| f) | Frivilligt kopplat stöd. |
| --- | --- |

f)

Frivilligt kopplat stöd.

| g) | Grödspecifikt stöd för bomull. |
| --- | --- |

g)

Grödspecifikt stöd för bomull.

| h) | Medlemsstaternas anmälningsskyldigheter. |
| --- | --- |

h)

Medlemsstaternas anmälningsskyldigheter.

Artikel 2

Allmänna principer

1.   Medlemsstaterna ska genomföra denna förordning i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna säkerställs och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, och ska samtidigt främja hållbar förvaltning av naturresurserna och klimatåtgärder.

2.   Medlemsstaterna ska se till att alla villkor för stöd som genomförs enligt denna förordning kan verifieras och kontrolleras.

3.   Medlemsstaterna ska

| a) | när det gäller annat stöd än kopplat stöd, genomföra denna förordning under iakttagande av de villkor som fastställs i punkterna 1, 5 och 6 i bilaga 2 till jordbruksavtalet, och |
| --- | --- |

a)

när det gäller annat stöd än kopplat stöd, genomföra denna förordning under iakttagande av de villkor som fastställs i punkterna 1, 5 och 6 i bilaga 2 till jordbruksavtalet, och

| b) | när det gäller kopplat stöd, genomföra denna förordning under iakttagande av artikel 6.5 i jordbruksavtalet. |
| --- | --- |

b)

när det gäller kopplat stöd, genomföra denna förordning under iakttagande av artikel 6.5 i jordbruksavtalet.

Artikel 3

Minskningar till följd av finansiell disciplin

Minskningar till följd av finansiell disciplin enligt artikel 8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska tillämpas på summan av de stöd från de olika stödordningar som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1307/2013, till vilka varje jordbrukare har rätt efter tillämpning av indragningar och administrativa påföljder avseende direktstöd i enlighet med avdelning II kapitel IV i delegerad förordning (EU) nr 640/2014 och före tillämpning av administrativa påföljder avseende tvärvillkor i enlighet med avdelning IV kapitel II i den delegerade förordningen.

AVSNITT 2

Bestämmelser vad gäller definitionerna i förordning (EU) nr 1307/2013

Artikel 4

Ram för kriterier för att hålla en jordbruksareal i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling

1.   Vid tillämpning av artikel 4.1 c ii i förordning (EU) nr 1307/2013 ska medlemsstaterna fastställa de kriterier som jordbrukare ska iaktta för att uppfylla skyldigheten att hålla jordbruksarealen i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling utan några särskilda förberedande åtgärder utöver sedvanliga jordbruksmetoder och jordbruksmaskiner, antingen på något av eller på båda följande sätt:

| a) | Medlemsstaterna kräver att minst en årlig verksamhet ska genomföras av en och samma jordbrukare. Om det är motiverat av miljöskäl får medlemsstaterna besluta att även erkänna verksamhet som bara genomförs vartannat år. |
| --- | --- |

a)

Medlemsstaterna kräver att minst en årlig verksamhet ska genomföras av en och samma jordbrukare. Om det är motiverat av miljöskäl får medlemsstaterna besluta att även erkänna verksamhet som bara genomförs vartannat år.

| b) | Medlemsstaterna anger de egenskaper som jordbruksarealen ska uppfylla för att kunna anses vara hållen i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna anger de egenskaper som jordbruksarealen ska uppfylla för att kunna anses vara hållen i ett skick som gör den lämplig för bete eller odling.

2.   Vid fastställandet av de kriterier som avses i punkt 1 får medlemsstaterna göra skillnad mellan olika typer av jordbruksarealer.

Artikel 5

Ram för minimiverksamhet på jordbruksarealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling

Vid tillämpning av artikel 4.1 c iii i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den minimiverksamhet som definieras av medlemsstaterna och som ska genomföras på jordbruksarealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling vara minst en årlig verksamhet som ska genomföras av en jordbrukare. Om det är motiverat av miljöskäl får medlemsstaterna besluta att även erkänna verksamhet som bara genomförs vartannat år.

Artikel 6

Gräs och annat örtartat foder som dominerande växtlighet när det gäller permanent gräsmark

Vid tillämpning av artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013 ska gräs och annat örtartat foder anses utgöra den dominerande växtligheten när de täcker mer än 50 % av den stödberättigande arealen på nivån för jordbruksskiftet enligt definitionen i artikel 67.4 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

Artikel 7

Etablerade lokala sedvänjor när det gäller permanent gräsmark

Vid tillämpningen av artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013 ska etablerade lokala sedvänjor vara något eller en kombination av följande:

| a) | Metoder för betesarealer som är av traditionell karaktär och tillämpas allmänt på de berörda arealerna. |
| --- | --- |

a)

Metoder för betesarealer som är av traditionell karaktär och tillämpas allmänt på de berörda arealerna.

| b) | Metoder som är viktiga för bevarandet av de livsmiljöer som förtecknas i bilaga I till rådets direktiv 92/43/EEG (17) och av de biotoper och livsmiljöer som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (18). |
| --- | --- |

b)

Metoder som är viktiga för bevarandet av de livsmiljöer som förtecknas i bilaga I till rådets direktiv 92/43/EEG (17) och av de biotoper och livsmiljöer som omfattas av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (18).

Artikel 8

Nedsättningskoefficient enligt artikel 32.5 i förordning (EU) nr 1307/2013

Vid tillämpning av artikel 32.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 får medlemsstaterna, för permanent gräsmark som kan betas och som utgör en del av etablerade lokala sedvänjor där gräs och annat örtartat foder traditionellt inte utgör den dominerande växtligheten på betesmarkan, skilja mellan olika kategorier av arealer i syfte att tillämpa olika nedsättningskoefficienter för sådana kategorier.

Artikel 9

Produktion av hampa

Vid tillämpning av artikel 32.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska stödberättigandet för arealer som används för produktion av hampa förutsätta användning av utsäde av de sorter som förtecknas i Gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter, i den version som är giltig den 15 mars det år då stödet beviljas och som har offentliggjorts i enlighet med artikel 17 i rådets direktiv 2002/53/EG (19). Utsädet ska vara certifierat enligt rådets direktiv 2002/57/EG (20).

AVSNITT 3

Aktiv jordbrukare

Artikel 10

Fall där jordbruksarealer huvudsakligen utgörs av arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling

1.   Vid tillämpning av artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska en fysisk eller juridisk person, eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, anses ha jordbruksarealer som huvudsakligen utgörs av arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling när dessa arealer utgör mer än 50 % av den totala jordbruksareal som deklarerats i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

2.   Artikel 9.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska inte tillämpas på en fysisk eller juridisk person, eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, som på arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling bedriver jordbruksverksamhet i den mening som avses i artikel 4.1 c i) i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 11

Intäkter från annan verksamhet än jordbruksverksamhet

1.   Vid tillämpning av artikel 9.2 tredje stycket a i förordning (EU) nr 1307/2013 och, i tillämpliga fall, artikel 13.2 i den här förordningen, ska intäkter från jordbruksverksamhet vara de intäkter en jordbrukare får från jordbruksverksamhet enligt definitionen i artikel 4.1 c i den förordningen på sitt jordbruksföretag, inklusive unionsstödet från Europeiska garantifonden för jordbruket (EGFJ) och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) samt alla nationella stöd som beviljas för jordbruksverksamhet, utom kompletterande nationella direktstöd enligt artiklarna 18 och 19 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Jordbruksföretagets intäkter från bearbetning av jordbruksprodukter enligt definitionen i artikel 4.1 d i förordning (EU) nr 1307/2013 ska betraktas som intäkter från jordbruksverksamhet under förutsättning att äganderätten till de bearbetade produkterna förblir jordbrukarens och att bearbetningen resulterar i en annan jordbruksprodukt enligt definitionen i artikel 4.1 d i förordning (EU) nr 1307/2013.

Alla andra intäkter ska anses vara intäkter från annan verksamhet än jordbruksverksamhet.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska med intäkter avses bruttointäkter före avdrag för relaterade kostnader och skatter.

3.   Det unionsstöd som avses i punkt 1 ska beräknas enligt följande:

| a) | I Bulgarien och Rumänien, för år 2015, på grundval av det relevanta beloppet enligt punkt A i bilaga V till förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

a)

I Bulgarien och Rumänien, för år 2015, på grundval av det relevanta beloppet enligt punkt A i bilaga V till förordning (EU) nr 1307/2013.

| b) | I Kroatien, för varje år som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1307/2013, på grundval av det belopp som anges i punkt A i bilaga VI till den förordningen. |
| --- | --- |

b)

I Kroatien, för varje år som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1307/2013, på grundval av det belopp som anges i punkt A i bilaga VI till den förordningen.

Artikel 12

Direktstödsbelopp enligt artikel 9.2 och 9.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 och enligt artikel 13.2 i den här förordningen

1.   Det årliga direktstödet till en jordbrukare enligt artikel 9.2 tredje stycket a i förordning (EU) nr 1307/2013 och i tillämpliga fall enligt artikel 13.2 i den här förordningen, ska vara det totala direktstödsbelopp som jordbrukaren hade rätt till i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 för det senaste räkenskapsår för vilket bevis på intäkter från annan verksamhet än jordbruksverksamhet föreligger. Detta belopp ska beräknas utan beaktande av tillämpningen av artiklarna 63 och 91.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Om det senaste räkenskapsåret enligt första stycket är 2014 eller tidigare ska det årliga direktstödsbeloppet vara det totala direktstödsbelopp som jordbrukaren hade rätt till i enlighet med förordning (EG) nr 73/2009 före de minskningar och utslutningar som föreskrivs i artiklarna 21 och 23 i den förordningen.

2.   Om en jordbrukare inte lämnade in någon ansökan om direktstöd i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 under det senaste räkenskapsåret enligt punkt 1 första stycket, ska medlemsstaterna fastställa det totala direktstödsbelopp som avses i punkt 1 första stycket genom att det antal stödberättigande hektar som deklarerats av den jordbrukaren det år då stödansökan lämnades in i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013 multipliceras med det genomsnittliga nationella direktstödet per hektar för det år som avses i punkt 1 första stycket.

Det genomsnittliga nationella direktstödet per hektar enligt första stycket ska fastställas genom att det nationella tak som anges i bilaga II till förordning (EU) 1307/2013 för det året divideras med det totala antalet stödberättigande hektar som deklarerats i medlemsstaten för det året i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

Om det år som aves i punkt 1 första stycket är 2014 eller tidigare, ska det genomsnittliga nationella direktstödet per hektar enligt den här punkten första stycket fastställas genom att det nationella tak som anges i bilaga VIII till förordning (EG) 73/2009 för det året divideras med det totala antalet stödberättigande hektar som deklarerats i medlemsstaten för det året i enlighet med artikel 19.1 a i förordning (EG) nr 73/2009.

3.   Direktstödsbeloppet för en jordbrukare enligt artikel 9.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska vara det totala direktstödsbelopp som jordbrukaren hade rätt till i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 före tillämpningen av artiklarna 63 och 91.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 för det föregående året.

Om det år som avses i första stycket är 2014 ska direktstödsbeloppet vara det totala direktstödsbelopp för 2014 som jordbrukaren hade rätt till enligt förordning (EG) nr 73/2009 före de minskningar och utslutningar som föreskrivs i artiklarna 21 och 23 i den förordningen.

4.   Om en jordbrukare inte lämnade in någon ansökan om direktstöd i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 för det föregående året enligt punkt 3 första stycket, ska medlemsstaterna fastställa det totala direktstödsbelopp som avses i punkt 3 första stycket genom att det antal stödberättigande hektar som deklarerats av den jordbrukaren det år då stödansökan lämnades in i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013 multipliceras med det genomsnittliga nationella direktstödet per hektar för det föregående året.

Det genomsnittliga nationella direktstöd per hektar som avses i första stycket ska fastställas genom att det nationella tak som anges i bilaga II till förordning (EU) 1307/2013 för det året divideras med det totala antalet stödberättigande hektar som deklarerats i medlemsstaten för det året i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

När det föregående året enligt punkt 3 första stycket är 2014 ska medlemsstaterna fastställa det årliga direktstödsbeloppet för den jordbrukaren genom att det antal stödberättigande hektar som deklarerats av den jordbrukaren för år 2015 i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013 multipliceras med det genomsnittliga nationella direktstödet per hektar för år 2014.

Det genomsnittliga nationella direktstödet per hektar för år 2014 ska fastställas genom att det nationella tak för år 2014 som anges i bilaga VIII till förordning (EG) nr 73/2009 divideras med det totala antalet stödberättigande hektar som deklarerats i medlemsstaten för år 2014 i enlighet med artikel 19.1 a i den förordningen.

5.   Det totala direktstödsbelopp som avses i punkterna 1 och 2 ska beräknas enligt följande:

| a) | I Bulgarien och Rumänien, för år 2015, på grundval av det relevanta beloppet enligt punkt A i bilaga V till förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

a)

I Bulgarien och Rumänien, för år 2015, på grundval av det relevanta beloppet enligt punkt A i bilaga V till förordning (EU) nr 1307/2013.

| b) | I Kroatien, för varje år som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1307/2013, på grundval av det belopp som anges i punkt A i bilaga VI till den förordningen. |
| --- | --- |

b)

I Kroatien, för varje år som avses i artikel 17 i förordning (EU) nr 1307/2013, på grundval av det belopp som anges i punkt A i bilaga VI till den förordningen.

Artikel 13

Kriterier för att bevisa att jordbruksverksamheten inte är obetydlig och att det huvudsakliga målet med verksamheten eller företaget är att utöva jordbruksverksamhet

1.   Vid tillämpning av artikel 9.2 tredje stycket b i förordning (EU) nr 1307/2013 ska jordbruksverksamheten inte betraktas som obetydlig om de totala intäkterna från jordbruksverksamhet i den mening som avses i artikel 11 i denna förordning under det senaste räkenskapsår för vilket sådana uppgifter föreligger utgör minst en tredjedel av de totala intäkterna under det senaste räkenskapsår för vilka sådana uppgifter föreligger.

Medlemsstaterna får besluta att fastställa gränsen för de totala intäkterna från jordbruksverksamhet lägre än till en tredjedel, under förutsättning att en lägre gräns inte gör det möjligt för fysiska och juridiska personer med marginell jordbruksverksamhet att betraktas som aktiva jordbrukare.

Genom undantag från första och andra stycket får medlemsstaterna fastställa alternativa kriterier som möjliggör för ett företag att visa att dess jordbruksverksamhet inte är obetydlig i enlighet med artikel 9.2 tredje stycket b i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   Vid tillämpning av artikel 9.3 a i förordning (EU) nr 1307/2013 får medlemsstaterna besluta att jordbruksverksamhet endast utgör en obetydlig del av den samlade ekonomiska verksamhet som bedrivs av en fysisk eller juridisk person eller en grupp av fysiska eller juridiska personer, på följande sätt:

| a) | Det årliga direktstödsbeloppet utgör mindre än 5 % av deras totala intäkter från annan verksamhet än jordbruksverksamhet i den mening som avses i artikel 11 i denna förordning under det senaste räkenskapsår för vilket sådana uppgifter föreligger. |
| --- | --- |

a)

Det årliga direktstödsbeloppet utgör mindre än 5 % av deras totala intäkter från annan verksamhet än jordbruksverksamhet i den mening som avses i artikel 11 i denna förordning under det senaste räkenskapsår för vilket sådana uppgifter föreligger.

| b) | Det totala beloppet för intäkter från jordbruksverksamhet i den mening som avses i artikel 11 i denna förordning under det senaste räkenskapsår för vilket sådana uppgifter föreligger, är lägre än en gräns som ska fastställas av medlemsstaterna och överstiger inte en tredjedel av de totala intäkterna under det senaste räkenskapsår för vilket sådana uppgifter föreligger. |
| --- | --- |

b)

Det totala beloppet för intäkter från jordbruksverksamhet i den mening som avses i artikel 11 i denna förordning under det senaste räkenskapsår för vilket sådana uppgifter föreligger, är lägre än en gräns som ska fastställas av medlemsstaterna och överstiger inte en tredjedel av de totala intäkterna under det senaste räkenskapsår för vilket sådana uppgifter föreligger.

Genom undantag från första stycket kan medlemsstaterna fastställa alternativa kriterier enligt vilka jordbruksverksamhet ska betraktas som obetydlig i enlighet med artikel 9.3 a i förordning (EU) nr 1307/2013.

3.   Vid tillämpning av artikel 9.2 tredje stycket c i förordning (EU) nr 1307/2013 och, i tillämpliga fall, artikel 9.3 b i samma förordning, ska jordbruksverksamhet anses vara det huvudsakliga målet för en juridisk persons verksamhet eller företag om det registrerats som huvudsakligt mål för verksamheten eller företaget i det officiella företagsregistret eller på annat sätt med likvärdigt officiellt bevisvärde i en medlemsstat. I fråga om fysiska personer ska likvärdiga bevis krävas.

Om inga sådana register förekommer ska medlemsstaterna tillämpa likvärdiga bevis.

Genom undantag från första och andra styckena får medlemsstaterna fastställa alternativa kriterier enligt vilka jordbruksverksamhet ska anses vara det huvudsakliga målet med en fysisk eller juridisk persons verksamhet eller företag i enlighet med artikel 9.2 tredje stycket c och, i tillämpliga fall, artikel 9.3 b i den förordningen.

KAPITEL 2

ORDNINGEN FÖR GRUNDSTÖD OCH SYSTEMET FÖR ENHETLIG AREALERSÄTTNING

AVSNITT 1

Regler för genomförandet av ordningen för grundstöd enligt avdelning III kapitel 1 avsnitt 1, 2, 3 och 5 i förordning (EU) nr 1307/2013

Underavsnitt 1

Första tilldelning av stödrätter

Artikel 14

Arv, ändrad rättslig ställning eller laglig benämning och sammanslagningar och uppdelningar

1.   Om en jordbrukare har fått jordbruksföretaget, eller en del av jordbruksföretaget, genom faktiskt eller förtida arv, ska han eller hon ha rätt att, i sitt eget namn, göra anspråk på det antal och det värde på stödrätter som ska tilldelas för det jordbruksföretag han eller hon erhållit, eller en del av jordbruksföretaget, på samma villkor som den jordbrukare som ursprungligen drev jordbruksföretaget.

När det gäller förtida arv som kan återkallas ska stödrätter tilldelas endast den utnämnde arvtagare som betecknas som sådan det datum som avses i artikel 24.1 eller 39.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   En ändrad laglig benämning ska inte ha någon inverkan på antalet och värdet på stödrätter som ska tilldelas.

En ändring av den rättsliga ställningen ska inte ha någon inverkan på antalet och värdet på stödrätter som ska tilldelas om den jordbrukare som utövade ledningen över det ursprungliga företaget när det gäller administration, ersättningar och ekonomiska risker också driver det nya företaget.

3.   En sammanslagning eller uppdelning ska inte ha någon inverkan på det totala antalet och värdet på stödrätter som ska tilldelas företaget eller företagen.

Vid uppdelning och om en medlemsstat tillämpar artikel 24.4 eller 24.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska det antal stödrätter som ska tilldelas varje företag till följd av uppdelningen fastställas genom att antalet stödberättigande hektar som står till det berörda nya företagets förfogande multipliceras med den genomsnittliga minskningen i antalet stödrätter som det ursprungliga företaget skulle ha omfattats av i enlighet med artikel 24.4 eller 24.5 i förordning (EU) nr 1307/2013.

I denna punkt gäller följande definitioner:

a)   
  sammanslagning
  : sammanslagning av två eller flera separata jordbrukare i den mening som avses i artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013 till en ny jordbrukare i den mening som avses i den artikeln, som när det gäller administration, ersättningar och ekonomiska risker styrs av de jordbrukare som ursprungligen drev företagen eller ett av dem.

b)   
  uppdelning
  : uppdelning av en jordbrukare i den mening som avses i artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013, i

| i) | minst två nya separata jordbrukare i den mening som avses i den artikeln, varvid åtminstone en av dessa styrs, när det gäller administration, ersättningar och ekonomiska risker, av minst en av de fysiska eller juridiska personer som ursprungligen drev företaget, eller |
| --- | --- |

i)

minst två nya separata jordbrukare i den mening som avses i den artikeln, varvid åtminstone en av dessa styrs, när det gäller administration, ersättningar och ekonomiska risker, av minst en av de fysiska eller juridiska personer som ursprungligen drev företaget, eller

| ii) | den ursprungliga jordbrukaren och minst en ny separat jordbrukare i den mening som avses i den artikeln. |
| --- | --- |

ii)

den ursprungliga jordbrukaren och minst en ny separat jordbrukare i den mening som avses i den artikeln.

Artikel 15

Fastställande av stödberättigande hektar för tillämpningen av artiklarna 24.2 och 39.2 i förordning (EU) nr 1307/2013

1.   För fastställandet av antalet stödrätter som ska tilldelas enligt artiklarna 24.2 och 39.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 i fall där ingen force majeure och inga exceptionella omständigheter erkänns ska endast de stödberättigande hektar beaktas som fastställs enligt artikel 2.1 andra stycket punkt 23 a i delegerad förordning (EU) nr 640/2014.

2.   Om ett stödberättigande hektar som avses i punkt 1 omfattas av en ansökan om tilldelning av stödrätter från två eller flera sökande ska beslutet om vem som ska tilldelas stödrätten baseras på vem som har beslutsbefogenhet avseende jordbruksverksamhet som bedrivs på detta hektar och vem som har ansvaret för ersättningar och ekonomiska risker som är förknippade med denna verksamhet.

Artikel 16

Begränsning enligt artikel 24.6 i förordning (EU) nr 1307/2103

1.   Eventuella minskningar enligt artikel 24.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 får inte överstiga 85 % av det antal stödrätter som motsvarar de stödberättigande hektar som utgörs av permanent gräsmark belägen i områden med svåra klimatförhållanden.

2.   Vid tillämpningen av den nedsättningskoefficient som anges i punkt 1 får medlemsstaterna, på grundval av de naturliga begränsningar som avses i artikel 24.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, göra åtskillnad mellan kategorier av områden med svåra klimatförhållanden för att tillämpa olika nedsättningskoefficienter för sådana kategorier.

Artikel 17

Fastställande av värdet på stödrätter enligt artiklarna 26 och 40 i förordning (EU) nr 1307/2013

1.   Vid fastställandet av de relevanta direktstöden eller värdet på stödrätter avseende år 2014 enligt artikel 26 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska hänsyn tas endast till de stöd som betalats ut till eller till värdet på de stödrätter som innehas av jordbrukare som är berättigade att beviljas direktstöd i enlighet med artiklarna 9 och 24.9 i förordning (EU) nr 1307/2013 under år 2015.

Vid fastställandet av de relevanta direktstöden för året före genomförandet av ordningen för grundstöd enligt artikel 40.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska hänsyn tas endast till betalningarna till de jordbrukare som är berättigade att beviljas direktstöd i enlighet med artikel 9 i förordning (EU) nr 1307/2013 under det första år som ordningen för grundstöd genomförs.

2.   Vid tillämpning av artikel 26.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska följande regler gälla:

| a) | Hänvisningen till de särskilda stödåtgärder som föreskrivs i artikel 68.1 a, b och c i förordning (EG) nr 73/2009 ska inte påverka möjligheten för medlemsstaterna att beakta endast en eller flera åtgärder som genomförs inom ramen för dessa särskilda stödåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Hänvisningen till de särskilda stödåtgärder som föreskrivs i artikel 68.1 a, b och c i förordning (EG) nr 73/2009 ska inte påverka möjligheten för medlemsstaterna att beakta endast en eller flera åtgärder som genomförs inom ramen för dessa särskilda stödåtgärder.

| b) | Stöd som beviljas en jordbrukare för kalenderåret 2014 inom ramen för ett eller flera av de stödsystem som avses i artikel 26.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska beräknas utan hänsyn till vare sig minskningar eller uteslutningar som anges i avdelning II kapitel 4 i förordning (EG) nr 73/2009. |
| --- | --- |

b)

Stöd som beviljas en jordbrukare för kalenderåret 2014 inom ramen för ett eller flera av de stödsystem som avses i artikel 26.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska beräknas utan hänsyn till vare sig minskningar eller uteslutningar som anges i avdelning II kapitel 4 i förordning (EG) nr 73/2009.

| c) | Medlemsstaterna får, i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier, besluta om vilken stödnivå som ska beaktas för ett eller flera av de system som förtecknas i artikel 26.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som tillämpas av den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

c)

Medlemsstaterna får, i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier, besluta om vilken stödnivå som ska beaktas för ett eller flera av de system som förtecknas i artikel 26.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som tillämpas av den berörda medlemsstaten.

Vid tillämpning av denna punkt ska medlemsstaterna inte äventyra den frikopplade karaktären hos det stöd som beviljas i enlighet med artikel 68.1 c och artiklarna 126, 127 och 129 i förordning (EG) nr 73/2009.

3.   Vid tillämpning av artikel 26.6 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 ska det stöd som beviljas för kalenderåret 2014 enligt artiklarna 72a och 125a i förordning (EG) nr 73/2009 beräknas utan hänsyn till vare sig minskningar eller uteslutningar som anges i avdelning II kapitel 4 i förordning (EG) nr 73/2009.

4.   Hänvisningen i artikel 26.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 till stödrätter som innehas av en jordbrukare ska också inkludera de stödrätter som hyrs ut av jordbrukaren till en annan jordbrukare på dagen för inlämning av jordbrukarens ansökan för 2014.

Artikel 18

Fastställande av stödrätters definitiva värde och antal

Om den information till jordbrukarna som avses i artikel 25.10 eller i artikel 40.4 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 grundas på preliminära uppgifter, ska stödrätters definitiva värde och antal fastställas och meddelas dem efter det att alla nödvändiga kontroller enligt artikel 74 i förordning (EU) nr 1306/2013 har genomförts, dock senast den 1 april året efter det första år då ordningen för grundstöd tillämpas av den berörda medlemsstaten.

Artikel 19

Fastställande av stödrätters värde vid särskilda svårigheter

1.   Om ett eller flera av de direktstöd som avses i artikel 26 eller 40.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 för 2014 eller året före genomförandet av ordningen för grundstöd är lägre än motsvarande belopp året före de år som påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter, ska ingångsenhetsvärdet fastställas på grundval av de belopp som erhållits av den jordbrukaren året före de år som påverkades av force majeure eller exceptionella omständigheter.

2.   Medlemsstaterna får besluta att begränsa tillämpningen av punkt 1 till fall där direktstöden för 2014 respektive för året före genomförandet av ordningen för grundstöd är lägre än en viss procentsats av de motsvarande beloppen för det år som föregår det år som berörs av force majeure eller exceptionella omständigheter. Denna procentsats får inte vara lägre än 85 %.

Artikel 20

Bestämmelser om privata kontrakt vid försäljning

1.   Medlemsstaterna får besluta att jordbrukare, vid försäljning av ett jordbruksföretag eller en del av det, genom kontrakt som undertecknats före den sista dag för inlämning av ansökningen om tilldelning av stödrätter som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) 1306/2013, tillsammans med företaget eller en del av det, får överlåta de motsvarande stödrätter som ska tilldelas. I sådant fall ska stödrätterna tilldelas säljaren och överföras direkt till köparen som kommer att ha rätt att, i tillämpliga fall, använda det stöd som säljaren erhållit för 2014 eller värdet på de stödrätter som säljaren innehade under 2014 enligt artikel 26 i förordning (EU) nr 1307/2013 som referens för fastställande av ingångsenhetsvärdet på dessa stödrätter.

En sådan överlåtelse ska kräva att säljaren uppfyller kraven i artikel 24.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och att köparen uppfyller kraven i artikel 9 i den förordningen.

En sådan försäljning ska inte betraktas som en överlåtelse utan mark i den mening som avses i artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar för medlemsstater som tillämpar avdelning III kapitel 1 avsnitt 5 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 21

Bestämmelser om privata kontrakt vid arrende

1.   Medlemsstaterna får besluta att jordbrukare, vid utarrendering av ett jordbruksföretag eller en del av det, genom kontrakt som undertecknats före den dag som avses i artikel 20.1 första stycket, tillsammans med företaget eller en del av det, får hyra ut de motsvarande stödrätter som ska tilldelas. I sådant fall ska stödrätterna tilldelas utarrenderaren och direkt hyras ut till arrendatorn som kommer att ha rätt att, i tillämpliga fall, använda det stöd som utarrenderaren erhållit för 2014 eller värdet på de stödrätter som denne innehade under 2014 enligt artikel i 26 förordning (EU) nr 1307/2013 som referens för fastställande av ingångsenhetsvärdet på dessa stödrätter.

En sådan överlåtelse ska kräva att utarrenderaren uppfyller kraven i artikel 24.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, att arrendatorn uppfyller kraven i artikel 9 i den förordningen och att arrendekontraktet löper ut efter sista dagen för inlämnande av en ansökan inom ramen för ordningen för grundstöd.

Ett sådant arrende ska inte betraktas som en överlåtelse utan mark i den mening som avses i artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   Punkt 1 ska gälla i tillämpliga delar för medlemsstater som tillämpar avdelning III kapitel 1 avsnitt 5 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 22

Stödmottagare enligt artikel 24.1 i förordning (EU) nr 1307/2013

Vid tillämpning av artikel 24.1 tredje stycket a i) första strecksatsen i förordning (EU) nr 1307/2013 ska ”matpotatis” och ”utsädespotatis” avse annan potatis enligt KN-nummer 0701 än sådan som är avsedd för framställning av potatisstärkelse.

Underavsnitt 2

Aktivering och överlåtelse av stödrätter

Artikel 23

Beräkning av värdet på stödrätter

1.   Stödrätter ska i ett första steg beräknas upp till tre decimaler och i ett andra steg avrundas upp eller ner till närmaste andra decimal. Om beräkningen ger ett resultat där den tredje decimalen är 5 ska den andra decimalen avrundas uppåt.

2.   Om en jordbrukare överlåter en delrätt ska värdet på denna del beräknas proportionellt för varje återstående aktuellt år enligt artikel 25 eller 40 i förordning (EU) nr 1307/2013.

3.   Medlemsstaterna får ändra stödrätter genom att slå samman delrätter som ägs av en jordbrukare. Värdet på de sammanslagna rätterna ska bestämmas för varje återstående aktuellt år enligt artiklarna 25 eller 40 i förordning (EU) nr 1307/2013 genom att delarnas värde adderas.

Artikel 24

Krav för aktivering av stödrätter

1.   Stödrätter får endast deklareras för utbetalning en gång per år av den jordbrukare som innehar dem (äger eller hyr) sista dagen för inlämning av en samlad ansökan.

Om en jordbrukare utnyttjar möjligheten att ändra en samlad ansökan enligt de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013, får han eller hon emellertid också för utbetalning av stöd deklarera stödrätter som han eller hon innehar (äger eller hyr) den dag då han eller hon anmäler ändringarna till den behöriga myndigheten, förutsatt att de berörda stödrätterna inte har deklarerats för utbetalning av en annan jordbrukare för samma år.

Om jordbrukaren har förvärvat stödrätter genom en överlåtelse från en annan jordbrukare och om den jordbrukaren redan har deklarerat stödrätterna för utbetalning av stöd, får ytterligare deklaration av de stödrätterna göras av den övertagande parten endast om den som överlåter rätterna redan har underrättat den behöriga myndigheten om överlåtelsen i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 34.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, och drar av stödrätterna från sin egen samlade ansökan inom de tidsfrister för ändring av den samlade ansökan som fastställts av kommissionen på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013.

2.   Om en jordbrukare efter att ha deklarerat skiften motsvarande alla sina tillgängliga stödrätter enligt artikel 33.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, vilka är uttryckta i heltal, fortfarande förfogar över ett skifte som uppgår till en del av ett hektar, får jordbrukaren deklarera en ytterligare stödrätt uttryckt i heltal, som då ska ge rätt till stöd beräknat i proportion till skiftets storlek. Den stödrätten ska betraktas som fullt aktiverad vid tillämpning av artikel 31.1 b i den förordningen.

Artikel 25

Överlåtelse av stödrätter

1.   Stödrätter får överlåtas när som helst under året.

2.   Om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som anges i artikel 34.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den definiera de regioner som det hänvisas till i den bestämmelsen under det första tillämpningsåret för artikel 34.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 och senast en månad före det datum som fastställts av medlemsstaten enligt artikel 33.1 i den förordningen.

Underavsnitt 3

Nationella eller regionala reserver

Artikel 26

Återföring till den nationella eller regionala reserven på grund av kvarhållande efter överlåtelse av stödrätter

Om en medlemsstat utnyttjar den möjlighet som anges i artikel 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 får den, i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, besluta att till den nationella eller regionala reserven återföra upp till 30 % av de årliga enhetsvärdena för varje stödrätt som överlåts utan motsvarande stödberättigande hektar i den mening som avses i artikel 32.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, eller motsvarande belopp uttryckt i antal stödrätter.

Genom undantag från första stycket får medlemsstaterna föreskriva en återföring av upp till 50 % av det årliga enhetsvärdet för varje stödrätt eller av motsvarande belopp uttryckt i antal stödrätter enligt första stycket under de första tre år då ordningen för grundstöd tillämpas.

Artikel 27

Tillämpning av regeln om extraförtjänster

Vid tillämpning av artiklarna 28 och 40.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den ökning av värdet på stödrätter som avses i dessa bestämmelser fastställas genom att man jämför värdet på de av jordbrukarens stödrätter som är en följd av tillämpningen av artikel 25.4 och artikel 26 respektive artikel 40.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 efter sådan försäljning eller sådant arrende som avses i artikel 28 eller 40.5 i den förordningen, med det värde på jordbrukarens stödrätter som skulle bli resultatet utan försäljningen eller arrendet.

Artikel 28

Fastställande av stödrätter från den nationella eller regionala reserven enligt artikel 30.6 i förordning (EU) nr 1307/2013

1.   Vid tillämpning av artikel 30.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 gäller att när en ung jordbrukare eller en jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet ansöker om stödrätter från den nationella eller regionala reserven samtidigt som han eller hon inte innehar några stödrätter (ägda eller hyrda), ska han eller hon erhålla ett antal stödrätter som motsvarar det antal stödberättigande hektar som han eller hon förfogar över (ägda eller hyrda) den sista dag för inlämning av ansökan om tilldelning eller ökning av värdet av stödrätter som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013.

2.   När en ung jordbrukare eller en jordbrukare som etablerar jordbruksverksamhet ansöker om stödrätter från den nationella eller regionala reserven samtidigt som han eller hon redan innehar stödrätter (ägda eller hyrda), ska han eller hon erhålla ett antal stödrätter som motsvarar det antal stödberättigande hektar som han eller hon förfogar över (ägda eller hyrda) den sista dag för inlämning av ansökan som avses i punkt 1 och för vilka han eller hon inte innehar några stödrätter (ägda eller hyrda).

Om värdet av de stödrätter som jordbrukaren redan innehar (ägda eller hyrda) ligger under det nationella eller regionala medelvärde som avses i artikel 30.8 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013, får de årliga enhetsvärdena för dessa stödrätter ökas upp till det nationella eller regionala medelvärdet i enlighet med artikel 30.10 i den förordningen.

I medlemsstater som vid tillämpning av artikel 30.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 genomför den ökning som avses i artikel 30.10 i den förordningen, ska emellertid den ökning som avses i denna punkt andra stycket vara obligatorisk. En sådan ökning bör ligga på en nivå som motsvarar den högsta ökning som genomförts vid tillämpning av artikel 30.7 i förordning (EU) nr 1307/2013.

3.   I medlemsstater som tillämpar artikel 24.6 eller 24.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 får de begränsningar i tilldelningen av stödrätter som fastställs i dessa bestämmelser, i tillämpliga delar, tillämpas för tilldelning av stödrätter i enlighet med artikel 30.6 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Medlemsstaterna får dock besluta att i de fall då tillämpningen av en eller flera begränsningar enligt första stycket leder till att det totala antal stödrätter som jordbrukaren redan innehar och som ska tilldelas på nytt från reserven begränsas till mindre än en fast procentsats av jordbrukarens stödberättigande hektar under det år då denne ansöker om tilldelning av stödrätter från reserven, ska jordbrukaren tilldelas ett extra antal stödrätter som motsvarar en andel av det totala antalet stödberättigande hektar som denne deklarerat i sin ansökan för det aktuella året i enlighet med artikel 72.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Den fasta procentsats som avses i andra stycket ska beräknas i enlighet med den metod som anges i artikel 31.2 andra stycket i denna förordning.

Den andel av jordbrukarens totala antal stödberättigande hektar som avses i andra stycket ska beräknas som hälften av skillnaden i procentenheter mellan den fasta procentsats som avses i tredje stycket och den andel stödrätter som ingår i de stödberättigande hektar som jordbrukaren deklarerat i enlighet med artikel 72.1 i förordning 1306/2013 i sin ansökan för det år som avses i andra stycket. Vid tillämpning av detta stycke avses med stödrätter som ingår sådana stödrätter som redan innehas av jordbrukaren och som på nytt ska tilldelas från reserven.

Vid beräkningen av antalet stödberättigande hektar enligt andra, tredje och fjärde styckena får medlemsstaterna besluta att inte inbegripa några arealer som upptas av permanenta grödor, permanent gräsmark belägen i områden med svåra klimatförhållanden enligt artikel 24.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 eller arealer som anses utgöra permanent gräsmark i enlighet med artikel 4.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013.

Medlemsstater som utnyttjar möjligheten enligt artikel 23 i förordning (EU) nr 1307/2013 att tillämpa ordningen för grundstöd på regional nivå, kan basera den beräkningsmetod som avses i denna punkt andra stycket på det totala antal som tilldelas/deklareras under 2015 i den aktuella regionen.

Vid fastställandet av tröskelvärdet enligt andra stycket ska mark som förvärvats eller arrenderats av jordbrukaren efter den 19 oktober 2011 inte beaktas.

4.   Vid tillämpning av denna artikel ska, bland de jordbrukare som etablerat jordbruksverksamhet, endast de jordbrukare beaktas som etablerade sin jordbruksverksamhet under kalenderåret 2013 eller under ett år därefter och som lämnar in en ansökan om grundstöd senast två år efter det kalenderår då de etablerade sin jordbruksverksamhet.

Artikel 29

Fastställande av stödrätter från den nationella eller regionala reserven enligt artikel 30.7 i förordning (EU) nr 1307/2013

1.   Vid tillämpning av artikel 30.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska nya stödrätter som tilldelas enligt artikel 30.10 i den förordningen, tilldelas i enlighet med de villkor som fastställs i denna artikel och i enlighet med de objektiva kriterier som fastställts av den berörda medlemsstaten.

2.   En jordbrukare som inte innehar några stödrätter (ägda eller hyrda) men som har rätt att erhålla stödrätter från den nationella eller regionala reserven i enlighet med artikel 30.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 och ansöker om detta, ska erhålla ett antal stödrätter som motsvarar det antal stödberättigande hektar som han eller hon förfogar över (ägda eller hyrda) den sista dag för inlämning av ansökan som avses i artikel 28.1.

3.   En jordbrukare som innehar stödrätter (ägda eller hyrda) men som har rätt att erhålla stödrätter från den nationella eller regionala reserven i enlighet med artikel 30.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 och ansöker om detta, ska erhålla ett antal stödrätter som motsvarar det antal stödberättigande hektar som han eller hon förfogar över (ägda eller hyrda) den sista dag för inlämning av ansökan som avses i artikel 28.1 och för vilka han eller hon inte innehar några stödrätter (ägda eller hyrda).

Om värdet av de stödrätter som jordbrukaren redan innehar (ägda eller hyrda) ligger under det nationella eller regionala medelvärde som avses i artikel 30.8 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013, får de årliga enhetsvärdena för dessa stödrätter ökas upp till det nationella eller regionala medelvärdet i enlighet med artikel 30.10 i den förordningen.

4.   Vid tillämpning av punkt 1 ska medlemsstaterna inte fastställa kriterier gällande produktion eller några andra sektorsspecifika uppgifter för en period efter det datum som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 för ansökningsåret 2013.

Artikel 30

Ytterligare regler om fastställande av stödrätter från den nationella eller regionala reserven

1.   Vid ökning av det årliga enhetsvärdet för stödrätter i enlighet med artikel 30.10 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska medlemsstaterna öka enhetsvärdet på de stödrätter som jordbrukaren redan innehar (ägda eller hyrda) på dagen för ansökan om tilldelning av stödrätter från den nationella eller regionala reserven i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukare kan garanteras och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks.

2.   Vid tillämpning av punkt 1 ska medlemsstaterna inte fastställa kriterier gällande produktion eller några andra sektorsspecifika uppgifter för en period efter det datum som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 för ansökningsåret 2013.

Artikel 31

Särskilda svårigheter

1.   En jordbrukare som på grund av force majeure eller exceptionella omständigheter var förhindrad att göra en ansökan om tilldelning av stödrätter i enlighet med artikel 24.1 eller 39.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som ansöker om stödrätter från den nationella eller regionala reserven, ska tilldelas stödrätter i enlighet med artikel 30.7 c i den förordningen. Medlemsstaterna ska fastställa det årliga enhetsvärdet på de stödrätter som ska tilldelas i enlighet med artikel 25 respektive 40 i förordning (EU) nr 1307/2013 samt de beslut som medlemsstaterna fattar vad gäller de möjligheter som anges i de artiklarna.

2.   Medlemsstaterna får besluta att en jordbrukare ska anses omfattas av specifika nackdelar enligt artikel 30.7 b i förordning (EU) nr 1307/2013 under förutsättning att tillämpningen av en eller flera begränsningar i tilldelningen av stödrätter i enlighet med artikel 24.3–24.7 i samma förordning leder till att antalet stödrätter som tilldelas en jordbrukare begränsas till mindre än en fast procentsats av dennes stödberättigande hektar, och förutsatt att jordbrukaren ansöker om stödrätter från den nationella eller regionala reserven. I detta fall ska jordbrukaren tilldelas ett antal stödrätter i enlighet med artikel 30.7 b i förordning (EU) nr 1307/2013 motsvarande en andel av det totala antal stödberättigande hektar som denne deklarerat i sin ansökan för 2015 i enlighet med artikel 72.1 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Den fasta procentsats som avses i första stycket ska beräknas som det totala antalet stödrätter som tilldelades i medlemsstaten under 2015 efter tillämpning av de begränsningar som föreskrivs i artikel 24.3–24.7 i förordning (EU) nr 1307/2013, dividerat med det totala antal stödberättigande hektar som deklarerades i medlemsstaten under 2015 i enlighet med artikel 72.1 i förordning 1306/2013.

Den andel av jordbrukarens totala antal stödberättigande hektar som avses i första styckena ska beräknas som hälften av skillnaden i procentenheter mellan den fasta procentsats som avses i första och andra stycket och den andel stödrätter som ingår i de stödberättigande hektar som jordbrukaren deklarerade under 2015 i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

Vid beräkningen av antalet stödberättigande hektar enligt första, andra och tredje styckena får medlemsstaterna besluta att inte inbegripa några arealer som upptas av permanenta grödor, permanent gräsmark belägen i områden med svåra klimatförhållanden enligt artikel 24.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 eller arealer som anses utgöra permanent gräsmark i enlighet med artikel 4.2 andra stycket i samma förordning.

Medlemsstater som utnyttjar möjligheten enligt artikel 23 i förordning (EU) nr 1307/2013 att tillämpa ordningen för grundstöd på regional nivå, kan basera den beräkningsmetod som avses i andra stycket på det totala antal som tilldelas/deklareras under 2015 i den aktuella regionen.

Vid fastställandet av tröskelvärdet i första stycket ska mark som förvärvats eller arrenderats av jordbrukaren efter den 19 oktober 2011 inte beaktas.

Underavsnitt 4

Genomförande i medlemsstater som tillämpar artikel 21.3 i förordning (EU) nr 1307/2013

Artikel 32

Genomförande i medlemsstater som tillämpar artikel 21.3 i förordning (EU) nr 1307/2013

Om inte annat anges i detta underavsnitt, ska bestämmelserna i detta avsnitt tillämpas på medlemsstater som tillämpar artikel 21.3 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 33

Tillämpning av artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013

Vid fastställandet av vilka stödrätter som ska upphöra att gälla i enlighet med artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska sådana stödrätter som har det lägsta värdet prioriteras.

Om stödrätterna har samma värde ska antalet ägda stödrätter och antalet hyrda stödrätter minskas i samma grad.

Medlemsstaterna får besluta att tillämpa första och andra styckena på regional nivå.

Artikel 34

Fastställande av värdet på stödrätter enligt artikel 26 i förordning (EU) nr 1307/2013 för medlemsstater som tillämpar artikel 21.3 i den förordningen

För att fastställa ingångsenhetsvärdet på stödrätter får medlemsstater som tillämpar artikel 21.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 justera stödbeloppet för 2014 enligt vad som avses i artikel 26.5 i den förordningen genom att, före minskningar och uteslutningar, dra av det belopp som följer av stödrätter som har upphört att gälla enligt artikel 21.4 i förordning (EU) nr 1307/2013.

AVSNITT 2

Systemet för enhetlig arealersättning

Artikel 35

Stödberättigande hektar i medlemsstater som tillämpar systemet för enhetlig arealersättning

Vid tillämpning av systemet för enhetlig arealersättning enligt avdelning III kapitel 1 avsnitt 4 i förordning (EU) nr 1307/2013, inklusive alla hänvisningar i förordning (EU) nr 1307/2013 till stödberättigande hektar som deklarerats inom ramen för det systemet, ska endast de stödberättigande hektar beaktas som fastställts enligt artikel 2.1 andra stycket punkt 23 a i delegerad förordning (EU) nr 640/2014.

Artikel 36

Tillämpning av artikel 36.3 i förordning (EU) nr 1307/2013

1.   Vid tillämpning av differentiering av enhetlig arealersättning i enlighet med artikel 36.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska följande regler gälla:

| a) | Hänvisningen till de särskilda stödåtgärder som föreskrivs i artikel 68.1 a, b och c i förordning (EG) nr 73/2009 ska inte påverka möjligheten för medlemsstaterna att beakta endast en eller flera åtgärder som genomförs inom ramen för dessa särskilda stödåtgärder. |
| --- | --- |

a)

Hänvisningen till de särskilda stödåtgärder som föreskrivs i artikel 68.1 a, b och c i förordning (EG) nr 73/2009 ska inte påverka möjligheten för medlemsstaterna att beakta endast en eller flera åtgärder som genomförs inom ramen för dessa särskilda stödåtgärder.

| b) | Medlemsstaterna kan, i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier, besluta om vilken stödnivå som ska beaktas för en eller flera av de ordningar som tillämpas av den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 36.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 och, i tillämpliga fall, med tredje stycket i den bestämmelsen. När stöd som beviljas i enlighet med relevant stödordning under 2014 beaktas, får det belopp som används för att differentiera stödet enligt systemet för enhetlig arealersättning inte vara högre än det motsvarande belopp som beviljas en enskild jordbrukare enligt ett sådant program under 2014. |
| --- | --- |

b)

Medlemsstaterna kan, i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier, besluta om vilken stödnivå som ska beaktas för en eller flera av de ordningar som tillämpas av den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 36.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 och, i tillämpliga fall, med tredje stycket i den bestämmelsen. När stöd som beviljas i enlighet med relevant stödordning under 2014 beaktas, får det belopp som används för att differentiera stödet enligt systemet för enhetlig arealersättning inte vara högre än det motsvarande belopp som beviljas en enskild jordbrukare enligt ett sådant program under 2014.

| c) | När stöd som beviljats i enlighet med artikel 68.1 c och artiklarna 126, 127 och 129 i förordning (EG) nr 73/2009 beaktas, får differentieringen inte äventyra den frikopplade karaktären hos dessa system. |
| --- | --- |

c)

När stöd som beviljats i enlighet med artikel 68.1 c och artiklarna 126, 127 och 129 i förordning (EG) nr 73/2009 beaktas, får differentieringen inte äventyra den frikopplade karaktären hos dessa system.

En sådan differentiering ska vara tillgänglig för jordbrukare som under 2014 mottog det stöd som avses i artikel 36.3 andra, tredje eller fjärde styckena i förordning (EU) nr 1307/2013. Beloppet per hektar ska fastställas varje år genom att det belopp som används för att differentiera det stöd enligt systemet för enhetlig arealsersättning som är tillgängligt för varje jordbrukare divideras med det antal stödberättigande hektar som deklarerats av jordbrukaren i enlighet med artikel 72.1 första stycket led a i förordning (EU) nr 1306/2013.

2.   Om stödbeloppet inom ramen för en eller flera av stödordningarna enligt artikel 36.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 avseende kalenderåret 2014 är lägre än motsvarande belopp under det år som föregår det år som påverkas av force majeure eller exceptionella omständigheter, ska medlemsstaten beakta stöd som beviljats inom ramen för de berörda stödordningarna det år som föregår de år som påverkas av force majeure eller exceptionella omständigheter.

Medlemsstaterna får besluta att begränsa tillämpningen av första stycket till fall där direktstöden för 2014 är lägre än en viss procentsats av de motsvarande beloppen för det år som föregår det år som berörs av force majeure eller exceptionella omständigheter. Denna procentsats får inte vara lägre än 85 %.

3.   Medlemsstaterna får besluta att det vid faktiskt eller förtida arv ska vara möjligt för den jordbrukare som ärvde företaget att tillämpa differentiering av stödet enligt systemet för enhetlig arealersättning, på villkor att jordbrukaren är berättigad till stöd enligt det systemet.

Artikel 37

Produktion av hampa inom ramen för systemet för enhetlig arealersättning

Artikel 9 ska gälla i tillämpliga delar avseende systemet för enhetlig arealersättning.

KAPITEL 3

MILJÖANPASSNING

AVSNITT 1

Likvärdighet

Artikel 38

Krav på nationella eller regionala certifieringssystem

1.   De medlemsstater som beslutar att genomföra likvärdiga metoder enligt artikel 43.3 b i förordning (EU) nr 1307/2013 ska utnämna en eller flera offentliga eller privata certifieringsmyndigheter, som ska intyga att jordbrukare använder metoder på sina jordbruksföretag som är förenliga med artikel 43.3 i den förordningen.

2.   Offentliga eller privata certifieringsmyndigheter ska uppfylla följande villkor:

| a) | De ska ha den kunskap, utrustning och infrastruktur som krävs för att utföra certifieringsuppgiften. |
| --- | --- |

a)

De ska ha den kunskap, utrustning och infrastruktur som krävs för att utföra certifieringsuppgiften.

| b) | De ska ha en tillräckligt stor välkvalificerad och erfaren personal. |
| --- | --- |

b)

De ska ha en tillräckligt stor välkvalificerad och erfaren personal.

| c) | De ska vara opartiska och inte ha några intressekonflikter i samband med utövandet av certifieringsuppgiften. |
| --- | --- |

c)

De ska vara opartiska och inte ha några intressekonflikter i samband med utövandet av certifieringsuppgiften.

Privata certifieringsmyndigheter ska ackrediteras i enlighet med EN ISO/IEC 17021 (Krav på organ som reviderar och certifierar ledningssystem) eller EN ISO/IEC 17065 (Bedömning av överensstämmelse – Krav för organ som certifierar produkter, processer och tjänster) inom sektorn för jordbruksproduktion. Ackreditering ska bara få utföras av ett nationellt ackrediteringsorgan i en medlemsstat i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 (21).

3.   Utnämningen av en offentlig eller privat certifieringsmyndighet ska återkallas när denna inte längre uppfyller villkoren för sin utnämning enligt punkt 2.

Artikel 39

Beräkning av det belopp som avses i artikel 28.6 i förordning (EU) nr 1305/2013

1.   För de jordbrukare som beslutar att som likvärdiga metoder enligt artikel 43.3 a i förordning (EU) nr 1307/2013 använda de metoder som avses i avsnitt I punkterna 3 och 4 och avsnitt III punkt 7 i bilaga IX till samma förordning och alla ytterligare likvärdiga metoder som läggs till i den bilagan, för vilka en separat beräkning behövs för att undvika dubbelfinansiering, ska medlemsstaterna från stödbeloppet per hektar beräknat enligt artikel 28.6 i förordning (EU) nr 1305/2013 dra av ett belopp motsvarande en tredjedel av det genomsnittliga miljöanpassningsstödet per hektar i den berörda medlemsstaten eller regionen för varje miljöanpassningsmetod som den använda metoden är likvärdig med.

Det genomsnittliga miljöanpassningsstödet per hektar i den berörda medlemsstaten eller regionen ska beräknas på grundval av en procentandel enligt artikel 47.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 av genomsnittet av de nationella tak för åren 2015–2019 som anges i bilaga II till den förordningen och det antal stödberättigande hektar som deklareras under 2015 i enlighet med artikel 33 eller 36 i förordning (EU) nr 1307/2013. De medlemsstater som beslutar att genomföra de metoder som avses i första stycket redan under 2015 får, i enlighet med artikel 34.2 i förordning (EG) nr 73/2009, uppskatta det antal stödberättigande hektar som deklareras under 2015 på grundval av de deklarationer som lämnats in 2014.

2.   Genom undantag från punkt 1 får de medlemsstater som beslutar att tillämpa artikel 43.9 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 göra det avdrag som avses i punkt 1 i den här artikeln på individuell basis med ett belopp motsvarande en tredjedel av det genomsnittliga miljöanpassningsstödet per hektar till den berörda jordbrukaren.

Det genomsnittliga miljöanpassningsstödet till jordbrukaren ska beräknas på grundval av genomsnittet av det individuella stöd som beräknas i enlighet med artikel 43.9 tredje och fjärde stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 för åren 2015–2019 och det antal stödberättigande hektar som under 2015 deklareras av jordbrukaren i enlighet med artikel 33 i den förordningen.

AVSNITT 2

Diversifiering av grödor

Artikel 40

Beräkning av andelar olika grödor för diversifiering av grödor

1.   Vid beräkningen av andelarna olika grödor enligt artikel 44.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den tidsperiod som ska beaktas vara den mest relevanta delen av odlingsperioden, med beaktande av traditionella odlingsmetoder i ett nationellt sammanhang.

Medlemsstaterna ska informera jordbrukare om den perioden i god tid. Varje hektar inom jordbruksföretagets totala åkermark ska beaktas endast en gång under ett ansökningsår vid beräkningen av andelarna olika grödor.

2.   Vid beräkningen av andelarna olika grödor får den areal som täcks av en gröda inkludera landskapselement som ingår i den stödberättigande arealen i enlighet med artikel 9 i delgerad förordning (EU) nr 640/2014.

3.   På en areal där blandad vegetabilieproduktion tillämpas genom samtidig odling av minst två olika grödor i skilda rader ska varje gröda räknas som en skild gröda om den täcker minst 25 % av den arealen. Den areal som täcks av skilda grödor ska beräknas genom att arealen med blandad vegetabilieproduktion divideras med det antal grödor som täcker minst 25 % av den arealen, oavsett den faktiska andelen för en gröda på den arealen.

På arealer där blandad vegetabilieproduktion tillämpas genom odling av en huvudgröda som är insådd med en andra gröda ska arealen betraktas som täckt med endast huvudgrödan.

Arealer där en fröblandning sås ska, oberoende av de specifika grödor som ingår i blandningen, betraktas som täckta med en enda gröda. Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 44.4 d i förordning (EU) nr 1307/2013 ska en sådan enda gröda benämnas blandad gröda. När det kan fastställas att de arter som ingår i olika fröblandningar skiljer sig från varandra får medlemsstaterna betrakta dessa olika fröblandningar som olika enda grödor, förutsatt att dessa olika fröblandningar inte används för den gröda som avses i artikel 44.4 d i förordning (EU) nr 1307/2013.

AVSNITT 3

Permanent gräsmark

Artikel 41

Ram för att utse ytterligare miljömässigt känsliga områden som utgörs av permanent gräsmark utanför Natura 2000-områden

Miljömässigt känsliga områden som utgörs av permanent gräsmark enligt artikel 45.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 och som är belägna utanför de områden som omfattas av direktiv 92/43/EEG eller direktiv 2009/147/EG ska utses på grundval av ett eller flera av följande kriterier:

| a) | De täcker organiska jordar med en hög procentandel organiskt kol, såsom torvmark eller våtmarker. |
| --- | --- |

a)

De täcker organiska jordar med en hög procentandel organiskt kol, såsom torvmark eller våtmarker.

| b) | Det förekommer livsmiljöer som förtecknas i bilaga I till direktiv 92/43/EEG eller som skyddas enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

b)

Det förekommer livsmiljöer som förtecknas i bilaga I till direktiv 92/43/EEG eller som skyddas enligt nationell lagstiftning.

| c) | Det förekommer växtarter som förtecknas i bilaga II till direktiv 92/43/EEG eller som skyddas enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

c)

Det förekommer växtarter som förtecknas i bilaga II till direktiv 92/43/EEG eller som skyddas enligt nationell lagstiftning.

| d) | De är av stor betydelse för vilda fågelarter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2009/147/EG. |
| --- | --- |

d)

De är av stor betydelse för vilda fågelarter som förtecknas i bilaga I till direktiv 2009/147/EG.

| e) | De är av stor betydelse för vilda djurarter som skyddas enligt direktiv 92/43/EEG eller enligt nationell lagstiftning. |
| --- | --- |

e)

De är av stor betydelse för vilda djurarter som skyddas enligt direktiv 92/43/EEG eller enligt nationell lagstiftning.

| f) | De täcker permanent gräsmark med högt naturvärde enligt en definition baserad på objektiva kriterier som medlemsstaten ska fastställa. |
| --- | --- |

f)

De täcker permanent gräsmark med högt naturvärde enligt en definition baserad på objektiva kriterier som medlemsstaten ska fastställa.

| g) | De täcker jordar med hög erosionsrisk. |
| --- | --- |

g)

De täcker jordar med hög erosionsrisk.

| h) | De är belägna i ett känsligt område som utsetts inom ramen för en förvaltningsplan för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG. |
| --- | --- |

h)

De är belägna i ett känsligt område som utsetts inom ramen för en förvaltningsplan för avrinningsdistrikt enligt direktiv 2000/60/EG.

Medlemsstaterna får varje år besluta att lägga till nya utsedda områden och ska informera de berörda jordbrukarna om det beslutet i god tid.

Artikel 42

Återställning om skyldigheten avseende miljömässigt känsliga områden som utgörs av permanent gräsmark inte fullgörs

Om en jordbrukare har ställt om eller plöjt permanent gräsmark som omfattas av skyldigheten i artikel 45.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den berörda medlemsstaten, utan att det påverkar tillämpningen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG (22), föreskriva en skyldighet att återställa arealen till permanent gräsmark och får, från fall till fall, utfärda exakta instruktioner till den berörda jordbrukaren om hur den orsakade miljöskadan ska avhjälpas för att återställa den miljömässigt känsliga statusen.

När det har fastställts att skyldigheten inte har fullgjorts ska jordbrukaren utan dröjsmål informeras om återställningsskyldigheten och om den dag före vilken skyldigheten ska vara fullgjord. Dagen får inte infalla senare än sista dag för inlämning av den samlade ansökan för det påföljande året eller, i fråga om Sverige och Finland, den 30 juni påföljande år.

Genom undantag från artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den återställda marken betraktas som permanent gräsmark från och med återställningens första dag och vara föremål för den skyldighet som avses i artikel 45.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 43

Beräkning av andelen permanent gräsmark

1.   Arealer som deklareras av jordbrukare som deltar i ordningen för småbrukare enligt avdelning V i förordning (EU) nr 1307/2013 samt de enheter inom ett jordbruksföretag som används för ekologisk produktion i enlighet med artikel 11 i rådets förordning (EG) nr 834/2007 (23) ska inte ingå i den andel arealer som utgörs av permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen och den referensandel som avses i artikel 45.2 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   Arealer som en jordbrukare deklarerat under 2012 som permanent betesmark som har ställts om till mark med annan användning får dras av vid beräkningen av arealer som utgörs av permanent gräsmark i enlighet med artikel 45.2 andra stycket a i förordning (EU) nr 1307/2013, upp till det antal hektar permanent betesmark eller permanent gräsmark som jordbrukaren etablerat efter 2012 och deklarerat under 2015 på nationell, regional eller subregional nivå eller jordbruksföretagsnivå, förutsatt att de befintliga regler för bibehållande av permanent betesmark som anges i artikel 6.2 i förordning (EG) nr 73/2009 och i artikel 93.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 har iakttagits.

Vid beräkningen av det antal hektar permanent betesmark eller permanent gräsmark etablerad efter 2012 som avses i första stycket ska bara de hektar permanent betesmark eller permanent gräsmark på en jordbruksareal som deklarerats under 2012, 2013 eller 2014 i enlighet med artikel 34.2 i förordning (EG) nr 73/2009 beaktas.

3.   Medlemsstaterna ska anpassa referensandelen om de bedömer att det finns en betydande inverkan på andelens utveckling till följd av i synnerhet en förändring av arealen under ekologisk produktion eller av populationen av deltagare i ordningen för småbrukare. I dessa fall ska medlemsstaterna informera kommissionen utan dröjsmål om den anpassning som gjorts och motiveringen till denna.

Artikel 44

Bibehållande av andelen permanent gräsmark

1.   Medlemsstaterna får föreskriva en individuell skyldighet för jordbrukare att inte ställa om arealer som utgörs av permanent gräsmark utan ett individuellt förhandstillstånd. De berörda jordbrukarna ska informeras om den skyldigheten utan dröjsmål och under alla omständigheter före den 15 november det år då den berörda medlemsstaten fastställer skyldigheten. Denna skyldighet ska endast gälla jordbrukare som är föremål för skyldigheterna enligt avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013 när det gäller arealer som utgörs av permanent gräsmark som inte omfattas av artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Vid utfärdandet av tillstånd får objektiva och icke-diskriminerande kriterier tillämpas, inbegripet miljömässiga kriterier. Om tillståndet enligt första stycket är förenat med villkoret att en annan areal med motsvarande antal hektar etableras som permanent gräsmark, ska den arealen, genom undantag från artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013, betraktas som permanent gräsmark från och med den första omställningsdagen. Sådana arealer ska användas för odling av gräs eller annat örtartat foder under minst fem på varandra följande år från omställningsdagen eller, om medlemsstaten så beslutar och om jordbrukarna ställer om arealer som redan används till att odla gräs och annat örtartat foder till arealer som utgörs av permanent gräsmark, under de återstående antal år som krävs för att uppnå de fem på varandra följande åren.

2.   Om det fastställs att den andel som avses i artikel 45.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 har minskat med mer än 5 % i förhållande till referensandelen i samma artikel, ska den berörda medlemsstaten föreskriva en skyldighet att återställa arealer till arealer som utgörs av permanent gräsmark och regler för undvikande av ny omställning av arealer som utgörs av permanent gräsmark.

Medlemsstaterna ska besluta vilka jordbrukare som ska vara föremål för återställningsskyldigheten bland jordbrukare som

| a) | är föremål för skyldigheterna enligt avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013 när det gäller arealer som utgörs av permanent gräsmark som inte omfattas av artikel 45.1 i samma förordning, och |
| --- | --- |

a)

är föremål för skyldigheterna enligt avdelning III kapitel 3 i förordning (EU) nr 1307/2013 när det gäller arealer som utgörs av permanent gräsmark som inte omfattas av artikel 45.1 i samma förordning, och

| b) | på grundval av de ansökningar som har lämnats in i enlighet med artikel 72 i förordning (EU) nr 1306/2013 eller artikel 19 i förordning (EG) nr 73/2009 under de två föregående kalenderåren eller, i fråga om 2015, under de tre föregående kalenderåren, förfogar över jordbruksarealer som ställts om från arealer som utgörs av permanent gräsmark eller permanent betesmark till arealer med annan användning. |
| --- | --- |

b)

på grundval av de ansökningar som har lämnats in i enlighet med artikel 72 i förordning (EU) nr 1306/2013 eller artikel 19 i förordning (EG) nr 73/2009 under de två föregående kalenderåren eller, i fråga om 2015, under de tre föregående kalenderåren, förfogar över jordbruksarealer som ställts om från arealer som utgörs av permanent gräsmark eller permanent betesmark till arealer med annan användning.

Om de perioder som avses i andra stycket b inbegriper kalenderår före 2015, ska skyldigheten att återställa också gälla för arealer som ställdes om till arealer med annan användning från permanent betesmark som var föremål för den skyldighet som avses i artikel 6.2 i förordning (EG) nr 73/2009 eller artikel 93.3 i förordning (EU) nr 1306/2013.

När medlemsstaterna fastställer vilka jordbrukare som ska återställa arealer till arealer som utgörs av permanent gräsmark ska de först fastställa den skyldigheten för jordbrukare som förfogar över en areal som ställts om från en areal som utgörs av permanent gräsmark eller permanent betesmark till en areal med annan användning i strid med kravet på tillstånd, i tillämpliga fall, enligt punkt 1 i denna artikel eller artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1122/2009. Dessa jordbrukare ska återställa hela den omställda arealen.

3.   Om tillämpningen av punkt 2 fjärde stycket inte leder till en ökning av den andel som avses i artikel 45.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 över tröskeln på 5 % ska medlemsstaterna föreskriva att jordbrukare som förfogar över en areal som ställts om från en areal som utgörs av permanent gräsmark eller permanent betesmark till en areal med annan användning under de perioder som avses i punkt 2 andra stycket b i denna artikel även ska återställa en procentandel av den omställda arealen till arealer som utgörs av permanent gräsmark eller etablera en annan areal som motsvarar denna procentsats som areal som utgörs av permanent gräsmark. Procentandelen ska beräknas på grundval av den areal som jordbrukaren ställde om under de perioder som avses i punkt 2 andra stycket b i denna artikel och den areal som krävs för att öka den andel som avses i artikel 45.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 över tröskeln på 5 %.

Vid beräkningen av den procentandel som avses i första stycket får medlemsstaterna från den areal som jordbrukaren ställt om utesluta de arealer som blivit permanent gräsmark efter den 31 december 2015, förutsatt att de utför administrativa korskontroller av de arealer permanent gräsmark som årligen deklarerats i den geospatiala stödansökan med hjälp av ett geografiskt snitt med den areal som under 2015 deklarerats som permanent betesmark och som registrerats i identifieringssystemet för jordbruksskiften och förutsatt att dessa arealer som utgörs av permanent gräsmark inte etablerats till följd av en skyldighet att återställa eller etablera en areal som utgörs av permanent gräsmark enligt punkt 2 eller denna punkt. Om en sådan uteslutning inte gör det möjligt att öka den andel som avses i artikel 45.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 till en nivå över tröskeln på 5 % får dock medlemsstaterna inte utesluta de arealerna.

Arealer som utgörs av permanent gräsmark eller permanent betesmark och som jordbrukare anlägger inom ramen för åtaganden i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (24) och förordning (EU) nr 1305/2013 ska inte beaktas i den areal som jordbrukaren ställer om vid beräkningen av procentandelen enligt första stycket.

Jordbrukarna ska utan dröjsmål informeras om den individuella återställningsskyldigheten och reglerna för undvikande av ny omställning av arealer som utgörs av permanent gräsmark, och under alla omständigheter före den 31 december det år då minskningen på mer än 5 % fastställs. Återställningsskyldigheten ska vara fullgjord senast sista dagen för inlämning av den samlade ansökan för det påföljande året eller, i fråga om Sverige och Finland, den 30 juni påföljande år.

Genom undantag från artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013 ska arealer som återställs till eller som etableras som arealer som utgörs av permanent gräsmark betraktas som permanent gräsmark från och med återställningens eller etableringens första dag. Sådana arealer ska användas för odling av gräs eller annat örtartat foder under minst fem på varandra följande år från omställningsdagen eller, om medlemsstaten så beslutar och om jordbrukarna ställer om arealer som redan används till att odla gräs och annat örtartat foder till arealer som utgörs av permanent gräsmark, under de återstående antal år som krävs för att uppnå de fem på varandra följande åren.

AVSNITT 4

Arealer med ekologiskt fokus

Artikel 45

Ytterligare kriterier för typer av arealer med ekologiskt fokus

1.   Vid bedömning av huruvida de typer av arealer som förtecknas i artikel 46.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 kan betecknas som arealer med ekologiskt fokus ska punkterna 2–11 i den här artikeln tillämpas.

2.   På mark som ligger i träda ska det inte förekomma någon jordbruksproduktion. Genom undantag från artikel 4.1 h i förordning (EU) nr 1307/2013 ska mark som ligger i träda under mer än fem år för att uppfylla kravet avseende arealer med ekologiskt fokus förbli åkermark.

3.   Terrasser ska utgöras av terrasser som skyddas enligt GAEC 7 i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 samt andra terrasser. Medlemsstaterna får besluta att enbart terrasser som skyddas enligt GAEC 7 ska betraktas som arealer med ekologiskt fokus. De medlemsstater som beslutar att även andra typer av terrasser ska betraktas som arealer med ekologiskt fokus ska fastställa kriterier för dessa terrasser, däribland deras minimihöjd, på grundval av nationella eller regionala särdrag.

4.   Landskapselement ska vara sådana element som jordbrukare förfogar över och som skyddas enligt GAEC 7, SMR 2 eller SMR 3 i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 samt följande element:

| a) | Häckar eller skogsremsor med en bredd av upp till 10 meter. |
| --- | --- |

a)

Häckar eller skogsremsor med en bredd av upp till 10 meter.

| b) | Isolerade träd med en krondiameter på minst 4 meter. |
| --- | --- |

b)

Isolerade träd med en krondiameter på minst 4 meter.

| c) | Träd på rad med en krondiameter på minst 4 meter. Utrymmet mellan kronorna får inte överskrida 5 meter. |
| --- | --- |

c)

Träd på rad med en krondiameter på minst 4 meter. Utrymmet mellan kronorna får inte överskrida 5 meter.

| d) | Träd i grupp som förbinds med överlappande krontäcken och skogsdungar på, i båda fallen, högst 0,3 ha. |
| --- | --- |

d)

Träd i grupp som förbinds med överlappande krontäcken och skogsdungar på, i båda fallen, högst 0,3 ha.

| e) | Åkerrenar med en bredd av 1–20 meter där det inte förekommer jordbruksproduktion. |
| --- | --- |

e)

Åkerrenar med en bredd av 1–20 meter där det inte förekommer jordbruksproduktion.

| f) | Dammar på högst 0,1 ha. Reservoarer av betong eller plast ska inte betraktas som arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

f)

Dammar på högst 0,1 ha. Reservoarer av betong eller plast ska inte betraktas som arealer med ekologiskt fokus.

| g) | Diken med en bredd av högst 6 meter, däribland öppna vattendrag för konstbevattnings- eller dräneringsändamål. Kanaler med murar av betong ska inte betraktas som arealer med ekologiskt fokus. |
| --- | --- |

g)

Diken med en bredd av högst 6 meter, däribland öppna vattendrag för konstbevattnings- eller dräneringsändamål. Kanaler med murar av betong ska inte betraktas som arealer med ekologiskt fokus.

| h) | Traditionella stenmurar. |
| --- | --- |

h)

Traditionella stenmurar.

Medlemsstaterna får i vederbörligen motiverade fall besluta att begränsa urvalet av landskapselement till de element som skyddas enligt GAEC 7, SMR 2 eller SMR 3 i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och/eller till ett eller flera av de element som förtecknas i första stycket a–h.

För tillämpning av första stycket b och c får medlemsstaterna inkludera träd som de erkänner som värdefulla landskapselement och som har en krondiameter på mindre än 4 meter.

För tillämpning av första stycket e får medlemsstaterna fastställa en lägre högsta bredd.

För tillämpning av första stycket f får medlemsstaterna fastställa en minimistorlek på dammar och att en remsa med strandnära växtlighet längs vattnet med en bredd av upp till 10 meter ska räknas med i dammens storlek. De får fastställa kriterier för att säkerställa att dammar har ett naturvärde, där den roll som naturliga dammar spelar för bevarandet av habitat och arter beaktas.

För tillämpning av första stycket h ska medlemsstaterna fastställa minimikriterier utifrån nationella eller regionala särdrag, inbegripet gränser för höjd- och breddmått.

5.   Buffertområden ska innefatta buffertområden längs vattendrag som krävs enligt GAEC 1, SMR 1 eller SMR 10 i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 samt andra buffertområden. Medlemsstaterna ska fastställa minimibredden för dessa andra typer av buffertområden, som dock inte får underskrida 1 meter. De ska vara belägna på eller intill åkermark och så att deras långsidor är parallella med randen på ett vattendrag eller en vattenförekomst. Längs vattendrag kan de innefatta remsor med strandnära växtlighet med en bredd av upp till 10 meter. På buffertområden får ingen jordbruksproduktion förekomma. Genom undantag från kravet på avsaknad av produktion får medlemsstaterna tillåta bete eller mejning, förutsatt att buffertområdet kan särskiljas från angränsande jordbruksmark.

6.   Trädjordbrukshektar ska betraktas som åkermark som berättigar till stöd enligt den ordning för grundstöd eller det system för enhetlig arealersättning som avses i avdelning III kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och som uppfyller de villkor enligt vilka stöd enligt artikel 44 i förordning (EG) nr 1698/2005 eller artikel 23 i förordning (EU) nr 1305/2013 beviljas eller har beviljats.

7.   När det gäller remsor med stödberättigande hektar längs skogsbryn kan medlemsstaterna besluta antingen att tillåta jordbruksproduktion eller uppställa ett krav på frånvaro av jordbruksproduktion, eller föreskriva båda möjligheterna för jordbrukarna. Om medlemsstaterna beslutar att inte tillåta jordbruksproduktion kan de, genom undantag från kravet på frånvaro av jordbruksproduktion, tillåta bete eller avverkning under förutsättning att remsan förblir urskiljbar från angränsande jordbruksmark. Minimibredden för dessa remsor ska fastställas av medlemsstaten, men ska inte vara under 1 meter. Maximibredden ska vara 10 meter.

8.   När det gäller arealer med skottskog med kort omloppstid där inga mineralgödselmedel eller växtskyddsmedel används ska medlemsstaterna fastställa en förteckning över arter som får användas för detta ändamål, genom att ur den förteckning som upprättats enligt artikel 4.2 c i förordning (EU) nr 1307/2013 välja ut de arter som är mest lämpliga ur ett ekologiskt perspektiv och därigenom utesluta arter som uppenbart inte är inhemska. Medlemsstaterna ska också fastställa kraven angående användning av mineralgödselmedel och växtskyddsmedel mot bakgrund av målet för arealer med ekologiskt fokus, särskilt för att skydda och förbättra den biologiska mångfalden.

9.   Arealer med fånggrödor eller växttäcke ska innefatta sådana arealer som etablerats enligt kraven i SMR 1 i enlighet med bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och andra arealer med fånggrödor eller växttäcke, förutsatt att de etablerats genom sådd av en blandning av arter av grödor eller genom insådd av gräs i huvudgrödan. Medlemsstaterna ska upprätta förteckningen över de blandningar av arter av grödor som ska användas och perioden för sådd av fånggrödor eller växttäcke, och kan fastställa ytterligare villkor vad gäller produktionsmetoder. Den period som fastställs av medlemsstaterna får inte utsträckas längre än den 1 oktober.

Arealer med fånggrödor eller växttäcke ska inte innefatta arealer under höstgrödor som normalt sås på hösten för skörd eller bete. De ska inte heller innefatta de arealer som täcks av likvärdiga metoder enligt avsnitt I punkterna 3 och 4 i bilaga IX till förordning (EU) nr 1307/2013 vilka genomförs med hjälp av åtaganden enligt artikel 43.3 a i samma förordning.

10.   På arealer med kvävefixerande grödor ska jordbrukare odla sådana kvävefixerande grödor som är upptagna i en av medlemsstaten fastställd förteckning. Denna förteckning ska innehålla de kvävefixerande grödor som enligt medlemsstatens bedömning bidrar till målet att förbättra den biologiska mångfalden. Dessa grödor ska föreligga under växtodlingssäsongen. Medlemsstaterna ska fastställa regler om var kvävefixerande grödor som motsvarar kraven för arealer med ekologiskt fokus kan odlas. Dessa regler ska beakta behovet att uppnå målen med direktiven 91/676/EEG och 2000/60/EG och med tanke på de kvävefixerande grödornas potential att höja risken för kväveutlakning under hösten. Medlemsstaterna kan fastställa ytterligare villkor i synnerhet vad gäller produktionsmetoder.

Arealer med kvävefixerande grödor ska inte innefatta de arealer som täcks av likvärdiga metoder enligt avsnitt I punkterna 3 och 4 i bilaga IX till förordning (EU) nr 1307/2013 vilka genomförs med hjälp av åtaganden enligt artikel 43.3 a i samma förordning.

11.   En jordbrukare kan endast deklarera samma areal eller landskapselement en gång under ett ansökningsår med avseende på syftet att uppfylla kravet gällande arealer med ekologiskt fokus.

Artikel 46

Regler för regionalt genomförande av arealer med ekologiskt fokus

1.   De medlemsstater som väljer ett regionalt genomförande enligt artikel 46.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska fastställa regioner för detta. Regionerna ska utgöras av samlade och enhetliga geografiska områden med liknande jordbruks- och miljöförutsättningar. För detta ändamål ska enhetlighet avse jordmånstyp, höjd och förekomst av naturområden och delvis orörda naturområden.

2.   Inom de på detta sätt fastställda regionerna ska medlemsstaterna utse de arealer där upp till hälften av procentandelarna för kraven på arealer med ekologiskt fokus måste genomföras.

3.   För de på detta sätt fastställda arealerna ska medlemsstaterna föreskriva särskilda skyldigheter för deltagande jordbrukare eller grupper av jordbrukare. Dessa skyldigheter ska säkerställa att arealerna med ekologiskt fokus blir sammanhängande och gränsar till varandra. Skyldigheterna för deltagande jordbrukare eller jordbrukargrupper ska innefatta ett krav på att för varje deltagande jordbrukare ska minst 50 % av den areal som omfattas av skyldigheten enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 vara belägen på dennes jordbruksföretags mark inom regionen och i enlighet med artikel 46.2 andra stycket i den förordningen.

4.   Skyldigheterna för deltagande jordbrukare eller jordbrukargrupper ska säkerställa att de sammanhängande arealer med ekologiskt fokus som avses i punkt 3 består av en eller flera av de arealer som avses i artikel 46.2 första stycket a, c, d och h i förordning (EU) nr 1307/2013.

5.   När medlemsstaterna utser arealer och föreskriver skyldigheter enligt punkterna 2 och 3 ska de i tillämpliga fall beakta befintliga nationella eller regionala strategier för biologisk mångfald och/eller strategier avseende begränsning av samt anpassning till klimatförändringar, förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt eller behov som identifierats i syfte att garantera att Natura 2000-nätet enligt artikel 10 i direktiv 92/43/EEG är ekologiskt sammanhängande eller för att bidra till genomförandet av strategin för grön infrastruktur.

6.   Innan de föreskriver skyldigheter för jordbrukare ska medlemsstaterna samråda med berörda jordbrukare eller jordbrukargrupper och andra relevanta intressenter. Efter detta samråd ska medlemsstaterna fastställa en slutlig detaljerad plan för det regionala genomförandet och informera de intressenter som deltog i samrådet och berörda jordbrukare eller jordbrukargrupper om denna plan, inbegripet vilka arealer som utsetts, skyldigheterna för deltagande jordbrukare eller jordbrukargrupper och särskilt den exakta procentandel som varje individuell jordbrukare måste genomföra på sitt eget jordbruksföretag. Medlemsstaterna ska skicka dessa uppgifter till jordbrukarna senast den 30 juni året före det år då det regionala genomförandet kommer att tillämpas eller, för det första år då denna förordning tillämpas, i god tid så att jordbrukarna kan skicka en relevant ansökan.

Utan att det påverkar det stöd till jordbrukare som avses i artikel 43.9 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska medlemsstaterna se till att arrangemang ingås i fråga om ekonomiska ersättningar mellan jordbrukare och om administrativa sanktioner när kravet avseende sammanhängande arealer med ekologiskt fokus inte efterlevs.

Artikel 47

Regler för gemensamt genomförande och de kriterier som jordbruksföretag ska uppfylla för att anses ligga nära varandra

1.   De medlemsstater som beslutar att tillåta ett gemensamt genomförande enligt artikel 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska fastställa de kriterier som ska uppfyllas av jordbruksföretag som ska anses ligga nära varandra, på grundval av ett av följande krav:

| a) | Jordbrukare vars jordbruksföretag till 80 % ligger i samma kommun. |
| --- | --- |

a)

Jordbrukare vars jordbruksföretag till 80 % ligger i samma kommun.

| b) | Jordbrukare vars jordbruksföretag till 80 % ligger inom ett område med en radie av ett visst antal kilometer som fastställs av medlemsstaten och som högst uppgår till 15 km. |
| --- | --- |

b)

Jordbrukare vars jordbruksföretag till 80 % ligger inom ett område med en radie av ett visst antal kilometer som fastställs av medlemsstaten och som högst uppgår till 15 km.

2.   De medlemsstater som väljer att utse de arealer där ett gemensamt genomförande är möjligt och väljer att införa skyldigheter för deltagande jordbrukare eller jordbrukargrupper ska beakta befintliga nationella eller regionala strategier för biologiska mångfald och/eller strategier avseende begränsning av samt anpassning till klimatförändringar, förvaltningsplaner för avrinningsdistrikt eller behov som identifierats i syfte att garantera att Natura 2000-nätet enligt artikel 10 i direktiv 92/43/EEG är ekologiskt sammanhängande eller för att bidra till främjandet av grön infrastruktur.

3.   Skyldigheterna för deltagande jordbrukare eller jordbrukargrupper enligt punkt 2 ska innefatta villkoret att de sammanhängande arealerna med ekologiskt fokus består av en eller flera av de arealer som avses i artikel 46.2 andra stycket a, c, d och h i förordning (EU) nr 1307/2013.

4.   Jordbrukare som deltar i ett gemensamt genomförande ska ingå ett skriftligt avtal som innehåller uppgifter om interna arrangemang för ekonomisk ersättning och om administrativa sanktioner vid bristande efterlevnad av villkoren för den gemensamma arealen med ekologiskt fokus.

Artikel 48

Fastställande av storleksförhållandet mellan skogsmark och jordbruksmark

1.   De medlemsstater som beslutar att genomföra artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska fastställa den procentandel skog i förhållande till den totala markytan som avses i första stycket i den punkten på grundval av tillgängliga uppgifter från Eurostat. Uppgifter om skog ska bygga på den definition som används av FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och ska utesluta annan trädbevuxen mark. Den totala markytan ska inte innefatta det område som täcks av inlandsvatten, inbegripet floder och sjöar.

2.   Storleksförhållandet mellan skogsmark och jordbruksmark enligt artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska beräknas på grundval av tillgängliga uppgifter från Eurostat. Om det inte finns några sådana tillgängliga uppgifter från Eurostat angående skogtäckt areal och jordbruksmark på den erforderliga skalan för att kunna bedöma andelen skog på en områdesnivå motsvarande LAU2-nivå eller en annan tydligt avgränsad enhet som omfattar ett samlat, tydligt och sammanhängande geografiskt område med likartade jordbruksförutsättningar, får andra uppgiftskällor användas.

Medlemsstaterna ska visa att de har använt aktuella och konsekventa uppgifter om skogtäckt areal och jordbruksmark som i möjligaste mån avspeglar den aktuella situationen.

3.   De uppgifter och beräkningar som avses i punkterna 1 och 2 ska gälla i tre år. Efter denna treårsperiod ska de medlemsstater som beslutar att fortsätta att tillämpa undantaget enligt artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 och att förlänga den treårsperioden göra en ny beräkning av storleksförhållandena enligt punkterna 1 och 2 i den här artikeln på grundval av senast tillgängliga uppgifter.

Om administrativa gränser ändras och detta påverkar storleksförhållandet enligt punkt 2 ska uppgifterna och beräkningarna bedömas på nytt och alla ändringar när det gäller tillämpningen av undantaget anmälas till kommissionen.

KAPITEL 4

STÖD TILL UNGA JORDBRUKARE

Artikel 49

Tillträde för juridiska personer till stödordningen för unga jordbrukare

1.   Det årliga stöd till unga jordbrukare som avses i artikel 50.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska beviljas en juridisk person, oberoende av juridisk form, om följande villkor är uppfyllda:

| a) | Den juridiska personen är berättigad till stöd enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning enligt avdelning III kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och har aktiverat stödrätter eller deklarerat stödberättigande hektar i enlighet med artikel 50.4 i den förordningen. |
| --- | --- |

a)

Den juridiska personen är berättigad till stöd enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning enligt avdelning III kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och har aktiverat stödrätter eller deklarerat stödberättigande hektar i enlighet med artikel 50.4 i den förordningen.

| b) | En ung jordbrukare i den mening som avses i artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 utövar faktisk och varaktig kontroll över den juridiska personen när det gäller beslut om ledning, ersättningar och ekonomiska risker under det första år som den juridiska personen ansöker om stöd enligt ordningen för unga jordbrukare. Om flera fysiska personer, som kan omfatta en eller flera personer som inte är unga jordbrukare, deltar i den juridiska personens kapital eller förvaltningen av den juridiska personen, ska den unga jordbrukaren, antingen enskilt eller tillsammans med andra jordbrukare, kunna utöva sådan faktisk och varaktig kontroll. |
| --- | --- |

b)

En ung jordbrukare i den mening som avses i artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 utövar faktisk och varaktig kontroll över den juridiska personen när det gäller beslut om ledning, ersättningar och ekonomiska risker under det första år som den juridiska personen ansöker om stöd enligt ordningen för unga jordbrukare. Om flera fysiska personer, som kan omfatta en eller flera personer som inte är unga jordbrukare, deltar i den juridiska personens kapital eller förvaltningen av den juridiska personen, ska den unga jordbrukaren, antingen enskilt eller tillsammans med andra jordbrukare, kunna utöva sådan faktisk och varaktig kontroll.

| c) | Minst en av de unga jordbrukare som uppfyller det villkor som anges i led b uppfyller de kriterier för stödberättigande som medlemsstaterna eventuellt har fastställt i enlighet med artikel 50.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, såvida medlemsstaterna inte har beslutat att dessa kriterier ska tillämpas på alla sådana unga jordbrukare. |
| --- | --- |

c)

Minst en av de unga jordbrukare som uppfyller det villkor som anges i led b uppfyller de kriterier för stödberättigande som medlemsstaterna eventuellt har fastställt i enlighet med artikel 50.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, såvida medlemsstaterna inte har beslutat att dessa kriterier ska tillämpas på alla sådana unga jordbrukare.

Om en annan juridisk person helt eller tillsammans med andra kontrollerar en juridisk person ska villkoren i första stycket b tillämpas på varje fysisk person som har kontroll över denna andra juridiska person.

2.   Det stöd som avses i artikel 50.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska inte längre beviljas om ingen av de unga jordbrukare som uppfyller kriterierna i punkt 1 första stycket b och, i tillämpliga fall, punkt 1 första stycket c längre har kontroll över den juridiska personen.

3.   Vid tillämpning av denna artikel ska följande gälla:

| a) | Varje hänvisning i artikel 50.4–50.10 i förordning (EU) nr 1307/2013 till jordbrukare ska anses som en hänvisning till den juridiska person som avses i den här artikeln. |
| --- | --- |

a)

Varje hänvisning i artikel 50.4–50.10 i förordning (EU) nr 1307/2013 till jordbrukare ska anses som en hänvisning till den juridiska person som avses i den här artikeln.

| b) | Hänvisningen i artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1307/2013 till den första ansökan inom ramen för ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning ska anses som en hänvisning till den juridiska personens första ansökan om stöd inom ramen för stödet till unga jordbrukare. |
| --- | --- |

b)

Hänvisningen i artikel 50.2 a i förordning (EU) nr 1307/2013 till den första ansökan inom ramen för ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning ska anses som en hänvisning till den juridiska personens första ansökan om stöd inom ramen för stödet till unga jordbrukare.

| c) | Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 i den här artikeln ska hänvisningen i artikel 50.5 andra meningen i förordning (EU) nr 1307/2013 till etablering anses som en hänvisning till etableringen av de unga jordbrukare som har kontroll över den juridiska personen i enlighet med punkt 1 första stycket b i den här artikeln. |
| --- | --- |

c)

Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 4 i den här artikeln ska hänvisningen i artikel 50.5 andra meningen i förordning (EU) nr 1307/2013 till etablering anses som en hänvisning till etableringen av de unga jordbrukare som har kontroll över den juridiska personen i enlighet med punkt 1 första stycket b i den här artikeln.

4.   Om flera unga jordbrukare enligt punkt 1 första stycket b har förvärvat kontroll över den juridiska personen vid olika tillfällen, ska det tidigaste förvärvet av kontroll anses vara den tidpunkt för etablering som avses i artikel 50.5 andra meningen i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 50

Tillträde för en grupp fysiska personer till stödordningen för unga jordbrukare

Artikel 49 ska i tillämpliga delar gälla i fråga om en grupp fysiska personer enligt artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013 för vilka kraven i artikel 49.1 a i den här förordningen är uppfyllda på gruppnivå.

KAPITEL 5

KOPPLAT STÖD

AVSNITT 1

Frivilligt kopplat stöd

Artikel 51

Definitioner

I detta avsnitt ska med kopplade stödåtgärder avses åtgärder för att genomföra det frivilliga kopplade stöd som avses i artikel 52.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 52

Allmänna principer

1.   De regioner som avses i artikel 52.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska anges av medlemsstaterna i enlighet med objektiva och icke-diskriminerande kriterier, t.ex. jordbruksmässiga och socioekonomiska särdrag och regional jordbrukspotential eller institutionell eller administrativ struktur. Sådana regioner kan skilja sig från de regioner som fastställs inom ramen för andra stödordningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   När medlemsstaterna anger de särskilda typer av jordbruk eller särskilda jordbrukssektorer som avses i artikel 52.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska de i synnerhet beakta relevanta produktionsstrukturer och produktionsvillkor i den berörda regionen eller sektorn.

3.   Vid tillämpning av artikel 52.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska vissa typer av jordbruk eller vissa jordbrukssektorer anses ha svårigheter om det finns risk för nedläggning eller produktionsminskning på grund av bland annat svag lönsamhet i den verksamhet som bedrivs, vilket negativt påverkar den ekonomiska, sociala eller miljömässiga balansen i den berörda regionen eller sektorn.

Artikel 53

Villkor för beviljande av stöd

1.   Medlemsstaterna ska fastställa kriterier för stödberättigande när det gäller kopplade stödåtgärder i överensstämmelse med regelverket i förordning (EU) nr 1307/2013 och villkoren i denna förordning.

2.   De arealer, avkastningar och antal djur som avses i artikel 52.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska fastställas av medlemsstaterna på regional nivå eller sektorsnivå. De ska avspegla den högsta avkastning eller odlingsareal eller det högsta antal djur som uppnåtts i den berörda regionen eller sektorn under minst ett år av den femårsperiod som föregår året för det beslut som avses i artikel 53.1 i den förordningen.

Det årliga stödet ska uttryckas som stödbelopp per enhet. Det ska grundas på förhållandet mellan det belopp som fastställs för finansieringen av den åtgärd som anmälts enligt punkt 3 i i bilaga I till denna förordning och antingen den areal eller det antal djur som berättigar till stöd under det berörda året, eller den areal eller det antal djur som fastställts i enlighet med första stycket.

3.   Om de kopplade stödåtgärderna avser sådana oljeväxter som avses i bilagan till samförståndsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Förenta staterna om oljeväxter inom ramen för Gatt, får summan av de maximala arealer som omfattas av stöd och som anmälts av medlemsstaterna inte överstiga den maximala areal för hela unionen som fastställts för efterlevnad av unionens internationella åtaganden.

Om den maximala areal som anges i första stycket överskrids ska de berörda medlemsstaterna anpassa den areal som anmälts genom att tillämpa en nedsättningskoefficient som grundar sig på förhållandet mellan den tillåtna maximala arealen och den totala areal som anmälts för stöd till sådana oljeväxter enligt första stycket.

Kommissionen ska fastställa den nedsättningskoefficient som avses i andra stycket med hjälp av genomförandeakter som antas utan tillämpning av det förfarande som avses i artikel 71.2 eller 71.3 i förordning (EU) nr 1307/2013.

4.   Om de kopplade stödåtgärderna avser nötkreatur och/eller får och getter ska medlemsstaterna, som ett villkor för stödberättigande, ange de krav på identifiering och registrering av djur som avses i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (25) respektive rådets förordning (EG) nr 21/2004 (26).

5.   Medlemsstaterna får inte bevilja arealbaserat kopplat stöd till områden som inte är stödberättigande arealer enligt artikel 32.2, 32.3 och 32.4 i förordning (EU) nr 1307/2013. Om medlemsstaterna beviljar kopplat stöd till hampa, ska villkoret i artikel 32.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 9 i den här förordningen tillämpas.

Artikel 54

Förenlighet och kumulering av stöd

1.   Vid tillämpning av artikel 52.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska de åtgärder som föreskrivs i förordning (EU) nr 1305/2013 och Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (27) betraktas som ”andra unionsåtgärder och annan unionspolitik”.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa förenlighet mellan

| a) | kopplade stödåtgärder och åtgärder som genomförs i enlighet med andra unionsåtgärder och annan unionspolitik, |
| --- | --- |

a)

kopplade stödåtgärder och åtgärder som genomförs i enlighet med andra unionsåtgärder och annan unionspolitik,

| b) | olika kopplade stödåtgärder, och |
| --- | --- |

b)

olika kopplade stödåtgärder, och

| c) | kopplade stödåtgärder och åtgärder som finansieras genom statligt stöd. |
| --- | --- |

c)

kopplade stödåtgärder och åtgärder som finansieras genom statligt stöd.

Medlemsstaterna ska säkerställa att kopplade stödåtgärder inte hindrar andra åtgärder enligt första stycket från att fungera väl.

3.   Om stöd enligt en viss kopplad stödåtgärd också kan beviljas enligt en annan kopplad stödåtgärd, eller enligt en åtgärd som genomförs enligt andra unionsåtgärder och annan unionspolitik, ska medlemsstaterna säkerställa att jordbrukaren kan få stöd för att uppnå det mål som avses i artikel 52.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 endast inom ramen för en av dessa åtgärder.

Artikel 55

Kriterier för kommissionens godkännande

1.   Vid tillämpning av artikel 55.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013 ska en brist på alternativ anses föreligga om

| a) | ingen annan produktion än den som omfattas av kopplade stödåtgärder kan genomföras i den berörda regionen eller sektorn eller om en fortsättning av sådan produktion kräver stora förändringar i produktionsstrukturerna, eller |
| --- | --- |

a)

ingen annan produktion än den som omfattas av kopplade stödåtgärder kan genomföras i den berörda regionen eller sektorn eller om en fortsättning av sådan produktion kräver stora förändringar i produktionsstrukturerna, eller

| b) | omställning till en annan produktion är kraftigt kringskuren på grund av bristande tillgång till mark eller infrastruktur anpassad till den produktionen eller på grund av betydande konsekutiva minskningar av antalet företag, av den investeringsnivå som behövs till följd av omställningen eller liknande skäl. |
| --- | --- |

b)

omställning till en annan produktion är kraftigt kringskuren på grund av bristande tillgång till mark eller infrastruktur anpassad till den produktionen eller på grund av betydande konsekutiva minskningar av antalet företag, av den investeringsnivå som behövs till följd av omställningen eller liknande skäl.

2.   Vid tillämpning av artikel 55.1 b i förordning (EU) nr 1307/2013 ska det anses vara nödvändigt att förse den lokala bearbetningsindustrin med stabila leveranser när ett tillfälligt stopp i eller en minskning av produktionen i den berörda regionen eller sektorn väntas ha en negativ inverkan på verksamheten och därmed lönsamheten eller sysselsättningen i företag som befinner sig i ett senare led i förädlingskedjan och som till stor del är beroende av en sådan produktion, till exempel företag som bearbetar råvaror, slakterier eller företag inom livsmedelsindustrin. Sådana företag i senare led måste vara belägna i respektive region eller vara ytterst beroende av sektorn för sin fortsatta verksamhet.

3.   Vid tillämpning av artikel 55.1 c i förordning (EU) nr 1307/2013 ska kontinuerliga störningar på den berörda marknaden anses föreligga när jordbrukare i den berörda regionen eller sektorn drabbas av ekonomiska förluster till följd av framför allt förorening, kontaminering eller kvalitetsförsämring av miljön kopplad till en specifik händelse med begränsad geografisk utsträckning.

4.   Vid bedömningen av den stödnivå för kopplat stöd som kommer att följa av åtgärder som ska godkännas och som anmälts av medlemsstaten ska kommissionen ta hänsyn till nivån på de kopplade direktstöd som beviljats under minst ett år inom referensperioden 2010–2014 enligt artikel 53.4 i förordning (EU) nr 1307/2013.

AVSNITT 2

Grödspecifikt stöd för bomull

Artikel 56

Godkännande av jordbruksmark för bomullsproduktion

Medlemsstaterna ska fastställa objektiva kriterier för godkännande av jordbruksmark i enlighet med artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Kriterierna ska vara grundade på en eller flera av följande faktorer:

| a) | De ekonomiska förhållandena inom jordbruket i de regioner som har en betydande bomullsproduktion. |
| --- | --- |

a)

De ekonomiska förhållandena inom jordbruket i de regioner som har en betydande bomullsproduktion.

| b) | Jordmåns- och klimatförhållandena i de berörda områdena. |
| --- | --- |

b)

Jordmåns- och klimatförhållandena i de berörda områdena.

| c) | Förvaltningen av bevattningsresurser. |
| --- | --- |

c)

Förvaltningen av bevattningsresurser.

| d) | Växtföljder och odlingstekniker som sannolikt är miljövänliga. |
| --- | --- |

d)

Växtföljder och odlingstekniker som sannolikt är miljövänliga.

Artikel 57

Godkännande av sorter för sådd

Vid tillämpning av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska medlemsstaterna godkänna de sorter som registrerats i den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter, antagen genom direktiv 2002/53/EG, och som är anpassade till marknadsbehoven.

Artikel 58

Regler för stödberättigande

Sådd på de arealer som avses i artikel 57.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska ske enligt en lägsta planteringstäthet, som ska fastställas av den berörda medlemsstaten på grundval av jordmåns- och klimatförhållandena och, i tillämpliga fall, regionala särdrag.

Artikel 59

Jordbruksmetoder

Medlemsstaterna får fastställa särskilda bestämmelser för sådana jordbruksmetoder som krävs för att upprätthålla och skörda grödor under normala odlingsbetingelser.

Artikel 60

Godkännande av branschorganisationer

1.   Varje år ska medlemsstaterna, för en period av ett år med start senast den 1 mars, godkänna en branschorganisation enligt artikel 59.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 som ansöker om att bli en sådan godkänd organisation och som

| a) | omfattar en sammanlagd areal på minst 4 000 ha, vilken fastställts av medlemsstaten och som uppfyller de kriterier för godkännande som fastställs i artikel 56 i denna förordning, |
| --- | --- |

a)

omfattar en sammanlagd areal på minst 4 000 ha, vilken fastställts av medlemsstaten och som uppfyller de kriterier för godkännande som fastställs i artikel 56 i denna förordning,

| b) | innefattar minst ett rensningsföretag, och |
| --- | --- |

b)

innefattar minst ett rensningsföretag, och

| c) | har antagit en intern arbetsordning, särskilt angående villkor för medlemskap och avgifter, i enlighet med nationella regler och unionsregler. |
| --- | --- |

c)

har antagit en intern arbetsordning, särskilt angående villkor för medlemskap och avgifter, i enlighet med nationella regler och unionsregler.

2.   Om det konstateras att en godkänd branschorganisation inte uppfyller kriterierna för godkännande enligt punkt 1 ska medlemsstaten återkalla godkännandet, såvida inte åtgärder vidtas för att iaktta kriterierna. Medlemsstaten ska meddela branschorganisationen om den har planer på att återkalla godkännandet och samtidigt motivera varför. Medlemsstaten ska ge branschorganisationen möjlighet att lämna synpunkter under en angiven tidsperiod.

En jordbrukare som är medlem i en godkänd branschorganisation vars godkännande återkallas i enlighet med första stycket ska förlora rätten till det ökade stöd som anges i artikel 60.2 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 61

Producenters skyldigheter

1.   En producent får inte vara medlem i mer än en godkänd branschorganisation som avses i artikel 59.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   En producent som är medlem i en godkänd branschorganisation ska endast leverera sin bomull till ett rensningsföretag som tillhör samma organisation.

3.   Producenternas medlemskap i en godkänd branschorganisation ska vara frivilligt.

KAPITEL 6

ANMÄLNINGAR

Artikel 62

Anmälningar rörande definitioner och tillhörande bestämmelser

Medlemsstaterna ska senast den 31 januari 2015 till kommissionen anmäla alla beslut som fattas i enlighet med artikel 4.2 i förordning (EU) nr 1307/2013. Anmälan ska innehålla närmare uppgifter om besluten, motiveringen till besluten och de objektiva kriterier på grundval av vilka besluten har fattats.

Artikel 63

Anmälningar rörande nedsättningskoefficienten enligt artikel 32.5 i förordning (EU) nr 1307/2013

Medlemsstaterna ska senast den 31 januari 2015 till kommissionen anmäla alla beslut som fattas enligt artikel 8. Anmälan ska innehålla närmare uppgifter om besluten, motiveringen till besluten och de objektiva kriterier på grundval av vilka besluten har fattats.

Artikel 64

Anmälningar rörande grundstöd

1.   Om en medlemsstat till kommissionen anmäler sina beslut enligt artiklarna 22.2, 22.3, 24.10, 29 och 40.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska anmälan innehålla närmare uppgifter om besluten. För beslut enligt artiklarna 24.10, 29 och 40.4 i den förordningen ska det i tillämpliga fall dessutom ingå en motivering.

Om en medlemsstat till kommissionen anmäler sina beslut enligt artikel 23.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska anmälan innehålla närmare uppgifter om besluten, motiveringen till besluten och de objektiva kriterier på grundval av vilka besluten har fattats, i synnerhet de kriterier som använts för fastställande av regioner enligt artikel 23.1 i förordningen, de kriterier som använts för fördelning av de nationella taken mellan regioner enligt artikel 23.2 i förordningen och de kriterier som använts för årliga successiva ändringar enligt artikel 23.3 i förordningen.

2.   Om en medlemsstat beslutar att utnyttja de möjligheter som föreskrivs i artiklarna 30.7, 30.11 b, 32.3 b, 32.5 och 36.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den, senast den 31 januari under det första tillämpningsåret för ett sådant beslut, till kommissionen anmäla närmare uppgifter om besluten samt motiveringen till besluten och, i tillämpliga fall, de objektiva kriterier på grundval av vilka besluten har fattats.

Om det beslut som avses i artikel 30.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 blir föremål för en översyn ska de uppgifter som avses i första stycket i den här punkten anmälas till kommissionen senast den 31 januari under det första tillämpningsåret för ett sådant beslut som setts över.

3.   Om en medlemsstat beslutar att utnyttja den möjlighet som avses i artikel 34.3 och 34.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den anmäla sitt beslut till kommissionen senast den 31 januari under det första tillämpningsåret för beslutet.

4.   Om en medlemsstat beslutar att utnyttja de möjligheter som föreskrivs i artiklarna 39.1 andra stycket, 40.2 och 40.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den, senast den 31 juli året före det första tillämpningsåret för ett sådant beslut, till kommissionen anmäla närmare uppgifter om samt motiveringen till besluten och, i tillämpliga fall, de objektiva kriterier på grundval av vilka besluten har fattats.

5.   Om en medlemsstat beslutar att tillämpa det system för enhetlig arealersättning som föreskrivs i artikel 36.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den, senast den 1 september varje år och för det berörda ansökningsåret, till kommissionen anmäla det totala antal hektar som jordbrukarna har deklarerat i enlighet med artikel 36.2 i samma förordning.

Artikel 65

Anmälningar rörande miljöanpassning

1.   Medlemsstaterna ska anmäla följande uppgifter till kommissionen:

| a) | Senast den 15 december 2014:






  i) | I tillämpliga fall, deras beslut att beräkna det stöd som avses i artikel 43.9 i förordning (EU) nr 1307/2013 i enlighet med tredje stycket i den punkten. |
| --- | --- | --- |

a)

Senast den 15 december 2014:

i)

I tillämpliga fall, deras beslut att beräkna det stöd som avses i artikel 43.9 i förordning (EU) nr 1307/2013 i enlighet med tredje stycket i den punkten.

| ii) | I tillämpliga fall, deras beslut att utse ytterligare områden som känslig permanent gräsmark enligt artikel 45.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

ii)

I tillämpliga fall, deras beslut att utse ytterligare områden som känslig permanent gräsmark enligt artikel 45.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013.

| iii) | I tillämpliga fall, deras beslut att använda det stöd som avses i artikel 43.9 i förordning (EU) nr 1307/2013 på regional nivå i enlighet med artikel 47.2 andra stycket i den förordningen. |
| --- | --- |

iii)

I tillämpliga fall, deras beslut att använda det stöd som avses i artikel 43.9 i förordning (EU) nr 1307/2013 på regional nivå i enlighet med artikel 47.2 andra stycket i den förordningen.

| b) | Senast den 15 december under det berörda året, beslut att på nytt utse miljömässigt känslig permanent gräsmark enligt artikel 41 andra stycket i denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Senast den 15 december under det berörda året, beslut att på nytt utse miljömässigt känslig permanent gräsmark enligt artikel 41 andra stycket i denna förordning.

| c) | Senast den 15 december varje år, för det berörda ansökningsåret:






  i) | Det totala antal jordbrukare som måste tillämpa åtminstone en skyldighet avseende miljöanpassning enligt artikel 43.2 och 43.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 och det totala antal hektar som dessa jordbrukare deklarerat. |
| --- | --- | --- |

c)

Senast den 15 december varje år, för det berörda ansökningsåret:

i)

Det totala antal jordbrukare som måste tillämpa åtminstone en skyldighet avseende miljöanpassning enligt artikel 43.2 och 43.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 och det totala antal hektar som dessa jordbrukare deklarerat.

| ii) | Det totala antal jordbrukare som är befriade från en eller flera miljöanpassningsmetoder och det antal hektar som dessa jordbrukare deklarerat, det antal jordbrukare som är befriade från samtliga metoder eftersom de uppfyller kraven i förordning (EG) nr 834/2007, det antal jordbrukare som är befriade från kravet avseende diversifiering av grödor och det antal jordbrukare som är befriade från kravet avseende arealer med ekologiskt fokus, samt det respektive antal hektar som deklarerats av dessa jordbrukare. Dessa antal ska inte inbegripa de jordbrukare som deltar i ordningen för småbrukare. |
| --- | --- |

ii)

Det totala antal jordbrukare som är befriade från en eller flera miljöanpassningsmetoder och det antal hektar som dessa jordbrukare deklarerat, det antal jordbrukare som är befriade från samtliga metoder eftersom de uppfyller kraven i förordning (EG) nr 834/2007, det antal jordbrukare som är befriade från kravet avseende diversifiering av grödor och det antal jordbrukare som är befriade från kravet avseende arealer med ekologiskt fokus, samt det respektive antal hektar som deklarerats av dessa jordbrukare. Dessa antal ska inte inbegripa de jordbrukare som deltar i ordningen för småbrukare.

| iii) | Det totala antal jordbrukare som tillämpar likvärdiga åtgärder, med särskiljning av de jordbrukare som tillämpar likvärdighet enligt artikel 43.3 a eller b i förordning (EU) nr 1307/2013 och det respektive antal hektar som dessa jordbrukare deklarerat. |
| --- | --- |

iii)

Det totala antal jordbrukare som tillämpar likvärdiga åtgärder, med särskiljning av de jordbrukare som tillämpar likvärdighet enligt artikel 43.3 a eller b i förordning (EU) nr 1307/2013 och det respektive antal hektar som dessa jordbrukare deklarerat.

| iv) | Det totala antal jordbrukare som omfattas av ett krav på diversifiering av grödor, med uppdelning på det antal jordbrukare som har diversifiering med två grödor och det antal som har diversifiering med tre grödor och det respektive antal hektar åkermark som dessa jordbrukare deklarerat. |
| --- | --- |

iv)

Det totala antal jordbrukare som omfattas av ett krav på diversifiering av grödor, med uppdelning på det antal jordbrukare som har diversifiering med två grödor och det antal som har diversifiering med tre grödor och det respektive antal hektar åkermark som dessa jordbrukare deklarerat.

| v) | Det totala antal jordbrukare som beaktats för beräkningen av andelen permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen och det totala antal hektar som täcks av permanent gräsmark som deklarerats av dessa jordbrukare. |
| --- | --- |

v)

Det totala antal jordbrukare som beaktats för beräkningen av andelen permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen och det totala antal hektar som täcks av permanent gräsmark som deklarerats av dessa jordbrukare.

| vi) | Det totala antal jordbrukare som deklarerat miljömässigt känslig permanent gräsmark, det totala antal hektar som täcks av miljömässigt känslig permanent gräsmark som deklarerats av dessa jordbrukare och det totala antalet hektar med utsedd miljömässigt känslig permanent gräsmark. |
| --- | --- |

vi)

Det totala antal jordbrukare som deklarerat miljömässigt känslig permanent gräsmark, det totala antal hektar som täcks av miljömässigt känslig permanent gräsmark som deklarerats av dessa jordbrukare och det totala antalet hektar med utsedd miljömässigt känslig permanent gräsmark.

| vii) | Det totala antal jordbrukare som omfattas av kravet avseende arealer med ekologiskt fokus, det totala antal hektar jordbruksmark som deklarerats av dessa jordbrukare och det totala antal hektar som deklarerats som areal med ekologiskt fokus före tillämpningen av viktningsfaktorer, med uppdelning på typ av areal med ekologiskt fokus enligt förteckningen i artikel 46.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

vii)

Det totala antal jordbrukare som omfattas av kravet avseende arealer med ekologiskt fokus, det totala antal hektar jordbruksmark som deklarerats av dessa jordbrukare och det totala antal hektar som deklarerats som areal med ekologiskt fokus före tillämpningen av viktningsfaktorer, med uppdelning på typ av areal med ekologiskt fokus enligt förteckningen i artikel 46.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013.

| viii) | Det totala antal jordbrukare som genomför kravet avseende arealer med ekologiskt fokus på regional eller gemensam nivå och det totala antal hektar jordbruksmark som deklarerats av dessa jordbrukare. |
| --- | --- |

viii)

Det totala antal jordbrukare som genomför kravet avseende arealer med ekologiskt fokus på regional eller gemensam nivå och det totala antal hektar jordbruksmark som deklarerats av dessa jordbrukare.

| d) | Senast den 15 december varje år, referensandelen för och den årliga andelen arealer som utgörs av permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen, tillsammans med information rörande skyldigheter som fastställts på företagsnivå i enlighet med artikel 45.2 femte stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 44 i denna förordning. |
| --- | --- |

d)

Senast den 15 december varje år, referensandelen för och den årliga andelen arealer som utgörs av permanent gräsmark i förhållande till den totala jordbruksarealen, tillsammans med information rörande skyldigheter som fastställts på företagsnivå i enlighet med artikel 45.2 femte stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 44 i denna förordning.

2.   De anmälningar till kommissionen som medlemsstaterna ska göra senast den 1 augusti 2014 enligt artikel 46.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska innehålla uppgifter om följande:

| a) | Deras beslut angående vilka arealer enligt förteckningen i artikel 46.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 som ska betraktas som arealer med ekologiskt fokus, vilka senast den 1 oktober 2014 ska kompletteras med detaljerade uppgifter om dessa beslut, däribland de villkor som gäller för dessa arealer till följd av medlemsstaternas beslut. |
| --- | --- |

a)

Deras beslut angående vilka arealer enligt förteckningen i artikel 46.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 som ska betraktas som arealer med ekologiskt fokus, vilka senast den 1 oktober 2014 ska kompletteras med detaljerade uppgifter om dessa beslut, däribland de villkor som gäller för dessa arealer till följd av medlemsstaternas beslut.

| b) | Detaljerade uppgifter om användningen av de omräknings- och viktningsfaktorer som avses i artikel 46.3 i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

b)

Detaljerade uppgifter om användningen av de omräknings- och viktningsfaktorer som avses i artikel 46.3 i förordning (EU) nr 1307/2013.

3.   De anmälningar till kommissionen som medlemsstaterna ska göra senast den 1 augusti året före den första tillämpningen av det berörda beslutet enligt artikel 46.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska innehålla uppgifter om följande:

| a) | För de medlemsstater som väljer ett regionalt genomförande enligt artikel 46.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, uppgifter om fastställandet av regioner, om utseendet av arealer och om de områden som valts ut för tillämpningen av artikel 46.4 i den här förordningen samt uppgifter som visar hur detta regionala genomförande stöder unionspolitiken för miljö, klimat och biologisk mångfald. |
| --- | --- |

a)

För de medlemsstater som väljer ett regionalt genomförande enligt artikel 46.5 i förordning (EU) nr 1307/2013, uppgifter om fastställandet av regioner, om utseendet av arealer och om de områden som valts ut för tillämpningen av artikel 46.4 i den här förordningen samt uppgifter som visar hur detta regionala genomförande stöder unionspolitiken för miljö, klimat och biologisk mångfald.

| b) | För de medlemsstater som beslutar att tillåta ett gemensamt genomförande enligt artikel 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, uppgifter om fastställandet av arealer och, i tillämpliga fall, de arealer som valts ut för tillämpningen av artikel 47.3 i den här förordningen. |
| --- | --- |

b)

För de medlemsstater som beslutar att tillåta ett gemensamt genomförande enligt artikel 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, uppgifter om fastställandet av arealer och, i tillämpliga fall, de arealer som valts ut för tillämpningen av artikel 47.3 i den här förordningen.

4.   I de anmälningar som medlemsstaterna ska göra senast den 1 augusti året före den första tillämpningen av det berörda beslutet enligt artikel 46.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska de medlemsstater som uppfyller villkoret i artikel 46.7 i den förordningen och som beslutar att tillämpa det undantag som föreskrivs i den bestämmelsen anmäla närmare uppgifter om det beslutet till kommissionen, inbegripet uppgifter och beräkningar som visar att samtliga villkor för undantaget enligt artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 är uppfyllda.

Det första stycket ska i tillämpliga delar gälla beslut om att fortsätta att tillämpa undantaget enligt artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 och förlänga den treårsperiod som avses i artikel 48.3 i den här förordningen.

Medlemsstaterna ska omedelbart till kommissionen anmäla alla förändringar av hur undantaget enligt artikel 46.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas.

Artikel 66

Anmälningar rörande stöd till unga jordbrukare

1.   Om en medlemsstat beslutar att tillämpa artikel 50.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 för beräkning av stöd till unga jordbrukare ska den senast den 31 januari 2015 till kommissionen anmäla vilken metod som valts för att beräkna stödet och den övre gräns som fastställts i enlighet med artikel 50.9 i den förordningen.

2.   Om en medlemsstat beslutar att fastställa kriterier för stödberättigande i enlighet med artikel 50.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 eller att tillämpa den beräkningsmetod som avses i artikel 50.10 i samma förordning ska den senast den 31 januari 2015 anmäla detta beslut till kommissionen.

3.   Om en medlemsstat beslutar att använda sig av möjligheten att räkna om det fasta antalet hektar i enlighet med artikel 50.10 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013, ska den senast den 1 augusti det år då en sådan omräkning avses tillämpas anmäla detta beslut till kommissionen och ange en motivering samt de objektiva kriterier på grundval av vilka beslutet fattas.

Artikel 67

Anmälningar rörande frivilligt kopplat stöd

1.   De anmälningar som avses i artikel 54.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska innehålla de uppgifter som anges i bilaga I till denna förordning.

2.   För varje kopplad stödåtgärd och varje särskild typ av jordbruk eller berörd jordbrukssektor ska medlemsstaterna till kommissionen anmäla det totala antalet stödmottagare, de stödbelopp som har beviljats och de sammanlagda arealer och det totala antal djur för vilka stöd faktiskt har betalats ut. Dessa anmälningar ska göras senast den 15 september året efter det år för vilket stödet beviljats.

Artikel 68

Anmälningar rörande minimikrav för erhållande av direktstöd

Medlemsstaterna ska senast den 1 augusti 2014 till kommissionen anmäla de beslut som fattas i enlighet med artikel 10 i förordning (EU) nr 1307/2013.

Artikel 69

Anmälningar rörande omfördelningsstöd

Om en medlemsstat beslutar att bevilja ett omfördelningsstöd i enlighet med avdelning III kapitel 2 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den anmälan som avses i artikel 41.1 andra stycket i den förordningen innehålla närmare uppgifter om beslutet, inklusive närmare uppgifter om och motivering till beräkningen av omfördelningsstödet och, i tillämpliga fall, uppgifter om tillämpning på regional nivå enligt artikel 41.2 i den förordningen samt om gradering inom antalet hektar enligt artikel 41.5 i den förordningen.

Artikel 70

Anmälningar rörande stöd till områden med naturliga begränsningar

Om en medlemsstat beslutar att bevilja stöd till områden med naturliga begränsningar i enlighet med avdelning III kapitel 4 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den senast den 1 augusti 2014 till kommissionen anmäla de beslut som fattas i enlighet med artikel 48 i förordning (EU) nr 1307/2013. En sådan anmälan ska innehålla närmare uppgifter om beslutet inklusive, i tillämpliga fall, information om begränsning av stödet till vissa områden enligt artikel 48.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, om tillämpning av de övre gränser som avses i artikel 48.4 i den förordningen och om tillämpning på regional nivå enligt artikel 48.5 i den förordningen.

Artikel 71

Anmälningar rörande ordningen för småbrukare

Om en medlemsstat beslutar att tillämpa ordningen för småbrukare enligt avdelning V i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den senast den 1 augusti 2014 till kommissionen anmäla de beslut som fattas i enlighet med den avdelningen.

En sådan anmälan ska innehålla närmare uppgifter om beslutet, däribland huruvida jordbrukare automatiskt kan inkluderas enligt artikel 62.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 och om beräkningen av stödet enligt artikel 63 i den förordningen.

Medlemsstaterna ska utan dröjsmål underrätta kommissionen om de beslut om finansiering som avses i artikel 65.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, dock senast den 1 december det kalenderår som stödet avser.

Artikel 72

Tillämpning av artiklarna 8.1, 41.4 eller 52.6 i förordning (EU) nr 1307/2013 på medlemmar av juridiska personer eller grupper

Om en medlemsstat beslutar att tillämpa artiklarna 8.4, 41.8 eller 52.7 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den senast den 1 augusti 2014 till kommissionen anmäla närmare uppgifter om dessa beslut.

Artikel 73

Linjära minskningar av stöd

Vid tillämpning av linjära minskningar enligt artiklarna 7.1 andra stycket, 51.2 eller 65.2 c i förordning (EU) nr 1307/2013 ska medlemsstaterna utan dröjsmål underrätta kommissionen om den minskningsprocentsats som tillämpats, dock senast den 30 juni året efter det kalenderår under vilket det ansöktes om linjärt minskat direktstöd.

Artikel 74

Begäran om information om åtgärder som vidtas av medlemsstaterna

Om det krävs för att garantera en korrekt tillämpning av bestämmelserna i förordning (EU) nr 1307/2013 eller i den här förordningen, får kommissionen anmoda medlemsstater att lämna in närmare uppgifter om de åtgärder som har vidtagits för att genomföra förordning (EU) nr 1307/2013 eller de regler som antagits av kommissionen på grundval av den förordningen.

Artikel 75

Rapporter

1.   Om Bulgarien och Rumänien beslutar sig för att bevilja kompletterande nationellt direktstöd i enlighet med artikel 18 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska de lämna in en rapport till kommissionen senast den 30 juni 2016. För varje kompletterande nationellt direktstöd ska rapporten innehålla uppgift om antalet stödmottagare, totalbeloppet för beviljat kompletterande nationellt direktstöd, det antal hektar för vilka stödet har beviljats och stödnivån i tillämpliga fall.

2.   Om en medlemsstat beslutar att bevilja nationellt övergångsstöd enligt artikel 37.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den lämna in en årlig rapport till kommissionen senast den 15 september året efter genomförandet av det nationella övergångsstödet. Rapporten ska för varje sektor innehålla uppgift om antalet stödmottagare, beloppet för beviljat nationellt övergångsstöd, de hektar och det antal djur eller andra enheter för vilka stödet har beviljats och stödnivån i tillämpliga fall.

Artikel 76

Anmälan av beslut till följd av en översyn

Om ett beslut som anmälts till kommissionen i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 eller denna förordning får ses över ska ett beslut till följd av denna översyn anmälas till kommissionen inom fyra veckor efter det att ett sådant beslut har fattats, om inte en annan tidsfrist för en sådan anmälan anges i förordning (EU) nr 1307/2013.

Anmälan ska innehålla närmare uppgifter om beslutet och, i tillämpliga fall, den motivering och de objektiva kriterier på grundval av vilka beslutet har fattats.

KAPITEL 7

ÄNDRING, UPPHÄVANDE OCH IKRAFTTRÄDANDE

Artikel 77

Ändring av förordning (EU) nr 1307/2013

Bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013 ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 78

Upphävande

Förordningarna (EG) nr 1120/2009 och (EG) nr 1121/2009 ska upphöra att gälla.

För stödansökningar avseende kalenderår före 2015 ska de dock fortsätta att gälla.

Artikel 79

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas för stödansökningar avseende kalenderår som följer på kalenderåret 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1120/2009 av den 29 oktober 2009 om tillämpningsföreskrifter för det system med samlat gårdsstöd som föreskrivs i avdelning III i rådets förordning (EG) nr 73/2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare (EUT L 316, 2.12.2009, s. 1).

3

(4)  Kommissionens förordning (EG) nr 1121/2009 av den 29 oktober 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller de stödordningar för jordbrukare som föreskrivs i avdelningarna IV och V i den förordningen (EUT L 316, 2.12.2009, s. 27).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

5

(6)  Se domstolens dom av den 25 november 1986 i de förenade målen 201/85 och 202/85, Klensch, REG [1986] s. 3477, punkt10.

6

(7)  EGT L 336, 23.12.1994, s. 22.

7

(8)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor. (se sidan 48 i detta nummer av EUT).

8

(9)  Se domstolens dom av den 14 oktober 2010 i mål C-61/09 Landkreis Bad Dürkheim, REU 2010, I-09763, punkt 50 och följande.

9

(10)  Kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (EUT L 316, 2.12.2009, s. 65).

10

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487.).

11

(12)  Rådets direktiv 91/676/EEG av den 12 december 1991 om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket (EGT L 375, 31.12.1991, s. 1).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

13

(14)  Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital. COM(2013) 249 final, 6.5.2013.

14

Grön infrastruktur (GI) – Att stärka Europas naturkapital

(15)  Se domstolens dom av den 25 oktober 2012 i mål C-592/11, Anssi Ketelae, ännu ej offentliggjort i REU, punkt 56.

15

(16)  EGT L 147, 18.6.1993, s. 26.

16

(17)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

17

(18)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

18

(19)  Rådets direktiv 2002/53/EG av den 13 juni 2002 om den gemensamma sortlistan för arter av lantbruksväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 1).

19

(20)  Rådets direktiv 2002/57/EG av den 13 juni 2002 om saluföring av utsäde av olje- och spånadsväxter (EGT L 193, 20.7.2002, s. 74).

20

(21)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 765/2008 av den 9 juli 2008 om krav för ackreditering och marknadskontroll i samband med saluföring av produkter och upphävande av förordning (EEG) nr 339/93 (EUT L 218, 13.8.2008, s. 30).

21

(22)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (EUT L 143, 30.4.2004, s. 56).

22

(23)  Rådets förordning (EG) nr 834/2007 av den 28 juni 2007 om ekologisk produktion och märkning av ekologiska produkter och om upphävande av förordning (EEG) nr 2092/91 (EUT L 189, 20.7.2007, s. 1).

23

(24)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.)

24

(25)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

25

(26)  Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

26

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

27

---

BILAGA I

Information som ska tillhandahållas kommissionen enligt artikel 67.1

Informationen ska innehålla följande:

| 1. | Det totala belopp som fastställs för kopplat stöd och tillhörande procentandel av det nationella taket enligt artikel 53 i förordning (EU) nr 1307/2013 för varje år fram till 2020. |
| --- | --- |

1.

Det totala belopp som fastställs för kopplat stöd och tillhörande procentandel av det nationella taket enligt artikel 53 i förordning (EU) nr 1307/2013 för varje år fram till 2020.

| 2. | Beteckningen för varje stödåtgärd. |
| --- | --- |

2.

Beteckningen för varje stödåtgärd.

| 3. | En beskrivning av varje åtgärd, som inbegriper minst






  a) | regionen eller sektorn som berörs, |
| --- | --- | --- |

3.

En beskrivning av varje åtgärd, som inbegriper minst

a)

regionen eller sektorn som berörs,

| b) | de särskilda typer av jordbruk och/eller specifik jordbrukssektor som valts ut samt en beskrivning av de svårigheter som uppstått, |
| --- | --- |

b)

de särskilda typer av jordbruk och/eller specifik jordbrukssektor som valts ut samt en beskrivning av de svårigheter som uppstått,

| c) | tillhörande ekonomisk, social eller miljömässig betydelse, |
| --- | --- |

c)

tillhörande ekonomisk, social eller miljömässig betydelse,

| d) | de kriterier som fastställts för att definiera de berörda sektorer och produktioner som avses i artikel 52.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, |
| --- | --- |

d)

de kriterier som fastställts för att definiera de berörda sektorer och produktioner som avses i artikel 52.2 i förordning (EU) nr 1307/2013,

| e) | genomförandet av undantaget som anges i artikel 52.4 i förordning (EU) nr 1307/2013, |
| --- | --- |

e)

genomförandet av undantaget som anges i artikel 52.4 i förordning (EU) nr 1307/2013,

| f) | åtgärdens varaktighet, |
| --- | --- |

f)

åtgärdens varaktighet,

| g) | tillämpliga villkor för stödberättigande, |
| --- | --- |

g)

tillämpliga villkor för stödberättigande,

| h) | enhetsbeloppet för stödet beräknat i enlighet med andra stycket i artikel 53.2 i denna förordning, |
| --- | --- |

h)

enhetsbeloppet för stödet beräknat i enlighet med andra stycket i artikel 53.2 i denna förordning,

| i) | det belopp som fastställts för finansiering |
| --- | --- |

i)

det belopp som fastställts för finansiering

| j) | den tillämpliga kvantitativa begränsningen, dvs. de fastställda arealerna och avkastningarna eller det fasta antalet djur i enlighet med i artikel 52.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, |
| --- | --- |

j)

den tillämpliga kvantitativa begränsningen, dvs. de fastställda arealerna och avkastningarna eller det fasta antalet djur i enlighet med i artikel 52.6 i förordning (EU) nr 1307/2013,

| k) | i tillämpliga fall, de maximiarealer som fastställts för att genomföra det stöd för de oljeväxter som avses i artikel 53.3 i denna förordning, |
| --- | --- |

k)

i tillämpliga fall, de maximiarealer som fastställts för att genomföra det stöd för de oljeväxter som avses i artikel 53.3 i denna förordning,

| l) | eventuella befintliga åtgärder som tillämpas enligt andra eller inom ramen för åtgärder som finansieras genom statligt stöd inom samma region eller sektor som den kopplade stödåtgärden och, i förekommande fall, kriterier och administrativa bestämmelser som garanterar att stöd som beviljas för det mål som anges i artikel 52.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 inte samtidigt beviljats inom ramen för andra unionsstödordningar i enlighet med artikel 52.9 i den förordningen. |
| --- | --- |

l)

eventuella befintliga åtgärder som tillämpas enligt andra eller inom ramen för åtgärder som finansieras genom statligt stöd inom samma region eller sektor som den kopplade stödåtgärden och, i förekommande fall, kriterier och administrativa bestämmelser som garanterar att stöd som beviljas för det mål som anges i artikel 52.5 i förordning (EU) nr 1307/2013 inte samtidigt beviljats inom ramen för andra unionsstödordningar i enlighet med artikel 52.9 i den förordningen.

| 4. | I tillämpliga fall, en detaljerad beskrivning av den särskilda situationen i berörd region eller sektor och särdragen hos de specifika jordbrukstyperna eller hos de specifika jordbrukssektorerna, som innebär att den procentandel som avses i artikel 53.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 inte räcker till för att lösa de problem som identifierats och som motiverar ökat stöd enligt artikel 54.2 i den förordningen. |
| --- | --- |

4.

I tillämpliga fall, en detaljerad beskrivning av den särskilda situationen i berörd region eller sektor och särdragen hos de specifika jordbrukstyperna eller hos de specifika jordbrukssektorerna, som innebär att den procentandel som avses i artikel 53.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 inte räcker till för att lösa de problem som identifierats och som motiverar ökat stöd enligt artikel 54.2 i den förordningen.

| 5. | I tillämpliga fall, bevis för existensen av ett av de behov som avses i artikel 55.1 a, b, c eller d i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

5.

I tillämpliga fall, bevis för existensen av ett av de behov som avses i artikel 55.1 a, b, c eller d i förordning (EU) nr 1307/2013.

---

BILAGA II

”BILAGA X

Omräknings- och vägningsfaktorer som avses i artikel 46.3 (1)

| Element | Omvandlingsfaktor
  (m/träd till m2) | Vägningsfaktor | Arealer med ekologiskt fokus
  (om båda faktorer tillämpas) |
| --- | --- | --- | --- |
| Mark i träda (per 1 m2) | Ej tillämpligt | 1 | 1 m2 |
| Terrasser (per m) | 2 | 1 | 2 m2 |
| Landskapselement: | | | |
| | Häckar/trädbevuxen band (per m) | 5 | 2 | 10 m2 |
| Isolerade träd (per träd) | 20 | 1,5 | 30 m2 |
| Träd på rad (per m) | 5 | 2 | 10 m2 |
| Träd i grupp/Skogsdungar (per m2) | Ej tillämpligt | 1,5 | 1,5 m2 |
| Åkerrenar (per m) | 6 | 1,5 | 9 m2 |
| Dammar (per 1 m2) | Ej tillämpligt | 1,5 | 1,5 m2 |
| Diken (per m) | 3 | 2 | 6 m2 |
| Traditionella stenmurar (per m) | 1 | 1 | 1 m2 |
| Andra landskapselement som inte anges ovan, men skyddas enligt GAEC 7, SMR 2 eller SMR 3 (per 1 m2) | Ej tillämpligt | 1 | 1 m2 |
| Buffertområden (per m) | 6 | 1,5 | 9 m2 |
| Trädjordbrukshektar (per 1 m2) | Ej tillämpligt | 1 | 1 m2 |
| Områden med stödberättigande hektar längs skogsbryn (per m) | | | |
| | | Utan produktion
  Med produktion | 6
  6 | 1,5
  0,3 | 9 m2

  1,8 m2 |
| Arealer med skottskog med kort omloppstid (per 1 m2) | Ej tillämpligt | 0,3 | 0,3 m2 |
| Beskogade områden som avses i artikel 32.2 b ii (per m2) | Ej tillämpligt | 1 | 1 m2 |
| Arealer med fånggrödor eller växttäcke (per 1 m2) | Ej tillämpligt | 0,3 | 0,3 m2 |
| Arealer med kvävefixerande grödor (per 1 m2) | Ej tillämpligt | 0,3 | 0,3 m2 |

Element

Omvandlingsfaktor

(m/träd till m2)

Vägningsfaktor

Arealer med ekologiskt fokus

(om båda faktorer tillämpas)

Mark i träda (per 1 m2)

Ej tillämpligt

1

1 m2

Terrasser (per m)

2

1

2 m2

Landskapselement:

Häckar/trädbevuxen band (per m)

5

2

10 m2

Isolerade träd (per träd)

20

1,5

30 m2

Träd på rad (per m)

5

2

10 m2

Träd i grupp/Skogsdungar (per m2)

Ej tillämpligt

1,5

1,5 m2

Åkerrenar (per m)

6

1,5

9 m2

Dammar (per 1 m2)

Ej tillämpligt

1,5

1,5 m2

Diken (per m)

3

2

6 m2

Traditionella stenmurar (per m)

1

1

1 m2

Andra landskapselement som inte anges ovan, men skyddas enligt GAEC 7, SMR 2 eller SMR 3 (per 1 m2)

Ej tillämpligt

1

1 m2

Buffertområden (per m)

6

1,5

9 m2

Trädjordbrukshektar (per 1 m2)

Ej tillämpligt

1

1 m2

Områden med stödberättigande hektar längs skogsbryn (per m)

Utan produktion

Med produktion

6

6

1,5

0,3

9 m2

1,8 m2

Arealer med skottskog med kort omloppstid (per 1 m2)

Ej tillämpligt

0,3

0,3 m2

Beskogade områden som avses i artikel 32.2 b ii (per m2)

Ej tillämpligt

1

1 m2

Arealer med fånggrödor eller växttäcke (per 1 m2)

Ej tillämpligt

0,3

0,3 m2

Arealer med kvävefixerande grödor (per 1 m2)

Ej tillämpligt

0,3

0,3 m2

---

(1)  Omräknings- och vägningsfaktorerna ska också tillämpas på sådana element i de likvärdiga metoderna enligt förteckningen i bilaga IX avsnitt III som är desamma som de element som förtecknas i denna bilaga och anges i artikel 45 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen (EUT L 181, 20.6.2014, s. 1), när det enbart gäller beräkningen av jordbruksföretagets arealer med ekologiskt fokus enligt artikel 46.1 i denna förordning.”

1

---

| 20.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/48

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 640/2014

av den 11 mars 2014

om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemet och villkor för avslag på eller indragning av betalningar samt administrativa sanktioner som gäller för direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (1), särskilt artiklarna 63.4, 64.6, 72.5, 76, 77.7, 93.4, 101.1 och 120, och

av följande skäl:

| (1) | Förordning (EU) nr 1306/2013 upphäver och ersätter, bland andra, rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (2). Förordning (EU) nr 1306/2013 ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkerställa att systemet fungerar i den nya rättsliga ramen behöver vissa regler antas genom sådana akter. Dessa akter bör särskilt ersätta reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (3). |
| --- | --- |

(1)

Förordning (EU) nr 1306/2013 upphäver och ersätter, bland andra, rådets förordning (EG) nr 1290/2005 (2). Förordning (EU) nr 1306/2013 ger kommissionen befogenhet att anta delegerade akter och genomförandeakter. För att säkerställa att systemet fungerar i den nya rättsliga ramen behöver vissa regler antas genom sådana akter. Dessa akter bör särskilt ersätta reglerna i kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 (3).

| (2) | Framför allt bör regler fastställas för att komplettera vissa icke väsentliga delar av förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemets funktion (nedan kallat det integrerade systemet), tidsfristerna för inlämning av stödansökningar och stödanspråk, villkoren för helt eller delvist avslag på stöd eller hel eller delvis indragning av felaktigt stöd samt fastställandet av administrativa sanktioner för felaktigheter som rör villkor för att få stöd inom ordningar som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (4) och villkor för att få stöd inom åtgärder för landsbygdsutveckling som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (5) samt regler om bevarandet av permanent betesmark och beräkningen av administrativa sanktioner som rör tvärvillkoren. |
| --- | --- |

(2)

Framför allt bör regler fastställas för att komplettera vissa icke väsentliga delar av förordning (EU) nr 1306/2013 vad gäller det integrerade administrations- och kontrollsystemets funktion (nedan kallat det integrerade systemet), tidsfristerna för inlämning av stödansökningar och stödanspråk, villkoren för helt eller delvist avslag på stöd eller hel eller delvis indragning av felaktigt stöd samt fastställandet av administrativa sanktioner för felaktigheter som rör villkor för att få stöd inom ordningar som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 (4) och villkor för att få stöd inom åtgärder för landsbygdsutveckling som inrättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (5) samt regler om bevarandet av permanent betesmark och beräkningen av administrativa sanktioner som rör tvärvillkoren.

| (3) | Utöver de definitioner som ges i förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 behövs kompletterande definitioner för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet. Vidare är det nödvändigt att definiera vissa termer som gäller tvärvillkorsregler. |
| --- | --- |

(3)

Utöver de definitioner som ges i förordningarna (EU) nr 1305/2013 och (EU) nr 1307/2013 behövs kompletterande definitioner för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet. Vidare är det nödvändigt att definiera vissa termer som gäller tvärvillkorsregler.

| (4) | Tillämpningen av administrativa sanktioner och avslag eller indragningar av stöd i enlighet med denna förordning bör inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa nationella straffrättsliga påföljder, om sådana förskrivs i den nationella lagstiftningen. |
| --- | --- |

(4)

Tillämpningen av administrativa sanktioner och avslag eller indragningar av stöd i enlighet med denna förordning bör inte hindra medlemsstaterna från att tillämpa nationella straffrättsliga påföljder, om sådana förskrivs i den nationella lagstiftningen.

| (5) | I artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 definieras vissa fall av force majeure och exceptionella omständigheter som får godkännas av medlemsstaterna. Kompletterande regler bör fastställas som gör det möjligt för medlemsstaterna att godkänna fall av force majeure och exceptionella omständigheter i samband med direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor. Det bör fastställas en tidsfrist inom vilken stödmottagaren ska anmäla sådana fall. |
| --- | --- |

(5)

I artikel 2.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 definieras vissa fall av force majeure och exceptionella omständigheter som får godkännas av medlemsstaterna. Kompletterande regler bör fastställas som gör det möjligt för medlemsstaterna att godkänna fall av force majeure och exceptionella omständigheter i samband med direktstöd, landsbygdsutvecklingsstöd och tvärvillkor. Det bör fastställas en tidsfrist inom vilken stödmottagaren ska anmäla sådana fall.

| (6) | Det behövs också kompletterande regler om det identifieringssystem för jordbruksskiften som medlemsstaterna ska tillämpa enligt artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013. Enligt samma bestämmelse ska datoriserade geografiska informationssystem (GIS) användas. Det är nödvändigt att klargöra vilka grundläggande krav och kvalitetsmål systemet bör uppfylla och vilka särskilda uppgifter som bör finnas tillgängliga i GIS för att säkerställa effektiva administrativa korskontroller. Därför bör identifieringssystemet för jordbruksskiften uppdateras regelbundet för att utesluta element och arealer som uppenbart är ej stödberättigande. För att undvika instabilitet i systemet bör medlemsstater dock ges flexibilitet vad gäller små ändringar av den maximala stödberättigande arealen som har sin grund i osäkerhet i fototolkningen, bland annat orsakad av referensskiftenas form och förhållanden. |
| --- | --- |

(6)

Det behövs också kompletterande regler om det identifieringssystem för jordbruksskiften som medlemsstaterna ska tillämpa enligt artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013. Enligt samma bestämmelse ska datoriserade geografiska informationssystem (GIS) användas. Det är nödvändigt att klargöra vilka grundläggande krav och kvalitetsmål systemet bör uppfylla och vilka särskilda uppgifter som bör finnas tillgängliga i GIS för att säkerställa effektiva administrativa korskontroller. Därför bör identifieringssystemet för jordbruksskiften uppdateras regelbundet för att utesluta element och arealer som uppenbart är ej stödberättigande. För att undvika instabilitet i systemet bör medlemsstater dock ges flexibilitet vad gäller små ändringar av den maximala stödberättigande arealen som har sin grund i osäkerhet i fototolkningen, bland annat orsakad av referensskiftenas form och förhållanden.

| (7) | För att medlemsstaterna proaktivt ska kunna identifiera eventuella svagheter i systemet och vidta avhjälpande åtgärder när så krävs bör kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften bedömas varje år. |
| --- | --- |

(7)

För att medlemsstaterna proaktivt ska kunna identifiera eventuella svagheter i systemet och vidta avhjälpande åtgärder när så krävs bör kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften bedömas varje år.

| (8) | För att se till att ordningen för grundstöd och relaterade stöd enligt avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas på rätt sätt bör medlemsstaterna upprätta ett system för identifiering och registrering av stödrätter som garanterar att stödrätterna är spårbara och som gör det möjligt att, bland annat, göra korskontroller mellan de arealer som deklarerats för grundstöd och de stödrätter som varje jordbrukare har tillgång till samt mellan själva stödrätterna. |
| --- | --- |

(8)

För att se till att ordningen för grundstöd och relaterade stöd enligt avdelning III i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas på rätt sätt bör medlemsstaterna upprätta ett system för identifiering och registrering av stödrätter som garanterar att stödrätterna är spårbara och som gör det möjligt att, bland annat, göra korskontroller mellan de arealer som deklarerats för grundstöd och de stödrätter som varje jordbrukare har tillgång till samt mellan själva stödrätterna.

| (9) | För att säkerställa effektiv kontroll och för att undvika att samma stödansökan lämnas in till olika utbetalande organ inom en och samma medlemsstat, bör medlemsstaterna se till att de har ett enhetligt system för registrering av identiteten på de jordbrukare som lämnar in stödansökningar inom ramen för det integrerade systemet. |
| --- | --- |

(9)

För att säkerställa effektiv kontroll och för att undvika att samma stödansökan lämnas in till olika utbetalande organ inom en och samma medlemsstat, bör medlemsstaterna se till att de har ett enhetligt system för registrering av identiteten på de jordbrukare som lämnar in stödansökningar inom ramen för det integrerade systemet.

| (10) | Erfarenheten har visat att vissa landskapselement på åkrarna, särskilt häckar, diken och stenmurar, bör betraktas som en del av den stödberättigande arealen för arealrelaterade direktstöd. Det är nödvändigt att definiera vilken bredd som är godtagbar för landskapselementen på åkern. När det gäller särskilda miljöbehov bör medlemsstaterna ges en viss flexibilitet vad beträffar de gränser som ska beaktas när de regionala avkastningarna fastställts med avseende på tidigare arealersättningar för jordbruksgrödor. Medlemsstaterna bör emellertid få använda en annan metod för permanent gräsmark med spridda landskapselement och träd när denna möjlighet inte är tillämplig. |
| --- | --- |

(10)

Erfarenheten har visat att vissa landskapselement på åkrarna, särskilt häckar, diken och stenmurar, bör betraktas som en del av den stödberättigande arealen för arealrelaterade direktstöd. Det är nödvändigt att definiera vilken bredd som är godtagbar för landskapselementen på åkern. När det gäller särskilda miljöbehov bör medlemsstaterna ges en viss flexibilitet vad beträffar de gränser som ska beaktas när de regionala avkastningarna fastställts med avseende på tidigare arealersättningar för jordbruksgrödor. Medlemsstaterna bör emellertid få använda en annan metod för permanent gräsmark med spridda landskapselement och träd när denna möjlighet inte är tillämplig.

| (11) | Med hänsyn till deras betydelse för hållbart jordbruk bör alla landskapselement som omfattas av kraven och normerna i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och som ingår i ett jordbruksskiftes totala areal betraktas som stödberättigande. |
| --- | --- |

(11)

Med hänsyn till deras betydelse för hållbart jordbruk bör alla landskapselement som omfattas av kraven och normerna i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och som ingår i ett jordbruksskiftes totala areal betraktas som stödberättigande.

| (12) | För jordbruksskiften som upptas av åkermark eller av permanent gräsmark där det förekommer träd bör det fastställas villkor för förekomsten av träd på dessa arealer och deras inverkan på arealernas stödberättigande. Av rättssäkerhetsskäl bör det fastställas en maximal trädtäthet som ska definieras av medlemsstaterna på grundval av traditionella odlingsmetoder, naturförhållanden och miljöskäl. |
| --- | --- |

(12)

För jordbruksskiften som upptas av åkermark eller av permanent gräsmark där det förekommer träd bör det fastställas villkor för förekomsten av träd på dessa arealer och deras inverkan på arealernas stödberättigande. Av rättssäkerhetsskäl bör det fastställas en maximal trädtäthet som ska definieras av medlemsstaterna på grundval av traditionella odlingsmetoder, naturförhållanden och miljöskäl.

| (13) | I förenklingssyfte och för att underlätta observation och kontroll av direktstöd bör medlemsstaterna ha möjlighet att tillämpa ett pro rata-system för att fastställa den stödberättigande arealen av permanent gräsmark med spridda icke stödberättigande element, t.ex. landskapselement och träd, andra än landskapselement som omfattas av kraven och normerna i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013. Den stödberättigande arealen fastställs för varje referensskifte enligt förbestämda tröskelvärden för homogena landtäcketyper. Spridda element upp till en viss procentandel av referensskiftet kan anses ingå i den stödberättigande arealen. Därför bör det anges att inga avdrag behöver göras för spridda element i den första kategorin motsvarande den lägsta procentandelen icke stödberättigande areal. |
| --- | --- |

(13)

I förenklingssyfte och för att underlätta observation och kontroll av direktstöd bör medlemsstaterna ha möjlighet att tillämpa ett pro rata-system för att fastställa den stödberättigande arealen av permanent gräsmark med spridda icke stödberättigande element, t.ex. landskapselement och träd, andra än landskapselement som omfattas av kraven och normerna i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013. Den stödberättigande arealen fastställs för varje referensskifte enligt förbestämda tröskelvärden för homogena landtäcketyper. Spridda element upp till en viss procentandel av referensskiftet kan anses ingå i den stödberättigande arealen. Därför bör det anges att inga avdrag behöver göras för spridda element i den första kategorin motsvarande den lägsta procentandelen icke stödberättigande areal.

| (14) | Det bör fastställas regler för vad som gäller i de fall då den sista dagen för inlämning av ansökningar, anspråk, handlingar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag. |
| --- | --- |

(14)

Det bör fastställas regler för vad som gäller i de fall då den sista dagen för inlämning av ansökningar, anspråk, handlingar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag.

| (15) | Det är av yttersta vikt att tidsfristerna för inlämning av stödansökningar, stödanspråk och andra deklarationer, för ändring av arealrelaterade stödansökningar eller stödanspråk och för inlämning av eventuella styrkande handlingar eller avtal hålls, så att de nationella myndigheterna kan planera och därefter utföra effektiva kontroller av att stödansökningarna, stödanspråken och övriga handlingar är korrekta. Det bör därför införas regler om tidsfrister inom vilka sena ansökningar kan godtas. För att förmå stödmottagarna att hålla tidsfristerna, bör en avskräckande minskning göras vid sen inlämning, såvida inte förseningen beror på force majeure eller exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

(15)

Det är av yttersta vikt att tidsfristerna för inlämning av stödansökningar, stödanspråk och andra deklarationer, för ändring av arealrelaterade stödansökningar eller stödanspråk och för inlämning av eventuella styrkande handlingar eller avtal hålls, så att de nationella myndigheterna kan planera och därefter utföra effektiva kontroller av att stödansökningarna, stödanspråken och övriga handlingar är korrekta. Det bör därför införas regler om tidsfrister inom vilka sena ansökningar kan godtas. För att förmå stödmottagarna att hålla tidsfristerna, bör en avskräckande minskning göras vid sen inlämning, såvida inte förseningen beror på force majeure eller exceptionella omständigheter.

| (16) | Det är av avgörande betydelse att stödmottagarna i tid lämnar in sina ansökningar om tilldelning av stödrätter eller, i tillämpliga fall, om ökning av stödrätternas värde, så att medlemsstaterna i sin tur kan fastställa stödrätterna i tid. Sena ansökningar bör därför endast godtas inom samma utökade tidsfrister som gäller för andra sena stödansökningar. En avskräckande minskning bör också göras, såvida inte förseningen beror på force majeure eller exceptionella omständigheter. |
| --- | --- |

(16)

Det är av avgörande betydelse att stödmottagarna i tid lämnar in sina ansökningar om tilldelning av stödrätter eller, i tillämpliga fall, om ökning av stödrätternas värde, så att medlemsstaterna i sin tur kan fastställa stödrätterna i tid. Sena ansökningar bör därför endast godtas inom samma utökade tidsfrister som gäller för andra sena stödansökningar. En avskräckande minskning bör också göras, såvida inte förseningen beror på force majeure eller exceptionella omständigheter.

| (17) | Stödmottagare som underrättar de behöriga nationella myndigheterna om felaktiga stödansökningar eller stödanspråk bör, oavsett när detta sker och oavsett anledningen till felaktigheten, inte drabbas av bli föremål för administrativa sanktioner, såvida inte stödmottagaren har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att utföra en kontroll på plats eller myndigheten redan har underrättat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket. |
| --- | --- |

(17)

Stödmottagare som underrättar de behöriga nationella myndigheterna om felaktiga stödansökningar eller stödanspråk bör, oavsett när detta sker och oavsett anledningen till felaktigheten, inte drabbas av bli föremål för administrativa sanktioner, såvida inte stödmottagaren har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att utföra en kontroll på plats eller myndigheten redan har underrättat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket.

| (18) | Det bör antas kompletterande regler om beräkningsgrunden för arealrelaterade stödordningar och arealrelaterade stödåtgärder, och om beräkningsgrunden för frivilligt kopplat stöd, på grundval av ansökningar om djurstöd enligt stödordningarna för djurstöd, eller stöd till landsbygdsutveckling, på grundval av stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder. |
| --- | --- |

(18)

Det bör antas kompletterande regler om beräkningsgrunden för arealrelaterade stödordningar och arealrelaterade stödåtgärder, och om beräkningsgrunden för frivilligt kopplat stöd, på grundval av ansökningar om djurstöd enligt stödordningarna för djurstöd, eller stöd till landsbygdsutveckling, på grundval av stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder.

| (19) | Administrativa sanktioner bör fastställas med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet och de särskilda problem som är kopplade till fall av force majeure och exceptionella omständigheter. Administrativa sanktioner bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera arealrelaterade stödordningar eller arealrelaterade stödåtgärder under en viss tid. De bör ta hänsyn till de olika stödordningarnas eller stödåtgärdernas särdrag vad gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden och andra skyldigheter eller möjligheten att en stödmottagare inte deklarerar alla sina arealer i avsikt att på ett konstlat sätt uppfylla villkoret för att undantas från skyldigheterna om förgröning. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör anses vara tillräckligt avskräckande för att motverka avsiktliga felaktigheter. |
| --- | --- |

(19)

Administrativa sanktioner bör fastställas med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet och de särskilda problem som är kopplade till fall av force majeure och exceptionella omständigheter. Administrativa sanktioner bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera arealrelaterade stödordningar eller arealrelaterade stödåtgärder under en viss tid. De bör ta hänsyn till de olika stödordningarnas eller stödåtgärdernas särdrag vad gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden och andra skyldigheter eller möjligheten att en stödmottagare inte deklarerar alla sina arealer i avsikt att på ett konstlat sätt uppfylla villkoret för att undantas från skyldigheterna om förgröning. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör anses vara tillräckligt avskräckande för att motverka avsiktliga felaktigheter.

| (20) | För att göra det möjligt för medlemsstaterna att utföra kontroller effektivt, särskilt när det gäller kontroller av tvärvillkoren, är det nödvändigt att införa en skyldighet för stödmottagarna att deklarera alla arealer de förfogar över, även sådana för vilka de inte söker stöd i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013. |
| --- | --- |

(20)

För att göra det möjligt för medlemsstaterna att utföra kontroller effektivt, särskilt när det gäller kontroller av tvärvillkoren, är det nödvändigt att införa en skyldighet för stödmottagarna att deklarera alla arealer de förfogar över, även sådana för vilka de inte söker stöd i enlighet med artikel 72.1 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

| (21) | För att fastställa stödberättigande arealer och beräkna de tillämpliga minskningarna är det nödvändigt att definiera vilka arealer som ingår i samma odlingsgrupp. En areal bör räknas flera gånger om den är föremål för stödansökningar enligt mer än en stödordning eller stödåtgärd. När det gäller förgröning är det dock nödvändigt att skilja mellan odlingsgrupper. |
| --- | --- |

(21)

För att fastställa stödberättigande arealer och beräkna de tillämpliga minskningarna är det nödvändigt att definiera vilka arealer som ingår i samma odlingsgrupp. En areal bör räknas flera gånger om den är föremål för stödansökningar enligt mer än en stödordning eller stödåtgärd. När det gäller förgröning är det dock nödvändigt att skilja mellan odlingsgrupper.

| (22) | För att stöd ska kunna betalas ut inom ordningen för grundstöd krävs att antalet stödrätter är lika stort som antalet stödberättigande hektar. För denna ordning är det således lämpligt att föreskriva att beräkningen av stödet, i de fall då antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen inte stämmer överens, bör baseras på den lägre siffran. För att motverka att stöd beräknas på grundval av icke-existerande stödrätter bör det föreskrivas att det antal stödrätter som används för beräkningen inte får överstiga det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över. |
| --- | --- |

(22)

För att stöd ska kunna betalas ut inom ordningen för grundstöd krävs att antalet stödrätter är lika stort som antalet stödberättigande hektar. För denna ordning är det således lämpligt att föreskriva att beräkningen av stödet, i de fall då antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen inte stämmer överens, bör baseras på den lägre siffran. För att motverka att stöd beräknas på grundval av icke-existerande stödrätter bör det föreskrivas att det antal stödrätter som används för beräkningen inte får överstiga det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över.

| (23) | Felaktigheter i arealstödsansökningar och/eller stödanspråk avser vanligtvis delar av arealer. För högt deklarerade skiften kan därför räknas av mot för lågt deklarerade skiften inom samma odlingsgrupp. Det bör föreskrivas att administrativa sanktioner blir tillämpliga först när en viss toleransmarginal överskridits. |
| --- | --- |

(23)

Felaktigheter i arealstödsansökningar och/eller stödanspråk avser vanligtvis delar av arealer. För högt deklarerade skiften kan därför räknas av mot för lågt deklarerade skiften inom samma odlingsgrupp. Det bör föreskrivas att administrativa sanktioner blir tillämpliga först när en viss toleransmarginal överskridits.

| (24) | När det gäller stödansökningar och/eller stödanspråk för arealrelaterade stöd är dessutom skillnaderna mellan den totala areal som deklareras i stödansökan och/eller stödanspråket och den totala areal som fastställs som stödberättigande ofta obetydliga. För att undvika ett stort antal mindre justeringar av ansökningarna bör det föreskrivas att en stödansökan och/eller ett stödanspråk inte behöver justeras till den fastställda arealen såvida inte skillnaden överstiger en viss nivå. |
| --- | --- |

(24)

När det gäller stödansökningar och/eller stödanspråk för arealrelaterade stöd är dessutom skillnaderna mellan den totala areal som deklareras i stödansökan och/eller stödanspråket och den totala areal som fastställs som stödberättigande ofta obetydliga. För att undvika ett stort antal mindre justeringar av ansökningarna bör det föreskrivas att en stödansökan och/eller ett stödanspråk inte behöver justeras till den fastställda arealen såvida inte skillnaden överstiger en viss nivå.

| (25) | Med tanke på särdragen i stödordningen för bomull bör det fastställas särskilda bestämmelser för administrativa sanktioner för den ordningen. |
| --- | --- |

(25)

Med tanke på särdragen i stödordningen för bomull bör det fastställas särskilda bestämmelser för administrativa sanktioner för den ordningen.

| (26) | Administrativa sanktioner vid avsiktliga eller genom försummelse uppkomna felaktigheter avseende kraven för stödberättigande bör fastställas med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet för fall då en stödmottagare som ansöker inom ordningen för unga jordbrukare inte uppfyller sina skyldigheter. |
| --- | --- |

(26)

Administrativa sanktioner vid avsiktliga eller genom försummelse uppkomna felaktigheter avseende kraven för stödberättigande bör fastställas med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet för fall då en stödmottagare som ansöker inom ordningen för unga jordbrukare inte uppfyller sina skyldigheter.

| (27) | Det bör fastställas administrativa sanktioner för stödordningarna för djurstöd och de djurrelaterade stödåtgärderna, med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet och särskilda problem kopplade till naturliga omständigheter. De administrativa sanktionerna bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera stödordningar eller stödåtgärder under en viss tid. De bör ta hänsyn till de olika stödordningarnas och stödåtgärdernas särdrag vad gäller kriterierna för stödberättigande. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör fastställas på en tillräckligt avskräckande nivå för att motverka avsiktligt höga deklarationer. |
| --- | --- |

(27)

Det bör fastställas administrativa sanktioner för stödordningarna för djurstöd och de djurrelaterade stödåtgärderna, med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet och särskilda problem kopplade till naturliga omständigheter. De administrativa sanktionerna bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är och bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera stödordningar eller stödåtgärder under en viss tid. De bör ta hänsyn till de olika stödordningarnas och stödåtgärdernas särdrag vad gäller kriterierna för stödberättigande. De administrativa sanktionerna enligt denna förordning bör fastställas på en tillräckligt avskräckande nivå för att motverka avsiktligt höga deklarationer.

| (28) | När det gäller stödansökningar enligt stödordningarna för djurstöd och stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder, leder felaktigheter till att djuret i fråga inte blir stödberättigande. Stödet bör minskas från och med det första djuret för vilket felaktigheter konstateras, men den administrativa sanktionen bör, oberoende av minskningens storlek, bli lindrigare när felaktigheter konstateras för högst tre djur. I alla andra fall bör den administrativa sanktionens stränghet bero på andelen djur för vilka felaktigheter konstateras. |
| --- | --- |

(28)

När det gäller stödansökningar enligt stödordningarna för djurstöd och stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder, leder felaktigheter till att djuret i fråga inte blir stödberättigande. Stödet bör minskas från och med det första djuret för vilket felaktigheter konstateras, men den administrativa sanktionen bör, oberoende av minskningens storlek, bli lindrigare när felaktigheter konstateras för högst tre djur. I alla andra fall bör den administrativa sanktionens stränghet bero på andelen djur för vilka felaktigheter konstateras.

| (29) | Som en allmän regel bör medlemsstaterna vidta de ytterligare åtgärder som behövs för att säkerställa att det integrerade systemet fungerar väl. Medlemsstaterna bör ha rätt att införa ytterligare nationella sanktioner om så krävs. |
| --- | --- |

(29)

Som en allmän regel bör medlemsstaterna vidta de ytterligare åtgärder som behövs för att säkerställa att det integrerade systemet fungerar väl. Medlemsstaterna bör ha rätt att införa ytterligare nationella sanktioner om så krävs.

| (30) | Den möjlighet att göra korrigeringar utan att det leder till administrativa sanktioner som föreskrivs för stödansökan och stödanspråk bör också gälla för felaktiga uppgifter som förekommer i databasen avseende deklarerade nötkreatur för vilka sådana felaktigheter innebär att ett kriterium för stödberättigande inte uppfylls, såvida inte stödmottagaren har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att genomföra en kontroll på plats eller myndigheten redan har informerat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket. |
| --- | --- |

(30)

Den möjlighet att göra korrigeringar utan att det leder till administrativa sanktioner som föreskrivs för stödansökan och stödanspråk bör också gälla för felaktiga uppgifter som förekommer i databasen avseende deklarerade nötkreatur för vilka sådana felaktigheter innebär att ett kriterium för stödberättigande inte uppfylls, såvida inte stödmottagaren har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att genomföra en kontroll på plats eller myndigheten redan har informerat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket.

| (31) | Avslag och indragningar av stöd och administrativa sanktioner bör fastställas för landsbygdsutvecklingsstöd med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet. Avslag och indragningar av stöd bör anpassas efter felaktighetens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning. Avslag och indragningar av stöd samt administrativa sanktioner bör, när det gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden och andra skyldigheter, ta hänsyn till särdragen i de olika stödåtgärderna. Vid allvarliga felaktigheter eller om stödmottagaren lämnat oriktiga uppgifter för att få stöd, bör stödet avslås och en administrativ sanktion bör tillämpas. Administrativa sanktioner bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera stödåtgärder eller typer av insatser under en viss tid. |
| --- | --- |

(31)

Avslag och indragningar av stöd och administrativa sanktioner bör fastställas för landsbygdsutvecklingsstöd med beaktande av principerna om avskräckning och proportionalitet. Avslag och indragningar av stöd bör anpassas efter felaktighetens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning. Avslag och indragningar av stöd samt administrativa sanktioner bör, när det gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden och andra skyldigheter, ta hänsyn till särdragen i de olika stödåtgärderna. Vid allvarliga felaktigheter eller om stödmottagaren lämnat oriktiga uppgifter för att få stöd, bör stödet avslås och en administrativ sanktion bör tillämpas. Administrativa sanktioner bör gå så långt som till fullständig uteslutning från en eller flera stödåtgärder eller typer av insatser under en viss tid.

| (32) | Vad gäller stödåtgärder för landsbygdsutveckling bör de administrativa sanktionerna inte påverka möjligheten att tillfälligt upphäva det stöd som berörs av felaktigheten. Regler bör fastställas för att definiera fall där stödmottagaren kan förväntas åtgärda felaktigheten inom rimlig tid. |
| --- | --- |

(32)

Vad gäller stödåtgärder för landsbygdsutveckling bör de administrativa sanktionerna inte påverka möjligheten att tillfälligt upphäva det stöd som berörs av felaktigheten. Regler bör fastställas för att definiera fall där stödmottagaren kan förväntas åtgärda felaktigheten inom rimlig tid.

| (33) | I artikel 93.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 föreskrivs, för åren 2015 och 2016, att reglerna om tvärvillkor även omfattar bibehållande av permanent betesmark. Det bör i detta sammanhang specificeras att medlemsstaterna bör fortsätta att fullgöra sina skyldigheter under 2015 och 2016 i enlighet med den andel permanent betesmark som fastställdes 2014. |
| --- | --- |

(33)

I artikel 93.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 föreskrivs, för åren 2015 och 2016, att reglerna om tvärvillkor även omfattar bibehållande av permanent betesmark. Det bör i detta sammanhang specificeras att medlemsstaterna bör fortsätta att fullgöra sina skyldigheter under 2015 och 2016 i enlighet med den andel permanent betesmark som fastställdes 2014.

| (34) | Av tydlighetsskäl och för att fastställa en harmoniserad bas för bedömningen av felaktigheter och för beräkningen och tillämpningen av administrativa sanktioner utifrån tvärvillkoren är det nödvändigt att förtydliga begreppen upprepning, omfattning, allvar och varaktighet. Det är också nödvändigt att förtydliga i vilka fall en felaktighet kan betraktas som fastställd. |
| --- | --- |

(34)

Av tydlighetsskäl och för att fastställa en harmoniserad bas för bedömningen av felaktigheter och för beräkningen och tillämpningen av administrativa sanktioner utifrån tvärvillkoren är det nödvändigt att förtydliga begreppen upprepning, omfattning, allvar och varaktighet. Det är också nödvändigt att förtydliga i vilka fall en felaktighet kan betraktas som fastställd.

| (35) | Administrativa sanktioner vid felaktigheter som avser tvärvillkoren bör fastställas med beaktande av proportionalitetsprincipen. De bör endast tillämpas i de fall då en jordbrukare har agerat försumligt eller avsiktligt och bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är. |
| --- | --- |

(35)

Administrativa sanktioner vid felaktigheter som avser tvärvillkoren bör fastställas med beaktande av proportionalitetsprincipen. De bör endast tillämpas i de fall då en jordbrukare har agerat försumligt eller avsiktligt och bör anpassas efter hur allvarlig felaktigheten är.

| (36) | Utöver att de administrativa sanktionerna graderas i enlighet med proportionalitetsprincipen, bör det när det gäller tvärvillkoren föreskrivas att upprepade överträdelser av ett och samma tvärvillkor från och med en viss tidpunkt, och efter det att jordbrukaren har varnats, bör betraktas som en avsiktlig felaktighet. |
| --- | --- |

(36)

Utöver att de administrativa sanktionerna graderas i enlighet med proportionalitetsprincipen, bör det när det gäller tvärvillkoren föreskrivas att upprepade överträdelser av ett och samma tvärvillkor från och med en viss tidpunkt, och efter det att jordbrukaren har varnats, bör betraktas som en avsiktlig felaktighet.

| (37) | För de särskilda fall då en medlemsstat använder sig av möjligheten att inte tillämpa administrativa sanktioner vid felaktigheter enligt artiklarna 97.3 och 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör det fastställas krav på hur felaktigheten i fråga bör åtgärdas. |
| --- | --- |

(37)

För de särskilda fall då en medlemsstat använder sig av möjligheten att inte tillämpa administrativa sanktioner vid felaktigheter enligt artiklarna 97.3 och 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör det fastställas krav på hur felaktigheten i fråga bör åtgärdas.

| (38) | Vad gäller systemet för tidig varning som avses i artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör, i de fall då stödmottagaren inte fullgör sin skyldighet att vidta korrigerande åtgärder, minskningen tillämpas retroaktivt för det år då systemet för tidig varning tillämpades. Vid beräkningen av de administrativa sanktionerna bör i tillämpliga fall hänsyn också tas till huruvida felaktigheten upprepas under det efterföljande kontrollåret. För att säkerställa stödmottagarnas rättssäkerhet bör det fastställas en tidsfrist för retroaktiv tillämpning av administrativa sanktioner. |
| --- | --- |

(38)

Vad gäller systemet för tidig varning som avses i artikel 99.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 bör, i de fall då stödmottagaren inte fullgör sin skyldighet att vidta korrigerande åtgärder, minskningen tillämpas retroaktivt för det år då systemet för tidig varning tillämpades. Vid beräkningen av de administrativa sanktionerna bör i tillämpliga fall hänsyn också tas till huruvida felaktigheten upprepas under det efterföljande kontrollåret. För att säkerställa stödmottagarnas rättssäkerhet bör det fastställas en tidsfrist för retroaktiv tillämpning av administrativa sanktioner.

| (39) | I fråga om stödmottagare som omfattas av fleråriga insatser som inletts inom landsbygdsprogram godkända i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (6) och som omfattas av tvärvillkor bör det fastställas att det nya kontrollsystemet och de nya administrativa sanktionerna gäller, för att minska den administrativa bördan för de nationella myndigheter som ansvarar för kontroll av efterlevnaden och för att förenkla förfarandena. |
| --- | --- |

(39)

I fråga om stödmottagare som omfattas av fleråriga insatser som inletts inom landsbygdsprogram godkända i enlighet med rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (6) och som omfattas av tvärvillkor bör det fastställas att det nya kontrollsystemet och de nya administrativa sanktionerna gäller, för att minska den administrativa bördan för de nationella myndigheter som ansvarar för kontroll av efterlevnaden och för att förenkla förfarandena.

| (40) | Vad gäller felaktigheter som avser tvärvillkoren, för vilka administrativa sanktioner inte tillämpades eftersom de som omfattades av regeln om stöd av mindre betydelse enligt rådets förordning (EG) nr 73/2009 (7) eller förordning (EG) nr 1698/2005, men som medlemsstaterna måste se till att stödmottagarna åtgärdar, bör övergångsbestämmelser fastställas för att säkerställa överensstämmelse mellan det krav på uppföljning som fanns innan förordning (EU) nr 1306/2013 trädde i kraft och de nya reglerna om detta i den förordningen. |
| --- | --- |

(40)

Vad gäller felaktigheter som avser tvärvillkoren, för vilka administrativa sanktioner inte tillämpades eftersom de som omfattades av regeln om stöd av mindre betydelse enligt rådets förordning (EG) nr 73/2009 (7) eller förordning (EG) nr 1698/2005, men som medlemsstaterna måste se till att stödmottagarna åtgärdar, bör övergångsbestämmelser fastställas för att säkerställa överensstämmelse mellan det krav på uppföljning som fanns innan förordning (EU) nr 1306/2013 trädde i kraft och de nya reglerna om detta i den förordningen.

| (41) | Av tydlighetsskäl och av rättssäkerhetsskäl bör förordning (EG) nr 1122/2009 upphöra att gälla. Även kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 (8) bör upphöra att gälla. |
| --- | --- |

(41)

Av tydlighetsskäl och av rättssäkerhetsskäl bör förordning (EG) nr 1122/2009 upphöra att gälla. Även kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 (8) bör upphöra att gälla.

| (42) | Med beaktande av artikel 119.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 bör den här förordningen tillämpas på stödansökningar och stödanspråk som avser regleringsår eller bidragsperioder som inleds från och med den 1 januari 2015. |
| --- | --- |

(42)

Med beaktande av artikel 119.1 andra stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 bör den här förordningen tillämpas på stödansökningar och stödanspråk som avser regleringsår eller bidragsperioder som inleds från och med den 1 januari 2015.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

AVDELNING I

ALLMÄNNA BESTÄMMELSER

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs bestämmelser som kompletterar vissa icke väsentliga delar av förordning (EU) nr 1306/2013 i fråga om följande:

| a) | Villkor för helt eller delvist avslag på stöd eller hel eller delvis indragning av stöd. |
| --- | --- |

a)

Villkor för helt eller delvist avslag på stöd eller hel eller delvis indragning av stöd.

| b) | Identifiering av den administrativa sanktionen och fastställande av den särskilda sats som ska tillämpas. |
| --- | --- |

b)

Identifiering av den administrativa sanktionen och fastställande av den särskilda sats som ska tillämpas.

| c) | Identifiering av de fall där administrativa sanktioner inte tillämpas. |
| --- | --- |

c)

Identifiering av de fall där administrativa sanktioner inte tillämpas.

| d) | Regler om perioder, datum och tidsfrister när den sista dagen för inlämning av ansökningar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag. |
| --- | --- |

d)

Regler om perioder, datum och tidsfrister när den sista dagen för inlämning av ansökningar eller ändringar är en helgdag, lördag eller söndag.

| e) | Särskilda definitioner som krävs för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet. |
| --- | --- |

e)

Särskilda definitioner som krävs för att säkerställa ett harmoniserat genomförande av det integrerade systemet.

| f) | Grundläggande inslag och tekniska regler för identifieringssystemet för jordbruksskiften och identifiering av stödmottagarna. |
| --- | --- |

f)

Grundläggande inslag och tekniska regler för identifieringssystemet för jordbruksskiften och identifiering av stödmottagarna.

| g) | Grundläggande inslag, tekniska regler och kvalitetskrav för systemet för identifiering och registrering av stödrätter. |
| --- | --- |

g)

Grundläggande inslag, tekniska regler och kvalitetskrav för systemet för identifiering och registrering av stödrätter.

| h) | Grunden för beräkning av stöd, inbegripet regler om hur vissa fall där stödberättigande arealer innefattar landskapselement eller träd ska hanteras. |
| --- | --- |

h)

Grunden för beräkning av stöd, inbegripet regler om hur vissa fall där stödberättigande arealer innefattar landskapselement eller träd ska hanteras.

| i) | Ytterligare regler för mellanhänder, såsom instanser, organ och organisationer, som deltar i förfarandet för beviljande av stöd. |
| --- | --- |

i)

Ytterligare regler för mellanhänder, såsom instanser, organ och organisationer, som deltar i förfarandet för beviljande av stöd.

| j) | Bibehållandet av permanent betesmark i samband med tvärvillkor. |
| --- | --- |

j)

Bibehållandet av permanent betesmark i samband med tvärvillkor.

| k) | En enhetlig grund för beräkningen av administrativa sanktioner inom ramen för tvärvillkoren. |
| --- | --- |

k)

En enhetlig grund för beräkningen av administrativa sanktioner inom ramen för tvärvillkoren.

| l) | Villkor för tillämpning och beräkning av de administrativa sanktionerna inom ramen för tvärvillkoren. |
| --- | --- |

l)

Villkor för tillämpning och beräkning av de administrativa sanktionerna inom ramen för tvärvillkoren.

| m) | Ett tillägg till de regler som föreskrivs i förordning (EU) nr 1306/2013 för att säkerställa en smidig övergång från de upphävda reglerna till de nya reglerna. |
| --- | --- |

m)

Ett tillägg till de regler som föreskrivs i förordning (EU) nr 1306/2013 för att säkerställa en smidig övergång från de upphävda reglerna till de nya reglerna.

Artikel 2

Definitioner

1.   För tillämpningen av det integrerade system som avses i artikel 67.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska de definitioner gälla som fastställs i artikel 4.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och i artikel 67.4 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Dessutom gäller följande definitioner:

1.   
  stödmottagare
  : en jordbrukare enligt definitionen i artikel 4.1 a i förordning (EU) nr 1307/2013 och som avses i artikel 9 i samma förordning, en stödmottagare som omfattas av tvärvillkor i den mening som avses i artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013 och/eller en stödmottagare som får landsbygdsstöd enligt artikel 2.10 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (9).

2.   
  felaktighet
  :

| a) | när det gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden eller andra skyldigheter som rör villkoren för beviljande av stöd enligt artikel 67.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 – varje form av bristande efterlevnad av dessa, eller |
| --- | --- |

a)

när det gäller kriterier för stödberättigande, åtaganden eller andra skyldigheter som rör villkoren för beviljande av stöd enligt artikel 67.2 i förordning (EU) nr 1306/2013 – varje form av bristande efterlevnad av dessa, eller

| b) | när det gäller tvärvillkor, bristande efterlevnad av de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionslagstiftningen, de nationella normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som definierats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 94 förordning (EU) nr 1306/2013 eller bestämmelserna om bibehållande av permanent betesmark som avses i artikel 93.3 i den förordningen. |
| --- | --- |

b)

när det gäller tvärvillkor, bristande efterlevnad av de föreskrivna verksamhetskraven enligt unionslagstiftningen, de nationella normer för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden som definierats av medlemsstaterna i enlighet med artikel 94 förordning (EU) nr 1306/2013 eller bestämmelserna om bibehållande av permanent betesmark som avses i artikel 93.3 i den förordningen.

3.   
  ansökan om landsbygdsstöd
  : ansökan om stöd eller om att ingå i en åtgärd i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013.

4.   
  stödanspråk
  : stödmottagarens ansökan om utbetalning från de nationella myndigheterna i enlighet med förordning (EU) nr 1305/2013.

5.   
  annan deklaration
  : alla deklarationer eller handlingar, utom ansökningar om landsbygdsstöd och stödanspråk, som ska lämnas in eller innehas av en stödmottagare eller en tredje part för att uppfylla de specifika kraven för vissa landsbygdsutvecklingsåtgärder.

6.   
  landsbygdsutvecklingsåtgärder inom det integrerade systemet
  : stödåtgärder som beviljas i enlighet med artikel 21.1 a och b och artiklarna 28–31, 33, 34 och 40 i förordning (EU) nr 1305/2013, och i tillämpliga fall, i enlighet med artikel 35.1 b och c i förordning (EU) nr 1303/2013, med undantag för de åtgärder som avses i artikel 28.9 i förordning (EU) nr 1305/2013 samt åtgärder enligt artikel 21.1 a och b i den förordningen vad gäller etableringskostnader.

7.   
  systemet för identifiering och registrering av djur
  : det system för identifiering och registrering av nötkreatur som inrättas genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 (10) och/eller det system för identifiering och registrering av får och getter som inrättas genom rådets förordning (EG) nr 21/2004 (11).

8.   
  öronmärke
  : det öronmärke för att identifiera enskilda nötkreatur som avses i artiklarna 3 a och 4 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller det öronmärke för att identifiera enskilda får och getter som avses i punkt A.3 i bilagan till förordning (EG) nr 21/2004.

9.   
  elektronisk djurdatabas
  : den databas som avses i artiklarna 3 b och 5 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller det centrala register eller den elektroniska databas som avses i artiklarna 3.1 d, 7 och 8 i förordning (EG) nr 21/2004.

10.   
  djurpass
  : det pass för djur som avses i artiklarna 3 c och 6 i förordning (EG) nr 1760/2000.

11.   
  register
  : i samband med djur – det register som förs av djurhållare i enlighet med artiklarna 3 d och 7 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller det register som avses i artiklarna 3.1 b och 5 i förordning (EG) nr 21/2004.

12.   
  identifieringskod
  : den identifieringskod som avses i artikel 4.1 i förordning (EG) nr 1760/2000 och/eller de koder som avses i punkt A.2 i bilagan till förordning (EG) nr 21/2004.

13.   
  djurbidragsordningen
  : frivilligt kopplat stöd enligt avdelning IV kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013, inom vilken det årliga stödet beviljas inom fastställda kvantitativa gränser och grundas på ett fastställt antal djur.

14.   
  djurrelaterade stödåtgärder
  : landsbygdsutvecklingsåtgärder eller typer av insatser inom vilka stödet baseras på det deklarerade antalet djur eller det deklarerade antalet djurenheter.

15.   
  ansökan om djurbidrag
  : ansökan om utbetalning av stöd, inom vilken det årliga stödet beviljas inom fastställda kvantitativa gränser och grundas på ett fastställt antal djur, inom ramen för det frivilligt kopplade stöd som föreskrivs i avdelning IV kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

16.   
  deklarerade djur
  : djur som omfattas av en ansökan om djurbidrag inom ramen för djurbidragsordningen eller ett stödanspråk avseende en djurrelaterad stödåtgärd.

17.   
  potentiellt stödberättigande djur
  : djur som på förhand potentiellt uppfyller kriterierna för stödberättigande inom djurbidragsordningen eller stöd inom en djurrelaterad stödåtgärd under det aktuella ansökningsåret.

18.   
  fastställt djur
  :

| a) | inom en djurbidragsordning – ett djur som uppfyller alla villkor som föreskrivs i reglerna om beviljande av stöd, eller |
| --- | --- |

a)

inom en djurbidragsordning – ett djur som uppfyller alla villkor som föreskrivs i reglerna om beviljande av stöd, eller

| b) | inom en djurrelaterad stödåtgärd – ett djur som identifierats genom administrativa kontroller eller kontroller på plats, |
| --- | --- |

b)

inom en djurrelaterad stödåtgärd – ett djur som identifierats genom administrativa kontroller eller kontroller på plats,

19.   
  djurhållare
  : varje fysisk eller juridisk person som ansvarar för djur, antingen permanent eller tillfälligt, även under transport eller på en marknad.

20.   
  arealrelaterade stödordningar
  : arealbaserade direktstöd i den mening som avses i artikel 67.4 b i förordning (EU) nr 1306/2013, med undantag för särskilda åtgärder inom jordbruket i unionens yttersta randområden enligt kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 (12) och särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna enligt kapitel IV i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 (13).

21.   
  arealrelaterade stödåtgärder
  : landsbygdsutvecklingsåtgärder eller typer av insatser inom vilka stödet baseras på den deklarerade arealens storlek.

22.   
  användning
  : i samband med areal – hur en areal används vad beträffar typ av gröda enligt artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013, typ av permanent gräsmark enligt artikel 4.1 h i samma förordning, permanent betesmark enligt artikel 45.2 a i samma förordning eller arealer med annan gräsmark än permanent gräsmark och permanent betesmark, eller marktäcke eller frånvaro av gröda.

23.   
  fastställd areal
  :

| a) | inom arealrelaterade stödordningar – den areal för vilken samtliga kriterier för stödberättigande eller andra skyldigheter i samband med villkoren för beviljande av stöd har uppfyllts, oavsett antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över, eller |
| --- | --- |

a)

inom arealrelaterade stödordningar – den areal för vilken samtliga kriterier för stödberättigande eller andra skyldigheter i samband med villkoren för beviljande av stöd har uppfyllts, oavsett antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över, eller

| b) | inom arealrelaterade stödåtgärder – den areal för lotter eller skiften som identifierats genom administrativa kontroller eller kontroller på plats, |
| --- | --- |

b)

inom arealrelaterade stödåtgärder – den areal för lotter eller skiften som identifierats genom administrativa kontroller eller kontroller på plats,

24.   
  geografiskt informationssystem (nedan kallat GIS): de metoder för datoriserade geografiska informationssystem som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013.

25.   
  referensskifte
  : ett geografiskt avgränsat område som registrerats med en unik identitet i det identifieringssystem för jordbruksskiften som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013.

26.   
  geografiskt material
  : kartor eller andra dokument som används för överföring av GIS-innehållet mellan dem som ansöker om stöd och medlemsstaterna.

2.   I avdelning IV i denna förordning ska definitionerna i avdelning VI i förordning (EU) nr 1306/2013 gälla.

Dessutom ska med normer avses de normer som fastställts av medlemsstaterna i enlighet med artikel 94 i förordning (EU) nr 1306/2013 samt skyldigheterna avseende permanent betesmark enligt artikel 93.3 i den förordningen.

Artikel 3

Tillämpning av straffrättsliga påföljder

Tillämpningen av administrativa sanktioner och avslag på eller indragningar av stöd i enlighet med denna förordning ska inte påverka tillämpningen av straffrättsliga påföljder om sådana förskrivs i nationell lagstiftning.

Artikel 4

Force majeure och exceptionella omständigheter

1.   Vad gäller direktstöd ska stödmottagaren, i de fall då force majeure eller exceptionella omständigheter har hindrat denna från att uppfylla kriterierna för stödberättigande eller andra skyldigheter, behålla rätten till stöd för den areal eller de djur som var stödberättigande vid tidpunkten då den händelse som utgjorde force majeure eller de exceptionella omständigheterna inträffade.

Vad gäller stödåtgärder för landsbygdsutveckling enligt artiklarna 28, 29, 33 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 ska, i de fall då force majeure eller exceptionella omständigheter har hindrat stödmottagaren från att uppfylla åtagandet, respektive utbetalning dras in proportionellt för de år då den händelse som utgör force majeure eller de exceptionella omständigheterna inträffade. Indragningen ska endast avse de delar av åtagandet för vilka extrakostnader och inkomstbortfall inte förekom innan force majeure eller exceptionella omständigheter inträffade. Ingen indragning ska tillämpas avseende kriterierna för stödberättigande och andra skyldigheter, och inga administrativa sanktioner ska tillämpas.

När det gäller övriga stödåtgärder för landsbygdsutveckling får medlemsstaterna inte kräva återbetalning, helt eller delvis, av stöd i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter. När det gäller fleråriga åtaganden eller utbetalningar ska återbetalning av det stöd som mottagits under tidigare år inte krävas och åtagandet eller utbetalningen ska fortsätta under de följande åren i enlighet med dess ursprungliga giltighetstid.

Om en felaktighet som avser tvärvillkoren beror på force majeure eller exceptionella omständigheter ska den administrativa sanktionen enligt artikel 91.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 inte tillämpas.

2.   Fall av force majeure och exceptionella omständigheter ska, tillsammans med för den behöriga myndigheten tillfredsställande bevis, skriftligen anmälas till myndigheten inom femton arbetsdagar från den dag då stödmottagaren eller rättsinnehavaren har möjlighet att göra det.

AVDELNING II

DET INTEGRERADE ADMINISTRATIONS- OCH KONTROLLSYSTEMET

KAPITEL I

SYSTEMKRAV

Artikel 5

Identifiering av jordbruksskiften

1.   Det identifieringssystem för jordbruksskiften som avses i artikel 70 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska bygga på referensskiften. Ett referensskifte ska innehålla en markenhet som motsvarar jordbruksareal enligt definitionen i artikel 4.1 e i förordning (EU) nr 1307/2013. I förekommande fall ska ett referensskifte även inkludera arealer som avses i artikel 32.2 b i förordning (EU) nr 1307/2013 och jordbruksmark som avses i artikel 28.2 i förordning (EU) nr 1305/2013.

Medlemsstaterna ska avgränsa referensskiftet på ett sådant sätt att det säkerställs att referensskiftet är mätbart, att det möjliggör en unik och otvetydig lokalisering av varje jordbruksskifte som årligen deklareras och att det i princip är stabilt över tiden.

2.   Medlemsstaterna ska också säkerställa att de jordbruksskiften som deklareras kan identifieras på ett tillförlitligt sätt. De ska i synnerhet kräva att stödansökningar och stödanspråk förses med särskilda uppgifter eller åtföljs av de handlingar som den behöriga myndigheten fastställer och som gör det möjligt att lokalisera och mäta varje jordbruksskifte. För varje referensskifte ska medlemsstaterna

| a) | fastställa en maximal stödberättigande areal för tillämpningen av de stödordningar som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1307/2013, |
| --- | --- |

a)

fastställa en maximal stödberättigande areal för tillämpningen av de stödordningar som förtecknas i bilaga I till förordning (EU) nr 1307/2013,

| b) | fastställa en maximal stödberättigande areal för tillämpningen av de arealrelaterade åtgärder som avses i artiklarna 28–31 i förordning (EU) nr 1305/2013, |
| --- | --- |

b)

fastställa en maximal stödberättigande areal för tillämpningen av de arealrelaterade åtgärder som avses i artiklarna 28–31 i förordning (EU) nr 1305/2013,

| c) | lokalisera och storleksbestämma de arealer med ekologiskt fokus som anges i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 för vilka medlemsstaterna har beslutat att de ska betraktas som areal med ekologiskt fokus; för detta ändamål ska medlemsstaterna i förekommande fall tillämpa de omräknings- och/eller vägningsfaktorer som anges i bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013, |
| --- | --- |

c)

lokalisera och storleksbestämma de arealer med ekologiskt fokus som anges i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 för vilka medlemsstaterna har beslutat att de ska betraktas som areal med ekologiskt fokus; för detta ändamål ska medlemsstaterna i förekommande fall tillämpa de omräknings- och/eller vägningsfaktorer som anges i bilaga X till förordning (EU) nr 1307/2013,

| d) | fastställa om det är bestämmelserna för bergsområden, områden med väsentliga naturliga begränsningar och andra områden som påverkas av särskilda begränsningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013, Natura 2000-områden, områden som omfattas av Europaparlamentets och rådet direktiv 2000/60/EG (14), jordbruksmark som godkänts för bomullsproduktion i enlighet med artikel 57 i förordning (EU) nr 1307/2013, arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling enligt artikel 4.1 c iii i förordning (EU) nr 1307/2013, områden utvalda av medlemsstaterna för regionalt och/eller gemensamt genomförande av arealer med ekologiskt fokus i enlighet med artiklarna 46.5 och 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, områden som har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) nr 1307/2013, områden täckta av miljömässigt känslig permanent gräsmark i områden som omfattas av rådets direktiv 92/43/EEG (15) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (16) och ytterligare känsliga områden som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och/eller områden som valts ut av medlemsstaterna i enlighet med artikel 48 i samma förordning som ska tillämpas. |
| --- | --- |

d)

fastställa om det är bestämmelserna för bergsområden, områden med väsentliga naturliga begränsningar och andra områden som påverkas av särskilda begränsningar i enlighet med artikel 32 i förordning (EU) nr 1305/2013, Natura 2000-områden, områden som omfattas av Europaparlamentets och rådet direktiv 2000/60/EG (14), jordbruksmark som godkänts för bomullsproduktion i enlighet med artikel 57 i förordning (EU) nr 1307/2013, arealer som naturligt hålls i ett skick som lämpar sig för bete eller odling enligt artikel 4.1 c iii i förordning (EU) nr 1307/2013, områden utvalda av medlemsstaterna för regionalt och/eller gemensamt genomförande av arealer med ekologiskt fokus i enlighet med artiklarna 46.5 och 46.6 i förordning (EU) nr 1307/2013, områden som har anmälts till kommissionen i enlighet med artikel 20 i förordning (EU) nr 1307/2013, områden täckta av miljömässigt känslig permanent gräsmark i områden som omfattas av rådets direktiv 92/43/EEG (15) eller Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG (16) och ytterligare känsliga områden som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 och/eller områden som valts ut av medlemsstaterna i enlighet med artikel 48 i samma förordning som ska tillämpas.

3.   Medlemsstaterna ska se till att den maximala stödberättigande arealen per referensskifte som avses i punkt 2 a är korrekt kvantifierad inom en marginal på högst 2 %, varvid hänsyn ska tas till referensskiftets form och tillstånd.

4.   För de åtgärder som avses i artiklarna 21.1 a, 30 och 34 i förordning (EU) nr 1305/2013 får medlemsstaterna inrätta alternativa ändamålsenliga system för att ge en unik identitet åt mark som berättigar till stöd om sådan mark är täckt av skog.

5.   Det geografiska informationssystemet ska utformas på grundval av ett nationellt referenskoordinatsystem, såsom detta definieras i Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG (17), som möjliggör standardiserade mätningar och fastställande av unika identiteter för jordbruksskiften i hela den berörda medlemsstaten. Om olika koordinatsystem används ska de utesluta varandra och vart och ett av dem ska säkerställa samstämmigheten mellan information som avser en och samma plats.

Artikel 6

Kvalitetsbedömning av identifieringssystemet för jordbruksskiften

1.   Varje år ska medlemsstaterna bedöma kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften med avseende på ordningen för grundstöd och systemet för enhetlig arealersättning som avses i avdelning III kapitel 1 i förordning (EU) nr 1307/2013. Denna bedömning ska omfatta två konformitetsklasser.

Första konformitetsklassen ska omfatta följande aspekter för att bedöma kvaliteten på identifieringssystemet för jordbruksskiften:

| a) | En korrekt kvantifiering av maximal stödberättigande areal. |
| --- | --- |

a)

En korrekt kvantifiering av maximal stödberättigande areal.

| b) | Andelen och fördelningen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke-stödberättigande arealer eller där den inte beaktar jordbruksareal. |
| --- | --- |

b)

Andelen och fördelningen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke-stödberättigande arealer eller där den inte beaktar jordbruksareal.

| c) | Förekomsten av referensskiften med kritiska brister. |
| --- | --- |

c)

Förekomsten av referensskiften med kritiska brister.

Andra konformitetsklassen ska omfatta följande kvalitetsaspekter för att identifiera eventuella svagheter i identifieringssystemet för jordbruksskiften:

| a) | Kategoriseringen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke stödberättigande arealer, där den inte beaktar jordbruksareal eller visar en kritisk brist. |
| --- | --- |

a)

Kategoriseringen av referensskiften där den maximala stödberättigande arealen beaktar icke stödberättigande arealer, där den inte beaktar jordbruksareal eller visar en kritisk brist.

| b) | Förhållandet mellan deklarerad areal och maximal stödberättigande areal inom referensskiftena. |
| --- | --- |

b)

Förhållandet mellan deklarerad areal och maximal stödberättigande areal inom referensskiftena.

| c) | Procentandelen referensskiften som har varit föremål för ändringar, ackumulerat under åren. |
| --- | --- |

c)

Procentandelen referensskiften som har varit föremål för ändringar, ackumulerat under åren.

Om resultaten av kvalitetsbedömningen visar brister i systemet ska medlemsstaten vidta lämpliga avhjälpande åtgärder.

2.   Medlemsstaterna ska genomföra den bedömning som avses i punkt 1 på grundval av ett urval av referensskiften som ska väljas ut och tillhandahållas av kommissionen. De ska använda uppgifter som gör det möjligt att bedöma den aktuella situationen på fältet.

3.   En rapport om bedömningen och, i tillämpliga fall, om avhjälpande åtgärder och en tidsplan för deras genomförande ska skickas till kommissionen senast den 31 januari efter det berörda kalenderåret.

Artikel 7

Identifiering och registrering av stödrätter

1.   Det system för identifiering och registrering av stödrätter som föreskrivs i artikel 71 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska vara ett elektroniskt register på medlemsstatsnivå och ska, särskilt i samband med sådan samkörning som avses i punkt 1 i den artikeln, säkerställa en effektiv spårbarhet för stödrätter, särskilt med avseende på följande faktorer:

| a) | Innehavare. |
| --- | --- |

a)

Innehavare.

| b) | Årliga värden. |
| --- | --- |

b)

Årliga värden.

| c) | Datum för fastställande. |
| --- | --- |

c)

Datum för fastställande.

| d) | Datum för senaste aktivering. |
| --- | --- |

d)

Datum för senaste aktivering.

| e) | Ursprung, särskilt när det gäller tilldelning, ursprungliga, nationella eller regionala reserver samt förvärv, hyra och arv. |
| --- | --- |

e)

Ursprung, särskilt när det gäller tilldelning, ursprungliga, nationella eller regionala reserver samt förvärv, hyra och arv.

| f) | Vid tillämpning av artikel 21.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, de rätter som behålls genom den bestämmelsen. |
| --- | --- |

f)

Vid tillämpning av artikel 21.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, de rätter som behålls genom den bestämmelsen.

| g) | Eventuella regionala begränsningar. |
| --- | --- |

g)

Eventuella regionala begränsningar.

2.   De medlemsstater som har mer än ett utbetalande organ får besluta att det elektroniska registret ska föras vid de utbetalande organen. I sådana fall ska den berörda medlemsstaten se till att de olika registren är kompatibla.

Artikel 8

Identifiering av stödmottagare

Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 72.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska det samlade system för registrering av identiteten hos varje stödmottagare som avses i artikel 73 i den förordningen säkerställa en unik identifiering av alla stödansökningar och stödanspråk eller andra deklarationer som lämnas in av en och samma stödmottagare.

KAPITEL II

JORDBRUKSSKIFTEN MED LANDSKAPSELEMENT OCH TRÄD

Artikel 9

Fastställande av arealer där jordbruksskiftet innehåller landskapselement och träd

1.   I de regioner där vissa landskapselement, särskilt häckar, diken och stenmurar, traditionellt är en del av goda jordbruksmetoder och gott markutnyttjande, får medlemsstaterna besluta att den motsvarande arealen ska anses ingå i den stödberättigande arealen för ett jordbruksskifte i den mening som avses i artikel 67.4 a i förordning (EU) nr 1306/2013, förutsatt att den inte överskrider en sammanlagd bredd som ska fastställas av den berörda medlemsstaten. Bredden ska motsvara den traditionella bredden i den berörda regionen, men får inte överstiga två meter.

Om en medlemsstat före den 9 december 2009, i enlighet med artikel 30.2 tredje stycket i kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 (18), meddelade kommissionen en bredd på mer än två meter får den bredden emellertid fortfarande tillämpas.

Första och andra styckena ska inte tillämpas på permanent gräsmark med spridda landskapselement och träd om den berörda medlemsstaten har beslutat att tillämpa ett pro rata-system i enlighet med artikel 10.

2.   Sådana landskapselement som omfattas av kraven och villkoren i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och som utgör en del av den totala arealen för ett jordbruksskifte ska betraktas som en del av den stödberättigande arealen för det jordbruksskiftet.

3.   Ett jordbruksskifte som innehåller spridda träd ska anses vara stödberättigande areal under förutsättning att följande villkor är uppfyllda:

| a) | Jordbruksverksamhet kan utföras på ett liknande sätt som på skiften utan träd i samma område. och |
| --- | --- |

a)

Jordbruksverksamhet kan utföras på ett liknande sätt som på skiften utan träd i samma område. och

| b) | Antalet träd per hektar överstiger inte en maximal trädtäthet. |
| --- | --- |

b)

Antalet träd per hektar överstiger inte en maximal trädtäthet.

Den maximala trädtäthet som avses i första stycket b ska fastställas av medlemsstaterna och anmälas på grundval av traditionella odlingsmetoder, naturförhållanden och miljöskäl. Den får inte överstiga 100 träd per hektar. Den gränsen ska emellertid inte gälla för de åtgärder som anges i artiklarna 28 och 30 i förordning (EU) nr 1305/2013.

Denna punkt ska inte tillämpas på spridda fruktträd som ger upprepade skördar, spridda träd som kan betas i permanent gräsmark och permanent gräsmark med spridda landskapselement och träd om den berörda medlemsstaten har beslutat att tillämpa ett pro rata-system i enlighet med artikel 10.

Artikel 10

Pro rata-system för permanent gräsmark med landskapselement och träd

1.   När det gäller permanent gräsmark med spridda icke stödberättigande element, t.ex. landskapselement och träd, får medlemsstaterna besluta att tillämpa ett pro rata-system för att fastställa den stödberättigande arealen inom referensskiftet.

Det pro rata-system som avses i första stycket ska omfatta olika kategorier av homogena landtäcketyper för vilka en fast nedsättningskoefficient baserad på den genomsnittliga procentandelen av icke stödberättigande areal ska tillämpas. Den kategori som motsvarar den lägsta procentandelen av icke stödberättigande areal får inte överstiga 10 % av icke stödberättigande areal och ingen nedsättningskoefficient ska tillämpas på den kategorin.

2.   Sådana landskapselement som omfattas av kraven och villkoren i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 och som utgör en del av den totala arealen för ett jordbruksskifte ska betraktas som en del av den stödberättigande arealen.

3.   Denna artikel ska inte tillämpas på permanent gräsmark med förekomst av fruktträd som ger upprepade skördar.

KAPITEL III

STÖDANSÖKNINGAR OCH STÖDANSPRÅK

Artikel 11

Den samlade ansökan

Den samlade ansökan ska minst omfatta ansökan om direktstöd enligt artikel 72.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 när det gäller ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning och andra arealrelaterade stödordningar.

Artikel 12

Avvikelse från sista dagen för inlämning

Om sista dagen för inlämning av en ansökan om direktstöd, en ansökan om landsbygdsstöd, stödanspråk eller andra styrkande handlingar, avtal och deklarationer, eller sista dagen för ändringar av en samlad ansökan eller ett stödanspråk, är en helgdag, lördag eller söndag ska, genom undantag från artikel 5.1 i rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 (19), sista dagen anses infalla första påföljande arbetsdag.

Första stycket ska även gälla för sista möjliga dag för försenad inlämning som avses i artikel 13.1 tredje stycket och sista möjliga dag för försenad inlämning som avses i artikel 14 andra stycket vad gäller inlämning av ansökningar av stödmottagare för tilldelning eller ökning av stödrätter.

Artikel 13

Försenad inlämning

1.   Utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4 ska inlämning av en stödansökan eller ett stödanspråk enligt denna förordning efter den sista dag för inlämning som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013 leda till en minskning med 1 % för varje arbetsdag av de belopp som stödmottagaren skulle ha haft rätt till om stödansökan eller stödanspråket lämnats i tid.

Utan att det påverkar eventuella särskilda åtgärder som vidtas av medlemsstaterna när det gäller kravet på att styrkande handlingar ska lämnas in i god tid för att möjliggöra planering och genomförande av effektiva kontroller, ska första stycket också gälla ansökningar om landsbygdsstöd, handlingar, avtal eller andra deklarationer som ska lämnas in till den behöriga myndigheten i de fall dessa ansökningar om landsbygdsstöd, handlingar, avtal eller deklarationer ligger till grund för berättigandet till stödet i fråga. I sådana fall ska minskningen göras på det stödbelopp som ska betalas ut.

Om förseningen uppgår till mer än 25 kalenderdagar ska ansökan eller anspråket inte godtas och inget stöd ska beviljas stödmottagaren.

2.   Om en stödmottagare inom de stödordningar som föreskrivs i artiklarna 46 och 47 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 (20), som också omfattas av tvärvillkor i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013, inte lämnar in den samlade ansökan före den sista dag som avses i punkt 1 första stycket i den här artikeln, ska en minskning med 1 % per arbetsdag tillämpas, utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4. Minskningen ska vara högst 25 %. Den procentuella minskningen ska tillämpas på det totala stödbeloppet för åtgärder enligt artiklarna 46 och 47 i förordning (EU) nr 1308/2013 dividerat med tre för omstrukturering och omställning.

3.   Utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4 ska inlämning av en ändring av den samlade ansökan eller stödanspråket efter den sista dag för inlämning som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013 leda till en minskning med 1 % för varje arbetsdag av de belopp som avser den faktiska användningen av de berörda jordbruksskiftena.

Ändringar av en samlad ansökan eller ett stödanspråk ska godtas endast till och med den sista möjliga dag för att lämna in en försenad samlad ansökan eller ett försenat stödanspråk som anges i punkt 1 tredje stycket. Om den dagen infaller tidigare eller samma dag som sista dag för inlämning av en ändring av den samlade stödansökan eller stödanspråket enligt första stycket i denna punkt ska ändringar av den samlade ansökan eller stödanspråket inte godtas efter den dagen.

Artikel 14

Försenad inlämning av ansökan om stödrätter

Utom vid force majeure eller exceptionella omständigheter enligt artikel 4 ska inlämning av en ansökan om tilldelning av stödrätter eller, i tillämpliga fall, om ökning av stödrätternas värde efter den sista dag som kommissionen har fastställt för detta ändamål på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013, under det aktuella året leda till en minskning med 3 % för varje arbetsdag av de belopp som ska betalas ut för stödrätterna eller, i tillämpliga fall, av ökningen av stödrätternas värde som stödmottagaren beviljas.

Om förseningen uppgår till mer än 25 kalenderdagar ska ansökan inte godtas och stödmottagaren ska inte tilldelas några stödrätter, och stödrätternas värde ska, i tillämpliga fall, inte ökas.

KAPITEL IV

BERÄKNING AV STÖD OCH ADMINISTRATIVA SANKTIONER SOM AVSER DIREKTSTÖDSORDNINGAR OCH LANDSBYGDSUTVECKLINGSÅTGÄRDER INOM RAMEN FÖR DET INTEGRERADE SYSTEMET

AVSNITT 1

Allmänna regler

Artikel 15

Undantag från tillämpningen av administrativa sanktioner

1.   Administrativa sanktioner enligt detta kapitel ska inte tillämpas för den del av stödansökan eller stödanspråket för vilken stödmottagaren skriftligen informerar den behöriga myndigheten om att stödansökan eller stödanspråket innehåller fel eller har blivit fel efter inlämningen, under förutsättning att stödmottagaren inte har informerats om den behöriga myndighetens avsikt att genomföra en kontroll på plats och att myndigheten inte redan har informerat stödmottagaren om felaktigheter i stödansökan eller stödanspråket.

2.   Den information som stödmottagaren lämnar enligt punkt 1 ska leda till att stödansökan eller stödanspråket anpassas till den faktiska situationen.

Artikel 16

Alla arealer har inte deklarerats

1.   Om en stödmottagare för ett visst år inte deklarerar alla jordbruksskiften som är kopplade till de arealer som avses i artikel 72.1 i förordning (EU) nr 1306/2013 och skillnaden mellan, å ena sidan, den totala areal som deklareras i den samlade stödansökan och/eller stödanspråket och, å andra sidan, den areal som deklarerats plus de odeklarerade skiftenas totala areal är mer än 3 % av den deklarerade arealen ska det totala arealrelaterade direktstödet och/eller stödet enligt arealrelaterade stödåtgärder som ska betalas till den stödmottagaren för året i fråga minskas med upp till 3 % beroende på hur allvarligt utelämnandet är.

Den sanktion som beräknats i enlighet med första stycket ska minskas med beloppet för eventuella administrativa sanktioner som tillämpas i enlighet med artikel 28.2.

2.   Om stödmottagaren omfattas av tvärvillkor i enlighet med artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska punkt 1 också tillämpas på utbetalningar kopplade till de ordningar som föreskrivs i artiklarna 46 och 47 i förordning (EU) nr 1308/2013. Den procentuella minskningen ska tillämpas på det totala stödbeloppet för åtgärder enligt artiklarna 46 och 47 i förordning (EU) nr 1308/2013 dividerat med tre för omstrukturering och omställning.

3.   Punkt 1 ska inte tillämpas på stöd enligt ordningen för småbrukare som föreskrivs i avdelning V i förordning (EU) nr 1307/2013.

AVSNITT 2

AREALRELATERADE STÖDORDNINGAR, UTOM STÖDET FÖR JORDBRUKSMETODER MED GYNNSAM INVERKAN PÅ KLIMATET OCH MILJÖN, OCH AREALRELATERADE STÖDÅTGÄRDER

Artikel 17

Allmänna principer

1.   I detta avsnitt ska åtskillnad göras mellan följande odlingsgrupper:

| a) | Arealer som deklarerats för aktivering av stödrätter enligt ordningen för grundstöd eller för att beviljas enhetlig arealersättning. |
| --- | --- |

a)

Arealer som deklarerats för aktivering av stödrätter enligt ordningen för grundstöd eller för att beviljas enhetlig arealersättning.

| b) | En grupp för var och en av de arealer som deklarerats inom någon annan arealrelaterad stödordning eller stödåtgärd där en annan stödsats tillämpas. |
| --- | --- |

b)

En grupp för var och en av de arealer som deklarerats inom någon annan arealrelaterad stödordning eller stödåtgärd där en annan stödsats tillämpas.

| c) | Arealer som deklarerats under rubriken ”annan användning”. |
| --- | --- |

c)

Arealer som deklarerats under rubriken ”annan användning”.

2.   Om en och samma areal ligger till grund för en stödansökan och/eller stödanspråket enligt mer än en arealrelaterad stödordning eller stödåtgärd ska arealen beaktas separat för varje berörd stödordning eller stödåtgärd.

Artikel 18

Beräkningsgrund för arealrelaterat stöd

1.   I fråga om stödansökningar enligt ordningen för grundstöd, ordningen för småbrukare, ordningen för omfördelningsstöd, ordningen för områden med naturliga begränsningar och, i tillämpliga fall, ordningen för unga jordbrukare, och i de fall medlemsstaten tillämpar ordningen för grundstöd, gäller följande:

| a) | Om antalet deklarerade stödrätter överstiger antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över ska antalet deklarerade stödrätter minskas till det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över. |
| --- | --- |

a)

Om antalet deklarerade stödrätter överstiger antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över ska antalet deklarerade stödrätter minskas till det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över.

| b) | Om det finns en skillnad mellan antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen, ska den deklarerade arealen justeras till det lägre värdet. |
| --- | --- |

b)

Om det finns en skillnad mellan antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen, ska den deklarerade arealen justeras till det lägre värdet.

Denna punkt ska inte tillämpas under det första året stödrätter tilldelas.

2.   I fråga om stöd till unga jordbrukare där den berörda medlemsstaten väljer betalningsmetoden i artikel 50.6, 50.7 och 50.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska, om den areal som deklarerats enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning överskrider den gräns som medlemsstaten fastställt i enlighet med artikel 50.9 i den förordningen, den deklarerade arealen minskas till den gränsen.

3.   I fråga om omfördelningsstöd ska, om den areal som deklarerats enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning överskrider de gränser som medlemsstaten fastställt i enlighet med artikel 41.4 i förordning (EU) nr 1307/2013, den deklarerade arealen minskas till den gränsen.

4.   I fråga om stöd för områden med naturliga begränsningar där den berörda medlemsstaten väljer betalningsmetoden i artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska, om den areal som deklarerats enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning överstiger det maximala antal hektar som medlemsstaten fastställt, den deklarerade arealen minskas till det antalet.

5.   I fråga om stödansökningar och/eller stödanspråk enligt arealrelaterade stödordningar eller stödåtgärder ska, om det fastställs att arealen för en viss odlingsgrupp är större än den areal som deklarerats i stödansökan, den deklarerade arealen användas för beräkning av stödet.

6.   I fråga om stödansökningar och/eller stödanspråk enligt arealrelaterade stödordningar eller stödåtgärder där den deklarerade arealen är större än den fastställda arealen för en viss odlingsgrupp enligt artikel 17.1 ska stödet beräknas på grundval av den areal som fastställts för odlingsgruppen i fråga, utan att det påverkar tillämpningen av administrativa sanktioner enligt artikel 19.

Utan att det påverkar artikel 60 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska den fastställda arealen emellertid anses motsvara den deklarerade arealen om skillnaden mellan den totala areal som fastställts och den totala areal som deklarerats för stöd enligt de ordningar för direktstöd som föreskrivs i avdelningarna III, IV och V i förordning (EU) nr 1307/2013 eller den totala areal som deklarerats för stöd enligt en arealrelaterad stödordning inte överstiger 0,1 hektar. Endast för högt deklarerade arealer på odlingsgruppsnivå enligt vad som avses i artikel 17.1 ska beaktas vid denna beräkning.

Andra stycket ska inte tillämpas när skillnaden utgör mer än 20 % av den totala areal som deklarerats för stöd.

7.   Vid beräkningen av stöd enligt ordningen för grundstöd ska genomsnittsvärdet för de olika stödrätterna i förhållande till respektive deklarerad areal beaktas.

Artikel 19

Administrativa sanktioner vid för höga deklarationer

1.   Om, när det gäller en odlingsgrupp som avses i artikel 17.1, den areal som deklarerats enligt någon arealbaserad stödordning eller stödåtgärd överstiger den areal som fastställts i enlighet med artikel 18, ska stödet beräknas utifrån den areal som fastställts minus dubbla den skillnad som konstaterats, om skillnaden är större än antingen 3 % eller två hektar men inte större än 20 % av den fastställda arealen.

Om skillnaden överstiger 20 % av den fastställda arealen ska inget arealrelaterat stöd eller landsbygdsstöd beviljas för den berörda odlingsgruppen.

2.   Om skillnaden överstiger 50 % ska inget arealrelaterat stöd eller landsbygdsstöd beviljas för den berörda odlingsgruppen. Dessutom ska stödmottagaren bli föremål för en ytterligare sanktion som är lika med det stödbelopp som motsvarar skillnaden mellan den deklarerade arealen och den areal som fastställts i enlighet med artikel 18.

3.   Om det belopp som beräknas i enlighet med punkterna 1 och 2 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

Artikel 20

Administrativa sanktioner beträffande det grödspecifika stödet för bomull

Om det kan fastställas att stödmottagaren inte uppfyller de skyldigheter som följer av artikel 61.1 och 61.2 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (21) ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 19 i den här förordningen, stödmottagaren förlora rätten till ökat stöd enligt artikel 60.2 i förordning (EU) nr 1307/2013. Dessutom ska stödet för bomull per stödberättigande hektar enligt artikel 57 i förordning (EU) nr 1307/2013 minskas med den ökning av beloppet som stödmottagaren annars skulle beviljats i enlighet med artikel 60.2 i den förordningen.

Artikel 21

Administrativa sanktioner, utom vid för höga deklarationer av arealer, avseende stöd för unga jordbrukare enligt avdelning III kapitel V i förordning (EU) nr 1307/2013

1.   Om det kan fastställas att stödmottagaren inte uppfyller de skyldigheter som avses i artikel 50.2 i förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 49 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014 ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 19, stödet till unga jordbrukare inte betalas ut eller helt dras in. Om det kan fastställas att stödmottagaren lämnat oriktiga uppgifter för att visa att skyldigheterna är uppfyllda ska dessutom en sanktion tillämpas motsvarande 20 % av det belopp som stödmottagaren har erhållit, eller annars skulle ha erhållit, som stöd för unga jordbrukare enligt artikel 50.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   Om de felaktigt utbetalda beloppen och de administrativa sanktioner som avses punkt 1 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

AVSNITT 3

Stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön

Artikel 22

Allmänna principer

1.   I detta avsnitt ska åtskillnad göras mellan följande odlingsgrupper:

| a) | Varje grupp arealer som deklarerats som en viss gröda i den mening som avses i artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

a)

Varje grupp arealer som deklarerats som en viss gröda i den mening som avses i artikel 44.4 i förordning (EU) nr 1307/2013.

| b) | Arealer som deklarerats som permanent gräsmark och som är miljömässigt känsliga i den mening som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

b)

Arealer som deklarerats som permanent gräsmark och som är miljömässigt känsliga i den mening som avses i artikel 45.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

| c) | Andra arealer än dem som avses i b som deklarerats som permanent gräsmark. och |
| --- | --- |

c)

Andra arealer än dem som avses i b som deklarerats som permanent gräsmark. och

| d) | Arealer som deklarerats som arealer med ekologiskt fokus i den mening som avses i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013. |
| --- | --- |

d)

Arealer som deklarerats som arealer med ekologiskt fokus i den mening som avses i artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   Om en och samma areal deklareras för mer än en odlingsgrupp ska arealen beaktas separat för var och en av dessa odlingsgrupper.

Artikel 23

Beräkningsgrund för stöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön beträffande stödberättigande hektar som deklareras enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning

1.   Om medlemsstaten tillämpar ordningen för grundstöd gäller följande:

| a) | Om antalet deklarerade stödrätter överstiger antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över ska antalet deklarerade stödrätter minskas till det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över. |
| --- | --- |

a)

Om antalet deklarerade stödrätter överstiger antalet stödrätter som stödmottagaren förfogar över ska antalet deklarerade stödrätter minskas till det antal stödrätter som stödmottagaren förfogar över.

| b) | Om det finns en skillnad mellan antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen, ska den deklarerade arealen justeras till det lägre värdet. |
| --- | --- |

b)

Om det finns en skillnad mellan antalet deklarerade stödrätter och den deklarerade arealen, ska den deklarerade arealen justeras till det lägre värdet.

2.   Om den areal som deklarerats i den samlade stödansökan för grundstöd eller enhetlig arealersättning överstiger den fastställda arealen ska, utan att det påverkar de administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 28, den fastställda arealen användas för beräkning av förgröningsstöd för jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön, nedan kallat förgröningsstöd.

Om den areal som fastställts enligt ordningen för grundstöd eller systemet för enhetlig arealersättning visar sig vara större än den areal som deklarerats i stödansökan, ska dock den deklarerade arealen användas vid beräkningen av förgröningsstöd.

Artikel 24

Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser diversifiering av grödor

1.   Om det enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala arealen åkermark, men den areal som har fastställts för den huvudsakliga odlingsgruppen täcker mer än 75 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara den andel som den areal för den huvudsakliga odlingsgruppen som går utöver 75 % av den fastställda totala arealen åkermark utgör av den totala areal som krävs för övriga odlingsgrupper.

2.   Om det enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att de två huvudgrödorna inte får uppta mer än 95 % av den totala areal åkermark som fastställts, men den areal som har fastställts för de två huvudsakliga odlingsgrupperna täcker mer än 95 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara den andel som den areal för de två huvudsakliga odlingsgrupperna som går utöver 95 % av den fastställda totala arealen åkermark utgör av den totala areal som krävs för övriga odlingsgrupper.

3.   Om det enligt artikel 44 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att huvudgrödan inte får uppta mer än 75 % av den totala areal åkermark som fastställts och att de två huvudgrödorna inte ska täcka mer än 95 %, men den areal som har fastställts för den huvudsakliga odlingsgruppen täcker mer än 75 % och den areal som har fastställts för de två huvudsakliga odlingsgrupperna täcker mer än 95 %, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara summan av de avvikelsegrader som har räknats fram enligt punkterna 1 och 2. Värdet för denna avvikelsegrad får dock inte överstiga 1.

4.   Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på diversifiering av grödor enligt denna artikel, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 för de följande åren minskas med den totala åkerareal som fastställts multiplicerat med den tillämpliga avvikelsegraden.

Artikel 25

Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser krav beträffande permanent gräsmark

1.   Om en felaktighet som avser artikel 45.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 har fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med den areal som fastställts som icke-överensstämmande med kraven i artikel 45.1 tredje stycket i förordning (EU) nr 1307/2013.

2.   Om en felaktighet som avser skyldigheterna enligt artikel 44 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014 har fastställts, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 i den här förordningen minskas med den areal som fastställts som icke-överensstämmande med de skyldigheter som avses i artikel 44 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014.

3.   Felaktigheter ska anses vara ”fastställda” om de konstateras vid någon typ av kontroll som utförs i enlighet med artikel 74 i förordning (EU) nr 1306/2013 eller om den behöriga myndigheten eller det utbetalande organet uppmärksammats på dem på något annat sätt.

Artikel 26

Minskning av förgröningsstöd vid felaktigheter som avser krav beträffande arealer med ekologiskt fokus

1.   Den areal med ekologiskt fokus som krävs enligt artikel 46.1 i förordning (EU) nr 1307/2013, nedan kallad föreskriven areal med ekologiskt fokus, ska beräknas utifrån den totala areal åkermark som fastställts och inbegripa, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen.

2.   Om den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus överstiger den areal med ekologiskt fokus som fastställts, med beaktande av viktningen för arealer med ekologiskt fokus enligt artikel 46.3 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd i enlighet med artikel 23 i den här förordningen minskas med 50 % av den totala areal åkermark som fastställts och inbegripa, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen, multiplicerat med avvikelsegraden.

Den avvikelsegrad som avses i första stycket ska vara den andel som skillnaden mellan den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus och den fastställda arealen med ekologiskt fokus utgör av den föreskrivna arealen med ekologiskt fokus.

3.   Om det konstateras att en stödmottagare under tre års tid inte har uppfyllt kraven på areal med ekologiskt fokus enligt denna artikel, ska den areal som används vid beräkningen av förgröningsstöd i enlighet med punkt 2 för de följande åren minskas med den totala areal åkermark som fastställts och inbegripa, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen, multiplicerat med avvikelsegraden.

Artikel 27

Maximal minskning av förgröningsstöd

1.   Summan av de minskningar som beräknats i enlighet med artiklarna 24 och 26 uttryckt i hektar får inte överstiga det totala antalet hektar åkermark som fastställts inklusive, om så är tillämpligt enligt artikel 46.2 i förordning (EU) nr 1307/2013, de fastställda arealer som avses i artikel 46.2 första stycket c, d, g och h i den förordningen.

2.   Utan att det påverkar tillämpningen av administrativa sanktioner som är tillämpliga enligt artikel 28 får den totala minskning som beräknas i enlighet med artiklarna 24–26 inte överstiga det förgröningsstöd som beräknas i enlighet med artikel 23.

Artikel 28

Administrativa sanktioner vad gäller förgröningsstödet

1.   Om den areal som ska användas vid beräkningen av förgröningsstöd enligt artikel 23 skiljer sig från den areal som ska användas vid beräkningen av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27, ska förgröningsstödet beräknas som den senare arealen minskad med dubbla den skillnad som konstaterats, om denna skillnad är större än antingen 3 % eller två hektar, dock högst 20 % av den areal som ska användas vid beräkning av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27.

Om skillnaden är större än 20 % ska inget stöd beviljas.

Om skillnaden är större än 50 % ska inget stöd beviljas. Dessutom ska stödmottagaren bli föremål för en ytterligare sanktion som är lika med det stödbelopp som motsvarar skillnaden mellan den areal som ska användas vid beräkning av förgröningsstöd enligt artikel 23 och den areal som ska användas vid beräkning av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27.

2.   Om stödmottagaren inte deklarerar hela sin areal åkermark och till följd av detta skulle varit undantagen från skyldigheterna i artiklarna 44, 45 och 46 i förordning (EU) nr 1307/2013, och/eller inte deklarerar all permanent gräsmark som är miljömässigt känslig enligt artikel 45.1 i den förordningen, och den icke deklarerade arealen är större än 0,1 hektar, ska den areal som används vid beräkning av förgröningsstöd genom tillämpning av artiklarna 24–27 i den här förordningen minskas med ytterligare 10 %.

3.   I enlighet med artikel 77.6 i förordning (EU) nr 1306/2013 ska den administrativa sanktion som beräknas i enlighet med punkterna 1 och 2 i den här artikeln inte tillämpas under ansökningsåren 2015 och 2016. Den administrativa sanktion som beräknas i enlighet med punkterna 1 och 2 ska divideras med 5 och begränsas till 20 % av det belopp för förgröningsstöd som jordbrukaren i fråga skulle haft rätt till i enlighet med artikel 23 för ansökningsåret 2017, och ska divideras med 4 och begränsas till 25 % av samma belopp för ansökningsåret 2018 och därefter.

4.   Om det administrativa sanktionsbelopp som beräknas i enlighet med punkterna 1, 2 och 3 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

Artikel 29

Tillämpliga regler för likvärdiga metoder

Detta avsnitt ska gälla i tillämpliga delar för de likvärdiga metoder som avses i artikel 43.3 i förordning (EU) nr 1307/2013.

AVSNITT 4

Frivilligt kopplat stöd, på grundval av ansökningar om djurstöd enligt stödordningar för djurstöd, eller stöd till landsbygdsutveckling, på grundval av stödanspråk enligt djurrelaterade stödåtgärder

Artikel 30

Beräkningsgrund

1.   Stöd får under inga omständigheter beviljas för ett större antal djur än vad som anges i stödansökan eller stödanspråket.

2.   Djur som finns på jordbruksföretaget ska anses vara fastställda djur endast om de identifieras i stödansökan eller stödanspråket. Identifierade djur får ersättas utan att rätten till stöd går förlorad, såvida inte den behöriga myndigheten redan har informerat stödmottagaren om en felaktighet i stödansökan eller stödanspråket eller redan har meddelat stödmottagaren sin avsikt att genomföra en kontroll på plats. Om en medlemsstat inte använder sig av möjligheten att ha ett system utan ansökningar, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013, ska den med alla tillgängliga medel undanröja varje tvivel kring vilka djur som omfattas av stödmottagarens ansökningar eller anspråk.

3.   Om det antal djur som deklarerats i stödansökan eller stödanspråket överstiger det antal som fastställts vid administrativa kontroller eller kontroller på plats, ska stödet beräknas på grundval av antalet djur som fastställts, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 31.

4.   Om felaktigheter konstateras i samband med systemet för identifiering och registrering av nötkreatur, ska följande gälla:

| a) | Ett nötkreatur som befinner sig på jordbruksföretaget och som förlorat ett av de två öronmärkena ska anses vara fastställt, förutsatt att det säkert kan identifieras individuellt genom de andra delar i systemet för identifiering och registrering av nötkreatur som anges i artikel 3 första stycket b, c och d i förordning (EG) nr 1760/2000. |
| --- | --- |

a)

Ett nötkreatur som befinner sig på jordbruksföretaget och som förlorat ett av de två öronmärkena ska anses vara fastställt, förutsatt att det säkert kan identifieras individuellt genom de andra delar i systemet för identifiering och registrering av nötkreatur som anges i artikel 3 första stycket b, c och d i förordning (EG) nr 1760/2000.

| b) | Om ett enda nötkreatur som befinner sig på jordbruksföretaget har förlorat två öronmärken ska djuret anses vara fastställt, förutsatt att det fortfarande kan identifieras genom registret, djurpasset, databasen eller andra metoder som anges i förordning (EG) nr 1760/2000 och att djurhållaren kan bevisa att han redan har vidtagit åtgärder för att avhjälpa situationen före anmälan om kontrollen på plats. |
| --- | --- |

b)

Om ett enda nötkreatur som befinner sig på jordbruksföretaget har förlorat två öronmärken ska djuret anses vara fastställt, förutsatt att det fortfarande kan identifieras genom registret, djurpasset, databasen eller andra metoder som anges i förordning (EG) nr 1760/2000 och att djurhållaren kan bevisa att han redan har vidtagit åtgärder för att avhjälpa situationen före anmälan om kontrollen på plats.

| c) | Om de konstaterade felaktigheterna avser felaktiga registeruppgifter eller djurpass, ska det berörda djuret anses som ej fastställt bara om felen konstateras vid minst två kontroller under loppet av 24 månader. I alla övriga fall ska de berörda djuren anses som ej fastställda efter det första konstaterandet. |
| --- | --- |

c)

Om de konstaterade felaktigheterna avser felaktiga registeruppgifter eller djurpass, ska det berörda djuret anses som ej fastställt bara om felen konstateras vid minst två kontroller under loppet av 24 månader. I alla övriga fall ska de berörda djuren anses som ej fastställda efter det första konstaterandet.

Uppgifterna i och anmälningarna till systemet för identifiering och registrering av nötkreatur får ändras när som helst om den behöriga myndigheten upptäcker uppenbara fel.

5.   Får eller getter som befinner sig på jordbruksföretaget och som har förlorat ett öronmärke ska anses vara fastställda, förutsatt att djuren fortfarande kan identifieras genom ett första identifieringsmärke i enlighet med artikel 4.2 a i förordning (EG) nr 21/2004 och förutsatt att alla andra krav enligt systemet för identifiering och registrering av får och getter är uppfyllda.

Artikel 31

Administrativa sanktioner beträffande deklarerade djur enligt stödordningarna för djurstöd eller djurrelaterade stödåtgärder

1.   Om det i fråga om en stödansökan enligt en stödordning för djurstöd eller ett stödanspråk enligt en djurrelaterad stödåtgärd konstateras en skillnad mellan antalet deklarerade djur och det antal som fastställts i enlighet med artikel 30.3, ska det totala stödbelopp som stödmottagaren är berättigad till enligt stödordningen eller stödåtgärden för det berörda ansökningsåret minskas med en procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3 i den här artikeln, om högst tre djur berörs av felaktigheter.

2.   Om felaktigheter konstateras för fler än tre djur ska det totala stödbelopp som stödmottagaren är berättigad till enligt den stödordning eller stödåtgärd som avses i punkt 1 för det berörda ansökningsåret minskas med

| a) | den procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3, om denna inte är större än 10 %, |
| --- | --- |

a)

den procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3, om denna inte är större än 10 %,

| b) | två gånger den procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3, om denna är större än 10 %, dock högst 20 %. |
| --- | --- |

b)

två gånger den procentsats som ska fastställas i enlighet med punkt 3, om denna är större än 10 %, dock högst 20 %.

Om den procentsats som fastställts i enlighet med punkt 3 överstiger 20 % ska inget stöd som stödmottagaren skulle ha varit berättigad till enligt artikel 30.3 beviljas enligt stödordningen eller stödåtgärden för det berörda ansökningsåret.

Om den procentsats som fastställts i enlighet med punkt 3 överstiger 50 % ska inget stöd som stödmottagaren skulle ha varit berättigad till enligt artikel 30.3 beviljas enligt stödordningen eller stödåtgärden för det berörda ansökningsåret. Dessutom ska stödmottagaren bli föremål för en ytterligare sanktion som är lika med det belopp som motsvarar skillnaden mellan det deklarerade antalet djur och det antal djur som fastställts i enlighet med artikel 30.3. Om det beloppet inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

3.   För att fastställa de procentsatser som avses i punkterna 1 och 2 ska, då felaktigheter konstaterats, antalet djur som deklarerats enligt en stödordning för djurstöd eller en djurrelaterad stödåtgärd divideras med antalet fastställda djur enligt stödordningen eller stödåtgärden beträffande stödansökan eller stödanspråket för det aktuella ansökningsåret.

Om en medlemsstat använder sig av möjligheten att ha ett system utan ansökningar, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 b i förordning (EU) nr 1306/2013, ska potentiellt stödberättigande djur som befinns ha identifierats eller registrerats felaktigt i systemet för identifiering och registrering av djur räknas som djur för vilka felaktigheter har konstaterats.

Artikel 32

Undantag från tillämpningen av administrativa sanktioner till följd av naturliga omständigheter

De administrativa sanktioner som avses i artikel 31 ska inte tillämpas i fall där stödmottagaren inte kan uppfylla kriterierna för stödberättigande, åtagandena eller andra skyldigheter till följd av naturliga omständigheter som drabbat besättningen, under förutsättning att stödmottagaren skriftligen underrättat den behöriga myndigheten inom tio arbetsdagar från upptäckten av minskningen av antalet djur.

Om inte annat följer av de faktiska omständigheter som måste beaktas i varje enskilt fall, kan den behöriga myndigheten godkänna naturliga omständigheter som drabbar en besättning och som innebär

| a) | att djur dör på grund av sjukdom eller |
| --- | --- |

a)

att djur dör på grund av sjukdom eller

| b) | att djur dör på grund av olyckor för vilka stödmottagaren inte kan ställas till ansvar. |
| --- | --- |

b)

att djur dör på grund av olyckor för vilka stödmottagaren inte kan ställas till ansvar.

Artikel 33

Ytterligare sanktioner och åtgärder

1.   Medlemsstaterna får föreskriva ytterligare nationella sanktioner tillämpliga på mellanhänder som är delaktiga i förfarandet för att erhålla stöd, i syfte att säkerställa att kontrollkraven uppfylls, inbegripet skyldigheten att anmäla vissa uppgifter.

2.   Om underlag som tillhandahålls av andra instanser, organ eller organisationer än de behöriga myndigheterna i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 78 c i förordning (EU) nr 1306/2013 visar sig innehålla oriktiga uppgifter och detta är en följd av försummelse eller har skett med avsikt, ska den berörda medlemsstaten tillämpa lämpliga sanktioner i enlighet med nationell lagstiftning. När sådana felaktigheter konstateras för andra gången ska den instans, det organ eller den organisation som berörs under minst ett år fråntas rätten att utfärda underlag som kan användas för stödändamål.

Artikel 34

Ändringar och justeringar av uppgifter i databasen för nötkreatur

När det gäller deklarerade nötkreatur ska artikel 15 tillämpas på fel och ofullständigheter i uppgifter i databasen för nötkreatur som införs från och med den tidpunkt då stödansökan eller stödanspråket lämnas in.

AVDELNING III

SÄRSKILDA BESTÄMMELSER OM STÖDÅTGÄRDER FÖR LANDSBYGDSUTVECKLING

Artikel 35

Felaktigheter som avser andra kriterier för stödberättigande än arealstorlek eller antal djur, åtaganden eller andra skyldigheter

1.   Det sökta stödet ska avslås eller helt dras in om kriterierna för stödberättigande inte är uppfyllda.

2.   Det sökta stödet ska avslås eller dras in helt eller delvis om följande åtaganden eller andra skyldigheter inte är uppfyllda:

| a) | åtaganden som fastställs i landsbygdsutvecklingsprogrammet, eller |
| --- | --- |

a)

åtaganden som fastställs i landsbygdsutvecklingsprogrammet, eller

| b) | i förekommande fall, andra skyldigheter för insatsen som fastställs genom unionslagstiftning, nationell lagstiftning eller i landsbygdsutvecklingsprogrammet, särskilt offentlig upphandling, statligt stöd, andra obligatoriska normer och krav. |
| --- | --- |

b)

i förekommande fall, andra skyldigheter för insatsen som fastställs genom unionslagstiftning, nationell lagstiftning eller i landsbygdsutvecklingsprogrammet, särskilt offentlig upphandling, statligt stöd, andra obligatoriska normer och krav.

3.   Vid beslut om graden av avslag på eller indragning av stöd efter felaktigheter som avser de åtaganden eller andra skyldigheter som anges i punkt 2 ska medlemsstaten ta hänsyn till felaktighetens allvar, omfattning, varaktighet och upprepning vad gäller villkoren för stöd enligt punkt 2.

Felaktighetens allvar ska i första hand bedömas utifrån omfattningen av de konsekvenser som den lett till, med hänsyn tagen till de mål för åtagandena eller skyldigheterna som inte uppfyllts.

Felaktighetens omfattning ska i första hand bedömas utifrån vilka effekter den fått på insatsen i dess helhet.

Varaktigheten ska i första hand bedömas utifrån hur länge följderna är kännbara eller vilka möjligheter som finns att åtgärda följderna på ett rimligt sätt.

Upprepningen ska avgöras av om liknande felaktigheter har konstaterats tidigare under de senaste fyra åren eller under hela programperioden 2014–2020 för samma stödmottagare och samma åtgärd eller typ av insats eller för en liknande åtgärd under programperioden 2007–2013.

4.   När det gäller fleråriga åtaganden eller stöd ska indragningar baserade på kriterierna i punkt 3 även tillämpas på belopp som redan betalats ut för samma insats under de föregående åren.

5.   Om den totala bedömningen baserad på kriterierna i punkt 3 leder till att en allvarlig felaktighet fastställs ska stödet avslås eller helt dras in. Stödmottagaren ska dessutom uteslutas från samma åtgärd eller typ av insats för det kalenderår då felaktigheten upptäcktes och för det följande kalenderåret.

6.   Om det fastställs att stödmottagaren lämnat oriktiga uppgifter för att få stöd eller inte lämnat nödvändiga uppgifter på grund av försummelse ska stödet avslås eller helt dras in. Stödmottagaren ska dessutom uteslutas från samma åtgärd eller typ av insats för det kalenderår då felaktigheten upptäcktes och för det följande kalenderåret.

7.   Om de indragningar och administrativa sanktioner som avses i punkterna 1, 2, 4, 5 och 6 inte kan avräknas helt under de tre kalenderår som följer på det kalenderår då felaktigheten upptäcktes, i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 57.2 i förordning (EU) nr 1306/2013, ska det utestående beloppet annulleras.

Artikel 36

Tillfällig indragning av stöd

Det utbetalande organet får tillfälligt dra in ett stöd som avser vissa utgifter om en felaktighet som leder till en administrativ sanktion upptäcks. Den tillfälliga indragningen ska hävas av det utbetalande organet så snart som mottagaren på ett för den behöriga myndigheten tillfredsställande sätt bevisar att situationen har åtgärdats. Tiden för den tillfälliga indragningen får inte överstiga tre månader. Medlemsstaterna får också fastställa kortare maximiperioder beroende på typ av insats och effekterna av felaktigheten i fråga.

Det utbetalande organet får tillfälligt dra in stöd endast om felaktigheten inte hindrar uppfyllandet av det allmänna syftet med den insats som berörs, och om det kan förväntas att stödmottagaren kan åtgärda situationen under den fastställda maximiperioden.

AVDELNING IV

KONTROLLSYSTEM OCH ADMINISTRATIVA SANKTIONER SOM RÖR TVÄRVILLKOR

KAPITEL I

BIBEHÅLLANDE AV PERMANENT BETESMARK

Artikel 37

Skyldigheter beträffande permanent betesmark

1.   Om det fastställs att den andel som avses i artikel 3.3 i förordning (EG) nr 1122/2009 har minskat under 2014 på nationell eller regional nivå, får den berörda medlemsstaten införa en skyldighet för stödmottagare som ansöker om ett stöd inom ordningarna för direktstöd under 2015 att inte ställa om permanent betesmark utan förhandsgodkännande.

Om det fastställs att andelen minskat med mer än 5 % under 2014 ska den berörda medlemsstaten införa en sådan skyldighet.

Om förhandsgodkännande enligt första och andra stycket bara ges på villkor att en markareal avsätts till permanent betesmark ska den marken utan hinder av definitionen i artikel 2 andra stycket 2 i förordning (EG) nr 1122/2009 betraktas som permanent betesmark från och med den första omställningsdagen. Arealen ska användas för odling av gräs eller annat örtartat foder under fem år i rad från omställningsdagen.

2.   Den skyldighet för stödmottagarna som anges i punkt 1 ska inte gälla i de fall då stödmottagarna ställt om mark till permanent betesmark i enlighet med rådets förordningar (EEG) nr 2078/92 (22), (EG) nr 1257/1999 (23) och (EG) nr 1698/2005.

3.   Om det fastställs att den skyldighet som avses i artikel 3.2 i förordning (EG) nr 1122/2009 inte kan fullgöras under 2014 ska den berörda medlemsstaten, utöver de åtgärder som vidtas i enlighet med punkt 1 i denna artikel, på nationell och regional nivå, fastställa en skyldighet för de stödmottagare som ansöker om stöd inom ramen för ordningarna för direktstöd under 2015, att återställa mark till permanent betesmark.

Första stycket ska endast gälla för stödmottagare som förfogar över mark som ställts om från permanent betesmark till mark för annan användning.

Första stycket ska gälla för en markareal som ställts om till annan användning efter inledningen av den period på 24 månader som föregår den sista dagen för inlämning av samlade ansökningar i den berörda medlemsstaten i enlighet med artikel 11.2 i förordning (EG) nr 1122/2009.

I dessa fall ska jordbrukarna återställa en procentandel av arealen i fråga till permanent betesmark eller anlägga motsvarande areal permanent betesmark. Procentandelen ska beräknas på grundval av den areal som jordbrukaren har ställt om och den areal som krävs för att återställa balansen.

Om arealen överfördes efter det att den hade ställts om till mark för annan användning, ska dock första stycket endast gälla om överföringen skedde efter den 6 maj 2004.

Arealer som återställts till eller anlagts som permanent betesmark ska, från och med den första dagen av återställandet eller anläggandet, betraktas som permanent betesmark genom undantag från artikel 2 andra stycket 2 i förordning (EG) nr 1122/2009. Marken ska användas för odling av gräs eller annat örtartat foder under fem år i rad från omställningsdagen.

4.   Punkterna 1 och 3 ska endast gälla under 2015.

5.   Medlemsstaterna ska under 2015 och 2016 genomföra kontroller för att säkerställa att punkterna 1 och 3 efterlevs.

KAPITEL II

BERÄKNING OCH TILLÄMPNING AV ADMINISTRATIVA SANKTIONER

Artikel 38

Allmänna regler om felaktigheter

1.   Med upprepad felaktighet avses en felaktighet som rör samma krav eller norm och som fastställs mer än en gång under en period av tre kalenderår, förutsatt att stödmottagaren har uppmärksammats på den tidigare felaktigheten och, med hänsyn till omständigheterna, har haft möjlighet att åtgärda den tidigare felaktigheten. Vid fastställandet av huruvida en felaktighet är en upprepad felaktighet ska felaktigheter som fastställts i enlighet med förordning (EG) nr 1122/2009 beaktas, och särskilt ska GAEC 3, som anges i förteckningen i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013, anses motsvara SMR 2 i bilaga II till förordning (EG) nr 73/2009 enligt dess lydelse per den 21 december 2013.

2.   Felaktighetens omfattning ska fastställas bland annat med hänsyn till huruvida felaktigheten har långtgående verkningar eller bara berör jordbruksföretaget i fråga.

3.   Felaktighetens allvar ska framför allt bero på hur stora följder felaktigheten har fått med hänsyn till syftet med kravet eller normen i fråga.

4.   Felaktighetens varaktighet ska i första hand bedömas utifrån hur länge effekterna är kännbara eller vilka möjligheter det finns att komma till rätta med dem på ett rimligt sätt.

5.   Vid tillämpningen av detta kapitel ska felaktigheter anses ”fastställda” om de upptäcks i samband med någon typ av kontroller som utförs i enlighet med den här förordningen eller efter att ha kommit till den behöriga kontrollmyndighetens eller, i tillämpliga fall, det utbetalande organets, kännedom på något annat sätt.

Artikel 39

Beräkning och tillämpning av administrativa sanktioner vid försummelse

1.   En fastställd felaktighet som beror på stödmottagarens försummelse ska leda till en minskning. Minskningen ska som allmän regel vara 3 % av det totala belopp som uppstår genom stöd och årliga bidrag som avses i artikel 92 i förordning (EU) nr 1306/2013.

Det utbetalande organet får emellertid, på grundval av bedömningen av felaktighetens betydelse enligt de kriterier som anges i artikel 38.1–38.4, som den behöriga kontrollmyndigheten ska lämna i kontrollrapportens utvärderingsdel, besluta att antingen minska procentsatsen till 1 % eller höja den till 5 % av det totala belopp som avses i första stycket, eller i de fall då de bestämmelser som gäller för kravet eller normen i fråga lämnar utrymme för beslut om att inte gå vidare med den konstaterade felaktigheten eller om stödet beviljats enligt artikel 17.5 och 17.6 i förordning (EU) nr 1305/2013, besluta att inte göra några minskningar.

2.   Om en medlemsstat beslutar att inte tillämpa en administrativ sanktion enligt artikel 97.3 i förordning (EU) nr 1306/2013 och stödmottagaren inte har åtgärdat situationen inom en tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten, ska den administrativa sanktionen tillämpas.

Den tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten får inte löpa ut efter utgången av det år som följer på det år då felaktigheten upptäcktes.

3.   Om en medlemsstat använder sig av den möjlighet som anges i artikel 99.2 andra stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 och stödmottagaren inte har åtgärdat situationen inom en tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten, ska en minskning med minst 1 % i enlighet med punkt 1 i den här artikeln tillämpas retroaktivt avseende året för det första konstaterandet när systemet för tidig varning tillämpades, om det konstateras att felaktigheten inte har åtgärdats under en maximiperiod på tre på varandra följande kalenderår räknat från och med det året.

Den tidsfrist som fastställs av den behöriga myndigheten får inte löpa ut efter utgången av det år som följer på det år då felaktigheten upptäcktes.

En felaktighet som har åtgärdats av stödmottagaren inom den fastställda tidsfristen ska inte beaktas vid fastställandet av upprepad felaktighet enligt punkt 4.

4.   Utan att det påverkar fall av avsiktlig felaktighet, ska den minskning som ska tillämpas för den första upprepningen av samma felaktighet enligt punkt 1 multipliceras med tre.

Vid ytterligare upprepningar ska resultatet av den minskning som fastställts för den föregående upprepningen multipliceras med tre varje gång. Minskningen får dock högst uppgå till 15 % av det totalbelopp som avses i punkt 1.

När den högsta procentsatsen 15 % har uppnåtts ska det utbetalande organet informera den berörda stödmottagaren om att om samma felaktighet fastställs igen, kommer stödmottagaren att anses ha handlat avsiktligt i den mening som avses i artikel 40.

Artikel 40

Beräkning och tillämpning av administrativa sanktioner vid avsiktlig felaktighet

Om den fastställda felaktigheten har varit avsiktlig från stödmottagarens sida ska minskningen av det totala belopp som avses i artikel 39.1 som allmän regel vara 20 % av det totala beloppet.

Det utbetalande organet får emellertid, på grundval av bedömningen av felaktighetens betydelse enligt de kriterier som anges i artikel 38.1–38.4 i denna avdelning, som den behöriga kontrollmyndigheten ska lämna i kontrollrapportens utvärderingsdel, besluta att minska procentsatsen till lägst 15 % eller att öka den upp till 100 % av det totala beloppet.

Artikel 41

Ackumulering av administrativa sanktioner

Om en felaktighet i den mening som avses i artikel 2.1 andra stycket 2 b också utgör en felaktighet i den mening som avses i artikel 2.1 andra stycket 2 a ska de administrativa sanktionerna tillämpas i enlighet med de regler som kommissionen har fastställt på grundval av artikel 77.8 a i förordning (EU) nr 1306/2013.

AVDELNING V

ÖVERGÅNGS- OCH SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 42

Övergångsregler om tvärvillkor

1.   När det gäller tvärvillkor för stödmottagare inom åtgärder som genomförs i enlighet med förordning (EG) nr 1698/2005, ska de regler för kontrollsystemet och administrativa sanktioner som fastställs i den här förordningen och i de genomförandeförordningar som kommissionen antar på grundval av förordning (EU) nr 1306/2013 tillämpas.

2.   För felaktigheter avseende tvärvillkor för vilka administrativa sanktioner inte har tillämpats eftersom de faller under den regel om stöd av mindre betydelse som avses i artikel 23.2 i förordning (EG) nr 73/2009 eller i artikel 51.2 i förordning (EG) nr 1698/2005, ska artikel 97.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1306/2013 tillämpas i fråga om kontrollmyndighetens skyldighet att vidta de åtgärder som krävs för att kontrollera att stödmottagaren har åtgärdat den konstaterade felaktigheten.

Artikel 43

Upphävande

Förordningarna (EG) nr 1122/2009 och (EU) nr 65/2011 ska upphöra att gälla den 1 januari 2015.

Dessa förordningar dock fortsätta att tillämpas på

| a) | ansökningar om direktstöd som lämnats in för bidragsperioder som inleds före den 1 januari 2015, |
| --- | --- |

a)

ansökningar om direktstöd som lämnats in för bidragsperioder som inleds före den 1 januari 2015,

| b) | stödanspråk som avser året 2014, och |
| --- | --- |

b)

stödanspråk som avser året 2014, och

| c) | kontrollsystemet och administrativa sanktioner när det gäller tvärvillkor för jordbrukare enligt artiklarna 85t och 103z i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (24). |
| --- | --- |

c)

kontrollsystemet och administrativa sanktioner när det gäller tvärvillkor för jordbrukare enligt artiklarna 85t och 103z i rådets förordning (EG) nr 1234/2007 (24).

Artikel 44

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas på stödansökningar eller stödanspråk som avser ansökningsår eller bidragsperioder som börjar från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdat i Bryssel den 11 mars 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 549.

1

(2)  Rådets förordning (EG) nr 1290/2005 av den 21 juni 2005 om finansieringen av den gemensamma jordbrukspolitiken (EUT L 209, 11.8.2005, s. 1).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1122/2009 av den 30 november 2009 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor, modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem inom de system för direktstöd till jordbrukare som införs genom den förordningen och om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 när det gäller tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn (EUT L 316, 2.12.2009, s. 65).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT 347, 20.12.2013, s. 608).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

5

(6)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1.)

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

7

(8)  Kommissionens förordning (EU) nr 65/2011 av den 27 januari 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1698/2005 vad gäller kontroller och tvärvillkor i samband med stöd för landsbygdsutveckling (EUT L 25, 28.1.2011, s. 8).

8

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

9

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1760/2000 av den 17 juli 2000 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av nötkreatur samt märkning av nötkött och nötköttsprodukter och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 820/97 (EGT L 204, 11.8.2000, s. 1).

10

(11)  Rådets förordning (EG) nr 21/2004 av den 17 december 2003 om upprättande av ett system för identifiering och registrering av får och getter och om ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (EUT L 5, 9.1.2004, s. 8).

11

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 228/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för unionens yttersta randområden och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 247/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 23).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 229/2013 av den 13 mars 2013 om särskilda åtgärder inom jordbruket till förmån för de mindre Egeiska öarna och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1405/2006 (EUT L 78, 20.3.2013, s. 41).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/60/EG av den 23 oktober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1).

14

(15)  Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/147/EG av den 30 november 2009 om bevarande av vilda fåglar (EUT L 20, 26.1.2010, s. 7).

16

(17)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/2/EG av den 14 mars 2007 om upprättande av en infrastruktur för rumslig information i Europeiska gemenskapen (Inspire) (EUT L 108, 25.4.2007, s. 1).

17

(18)  Kommissionens förordning (EG) nr 796/2004 av den 21 april 2004 om närmare föreskrifter för tillämpningen av de tvärvillkor, den modulering och det integrerade administrations- och kontrollsystem som föreskrivs i rådets förordning (EG) nr 1782/2003 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, (EUT L 141, 30.4.2004, s. 18).

18

(19)  Rådets förordning (EEG, Euratom) nr 1182/71 av den 3 juni 1971 om regler för bestämning av perioder, datum och frister (EGT L 124, 8.6.1971, s. 1).

19

(20)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671)

20

(21)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

21

(22)  Rådets förordning (EEG) nr 2078/92 av den 30 juni 1992 om produktionsmetoder inom jordbruket som är förenliga med miljöskydds- och naturvårdskraven (EGT L 215, 30.7.1992, s. 85).

22

(23)  Rådets förordning (EG) nr 1257/1999 av den 17 maj 1999 om stöd från Europeiska utvecklings- och garantifonden för jordbruket (EUGFJ) till utveckling av landsbygden och om ändring och upphävande av vissa förordningar (EGT L 160, 26.6.1999, s. 80).

23

(24)  Rådets förordning (EG) nr 1234/2007 av den 22 oktober 2007 om upprättande av en gemensam organisation av jordbruksmarknaderna och om särskilda bestämmelser för vissa jordbruksprodukter (”förordningen om en samlad marknadsordning”) (EUT L 299, 16.11.2007, s. 1).

24

---

| 20.6.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 181/74 |
| --- | --- | --- | --- |

20.6.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 181/74

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 641/2014

av den 16 juni 2014

om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) 73/2009 (1), särskilt artiklarna 24.11, 31.2, 34.5, 39.4, 43.13, 45.7, 55.2, 57.4 och 67.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom artikel 24.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 och artiklarna 20 och 21 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (2) ges jordbrukarna möjlighet att ingå avtal genom vilka de överför stödrättigheter som ska tilldelas, eller rätten att tilldelas stödrättigheter, i samband med försäljning eller utarrendering av deras jordbruksföretag. Det bör fastställas regler för sådana särskilda omständigheter, i synnerhet när det gäller ansökningar om tilldelning av stödrättigheter i sådana fall. |
| --- | --- |

(1)

Genom artikel 24.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 och artiklarna 20 och 21 i kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 (2) ges jordbrukarna möjlighet att ingå avtal genom vilka de överför stödrättigheter som ska tilldelas, eller rätten att tilldelas stödrättigheter, i samband med försäljning eller utarrendering av deras jordbruksföretag. Det bör fastställas regler för sådana särskilda omständigheter, i synnerhet när det gäller ansökningar om tilldelning av stödrättigheter i sådana fall.

| (2) | Vid tillämpning av artiklarna 25.2, 26, 40.2 och 40.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 är det nödvändigt att fastställa regler för beräkning av värdet på de stödrättigheter som ska tilldelas i samband med överföring av ett jordbruksföretag genom arv till en annan jordbrukare som avser att fortsätta med jordbruksverksamheten på företaget och som själv har rätt att beviljas stödrättigheter under det första år som ordningen för grundstöd tillämpas. |
| --- | --- |

(2)

Vid tillämpning av artiklarna 25.2, 26, 40.2 och 40.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 är det nödvändigt att fastställa regler för beräkning av värdet på de stödrättigheter som ska tilldelas i samband med överföring av ett jordbruksföretag genom arv till en annan jordbrukare som avser att fortsätta med jordbruksverksamheten på företaget och som själv har rätt att beviljas stödrättigheter under det första år som ordningen för grundstöd tillämpas.

| (3) | För en god förvaltning av ordningen för grundstöd bör det fastställas regler som rör de anmälningar av överföringar av stödrättigheter som jordbrukare ska göra till de nationella myndigheterna. |
| --- | --- |

(3)

För en god förvaltning av ordningen för grundstöd bör det fastställas regler som rör de anmälningar av överföringar av stödrättigheter som jordbrukare ska göra till de nationella myndigheterna.

| (4) | Med hänsyn till påfyllnaden av den nationella eller regionala reserven av outnyttjade stödrättigheter i enlighet med artikel 31.1 a och b i förordning (EU) nr 1307/2013 är det nödvändigt att fastställa ett datum efter vilket de outnyttjade rättigheterna, inbegripet de stödrättigheter som inte har aktiverats eller som på annat sätt inte ger upphov till utbetalning, återgår till reserven. |
| --- | --- |

(4)

Med hänsyn till påfyllnaden av den nationella eller regionala reserven av outnyttjade stödrättigheter i enlighet med artikel 31.1 a och b i förordning (EU) nr 1307/2013 är det nödvändigt att fastställa ett datum efter vilket de outnyttjade rättigheterna, inbegripet de stödrättigheter som inte har aktiverats eller som på annat sätt inte ger upphov till utbetalning, återgår till reserven.

| (5) | Enligt artikel 43 i förordning (EU) nr 1307/2013 får medlemsstaterna besluta att tillämpa specifika åtaganden eller certifieringssystem som likvärdiga metoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. För att säkerställa en snabb och effektiv bedömning av vilka metoder som ingår i dessa åtaganden eller certifieringssystem, bör regler avseende förfarandet för anmälningar och kommissionens bedömning fastställas. |
| --- | --- |

(5)

Enligt artikel 43 i förordning (EU) nr 1307/2013 får medlemsstaterna besluta att tillämpa specifika åtaganden eller certifieringssystem som likvärdiga metoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. För att säkerställa en snabb och effektiv bedömning av vilka metoder som ingår i dessa åtaganden eller certifieringssystem, bör regler avseende förfarandet för anmälningar och kommissionens bedömning fastställas.

| (6) | Enligt artikel 45.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 finns inget krav på enskild återställning på företagsnivå när det gäller permanent gräsmark i absoluta tal som bibehålls inom vissa ramar. Dessa ramar bör fastställas. |
| --- | --- |

(6)

Enligt artikel 45.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 finns inget krav på enskild återställning på företagsnivå när det gäller permanent gräsmark i absoluta tal som bibehålls inom vissa ramar. Dessa ramar bör fastställas.

| (7) | Enligt artikel 55.1 förordning (EU) nr 1307/2013 ska de beslut som avses i artikel 53.4 samt 53.6 a i den förordningen godkännas av kommissionen. Därför bör regler om förfarandet för kommissionens bedömning och godkännande fastställas. |
| --- | --- |

(7)

Enligt artikel 55.1 förordning (EU) nr 1307/2013 ska de beslut som avses i artikel 53.4 samt 53.6 a i den förordningen godkännas av kommissionen. Därför bör regler om förfarandet för kommissionens bedömning och godkännande fastställas.

| (8) | Enligt artikel 57.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att kommissionen antar regler om förfarandet för tillståndsgivning för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör dessa regler begränsas till fastställande av en tidsfrist för slutförandet av detta förfarande, vilket innebär att inrättandet av den detaljerade arbetsordningen är medlemsstaternas ansvar. |
| --- | --- |

(8)

Enligt artikel 57.4 i förordning (EU) nr 1307/2013 krävs att kommissionen antar regler om förfarandet för tillståndsgivning för mark och sorter i samband med det grödspecifika stödet för bomull. I enlighet med subsidiaritetsprincipen bör dessa regler begränsas till fastställande av en tidsfrist för slutförandet av detta förfarande, vilket innebär att inrättandet av den detaljerade arbetsordningen är medlemsstaternas ansvar.

| (9) | Nödvändig information som medlemsstaterna måste lämna till producenterna med avseende på detta tillstånd bör fastställas. I syfte att säkerställa att producenterna informeras i god tid bör en tidsfrist för sådana anmälningar fastställas. |
| --- | --- |

(9)

Nödvändig information som medlemsstaterna måste lämna till producenterna med avseende på detta tillstånd bör fastställas. I syfte att säkerställa att producenterna informeras i god tid bör en tidsfrist för sådana anmälningar fastställas.

| (10) | För att övervaka att reglerna i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas på rätt sätt, med hänsyn till flexibilitet mellan pelare, är det nödvändigt att fastställa vissa anmälningskrav för medlemsstaterna vad gäller den information som dessa måste lämna om de beslut de fattar i enlighet med artikel 14 i den förordningen. |
| --- | --- |

(10)

För att övervaka att reglerna i förordning (EU) nr 1307/2013 tillämpas på rätt sätt, med hänsyn till flexibilitet mellan pelare, är det nödvändigt att fastställa vissa anmälningskrav för medlemsstaterna vad gäller den information som dessa måste lämna om de beslut de fattar i enlighet med artikel 14 i den förordningen.

| (11) | För fastställandet av de finansiella tak som fastställts i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 och kontroll av efterlevnaden av dessa tak, är det nödvändigt att ange vissa anmälningskrav, särskilt vad gäller den information som måste lämnas av medlemsstaterna om de beslut de fattar i enlighet med artiklarna 22.2 och 22.3, 42.1, 49.1 och 51.1 i den förordningen. |
| --- | --- |

(11)

För fastställandet av de finansiella tak som fastställts i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013 och kontroll av efterlevnaden av dessa tak, är det nödvändigt att ange vissa anmälningskrav, särskilt vad gäller den information som måste lämnas av medlemsstaterna om de beslut de fattar i enlighet med artiklarna 22.2 och 22.3, 42.1, 49.1 och 51.1 i den förordningen.

| (12) | Av effektivitetsskäl är det lämpligt att föreskriva att anmälningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, delegerad förordning (EU) nr 639/2014 och denna förordning bör ske i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (3). |
| --- | --- |

(12)

Av effektivitetsskäl är det lämpligt att föreskriva att anmälningar enligt förordning (EU) nr 1307/2013, delegerad förordning (EU) nr 639/2014 och denna förordning bör ske i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 (3).

| (13) | De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för direktstöd. |
| --- | --- |

(13)

De åtgärder som föreskrivs i denna förordning är förenliga med yttrandet från kommittén för direktstöd.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

KAPITEL 1

TILLÄMPNINGSOMRÅDE OCH ALLMÄNNA PRINCIPER

Artikel 1

Tillämpningsområde

I denna förordning fastställs regler för tillämpningen av förordning (EU) nr 1307/2013 i fråga om följande:

| a) | Allmänna bestämmelser om direktstöd. |
| --- | --- |

a)

Allmänna bestämmelser om direktstöd.

| b) | Ordningen för grundstöd. |
| --- | --- |

b)

Ordningen för grundstöd.

| c) | Stödet till jordbrukare som tillämpar jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön. |
| --- | --- |

c)

Stödet till jordbrukare som tillämpar jordbruksmetoder med gynnsam inverkan på klimatet och miljön.

| d) | Frivilligt kopplat stöd. |
| --- | --- |

d)

Frivilligt kopplat stöd.

| e) | Grödspecifikt stöd för bomull. |
| --- | --- |

e)

Grödspecifikt stöd för bomull.

| f) | De anmälningar som medlemsstaterna ska göra. |
| --- | --- |

f)

De anmälningar som medlemsstaterna ska göra.

Artikel 2

Allmänna principer

Medlemsstaterna ska genomföra denna förordning i enlighet med objektiva kriterier och på ett sådant sätt att likabehandling av jordbrukarna säkerställs och snedvridning av marknaden och konkurrensen undviks, samtidigt som man främjar en hållbar förvaltning av naturresurser och klimatåtgärder.

KAPITEL 2

ORDNINGEN FÖR GRUNDSTÖD

AVSNITT 1

Första tilldelningen av stödrättigheter

Artikel 3

Ansökan om stödrättigheter i samband med försäljning eller utarrendering genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 24.8 i förordning (EU) nr 1307/2013

Vid försäljning eller utarrendering genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 24.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska en ansökan om tilldelning av stödrättigheter göras av köparen eller arrendatorn. Ansökan ska innehålla

| a) | uppgifter om försäljnings- eller arrendeavtalet, inklusive relevant avtalsklausul och/eller, om medlemsstaten så kräver, en kopia av det avtalet, och |
| --- | --- |

a)

uppgifter om försäljnings- eller arrendeavtalet, inklusive relevant avtalsklausul och/eller, om medlemsstaten så kräver, en kopia av det avtalet, och

| b) | identifieringsuppgifter för den jordbrukare som har överlåtit rätten att tilldelas stödrättigheter till köparen eller arrendatorn inklusive, i förekommande fall, den unika identifieringen av en stödmottagare som avses i artikel 8 kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (4). |
| --- | --- |

b)

identifieringsuppgifter för den jordbrukare som har överlåtit rätten att tilldelas stödrättigheter till köparen eller arrendatorn inklusive, i förekommande fall, den unika identifieringen av en stödmottagare som avses i artikel 8 kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 (4).

Medlemsstaterna ska dessutom kräva att köparen eller arrendatorn lämnar all nödvändig information för att kontrollera tillämpningen av artikel 60 i Europaparlaments och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (5).

Artikel 4

Ansökan om stödrättigheter i samband med försäljning genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 20 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014

1.   Vid försäljning genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 20 i delegerade förordning (EU) nr 639/2014, ska ansökan om tilldelning av stödrättigheter som omfattas av denna klausul göras av säljaren. Ansökan ska innehålla

| a) | uppgifter om försäljningsavtalet, inklusive relevant avtalsklausul och/eller, om medlemsstaten så kräver, en kopia av det försäljningsavtalet, |
| --- | --- |

a)

uppgifter om försäljningsavtalet, inklusive relevant avtalsklausul och/eller, om medlemsstaten så kräver, en kopia av det försäljningsavtalet,

| b) | uppgifter om antalet stödberättigande hektar som omfattas av avtalsklausulen, och |
| --- | --- |

b)

uppgifter om antalet stödberättigande hektar som omfattas av avtalsklausulen, och

| c) | identifieringsuppgifter om den jordbrukare till vilken överlåtelsen görs genom avtalsklausulen, inklusive, i förekommande fall, den unika identifieringen av stödmottagaren som avses i artikel 8 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014. |
| --- | --- |

c)

identifieringsuppgifter om den jordbrukare till vilken överlåtelsen görs genom avtalsklausulen, inklusive, i förekommande fall, den unika identifieringen av stödmottagaren som avses i artikel 8 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014.

2.   En medlemsstat får tillåta köparen att göra ansökan om tilldelning av stödrättigheter för säljarens räkning. I detta fall ska medlemsstaten kontrollera att säljaren har gett köparen tillstånd att lämna in ansökan.

Artikel 5

Ansökan om stödrättigheter i samband med utarrendering genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 21 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014

1.   Vid utarrendering genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 21 i delegerade förordning (EU) nr 639/2014, ska ansökan om tilldelning av stödrättigheter som omfattas av denna klausul göras av arrendatorn. Ansökan ska innehålla

| a) | uppgifter om arrendeavtalet, inklusive relevant avtalsklausul och/eller, om medlemsstaten så kräver, en kopia av arrendeavtalet, |
| --- | --- |

a)

uppgifter om arrendeavtalet, inklusive relevant avtalsklausul och/eller, om medlemsstaten så kräver, en kopia av arrendeavtalet,

| b) | uppgifter om antalet stödberättigande hektar som omfattas av avtalsklausulen, och |
| --- | --- |

b)

uppgifter om antalet stödberättigande hektar som omfattas av avtalsklausulen, och

| c) | identifieringsuppgifter om den jordbrukare till vilken överlåtelsen görs genom avtalsklausulen, inklusive, i förekommande fall, den unika identifieringen av stödmottagaren som avses i artikel 8 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014. |
| --- | --- |

c)

identifieringsuppgifter om den jordbrukare till vilken överlåtelsen görs genom avtalsklausulen, inklusive, i förekommande fall, den unika identifieringen av stödmottagaren som avses i artikel 8 i delegerad förordning (EU) nr 640/2014.

2.   En medlemsstat får ge arrendatorn tillstånd att göra ansökan om tilldelning av stödrättigheter för den persons räkning som utarrenderar. I detta fall ska medlemsstaten kontrollera att denne har tillåtit arrendatorn att lämna in ansökan.

Artikel 6

Stödrättigheternas värde i samband med arv

1.   Om en jordbrukare utöver en rätt att erhålla stödrättigheter enligt artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014 har rätt att tilldelas rättigheter i enlighet med artikel 24 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska, i medlemsstater som tillämpar artikel 25.2 i den förordningen, värdet av jordbrukarens stödrättigheter, som ska fastställas i enlighet med artikel 26 förordning (EU) nr 1307/2013, beräknas med beaktande av summan av de uppgifter för 2014 som avser det ursprungliga jordbruksföretaget och det ärvda jordbruksföretag eller en del av det ärvda jordbruksföretaget.

2.   Om en jordbrukare utöver en rätt att erhålla stödrättigheter enligt artikel 14.1 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014 har rätt att tilldelas rättigheter i enlighet med artikel 39 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska, i medlemsstater som tillämpar artikel 40.2 i den förordningen, värdet av jordbrukarens stödrättigheter, som ska fastställas i enlighet med artikel 40.3 förordning (EU) nr 1307/2013, beräknas på grundval av summan av de uppgifter för det berörda året som avser det ursprungliga jordbruksföretaget och det ärvda jordbruksföretaget eller en del av det ärvda jordbruksföretaget.

AVSNITT 2

Aktivering och överlåtelse av stödrättigheter

Artikel 7

Aktivering av stödrättigheter vid försäljning eller utarrendering genom en avtalsklausul enligt artikel 24.8 i förordning (EU) nr 1307/2013 eller artiklarna 20 och 21 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014

1.   Vid försäljning eller utarrendering genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 24.8 i förordning (EU) nr 1307/2013, ska köparens eller arrendatorns första ansökan om stöd inom ramen för ordningen för grundstöd lämnas in samma år som ansökan om tilldelning av stödrättigheter enligt artikel 3 i denna förordning.

2.   Vid försäljning genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 20 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014, ska köparen i sin första ansökan om stöd inom ramen för ordningen för grundstöd inkludera uppgifter om försäljningsavtalet, ange relevant avtalsklausul och/eller, om en medlemsstat så kräver, en kopia av det försäljningsavtalet. Denna ansökan ska lämnas in samma år som ansökan om tilldelning av stödrättigheter enligt artikel 4 i denna förordning.

3.   Vid arrende genom en avtalsklausul i enlighet med artikel 21 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014, ska arrendatorn i sin första ansökan om stöd enligt ordningen för grundstöd lämna uppgifter om arrendeavtalet, ange relevant avtalsklausul och/eller, om en medlemsstat så kräver, en kopia av att arrendeavtalet. Denna ansökan ska lämnas in samma år som ansökan om tilldelning av stödrättigheter enligt artikel 5 i denna förordning.

Artikel 8

Anmälan om överlåtelse

1.   Vid överlåtelse enligt artikel 34 förordning (EU) nr 1307/2013, ska den som överlåter rättigheterna anmäla detta till den behöriga myndigheten inom en tid som ska fastställas av medlemsstaten.

2.   Överlåtelsen ska ske såsom anges i anmälningen, såvida inte den behöriga myndigheten invänder mot överlåtelsen. Den behöriga myndigheten får endast göra invändningar mot en överlåtelse om denna inte sker i enlighet med förordning (EU) nr 1307/2013, delegerad förordning (EU) nr 639/2014 och den här förordningen. Den behöriga myndigheten ska så snart som möjligt underrätta den överlåtande parten om dessa invändningar.

AVSNITT 3

Nationella eller regionala reserver

Artikel 9

Återföring till den nationella eller regionala reserven

1.   Vid tillämpningen av artikel 31.1 a eller b i förordning (EU) nr 1307/2013 ska, utom i fall av force majeure eller exceptionella omständigheter, outnyttjade stödrättigheter anses ha återgått till den nationella eller regionala reserven dagen efter det slutliga datum som kommissionen, på grundval av artikel 78 b förordning (EU) nr 1306/2013, fastställt för ändring av den samlade ansökan inom ramen för ordningen för grundstöd under det kalenderår då den period som avses i artikel 31.1 a eller b i förordning (EU) nr 1307/2013 löper ut.

2.   Medlemsstater som tillämpar regionala reserver i enlighet med artikel 30.2 förordning (EU) nr 1307/2013 ska tillämpa regler om återföring av outnyttjade stödrättigheter på regional nivå.

KAPITEL 3

MILJÖANPASSNING

Artikel 10

Förfarande för anmälningar och bedömning av de metoder som ingår i de specifika åtagandena eller certifieringssystemen

1.   De anmälningar som avses i artikel 43.8 förordning (EU) nr 1307/2013 ska göras senast den 1 augusti 2014 vid tillämpning år 2015 eller den 1 juli året före ansökan vid tillämpning efter 2015.

Dessa anmälningar kan ändras en gång om året, förutsatt att kommissionen underrättas om detta senast den 1 juli före det år då ansökan om ändringen görs.

2.   För de åtaganden som avses i artikel 43.3 a i förordning (EU) nr 1307/2013 ska anmälningarna till kommissionen klart beskriva vilka metoder som omfattas av åtagandet samt vilka metoder enligt artikel 43.2 i den förordningen som de är likvärdiga med, och vilka av de likvärdiga metoder som förtecknas i bilaga IX till den förordningen de anses omfattas av. Dessa anmälningar ska innehålla en hänvisning till de berörda åtagandena inom ramen för programmet för landsbygdsutveckling som har lämnats in till kommissionen i enlighet med artikel 10.1 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 (6) eller godkänts av kommissionen i enlighet med artikel 18.4 rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (7).

3.   För certifieringssystem som avses i artikel 43.3 b i förordning (EU) nr 1307/2013 ska anmälningarna till kommissionen klart beskriva de metoder som omfattas av certifieringssystemet och ange vilka metoder enligt artikel 43.2 i den förordningen som de är likvärdiga med och vilka av de likvärdiga metoder som förtecknas i bilaga IX till den förordningen de anses omfattas av.

4.   Om den utvärdering som genomförts av kommissionen visar att de anmälda metoder som ingår i de särskilda åtagandena eller certifieringssystemen inte omfattas av förteckningen i bilaga IX till förordning (EU) nr 1307/2013, ska kommissionen underrätta medlemsstaten om detta inom tre månader efter det att anmälan har mottagits. Medlemsstaten får tillhandahålla kompletterande uppgifter inom en månad efter mottagandet av kommissionens meddelande. Den genomförandeakt som föreskrivs i artikel 43.8 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 ska antas inom sju månader efter mottagandet av den ursprungliga anmälan.

Artikel 11

Ramar för bibehållande av permanent gräsmark i absoluta tal

De ramar som används för att bedöma bibehållandet av permanent gräsmark i absoluta tal enligt artikel 45.3 andra stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 ska utgöras av en maximal minskning på 0,5 % av den permanenta gräsmarksareal som fastställs i enlighet med artikel 45.2 a i den förordningen.

KAPITEL 4

KOPPLAT STÖD

AVSNITT 1

Frivilligt kopplat stöd

Artikel 12

Förfarande för bedömning och godkännande av beslut som avses i artikel 55.1 i förordning (EU) nr 1307/2013

Kommissionen ska bedöma de beslut som avses i artikel 55.1 förordning (EU) nr 1307/2013 med avseende på deras överensstämmelse med den förordningen, särskilt när det gäller att påvisa ett av de behov som fastställs i artikel 55.1, och med delegerad förordning (EU) nr 639/2014.

Om kommissionen anser att man utifrån de upplysningar som lämnas av en medlemsstat inte kan dra slutsatsen att de villkor som avses i första stycket är uppfyllda, ska den uppmana medlemsstaten att lämna ytterligare upplysningar eller att ompröva sitt beslut.

Kommissionen ska anta en genomförandeakt om godkännande eller avslag avseende en medlemsstats beslut, inom fyra månader efter det att kommissionen mottagit alla nödvändiga uppgifter.

AVSNITT 2

Grödspecifikt stöd för bomull

Artikel 13

Förfarande för tillståndsgivning för mark och sorter

Förfarandet för tillståndsgivning för mark och sorter vid tillämpning av det grödspecifika stöd för bomull som föreskrivs i artikel 57 förordning (EU) nr 1307/2013 ska vara fullgjort senast den 31 januari varje år för årets sådd.

Artikel 14

Anmälningar till producenterna

1.   Före den 1 mars varje år ska medlemsstaterna meddela följande information till de bomullsproducerande jordbrukarna, för årets sådd:

| a) | Godkännande av sorter för sådd. |
| --- | --- |

a)

Godkännande av sorter för sådd.

| b) | Kriterier för markgodkännande för bomullsproduktion som de fastställt i enlighet med artikel 56 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014. |
| --- | --- |

b)

Kriterier för markgodkännande för bomullsproduktion som de fastställt i enlighet med artikel 56 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014.

| c) | Lägsta planteringstäthet enligt artikel 58 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014. |
| --- | --- |

c)

Lägsta planteringstäthet enligt artikel 58 i delegerad förordning (EU) nr 639/2014.

| d) | De jordbruksmetoder som krävs. |
| --- | --- |

d)

De jordbruksmetoder som krävs.

2.   Om godkännandet för en sort återkallas ska medlemsstaterna meddela odlarna om återkallandet före den 1 mars, för nästa års sådd.

KAPITEL 5

BESTÄMMELSER OM ANMÄLNING

Artikel 15

Anmälningar som rör flexibilitet mellan pelare

1.   De uppgifter som ska lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 14.1 förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 136a.1 i rådets förordning (EG) nr 73/2009 (8) ska lämnas i form av årliga procentsatser av de årliga nationella tak som avses i artikel 14.1 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 och i artikel 136a.1 första stycket i förordning (EG) nr 73/2009 för varje kalenderår fram till och med 2019.

2.   De uppgifter som ska lämnas till kommissionen i enlighet med artikel 14.2 förordning (EU) nr 1307/2013 och artikel 136a.1 i förordning (EG) nr 73/2009 ska lämnas i form av årliga procentsatser av de årliga belopp som avsatts för stöd till åtgärder inom program för landsbygdsutveckling som avses i artikel 14.2 första stycket i förordning (EU) nr 1307/2013 och i första stycket i artikel 136a.2 i förordning (EG) nr 73/2009 för varje budgetår till och med 2020.

Artikel 16

Anmälning om ökningen av det tak inom ordningen för grundstöd som avses i artikel 22.2 och 22.3 i förordning (EU) nr 1307/2013

Om en medlemsstat meddelar kommissionen sina beslut enligt artikel 22.2 eller 22.3 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den information som ska lämnas till kommissionen bestå av procentsatser av de årliga nationella tak som anges i bilaga II till den förordningen, efter avdrag av det belopp som följer av tillämpningen av artikel 47.1 för varje kalenderår till och med 2020.

Artikel 17

Anslag inom ramen för omfördelningsstöd, stöd för områden som omfattas av naturliga begränsningar och stöd till unga jordbrukare

Om en medlemsstat meddelar kommissionen sina beslut enligt artiklarna 42.1, 49.1 och 51.1 i förordning (EU) nr 1307/2013 ska den information som lämnas till kommissionen bestå av procentsatser av de årliga nationella tak som fastställs i bilaga II till nämnda förordning för varje kalenderår till och med 2020.

Artikel 18

Tillämpning av förordning (EG) nr 792/2009

Anmälningar till kommissionen enligt förordning (EU) nr 1307/2013, delegerad förordning (EU) nr 639/2014 och denna förordning ska lämnas i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 792/2009.

KAPITEL 6

SLUTBESTÄMMELSER

Artikel 19

Ikraftträdande och tillämpning

Denna förordning träder i kraft den sjunde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska gälla för stödansökningar avseende kalenderår efter kalenderåret 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 16 juni 2014.

På kommissionens vägnar

José Manuel BARROSO

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 608.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 639/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om ändring av bilaga X till den förordningen (se sidan 1 i detta nummer av EUT).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 792/2009 av den 31 augusti 2009 om närmare bestämmelser för medlemsstaternas anmälningar till kommissionen av uppgifter och dokument inom ramen för genomförandet av den gemensamma organisationen av marknaderna, systemet för direktstöd, främjandet av försäljning av jordbruksprodukter och ordningarna för de yttersta randområdena och de mindre Egeiska öarna (EUT L 228, 1.9.2009, s. 3).

3

(4)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 640/2014 av den 11 mars 2014 om komplettering av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken (se sidan 48 i detta nummer av EUT).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1698/2005 av den 20 september 2005 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) (EUT L 277, 21.10.2005, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 73/2009 av den 19 januari 2009 om upprättande av gemensamma bestämmelser för system för direktstöd för jordbrukare inom den gemensamma jordbrukspolitiken och om upprättande av vissa stödsystem för jordbrukare, om ändring av förordningarna (EG) nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006 och (EG) nr 378/2007 samt om upphävande av förordning (EG) nr 1782/2003 (EUT L 30, 31.1.2009, s. 16).

8

---