# Euroopan unionin C 356/2013

| | ISSN 1977-1053
  doi:10.3000/19771053.C_2013.356.fin |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 356 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 56. vuosikerta5. joulukuuta 2013 |

ISSN 1977-1053

doi:10.3000/19771053.C_2013.356.fin

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 356

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

56. vuosikerta5. joulukuuta 2013

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot |
| | PÄÄTÖSLAUSELMAT |
| | Alueiden komitea |
| | 103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013 |
| 2013/C 356/01 | Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 19. konferenssi – kansainvälisen ilmastonmuutosohjelman jouduttaminen | 1 |
| | LAUSUNNOT |
| | Alueiden komitea |
| | 103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013 |
| 2013/C 356/02 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Suositukset varojen käytön tehostamiseksi | 3 |
| 2013/C 356/03 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuus ja hallinto | 9 |
| 2013/C 356/04 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvioesitys vuodelle 2014 | 15 |
| 2013/C 356/05 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja alueviranomaisten näkemys liuskekaasun ja tiheän kaasun sekä liuskeöljyn ja tiheän öljyn (epätavanomaisten hiilivetyjen) hyödyntämisestä | 23 |
| 2013/C 356/06 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja ympäristössä olevaa muovijätettä koskevasta eurooppalaisesta strategiasta | 30 |
| 2013/C 356/07 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi | 37 |
| 2013/C 356/08 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä infrastruktuuri – Euroopan luonnonpääoman parantaminen | 43 |
| 2013/C 356/09 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n avaruusteollisuuspolitiikka | 49 |
| 2013/C 356/10 | Alueiden komitean lausunto aiheesta CARS 2020: kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma | 55 |
| 2013/C 356/11 | Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sosiaalisten investointien paketti | 60 |
| 2013/C 356/12 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma | 68 |
| 2013/C 356/13 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja – Euroopan talouden pitkäaikainen rahoitus | 75 |
| 2013/C 356/14 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Maaseutualueiden kestävä kehitys | 80 |
| 2013/C 356/15 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi | 86 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

I   Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013

2013/C 356/01

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 19. konferenssi – kansainvälisen ilmastonmuutosohjelman jouduttaminen

1

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013

2013/C 356/02

Alueiden komitean lausunto aiheesta Suositukset varojen käytön tehostamiseksi

3

2013/C 356/03

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuus ja hallinto

9

2013/C 356/04

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n talousarvioesitys vuodelle 2014

15

2013/C 356/05

Alueiden komitean lausunto aiheesta Paikallis- ja alueviranomaisten näkemys liuskekaasun ja tiheän kaasun sekä liuskeöljyn ja tiheän öljyn (epätavanomaisten hiilivetyjen) hyödyntämisestä

23

2013/C 356/06

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja ympäristössä olevaa muovijätettä koskevasta eurooppalaisesta strategiasta

30

2013/C 356/07

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi

37

2013/C 356/08

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä infrastruktuuri – Euroopan luonnonpääoman parantaminen

43

2013/C 356/09

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n avaruusteollisuuspolitiikka

49

2013/C 356/10

Alueiden komitean lausunto aiheesta CARS 2020: kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma

55

2013/C 356/11

Alueiden komitean lausunto aiheesta EU:n sosiaalisten investointien paketti

60

2013/C 356/12

Alueiden komitean lausunto aiheesta Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma

68

2013/C 356/13

Alueiden komitean lausunto aiheesta Vihreä kirja – Euroopan talouden pitkäaikainen rahoitus

75

2013/C 356/14

Alueiden komitean lausunto aiheesta Maaseutualueiden kestävä kehitys

80

2013/C 356/15

Alueiden komitean lausunto aiheesta Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi

86

| | III   Valmistavat säädökset |
| --- | --- |
| | ALUEIDEN KOMITEA |
| | 103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013 |
| 2013/C 356/16 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Neljäs rautatiepaketti | 92 |
| 2013/C 356/17 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevat suuntaviivat | 116 |
| 2013/C 356/18 | Alueiden komitean lausunto aiheesta Direktiiviehdotus merten aluesuunnittelusta ja rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta | 124 |

III   Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013

2013/C 356/16

Alueiden komitean lausunto aiheesta Neljäs rautatiepaketti

92

2013/C 356/17

Alueiden komitean lausunto aiheesta Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevat suuntaviivat

116

2013/C 356/18

Alueiden komitean lausunto aiheesta Direktiiviehdotus merten aluesuunnittelusta ja rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta

124

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

I Päätöslauselmat, suositukset ja lausunnot

PÄÄTÖSLAUSELMAT

Alueiden komitea

103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/1

---

Alueiden komitean päätöslauselma aiheesta ”Ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen (UNFCCC) sopimuspuolten 19. konferenssi – kansainvälisen ilmastonmuutosohjelman jouduttaminen”

2013/C 356/01

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | kannattaa täysin EU:n yhteistä kantaa ja kehottaa sopimuspuolten 19. konferenssiin osallistuvia tahoja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta vuonna 2015 voidaan tehdä oikeudellisesti sitova kansainvälinen ilmastonmuutossopimus, joka on pantava täytäntöön vuoteen 2020 mennessä ja jonka tavoitteena on rajoittaa maapallon lämpenemisen nousu enintään kahteen celsiusasteeseen. |
| --- | --- |

1.

kannattaa täysin EU:n yhteistä kantaa ja kehottaa sopimuspuolten 19. konferenssiin osallistuvia tahoja toteuttamaan tarvittavat toimenpiteet, jotta vuonna 2015 voidaan tehdä oikeudellisesti sitova kansainvälinen ilmastonmuutossopimus, joka on pantava täytäntöön vuoteen 2020 mennessä ja jonka tavoitteena on rajoittaa maapallon lämpenemisen nousu enintään kahteen celsiusasteeseen.

| 2. | kehottaa neuvottelijoita palauttamaan mieliin asian kiireellisyyden ja pyrkimään tavoitetason nostamiseen uudessa sopimuksessa. |
| --- | --- |

2.

kehottaa neuvottelijoita palauttamaan mieliin asian kiireellisyyden ja pyrkimään tavoitetason nostamiseen uudessa sopimuksessa.

| 3. | korostaa, että valtiot ja EU eivät pysty saavuttamaan tavoitteitaan ilman paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista osallistumista, sillä ilmastonmuutoksen suorat vaikutukset kohdistuvat ennen kaikkea paikallis- ja aluetasoon, joka on suurelta osin vastuussa myös politiikan täytäntöönpanosta. Komitea katsoo, että tämän vuoksi tarvitaan alueellisesti eriteltyjä tietoja ilmastonmuutoksen ja sopeutumisstrategioiden seurauksista. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että valtiot ja EU eivät pysty saavuttamaan tavoitteitaan ilman paikallis- ja alueviranomaisten aktiivista osallistumista, sillä ilmastonmuutoksen suorat vaikutukset kohdistuvat ennen kaikkea paikallis- ja aluetasoon, joka on suurelta osin vastuussa myös politiikan täytäntöönpanosta. Komitea katsoo, että tämän vuoksi tarvitaan alueellisesti eriteltyjä tietoja ilmastonmuutoksen ja sopeutumisstrategioiden seurauksista.

| 4. | kehottaa ottamaan ilmastonmuutostoimet keskeisesti huomioon kaikkien alojen ja kaikkien hallintotasojen toiminnassa ja budjeteissa ja painottaa, että monet alat, joilla uudistukset ovat välttämättömiä – kuten energia, maatalous, rakennukset, aluesuunnittelu, jätehuolto ja liikenne – kuuluvat paikallis- tai alueviranomaisten vastuualaan. |
| --- | --- |

4.

kehottaa ottamaan ilmastonmuutostoimet keskeisesti huomioon kaikkien alojen ja kaikkien hallintotasojen toiminnassa ja budjeteissa ja painottaa, että monet alat, joilla uudistukset ovat välttämättömiä – kuten energia, maatalous, rakennukset, aluesuunnittelu, jätehuolto ja liikenne – kuuluvat paikallis- tai alueviranomaisten vastuualaan.

| 5. | pyytääkin kansainvälisiä tahoja ja EU:n valtuuskuntaa antamaan paikallis- ja alueviranomaisille keskeisen aseman kansainvälisissä ilmastonmuutosneuvotteluissa ja täytäntöönpanoprosesseissa sekä tunnustamaan, että niillä voi olla näissä neuvotteluissa edistävä rooli. |
| --- | --- |

5.

pyytääkin kansainvälisiä tahoja ja EU:n valtuuskuntaa antamaan paikallis- ja alueviranomaisille keskeisen aseman kansainvälisissä ilmastonmuutosneuvotteluissa ja täytäntöönpanoprosesseissa sekä tunnustamaan, että niillä voi olla näissä neuvotteluissa edistävä rooli.

| 6. | kannattaa YK:n pääsihteerin ehdotusta järjestää syyskuussa 2014 suurvaltajohtajien ilmastohuippukokous; katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten ottaminen mukaan on välttämätöntä huippukokouksen tuloksellisuuden varmistamiseksi. |
| --- | --- |

6.

kannattaa YK:n pääsihteerin ehdotusta järjestää syyskuussa 2014 suurvaltajohtajien ilmastohuippukokous; katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten ottaminen mukaan on välttämätöntä huippukokouksen tuloksellisuuden varmistamiseksi.

| 7. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on ylittämässä kriittisen 400 ppm:n rajan, ja on myös erittäin huolissaan nk. ”gigatonnikuilusta” neuvottelijoiden sopimien toimenpiteiden ja niiden toimenpiteiden välillä, jotka on vielä hyväksyttävä maapallon lämpenemisen nousun pitämiseksi alle kahdessa celsiusasteessa. |
| --- | --- |

7.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on ylittämässä kriittisen 400 ppm:n rajan, ja on myös erittäin huolissaan nk. ”gigatonnikuilusta” neuvottelijoiden sopimien toimenpiteiden ja niiden toimenpiteiden välillä, jotka on vielä hyväksyttävä maapallon lämpenemisen nousun pitämiseksi alle kahdessa celsiusasteessa.

| 8. | myöntää, että ilmastomalleihin ja vähennysten toteuttamiseen liittyy epävarmuustekijöitä, ja kannattaa siksi ennalta varautuvaa sopeutumispolitiikkaa, jossa ennakoidaan yli kahden asteen lämpötilannousun vaikutukset. |
| --- | --- |

8.

myöntää, että ilmastomalleihin ja vähennysten toteuttamiseen liittyy epävarmuustekijöitä, ja kannattaa siksi ennalta varautuvaa sopeutumispolitiikkaa, jossa ennakoidaan yli kahden asteen lämpötilannousun vaikutukset.

| 9. | kannattaa täysin lähestymistapaa, jonka mukaan vuonna 2015 tehtävässä YK:n sopimuksessa olisi käsiteltävä ilmastonmuutoksen hillitsemisen lisäksi myös siihen sopeutumista, ja painottaa, että näitä osa-alueita olisi pidettävä yhtä tärkeinä. |
| --- | --- |

9.

kannattaa täysin lähestymistapaa, jonka mukaan vuonna 2015 tehtävässä YK:n sopimuksessa olisi käsiteltävä ilmastonmuutoksen hillitsemisen lisäksi myös siihen sopeutumista, ja painottaa, että näitä osa-alueita olisi pidettävä yhtä tärkeinä.

| 10. | kehottaa neuvottelijoita sitoumustensa mukaisesti maksamaan 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vihreään ilmastorahastoon ja ottamaan käyttöön sopimuspuolten konferenssissa Dohassa vuonna 2012 sovitun ”vahinkojen ja menetysten” käsitteen. |
| --- | --- |

10.

kehottaa neuvottelijoita sitoumustensa mukaisesti maksamaan 100 miljardia Yhdysvaltain dollaria vihreään ilmastorahastoon ja ottamaan käyttöön sopimuspuolten konferenssissa Dohassa vuonna 2012 sovitun ”vahinkojen ja menetysten” käsitteen.

| 11. | on tyytyväinen metsäalalla ja erityisesti metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentämistä koskevan YK:n ohjelman (REDD+) metodologisissa näkökohdissa saavutettuun edistykseen ja kannustaa jatkamaan työtä. Komitea huomauttaa myös, että alan rahoitusmahdollisuuksia olisi lisättävä tämän mukaisesti. |
| --- | --- |

11.

on tyytyväinen metsäalalla ja erityisesti metsäkadosta ja metsien tilan heikkenemisestä aiheutuvien päästöjen vähentämistä koskevan YK:n ohjelman (REDD+) metodologisissa näkökohdissa saavutettuun edistykseen ja kannustaa jatkamaan työtä. Komitea huomauttaa myös, että alan rahoitusmahdollisuuksia olisi lisättävä tämän mukaisesti.

| 12. | tähdentää maankäytön, maankäytön muutosten ja metsätalouden keskeistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisessä, mutta korostaa tarvetta ottaa huomioon maaseutualueiden kestävä kehittäminen ja elintarviketurva erityisesti kehitysmaissa. |
| --- | --- |

12.

tähdentää maankäytön, maankäytön muutosten ja metsätalouden keskeistä merkitystä ilmastonmuutoksen vaikutusten lieventämisessä, mutta korostaa tarvetta ottaa huomioon maaseutualueiden kestävä kehittäminen ja elintarviketurva erityisesti kehitysmaissa.

| 13. | toteaa jälleen, että ilmastonmuutoksen sietokyvyn parantaminen erityisesti maailman köyhimmillä ja arimmilla alueilla ja yhteiskunnan haavoittuvimpien jäsenten keskuudessa on ratkaisevan tärkeä asia, jotta sopimus olisi oikeudenmukainen. |
| --- | --- |

13.

toteaa jälleen, että ilmastonmuutoksen sietokyvyn parantaminen erityisesti maailman köyhimmillä ja arimmilla alueilla ja yhteiskunnan haavoittuvimpien jäsenten keskuudessa on ratkaisevan tärkeä asia, jotta sopimus olisi oikeudenmukainen.

| 14. | toivoo, että vastuu tulevista päästövähennyksistä ja muista lieventämistoimenpiteistä jaetaan oikeudenmukaisesti koko kansainvälisen yhteisön kesken ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin maan erilaiset valmiudet ja lähtötilanne. |
| --- | --- |

14.

toivoo, että vastuu tulevista päästövähennyksistä ja muista lieventämistoimenpiteistä jaetaan oikeudenmukaisesti koko kansainvälisen yhteisön kesken ottaen asianmukaisesti huomioon kunkin maan erilaiset valmiudet ja lähtötilanne.

| 15. | kehottaa tässä yhteydessä myös uudistamaan EU:n päästökauppajärjestelmän rakenteen perinpohjaisesti. |
| --- | --- |

15.

kehottaa tässä yhteydessä myös uudistamaan EU:n päästökauppajärjestelmän rakenteen perinpohjaisesti.

| 16. | kehottaa kiinnittämään huomiota kiireelliseen tarpeeseen edistää sopeutumis- ja lieventämistoimenpiteiden synergiaa jakamalla saatuja kokemuksia ja hyviä käytänteitä ja tukemalla tutkimusta ja innovointia sekä politiikan koordinointia. |
| --- | --- |

16.

kehottaa kiinnittämään huomiota kiireelliseen tarpeeseen edistää sopeutumis- ja lieventämistoimenpiteiden synergiaa jakamalla saatuja kokemuksia ja hyviä käytänteitä ja tukemalla tutkimusta ja innovointia sekä politiikan koordinointia.

| 17. | tähdentää, että EU on osoittanut hiilidioksidipäästöjen irrottamisen bkt:n kasvusta olevan mahdollista; painottaa jälleen, että EU:n tulee jatkossakin näyttää esimerkkiä ja asettaa kunnianhimoisia, sitovia tavoitteita muun muassa hiilidioksidipäästöissä, uusiutuvan energian käytössä ja energiatehokkuudessa. |
| --- | --- |

17.

tähdentää, että EU on osoittanut hiilidioksidipäästöjen irrottamisen bkt:n kasvusta olevan mahdollista; painottaa jälleen, että EU:n tulee jatkossakin näyttää esimerkkiä ja asettaa kunnianhimoisia, sitovia tavoitteita muun muassa hiilidioksidipäästöissä, uusiutuvan energian käytössä ja energiatehokkuudessa.

| 18. | korostaa niiden eurooppalaisten kuntien ja alueiden ponnistuksia, jotka ovat ottaneet käyttöön paikallisia ja alueellisia ilmasto- ja energiastrategioita tai -hankkeita, joiden ansiosta pystytään nostamaan tavoitteita kansallisella tasolla; näitä ovat esimerkiksi Euroopan vihreä pääkaupunki -ohjelma ja kaupunginjohtajien ilmastosopimus, jonka allekirjoittajat ovat sitoutuneet vähentämään hiilidioksidipäästöjä yli 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä. |
| --- | --- |

18.

korostaa niiden eurooppalaisten kuntien ja alueiden ponnistuksia, jotka ovat ottaneet käyttöön paikallisia ja alueellisia ilmasto- ja energiastrategioita tai -hankkeita, joiden ansiosta pystytään nostamaan tavoitteita kansallisella tasolla; näitä ovat esimerkiksi Euroopan vihreä pääkaupunki -ohjelma ja kaupunginjohtajien ilmastosopimus, jonka allekirjoittajat ovat sitoutuneet vähentämään hiilidioksidipäästöjä yli 20 prosenttia vuoteen 2020 mennessä.

| 19. | kehottaa tunnustamaan kuntien ja alueiden ponnistukset sekä ottamaan ne huomioon tilinpitoa (mitattavuus, raportoitavuus ja todennettavuus) koskevissa järjestelmissä. |
| --- | --- |

19.

kehottaa tunnustamaan kuntien ja alueiden ponnistukset sekä ottamaan ne huomioon tilinpitoa (mitattavuus, raportoitavuus ja todennettavuus) koskevissa järjestelmissä.

| 20. | toivoo, että tietoa jaettaisiin nykyistä enemmän maailmanlaajuisesti, ja vahvistaa sitoutumisensa Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) kanssa allekirjoittamaansa yhteisymmärryspöytäkirjaan, jonka tavoitteena on edistää eri hallintotasojen välistä synergiaa ja tehostaa monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanoa; palauttaa mieliin tässä yhteydessä myös sitoutumisensa Yhdysvaltain kaupunginjohtajien kokouksen kanssa tehtyyn yhteisymmärryspöytäkirjaan ja Kiinan kaupunginjohtajien kanssa tehtävään tulevaan sopimukseen. |
| --- | --- |

20.

toivoo, että tietoa jaettaisiin nykyistä enemmän maailmanlaajuisesti, ja vahvistaa sitoutumisensa Yhdistyneiden Kansakuntien ympäristöohjelman (UNEP) kanssa allekirjoittamaansa yhteisymmärryspöytäkirjaan, jonka tavoitteena on edistää eri hallintotasojen välistä synergiaa ja tehostaa monenvälisten ympäristösopimusten täytäntöönpanoa; palauttaa mieliin tässä yhteydessä myös sitoutumisensa Yhdysvaltain kaupunginjohtajien kokouksen kanssa tehtyyn yhteisymmärryspöytäkirjaan ja Kiinan kaupunginjohtajien kanssa tehtävään tulevaan sopimukseen.

| 21. | kehottaa hyödyntämään kolmansien maiden kanssa tehtävän monenvälisen hajautetun yhteistyön mahdollisuudet tulevissa EU:n strategioissa ja kehottaa kiinnittämään huomiota välineisiin, joita se on kehitellyt nimenomaan tällaisen yhteistyön helpottamiseksi. |
| --- | --- |

21.

kehottaa hyödyntämään kolmansien maiden kanssa tehtävän monenvälisen hajautetun yhteistyön mahdollisuudet tulevissa EU:n strategioissa ja kehottaa kiinnittämään huomiota välineisiin, joita se on kehitellyt nimenomaan tällaisen yhteistyön helpottamiseksi.

| 22. | toivoo, että ”ilmastokriteerit” otetaan täysimääräisesti huomioon EU:n eri rahoitusvälineissä, unionin kehitysyhteistyöpolitiikka mukaan luettuna. |
| --- | --- |

22.

toivoo, että ”ilmastokriteerit” otetaan täysimääräisesti huomioon EU:n eri rahoitusvälineissä, unionin kehitysyhteistyöpolitiikka mukaan luettuna.

| 23. | kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että valtiotasoa alempien hallitustahojen ja paikallisyhteisöjen asema on tunnustettu aiempaa selvemmin Cancúnin sopimuksessa, ja toistaa kehotuksensa soveltaa monitasoista hallintomallia maailmanlaajuisessa ympäristöpolitiikassa. Komitea kehottaakin UNFCCC-konferenssin sopimuspuolia sitoutumaan selkeästi siihen, että valtiotasoa alemmat hallitustahot ja paikallisyhteisöt otetaan mukaan UNFCCC:n päätösten täytäntöönpanoon ja että niitä tuetaan tässä työssä biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvässä päätöksessä X/22 annetun esimerkin mukaisesti. |
| --- | --- |

23.

kehottaa kiinnittämään huomiota siihen, että valtiotasoa alempien hallitustahojen ja paikallisyhteisöjen asema on tunnustettu aiempaa selvemmin Cancúnin sopimuksessa, ja toistaa kehotuksensa soveltaa monitasoista hallintomallia maailmanlaajuisessa ympäristöpolitiikassa. Komitea kehottaakin UNFCCC-konferenssin sopimuspuolia sitoutumaan selkeästi siihen, että valtiotasoa alemmat hallitustahot ja paikallisyhteisöt otetaan mukaan UNFCCC:n päätösten täytäntöönpanoon ja että niitä tuetaan tässä työssä biologista monimuotoisuutta koskevaan yleissopimukseen liittyvässä päätöksessä X/22 annetun esimerkin mukaisesti.

| 24. | antaa alueiden komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentin puhemiehelle, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan komission puheenjohtajalle, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiolle Liettualle sekä UNFCCC:n sihteeristölle. |
| --- | --- |

24.

antaa alueiden komitean puheenjohtajan tehtäväksi toimittaa tämä päätöslauselma Euroopan parlamentin puhemiehelle, Eurooppa-neuvoston puheenjohtajalle, Euroopan komission puheenjohtajalle, EU:n neuvoston puheenjohtajavaltiolle Liettualle sekä UNFCCC:n sihteeristölle.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

LAUSUNNOT

Alueiden komitea

103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/3 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/3

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Suositukset varojen käytön tehostamiseksi”

2013/C 356/02

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa paikallisten ja alueellisten talousarvioiden merkitystä Euroopan unionin julkisissa menoissa. Komitean mielestä olisikin asianmukaista käsitellä koheesiopolitiikan määrärahoja investointeina eikä pelkästään julkisina menoina. |
| --- | --- |

—

painottaa paikallisten ja alueellisten talousarvioiden merkitystä Euroopan unionin julkisissa menoissa. Komitean mielestä olisikin asianmukaista käsitellä koheesiopolitiikan määrärahoja investointeina eikä pelkästään julkisina menoina.

| — | katsoo, että resurssien tehokkaampi kohdentaminen ei yksin riitä parantamaan varojen käyttöä, vaan lisäksi on otettava huomioon alueelliset erot ja kasvua haittaavat tekijät tietyillä alueilla, analysoitava niiden vaikutuksia toimenpiteisiin sekä etsittävä keinoja vähentää niiden vaikutusta koheesiopolitiikan tuloksiin. |
| --- | --- |

—

katsoo, että resurssien tehokkaampi kohdentaminen ei yksin riitä parantamaan varojen käyttöä, vaan lisäksi on otettava huomioon alueelliset erot ja kasvua haittaavat tekijät tietyillä alueilla, analysoitava niiden vaikutuksia toimenpiteisiin sekä etsittävä keinoja vähentää niiden vaikutusta koheesiopolitiikan tuloksiin.

| — | korostaa monitasoisen hallinnon ja eri hallintotasojen välisen yhteistyön ratkaisevaa merkitystä, jotta rahastoja voidaan hyödyntää paremmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

korostaa monitasoisen hallinnon ja eri hallintotasojen välisen yhteistyön ratkaisevaa merkitystä, jotta rahastoja voidaan hyödyntää paremmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi.

| — | toteaa, että ennakkoehtojen on rajoituttava aloille, jotka ovat suoraan yhteydessä koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon, ja että on tärkeää välttää kuormittamasta koheesiopolitiikkaa vastuualueilla, jotka eivät kuulu sen piiriin ja lisäävät osaltaan byrokratiaa. |
| --- | --- |

—

toteaa, että ennakkoehtojen on rajoituttava aloille, jotka ovat suoraan yhteydessä koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon, ja että on tärkeää välttää kuormittamasta koheesiopolitiikkaa vastuualueilla, jotka eivät kuulu sen piiriin ja lisäävät osaltaan byrokratiaa.

| — | muistuttaa vastustavansa jyrkästi makrotaloudellisia ehtoja Euroopan parlamentin kannan mukaisesti. |
| --- | --- |

—

muistuttaa vastustavansa jyrkästi makrotaloudellisia ehtoja Euroopan parlamentin kannan mukaisesti.

| — | pahoittelee, että neuvosto korostaa edelleen suoritusvarausta ja toistaa sen sijaan ehdotuksen joustovarauksesta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista. |
| --- | --- |

—

pahoittelee, että neuvosto korostaa edelleen suoritusvarausta ja toistaa sen sijaan ehdotuksen joustovarauksesta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista.

| — | ehdottaa, että hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa seuraavilla keinoilla: menettelyiden yhdenmukaistaminen ja asiakirjojen standardointi, yhteisten tietoteknisten välineiden käyttö sekä keskitettyjen palvelupisteiden tehokas käyttöönotto, jonka kautta vältetään eri osastojen väliset muodolliset menettelyt saman hallinnon sisällä. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa seuraavilla keinoilla: menettelyiden yhdenmukaistaminen ja asiakirjojen standardointi, yhteisten tietoteknisten välineiden käyttö sekä keskitettyjen palvelupisteiden tehokas käyttöönotto, jonka kautta vältetään eri osastojen väliset muodolliset menettelyt saman hallinnon sisällä.

| Esittelijä | Alberto NÚÑEZ FEIJÓO (ES, PPE), Galician aluehallituksen puheenjohtaja |
| --- | --- |

Esittelijä

Alberto NÚÑEZ FEIJÓO (ES, PPE), Galician aluehallituksen puheenjohtaja

Viiteasiakirja

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Koheesiopolitiikan sekä paikallisten ja alueellisten talousarvioiden rooli

| 1. | korostaa koheesiopolitiikan tähänastista merkitystä Euroopan unionin alueiden lähentymisprosessissa ja toteaa, että sen rooli on tulevaisuudessakin keskeinen työpaikkojen luomisessa sekä talouskasvun ja sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Tällä tavoin se tukee Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista. Rakennerahastojen osuus kaikista julkisista investoinneista on yli 60 prosenttia kuudessa jäsenvaltiossa ja 30–60 prosenttia seitsemässä jäsenvaltiossa. |
| --- | --- |

1.

korostaa koheesiopolitiikan tähänastista merkitystä Euroopan unionin alueiden lähentymisprosessissa ja toteaa, että sen rooli on tulevaisuudessakin keskeinen työpaikkojen luomisessa sekä talouskasvun ja sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämisessä. Tällä tavoin se tukee Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamista. Rakennerahastojen osuus kaikista julkisista investoinneista on yli 60 prosenttia kuudessa jäsenvaltiossa ja 30–60 prosenttia seitsemässä jäsenvaltiossa.

| 2. | painottaa paikallisten ja alueellisten talousarvioiden merkitystä Euroopan unionin julkisissa menoissa: vuonna 2011 niiden osuus BKT:stä oli 16,7 prosenttia, mikä vastaa 34 prosenttia kaikista Euroopan unionin julkisista menoista. Erityinen merkitys on suorilla investoinneilla, jotka ovat tärkeä tekijä talouden nopean elpymisen kannalta. Komitean mielestä olisikin asianmukaista käsitellä koheesiopolitiikan määrärahoja investointeina eikä pelkästään julkisina menoina. |
| --- | --- |

2.

painottaa paikallisten ja alueellisten talousarvioiden merkitystä Euroopan unionin julkisissa menoissa: vuonna 2011 niiden osuus BKT:stä oli 16,7 prosenttia, mikä vastaa 34 prosenttia kaikista Euroopan unionin julkisista menoista. Erityinen merkitys on suorilla investoinneilla, jotka ovat tärkeä tekijä talouden nopean elpymisen kannalta. Komitean mielestä olisikin asianmukaista käsitellä koheesiopolitiikan määrärahoja investointeina eikä pelkästään julkisina menoina.

Yleisiä näkökohtia varojen käytön tehostamiseksi

| 3. | katsoo, että resurssien tehokkaampi kohdentaminen ei yksin riitä parantamaan varojen käyttöä, vaan lisäksi on otettava huomioon alueelliset erot ja kasvua haittaavat tekijät tietyillä alueilla, analysoitava niiden vaikutuksia toimenpiteisiin sekä etsittävä keinoja vähentää niiden vaikutusta koheesiopolitiikan tuloksiin. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että resurssien tehokkaampi kohdentaminen ei yksin riitä parantamaan varojen käyttöä, vaan lisäksi on otettava huomioon alueelliset erot ja kasvua haittaavat tekijät tietyillä alueilla, analysoitava niiden vaikutuksia toimenpiteisiin sekä etsittävä keinoja vähentää niiden vaikutusta koheesiopolitiikan tuloksiin.

| 4. | Suosittelee, että unionin tarjoamat rahoitusresurssit keskitetään aloille, jotka ovat kunkin alueen kannalta strategisesti tärkeimpiä, siis pääasiassa tieteen, koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation aloille, jotka synnyttävät vipuvaikutuksen alueiden koko taloudelle. |
| --- | --- |

4.

Suosittelee, että unionin tarjoamat rahoitusresurssit keskitetään aloille, jotka ovat kunkin alueen kannalta strategisesti tärkeimpiä, siis pääasiassa tieteen, koulutuksen, tutkimuksen ja innovaation aloille, jotka synnyttävät vipuvaikutuksen alueiden koko taloudelle.

| 5. | katsoo, että kaikilla hallintotasoilla on jaettu vastuu julkisista investoinneista, ja suhtautuu myönteisesti nyt ehdotettuun suositukseen tehokkaita julkisia investointeja koskeviksi perusperiaatteiksi, jotka OECD on laatinut (1). Komitea kehottaa hyväksymään nämä periaatteet Euroopan unionin tasolla ja ehdottaa, että niiden täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti alueiden komitean laatimien monitasoisen hallinnon indikaattorien puitteissa. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kaikilla hallintotasoilla on jaettu vastuu julkisista investoinneista, ja suhtautuu myönteisesti nyt ehdotettuun suositukseen tehokkaita julkisia investointeja koskeviksi perusperiaatteiksi, jotka OECD on laatinut (1). Komitea kehottaa hyväksymään nämä periaatteet Euroopan unionin tasolla ja ehdottaa, että niiden täytäntöönpanoa seurataan säännöllisesti alueiden komitean laatimien monitasoisen hallinnon indikaattorien puitteissa.

Toimenpiteiden koordinointi

| 6. | suhtautuu myönteisesti yhteisen strategiakehyksen kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, joka kattaa kaikki uudella ohjelmakaudella alueellisiin tarkoituksiin osoitettavat varat. Komitea tosin toteaa toimien välisen koordinoinnin olevan vaikeaa, sillä ehdotuksessa yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi määritellyt temaattiset tavoitteet poikkeavat maaseuturahaston ja EMKR:n kuudesta painopisteestä. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti yhteisen strategiakehyksen kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, joka kattaa kaikki uudella ohjelmakaudella alueellisiin tarkoituksiin osoitettavat varat. Komitea tosin toteaa toimien välisen koordinoinnin olevan vaikeaa, sillä ehdotuksessa yhteisiä säännöksiä koskevaksi asetukseksi määritellyt temaattiset tavoitteet poikkeavat maaseuturahaston ja EMKR:n kuudesta painopisteestä.

| 7. | painottaa jälleen koheesiopolitiikan ja Eurooppa 2020 -strategian välistä yhteyttä sekä kilpailukyvyn ja työllisyyden vahvistamista koskevien yleistavoitteiden painoarvoa (kestävä kasvu, työllisyys ja hyvinvointi ovat aina ajankohtaisia tavoitteita). Tässä yhteydessä koheesiopolitiikka on antanut ratkaisevalla tavalla uutta pontta tutkimukselle, kehitykselle, innovoinnille ja tietämykselle. Tämä on mahdollistanut innovatiivisten hankkeiden kehittämisen, mikä on lisännyt unionin toimien lisäarvoa ja korostanut koordinoinnin merkitystä koheesiopolitiikan ohjelmien ja rahoitusvälineiden sekä tutkimus- ja innovointipolitiikan välillä. |
| --- | --- |

7.

painottaa jälleen koheesiopolitiikan ja Eurooppa 2020 -strategian välistä yhteyttä sekä kilpailukyvyn ja työllisyyden vahvistamista koskevien yleistavoitteiden painoarvoa (kestävä kasvu, työllisyys ja hyvinvointi ovat aina ajankohtaisia tavoitteita). Tässä yhteydessä koheesiopolitiikka on antanut ratkaisevalla tavalla uutta pontta tutkimukselle, kehitykselle, innovoinnille ja tietämykselle. Tämä on mahdollistanut innovatiivisten hankkeiden kehittämisen, mikä on lisännyt unionin toimien lisäarvoa ja korostanut koordinoinnin merkitystä koheesiopolitiikan ohjelmien ja rahoitusvälineiden sekä tutkimus- ja innovointipolitiikan välillä.

| 8. | muistuttaa, että koheesiopolitiikan täytäntöönpanon tulosten seuraaminen on tärkeää sen vaikutusten arvioimiseksi. Kaikkia toimia tulee voida arvioida kvantitatiivisesti ja analysoida tulosten perusteella, jotta pystytään määrittämään niiden vaikutus alueellisen ja paikallisen kehityksen kannalta. Lisäksi lähestymistapa, joka perustuu tavoitteisiin eikä tukikelpoisuusvaatimuksiin, antaa alueille mahdollisuuden valita paremmin välineet ja toimenpiteet ja mukauttaa ne tarpeisiinsa. |
| --- | --- |

8.

muistuttaa, että koheesiopolitiikan täytäntöönpanon tulosten seuraaminen on tärkeää sen vaikutusten arvioimiseksi. Kaikkia toimia tulee voida arvioida kvantitatiivisesti ja analysoida tulosten perusteella, jotta pystytään määrittämään niiden vaikutus alueellisen ja paikallisen kehityksen kannalta. Lisäksi lähestymistapa, joka perustuu tavoitteisiin eikä tukikelpoisuusvaatimuksiin, antaa alueille mahdollisuuden valita paremmin välineet ja toimenpiteet ja mukauttaa ne tarpeisiinsa.

Hallinto ja sen hajauttaminen

| 9. | korostaa monitasoisen hallinnon ja eri hallintotasojen välisen yhteistyön ratkaisevaa merkitystä, jotta rahastoja voidaan hyödyntää paremmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että monitasoinen hallinto ja kumppanuusperiaate kuuluvat yhteisen strategiakehyksen horisontaalisiin periaatteisiin, ja sitoutuu kommentoimaan komission laatimaa ehdotusta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisiksi eurooppalaisiksi käytännesäännöiksi edistääkseen paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden aktiivista osallistumista kaikkiin ohjelmasuunnittelun vaiheisiin. |
| --- | --- |

9.

korostaa monitasoisen hallinnon ja eri hallintotasojen välisen yhteistyön ratkaisevaa merkitystä, jotta rahastoja voidaan hyödyntää paremmin Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseksi. Komitea onkin tyytyväinen siihen, että monitasoinen hallinto ja kumppanuusperiaate kuuluvat yhteisen strategiakehyksen horisontaalisiin periaatteisiin, ja sitoutuu kommentoimaan komission laatimaa ehdotusta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 5 artiklan 3 kohdan mukaisiksi eurooppalaisiksi käytännesäännöiksi edistääkseen paikallis- ja alueviranomaisten, työmarkkinaosapuolten ja kansalaisyhteiskuntaa edustavien organisaatioiden aktiivista osallistumista kaikkiin ohjelmasuunnittelun vaiheisiin.

| 10. | toteaa jälleen, että hajauttamisen lisääminen suunnittelua ja ohjelmointia koskevissa tehtävissä sekä hajautettu täytäntöönpano on paljon tehokkaampaa sekä kustannusten että palveluiden laadun näkökulmasta, koska se tapahtuu lähempänä kansalaisia. Siitä on huomattavaa hyötyä tarpeiden ja vaatimusten tunnistamisessa sekä kestäväpohjaista ja kilpailukykyistä kasvua edistävien poliitikkojen suunnittelussa, ja samalla se vahvistaa paikallista itsehallintoa ja demokratiaa. |
| --- | --- |

10.

toteaa jälleen, että hajauttamisen lisääminen suunnittelua ja ohjelmointia koskevissa tehtävissä sekä hajautettu täytäntöönpano on paljon tehokkaampaa sekä kustannusten että palveluiden laadun näkökulmasta, koska se tapahtuu lähempänä kansalaisia. Siitä on huomattavaa hyötyä tarpeiden ja vaatimusten tunnistamisessa sekä kestäväpohjaista ja kilpailukykyistä kasvua edistävien poliitikkojen suunnittelussa, ja samalla se vahvistaa paikallista itsehallintoa ja demokratiaa.

| 11. | katsoo, että alue- ja paikallistason elinten kautta tapahtuvalla hajauttamisella on ratkaiseva rooli taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentämiseksi Euroopan alueiden välillä. Näin lievennetään köyhiltä maaseutualueilta suuriin kaupunkikeskuksiin suuntautuvan muuttoliikkeen kielteisiä vaikutuksia sekä jäsenvaltioiden välistä maastamuuttoa, joka heikentää työmarkkinoita. Komitea toteaa, että investointien vuotuinen ja pitkän aikavälin etukäteissuunnittelu alueilla on välttämätöntä paremmin kohdennetun ja tehokkaan investoinnin kannalta. Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on ratkaisevan tärkeä, jotta kansallisten investointiohjelmien suunnittelua ja kehityssuunnitelmien laadintaa voidaan parantaa. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että alue- ja paikallistason elinten kautta tapahtuvalla hajauttamisella on ratkaiseva rooli taloudellisten ja sosiaalisten erojen vähentämiseksi Euroopan alueiden välillä. Näin lievennetään köyhiltä maaseutualueilta suuriin kaupunkikeskuksiin suuntautuvan muuttoliikkeen kielteisiä vaikutuksia sekä jäsenvaltioiden välistä maastamuuttoa, joka heikentää työmarkkinoita. Komitea toteaa, että investointien vuotuinen ja pitkän aikavälin etukäteissuunnittelu alueilla on välttämätöntä paremmin kohdennetun ja tehokkaan investoinnin kannalta. Alhaalta ylöspäin suuntautuva lähestymistapa on ratkaisevan tärkeä, jotta kansallisten investointiohjelmien suunnittelua ja kehityssuunnitelmien laadintaa voidaan parantaa.

| 12. | toteaa, että Euroopan unionin varoista saatava lisäarvo riippuu siitä, minkälaisia erityisiä esteitä kullakin alueella kohdataan. Näin ollen ei ole mahdollista määritellä yhtä yhteistä strategiaa, jota voitaisiin soveltaa yleisesti kaikkiin alueisiin, vaan ohjelmakauden sääntelykehyksessä tulee olla tiettyä joustavuutta. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että Euroopan unionin varoista saatava lisäarvo riippuu siitä, minkälaisia erityisiä esteitä kullakin alueella kohdataan. Näin ollen ei ole mahdollista määritellä yhtä yhteistä strategiaa, jota voitaisiin soveltaa yleisesti kaikkiin alueisiin, vaan ohjelmakauden sääntelykehyksessä tulee olla tiettyä joustavuutta.

| 13. | katsoo, että asetettujen tavoitteiden saavuttaminen – alueiden välisistä eroista riippumatta – edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten tuntuvaa osallistumista rahastotoimiin kaudella 2014–2020 niitä ympäröivän sääntelykehyksen laatimisesta aina toimien täytäntöönpanoon. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että asetettujen tavoitteiden saavuttaminen – alueiden välisistä eroista riippumatta – edellyttää paikallis- ja alueviranomaisten tuntuvaa osallistumista rahastotoimiin kaudella 2014–2020 niitä ympäröivän sääntelykehyksen laatimisesta aina toimien täytäntöönpanoon.

| 14. | suosittelee operatiivisen hallinnon hajauttamista paikallis- ja aluetasolla, sillä näin lisätään rahastojen välistä koordinointia ja täydentävyyttä ja varmistetaan alhaalta ylöspäin suuntautuva sekä kunkin alueen tarpeisiin ja erityispiirteisiin perustuva lähestymistapa. Lisäksi hajauttamisen myötä toimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaaville alue- ja paikallisyhteisöille osoitetaan vastuualueet, jotka kuuluvat kunkin toimenpideohjelman hallinnoijalle. |
| --- | --- |

14.

suosittelee operatiivisen hallinnon hajauttamista paikallis- ja aluetasolla, sillä näin lisätään rahastojen välistä koordinointia ja täydentävyyttä ja varmistetaan alhaalta ylöspäin suuntautuva sekä kunkin alueen tarpeisiin ja erityispiirteisiin perustuva lähestymistapa. Lisäksi hajauttamisen myötä toimenpiteiden täytäntöönpanosta vastaaville alue- ja paikallisyhteisöille osoitetaan vastuualueet, jotka kuuluvat kunkin toimenpideohjelman hallinnoijalle.

Toissijaisuusperiaatteen soveltaminen

| 15. | tähdentää, että Lissabonin sopimuksessa voimistettiin toissijaisuusperiaatetta, ja toistaa, että koheesiopolitiikan lähestymistavan on edelleen perustuttava toissijaisuusperiaatteeseen ja sitä on jatkossakin kehitettävä tältä pohjalta siten, että vahvistetaan alue- ja paikallisyhteisöjen roolia rakenteellisten toimien kaikissa vaiheissa. |
| --- | --- |

15.

tähdentää, että Lissabonin sopimuksessa voimistettiin toissijaisuusperiaatetta, ja toistaa, että koheesiopolitiikan lähestymistavan on edelleen perustuttava toissijaisuusperiaatteeseen ja sitä on jatkossakin kehitettävä tältä pohjalta siten, että vahvistetaan alue- ja paikallisyhteisöjen roolia rakenteellisten toimien kaikissa vaiheissa.

| 16. | tukee toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden hyödyntämistä muutenkin kuin tehokkuuden lisäämiseksi: on esimerkiksi säilytettävä nykyinen hajautettu järjestelmä toimenpideohjelmien laadinnassa tai jopa vahvistettava sitä siten, että alueellista ja paikallista itsehallintoa lisätään EU:n koheesiopolitiikan käytännön soveltamisessa. Tällöin ohjelmasuunnittelussa voidaan ottaa paremmin huomioon kunkin alueen tarpeet ja painopisteet. |
| --- | --- |

16.

tukee toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteiden hyödyntämistä muutenkin kuin tehokkuuden lisäämiseksi: on esimerkiksi säilytettävä nykyinen hajautettu järjestelmä toimenpideohjelmien laadinnassa tai jopa vahvistettava sitä siten, että alueellista ja paikallista itsehallintoa lisätään EU:n koheesiopolitiikan käytännön soveltamisessa. Tällöin ohjelmasuunnittelussa voidaan ottaa paremmin huomioon kunkin alueen tarpeet ja painopisteet.

| 17. | katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on oltava mahdollisimman suuret toimivaltuudet kullakin alueella toteutettavissa ohjelmissa ja toimissa, jotta saadaan aikaan todellinen kokonaisvaltainen ja sijaintilähtöinen (place-based) lähestymistapa. Alueet ovat asianmukaisimmat kumppanit Euroopan unionin tasolla rahastoista vastaaville tahoille, ja ne pystyvät nivomaan unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason aloitteet toisiinsa. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että alue- ja paikallisviranomaisilla on oltava mahdollisimman suuret toimivaltuudet kullakin alueella toteutettavissa ohjelmissa ja toimissa, jotta saadaan aikaan todellinen kokonaisvaltainen ja sijaintilähtöinen (place-based) lähestymistapa. Alueet ovat asianmukaisimmat kumppanit Euroopan unionin tasolla rahastoista vastaaville tahoille, ja ne pystyvät nivomaan unioni-, jäsenvaltio-, alue- ja paikallistason aloitteet toisiinsa.

Ehdollisuus ja koheesiopolitiikka

| 18. | toteaa, että ennakkoehtojen on rajoituttava aloille, jotka ovat suoraan yhteydessä koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon, ja että on tärkeää välttää kuormittamasta koheesiopolitiikkaa vastuualueilla, jotka eivät kuulu sen piiriin ja lisäävät osaltaan byrokratiaa. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että ennakkoehtojen on rajoituttava aloille, jotka ovat suoraan yhteydessä koheesiopolitiikan täytäntöönpanoon, ja että on tärkeää välttää kuormittamasta koheesiopolitiikkaa vastuualueilla, jotka eivät kuulu sen piiriin ja lisäävät osaltaan byrokratiaa.

| 19. | muistuttaa AK:n näkemyksestä, joka koskee ehdotusta koheesiopolitiikan yleisasetukseksi ohjelmakaudella 2014–2020. Sen mukaan alueet ja paikallisyhteisöt eivät yleensä ole vastuussa talouden ohjausjärjestelmän tavoitteiden saavuttamisesta, joten makrotaloudellisten ehtojen soveltaminen kansallisella tasolla tekisi koheesiopolitiikasta epäoikeudenmukaisempaa sekä synnyttäisi epävarmuutta tulevien uusien hankkeiden rahoituksesta. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa AK:n näkemyksestä, joka koskee ehdotusta koheesiopolitiikan yleisasetukseksi ohjelmakaudella 2014–2020. Sen mukaan alueet ja paikallisyhteisöt eivät yleensä ole vastuussa talouden ohjausjärjestelmän tavoitteiden saavuttamisesta, joten makrotaloudellisten ehtojen soveltaminen kansallisella tasolla tekisi koheesiopolitiikasta epäoikeudenmukaisempaa sekä synnyttäisi epävarmuutta tulevien uusien hankkeiden rahoituksesta.

| 20. | muistuttaa vastustavansa jyrkästi makrotaloudellisia ehtoja Euroopan parlamentin kannan mukaisesti. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa vastustavansa jyrkästi makrotaloudellisia ehtoja Euroopan parlamentin kannan mukaisesti.

Seurantamekanismit

| 21. | tukee eriytettyä lähestymistapaa laadullisia ja määrällisiä tuloksia kuvaavien indikaattoreiden käytössä. Indikaattoreiden tulisi olla relevantteja ja ne olisi valittava asianmukaisesti siten, että huomion kohteena ovat pikemminkin hankkeiden tulokset ja pitkän aikavälin hyödyt kuin teoreettiset oletukset. Tavoitteena on rahastotoimien tulosten arvioinnissa käytettävien kriteerien yhdenmukaistaminen eurooppalaisella tasolla. |
| --- | --- |

21.

tukee eriytettyä lähestymistapaa laadullisia ja määrällisiä tuloksia kuvaavien indikaattoreiden käytössä. Indikaattoreiden tulisi olla relevantteja ja ne olisi valittava asianmukaisesti siten, että huomion kohteena ovat pikemminkin hankkeiden tulokset ja pitkän aikavälin hyödyt kuin teoreettiset oletukset. Tavoitteena on rahastotoimien tulosten arvioinnissa käytettävien kriteerien yhdenmukaistaminen eurooppalaisella tasolla.

| 22. | ilmaisee erityisen tukensa sellaiselle arviointikulttuurille, joka mahdollistaa strategioiden ja menettelyiden laadun jatkuvan parantamisen. Komitea suosittaa, että edistetään kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa valtiollisten ja alueellisten viranomaisten välillä kaikkialla Euroopassa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komitea ehdottaa, että asetetaan käyttöön yhdennetty tietokanta, johon kerätään hyviä käytänteitä ja parhaita käytettävissä olevia tekniikoita, joita rahoitetaan jostakin yhteisen strategiakehyksen kattamista rahastoista. |
| --- | --- |

22.

ilmaisee erityisen tukensa sellaiselle arviointikulttuurille, joka mahdollistaa strategioiden ja menettelyiden laadun jatkuvan parantamisen. Komitea suosittaa, että edistetään kokemusten ja hyvien käytänteiden vaihtoa valtiollisten ja alueellisten viranomaisten välillä kaikkialla Euroopassa. Tämän tavoitteen saavuttamiseksi komitea ehdottaa, että asetetaan käyttöön yhdennetty tietokanta, johon kerätään hyviä käytänteitä ja parhaita käytettävissä olevia tekniikoita, joita rahoitetaan jostakin yhteisen strategiakehyksen kattamista rahastoista.

Varaukset

| 23. | pahoittelee, että neuvosto korostaa edelleen suoritusvarausta, ja toistaa sen sijaan ehdotuksen joustovarauksesta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista, jotta politiikoista vastaavat tahot voivat ohjata strategiaa keskipitkällä aikavälillä ja kannustaa näin toteuttamaan maksusitoumukset, jotka on alkujaan osoitettu kuhunkin toimenpideohjelmaan. |
| --- | --- |

23.

pahoittelee, että neuvosto korostaa edelleen suoritusvarausta, ja toistaa sen sijaan ehdotuksen joustovarauksesta, johon saataisiin varat ilman eri toimenpiteitä vapautetuista maksusitoumuksista, jotta politiikoista vastaavat tahot voivat ohjata strategiaa keskipitkällä aikavälillä ja kannustaa näin toteuttamaan maksusitoumukset, jotka on alkujaan osoitettu kuhunkin toimenpideohjelmaan.

Integroidut alueelliset investoinnit

| 24. | katsoo, että strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpano integroitujen alueellisten investointien kautta, jotka mahdollistavat yhdestä tai useammasta kohdasta tai ohjelmasta rahoitettavien monialaisten toimien täytäntöönpanon, edistää valittujen hankkeiden todellista vaikutusta alueella, missä ne toteutetaan, sekä samalla kasvattaa rahastojen tuomaa lisäarvoa ja tehostaa varojen käyttöä. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että strategioiden suunnittelu ja täytäntöönpano integroitujen alueellisten investointien kautta, jotka mahdollistavat yhdestä tai useammasta kohdasta tai ohjelmasta rahoitettavien monialaisten toimien täytäntöönpanon, edistää valittujen hankkeiden todellista vaikutusta alueella, missä ne toteutetaan, sekä samalla kasvattaa rahastojen tuomaa lisäarvoa ja tehostaa varojen käyttöä.

Ohjelmien hallinnointi

| 25. | tukee ajatusta rahoitusvälineiden ja tukien liittämisestä yhteen täydentävinä välineinä, jotka edistävät tasapainoista aluekehitystä ja älykästä kasvua. Niiden tarkoituksenmukaisen rinnakkaiskäytön tulee olla yksi lähtökohdista investointipolitiikoille kaudella 2014–2020. Centre of European Policy Studies -tutkimuskeskus totesi Euroopan parlamentille laatimassaan raportissa, että tukia ei pidä korvata innovatiivisilla rahoitusvälineillä, jotka soveltuvat ainoastaan taloudellisesti kannattaviin hankkeisiin. |
| --- | --- |

25.

tukee ajatusta rahoitusvälineiden ja tukien liittämisestä yhteen täydentävinä välineinä, jotka edistävät tasapainoista aluekehitystä ja älykästä kasvua. Niiden tarkoituksenmukaisen rinnakkaiskäytön tulee olla yksi lähtökohdista investointipolitiikoille kaudella 2014–2020. Centre of European Policy Studies -tutkimuskeskus totesi Euroopan parlamentille laatimassaan raportissa, että tukia ei pidä korvata innovatiivisilla rahoitusvälineillä, jotka soveltuvat ainoastaan taloudellisesti kannattaviin hankkeisiin.

| 26. | katsoo, että monivuotisten rahoituskehysten voimassaoloaikana ilmenee seikkoja, jotka saattavat muuttaa alkuperäisiä tavoitteita ja painopisteitä. Vaikka toistuvat muutokset eivät olekaan toivottavia, ohjelmien määrärahoja olisi voitava kohdentaa sisäisesti uudelleen nykyistä joustavammin. Näin meneteltäessä olisi joka tapauksessa noudatettava alkuperäisiä tavoitteita, ja prosenttiosuuksien tulisi olla sellaisia, etteivät ne oleellisesti vaikuta tavoitteiden saavuttamiseen mutta mahdollistavat niiden mukauttamisen kunkin alueen uuteen tilanteeseen. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että monivuotisten rahoituskehysten voimassaoloaikana ilmenee seikkoja, jotka saattavat muuttaa alkuperäisiä tavoitteita ja painopisteitä. Vaikka toistuvat muutokset eivät olekaan toivottavia, ohjelmien määrärahoja olisi voitava kohdentaa sisäisesti uudelleen nykyistä joustavammin. Näin meneteltäessä olisi joka tapauksessa noudatettava alkuperäisiä tavoitteita, ja prosenttiosuuksien tulisi olla sellaisia, etteivät ne oleellisesti vaikuta tavoitteiden saavuttamiseen mutta mahdollistavat niiden mukauttamisen kunkin alueen uuteen tilanteeseen.

Yksinkertaistaminen

| 27. | katsoo, että vaikka soveltamisedellytyksiä ja taloudellista valvontaa koskevia säännöksiä on tiukennettu, kaudella 2007–2013 julkistettuja yksinkertaistamistoimia ei ole toteutettu, vaan päinvastoin on syntynyt suhteettomia kustannuksia. Näin ollen komitea tähdentää jälleen, että hallintotaakkaa on pystyttävä yksinkertaistamaan tosiasiallisesti siten, että keskitytään enemmän ohjelmien hallinnointiin. Yksinkertaistamisen on ulotuttava komissiosta mahdollisiin tuensaajiin, ja siinä on noudatettava välttämättömiä todentamista ja toimien valvontaa koskevia vaatimuksia ja kunnioitettava tuensaajille annettavia takeita. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että vaikka soveltamisedellytyksiä ja taloudellista valvontaa koskevia säännöksiä on tiukennettu, kaudella 2007–2013 julkistettuja yksinkertaistamistoimia ei ole toteutettu, vaan päinvastoin on syntynyt suhteettomia kustannuksia. Näin ollen komitea tähdentää jälleen, että hallintotaakkaa on pystyttävä yksinkertaistamaan tosiasiallisesti siten, että keskitytään enemmän ohjelmien hallinnointiin. Yksinkertaistamisen on ulotuttava komissiosta mahdollisiin tuensaajiin, ja siinä on noudatettava välttämättömiä todentamista ja toimien valvontaa koskevia vaatimuksia ja kunnioitettava tuensaajille annettavia takeita.

| 28. | on vakuuttunut siitä, että kaikilla EU:n tasolla hyväksyttävillä yksinkertaistamistoimilla ei ole merkittävää vaikutusta ohjelmien hallinnointiin, mikäli niiden rinnalla ei toteuteta todellisia yksinkertaistamistoimia jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla kunkin hallintotason toimivaltuuksien mukaisesti. |
| --- | --- |

28.

on vakuuttunut siitä, että kaikilla EU:n tasolla hyväksyttävillä yksinkertaistamistoimilla ei ole merkittävää vaikutusta ohjelmien hallinnointiin, mikäli niiden rinnalla ei toteuteta todellisia yksinkertaistamistoimia jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla kunkin hallintotason toimivaltuuksien mukaisesti.

| 29. | ehdottaa, että hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa seuraavilla keinoilla: menettelyiden yhdenmukaistaminen ja asiakirjojen standardointi, yhteisten tietoteknisten välineiden käyttö sekä keskitettyjen palvelupisteiden tehokas käyttöönotto, jonka kautta vältetään eri osastojen väliset muodolliset menettelyt saman hallinnon sisällä. |
| --- | --- |

29.

ehdottaa, että hallintoa voitaisiin yksinkertaistaa seuraavilla keinoilla: menettelyiden yhdenmukaistaminen ja asiakirjojen standardointi, yhteisten tietoteknisten välineiden käyttö sekä keskitettyjen palvelupisteiden tehokas käyttöönotto, jonka kautta vältetään eri osastojen väliset muodolliset menettelyt saman hallinnon sisällä.

| 30. | suosittelee sähköisen hallinnon yleistämistä, koska sillä voi olla keskeinen rooli resurssien hyödyntämisessä sekä tuensaajien – jotka edistävät vaurauden lisääntymistä – ja eri toimia hallinnoivien viranomaisten tai muiden tahojen välisissä suhteissa. |
| --- | --- |

30.

suosittelee sähköisen hallinnon yleistämistä, koska sillä voi olla keskeinen rooli resurssien hyödyntämisessä sekä tuensaajien – jotka edistävät vaurauden lisääntymistä – ja eri toimia hallinnoivien viranomaisten tai muiden tahojen välisissä suhteissa.

| 31. | suosittelee vaihtoehtona kustannusten hyväksymiseen ja oikeuttamiseen standardikustannusmallia, joka edellyttää pienempää hallintotaakkaa eikä vaikuta tavoitteisiin, joihin toimenpiteiden avulla pyritään. |
| --- | --- |

31.

suosittelee vaihtoehtona kustannusten hyväksymiseen ja oikeuttamiseen standardikustannusmallia, joka edellyttää pienempää hallintotaakkaa eikä vaikuta tavoitteisiin, joihin toimenpiteiden avulla pyritään.

| 32. | toistaa pitävänsä mahdollisena myös muiden byrokraattisten menettelyiden vähentämistä siten, että yksinkertaistetaan edistymisen mittaamiseen liittyviä raportteja ja valvontatoimia ja varmistetaan ohjelmien tarkkailuun, seurantaan ja valvontaan liittyvien menettelyiden luotettavuus. |
| --- | --- |

32.

toistaa pitävänsä mahdollisena myös muiden byrokraattisten menettelyiden vähentämistä siten, että yksinkertaistetaan edistymisen mittaamiseen liittyviä raportteja ja valvontatoimia ja varmistetaan ohjelmien tarkkailuun, seurantaan ja valvontaan liittyvien menettelyiden luotettavuus.

| 33. | muistuttaa yhden rahaston ohjelmien hyödyllisyydestä, sillä niiden avulla on yksinkertaistettu hyväksyntään ja tarkistukseen liittyviä menettelyitä yhdennettyihin ohjelmiin verrattuna, sekä tuo esille useampiin rahastoihin perustuvien toimenpideohjelmien edut. Niiden avulla EU:n toimien positiiviset vaikutukset alueilla pystytään maksimoimaan, koska tällöin hyödynnetään kokonaisvaltaisesti erilaisten kehitystä tukevien välineiden tarjoamat mahdollisuudet. |
| --- | --- |

33.

muistuttaa yhden rahaston ohjelmien hyödyllisyydestä, sillä niiden avulla on yksinkertaistettu hyväksyntään ja tarkistukseen liittyviä menettelyitä yhdennettyihin ohjelmiin verrattuna, sekä tuo esille useampiin rahastoihin perustuvien toimenpideohjelmien edut. Niiden avulla EU:n toimien positiiviset vaikutukset alueilla pystytään maksimoimaan, koska tällöin hyödynnetään kokonaisvaltaisesti erilaisten kehitystä tukevien välineiden tarjoamat mahdollisuudet.

| 34. | huomauttaa, että mahdollinen ongelmanlähde rahastojen hallinnoinnissa on unionin säännösten siirtäminen osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Komitea peräänkuuluttaakin toimivaltaisilta viranomaisilta mahdollisimman suurta tarkkuutta säännösten laadinnassa erityisesti, jos niillä on horisontaalisia vaikutuksia ohjelmiin, kuten julkisten hankintojen tai tukien kohdalla. |
| --- | --- |

34.

huomauttaa, että mahdollinen ongelmanlähde rahastojen hallinnoinnissa on unionin säännösten siirtäminen osaksi jäsenvaltioiden kansallista lainsäädäntöä. Komitea peräänkuuluttaakin toimivaltaisilta viranomaisilta mahdollisimman suurta tarkkuutta säännösten laadinnassa erityisesti, jos niillä on horisontaalisia vaikutuksia ohjelmiin, kuten julkisten hankintojen tai tukien kohdalla.

| 35. | katsoo, että koheesiopolitiikan kytkeytyminen tiiviisti valtiontukia ja yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluita koskeviin EU:n säännöksiin edellyttää, että kaikissa uudistuksissa otetaan erityisesti huomioon eri rahoitusvälineiden yhteensopivuus eikä ohjelmien hallinnointiin liittyvää hallintotaakkaa lisätä. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että koheesiopolitiikan kytkeytyminen tiiviisti valtiontukia ja yleisen taloudellisen edun mukaisia palveluita koskeviin EU:n säännöksiin edellyttää, että kaikissa uudistuksissa otetaan erityisesti huomioon eri rahoitusvälineiden yhteensopivuus eikä ohjelmien hallinnointiin liittyvää hallintotaakkaa lisätä.

| 36. | toistaa pitävänsä tarpeellisena selkeää kehystä, jonka mukaan valtiontukia koskevia sääntöjä sovelletaan rahoitusvälineisiin ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, jotta vältetään hankkeiden toteuttamisen pysähtyminen tai viivästyminen. |
| --- | --- |

36.

toistaa pitävänsä tarpeellisena selkeää kehystä, jonka mukaan valtiontukia koskevia sääntöjä sovelletaan rahoitusvälineisiin ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksiin, jotta vältetään hankkeiden toteuttamisen pysähtyminen tai viivästyminen.

| 37. | ehdottaa, että komission alulle paneman yksinkertaistamisen myötä rajoitettaisiin tukikelpoisuuskriteerien määrää tietyissä toimissa. Niinpä komitea kehottaa ottamaan hankkeiden valintamenettelyissä käyttöön indikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida sekä investointien vaikutusta että hankkeiden valmiusastetta. Näin resurssit voidaan kohdentaa tehokkaammin ja asettaa etusijalle hankkeet, joiden lisäarvo on suurin ja joiden vaikutukset talouteen ovat havaittavissa nopeammin. Investointien pitkän aikavälin onnistumisen kannalta on välttämätöntä vahvistaa paikallisviranomaisten hallinnollisia valmiuksia julkisten hankintojen, teknisen valvonnan ja investointivaiheen jälkeisen varanhoidon osalta. Näin on etenkin silloin, kun paikallisviranomaiset ovat hankkeiden lopullisia edunsaajia. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa, että komission alulle paneman yksinkertaistamisen myötä rajoitettaisiin tukikelpoisuuskriteerien määrää tietyissä toimissa. Niinpä komitea kehottaa ottamaan hankkeiden valintamenettelyissä käyttöön indikaattoreita, joiden avulla voidaan arvioida sekä investointien vaikutusta että hankkeiden valmiusastetta. Näin resurssit voidaan kohdentaa tehokkaammin ja asettaa etusijalle hankkeet, joiden lisäarvo on suurin ja joiden vaikutukset talouteen ovat havaittavissa nopeammin. Investointien pitkän aikavälin onnistumisen kannalta on välttämätöntä vahvistaa paikallisviranomaisten hallinnollisia valmiuksia julkisten hankintojen, teknisen valvonnan ja investointivaiheen jälkeisen varanhoidon osalta. Näin on etenkin silloin, kun paikallisviranomaiset ovat hankkeiden lopullisia edunsaajia.

Vaihtoehtoiset rahoitusmuodot

| 38. | suosittelee, että vastuulliset viranomaiset hyödyntävät yksityisen osarahoituksen saamista hankkeisiin, sillä se voi tarjota uuden koheesiopoliittisen mahdollisuuden julkisten varojen ollessa yhä rajallisempia. Tämä antaisi varmasti koheesiopolitiikalle lisäarvoa. Tässä yhteydessä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden mallit saattavat olla väline, jota kannattaa kehittää uudella ohjelmakaudella. Lisäksi yritysten kehityssuunnitelmien yksityinen osarahoitus auttaa osaltaan varmistamaan toimien tarkoituksenmukaisuuden ja yritysten sitoutumisen käynnistettyihin aloitteisiin sekä vastuunoton niistä. |
| --- | --- |

38.

suosittelee, että vastuulliset viranomaiset hyödyntävät yksityisen osarahoituksen saamista hankkeisiin, sillä se voi tarjota uuden koheesiopoliittisen mahdollisuuden julkisten varojen ollessa yhä rajallisempia. Tämä antaisi varmasti koheesiopolitiikalle lisäarvoa. Tässä yhteydessä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden mallit saattavat olla väline, jota kannattaa kehittää uudella ohjelmakaudella. Lisäksi yritysten kehityssuunnitelmien yksityinen osarahoitus auttaa osaltaan varmistamaan toimien tarkoituksenmukaisuuden ja yritysten sitoutumisen käynnistettyihin aloitteisiin sekä vastuunoton niistä.

| 39. | toteaa, että tässä yhteydessä EIP:llä voi olla merkittävä rooli, ja nostaa esille puitelainojen ja rakenneohjelmaluottojen tarjoamat uudet mahdollisuudet. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että tässä yhteydessä EIP:llä voi olla merkittävä rooli, ja nostaa esille puitelainojen ja rakenneohjelmaluottojen tarjoamat uudet mahdollisuudet.

| 40. | katsoo, että – kuten aiemmissa lausunnoissa on esitetty – olisi harkittava mahdollisuutta laskea liikkeelle obligaatioita sellaisten merkittävien hankkeiden rahoittamiseksi, joista tulee taloudellisesti kannattavia keskipitkällä aikavälillä. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että – kuten aiemmissa lausunnoissa on esitetty – olisi harkittava mahdollisuutta laskea liikkeelle obligaatioita sellaisten merkittävien hankkeiden rahoittamiseksi, joista tulee taloudellisesti kannattavia keskipitkällä aikavälillä.

Rahoitusvälineet

| 41. | tunnustaa rahoitusvälineiden toimintaan liittyvät vaikeudet tällä hetkellä ja kiinnittää etenkin huomiota kaupunkien ja taajamaseutujen huoliin ja erityistarpeisiin, jotka liittyvät Jessica-välineen kehitykseen, joka on kärsinyt ohjelmia hallinnoivien viranomaisten ja kuntien välisistä jännitteistä. Komitea painottaakin jälleen, että koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa on edistettävä lainainstrumenttien käyttöä siihen soveltuvilla aloilla kerrannaisvaikutusten vuoksi ja koska näin lisätään toimien tehokkuutta samalla, kun alueellisiin ja paikallisiin talousarvioihin kohdistuvat paineet vähentyvät. Komitea ehdottaa, että tässä yhteydessä tulisi ottaa huomioon investointipankkien kaltaisten toimijoiden osallistuminen. |
| --- | --- |

41.

tunnustaa rahoitusvälineiden toimintaan liittyvät vaikeudet tällä hetkellä ja kiinnittää etenkin huomiota kaupunkien ja taajamaseutujen huoliin ja erityistarpeisiin, jotka liittyvät Jessica-välineen kehitykseen, joka on kärsinyt ohjelmia hallinnoivien viranomaisten ja kuntien välisistä jännitteistä. Komitea painottaakin jälleen, että koheesiopolitiikan täytäntöönpanossa on edistettävä lainainstrumenttien käyttöä siihen soveltuvilla aloilla kerrannaisvaikutusten vuoksi ja koska näin lisätään toimien tehokkuutta samalla, kun alueellisiin ja paikallisiin talousarvioihin kohdistuvat paineet vähentyvät. Komitea ehdottaa, että tässä yhteydessä tulisi ottaa huomioon investointipankkien kaltaisten toimijoiden osallistuminen.

Säännösten taannehtivuus

| 42. | ei hyväksy säännösten soveltamista taannehtivasti ja katsoo, että tällaista menettelyä olisi vältettävä jatkossa, koska se vaikeuttaa hallinnointia ja luo oikeudellista epävarmuutta. Komitean mielestä olisi harkittava suhteellisuusperiaatteen soveltamista siten, että valvontaa koskevat vaatimukset mukautetaan rakennerahastoista yhteisrahoitettavien hankkeiden kokoon. |
| --- | --- |

42.

ei hyväksy säännösten soveltamista taannehtivasti ja katsoo, että tällaista menettelyä olisi vältettävä jatkossa, koska se vaikeuttaa hallinnointia ja luo oikeudellista epävarmuutta. Komitean mielestä olisi harkittava suhteellisuusperiaatteen soveltamista siten, että valvontaa koskevat vaatimukset mukautetaan rakennerahastoista yhteisrahoitettavien hankkeiden kokoon.

Suhteellisuusperiaate valvonnassa

| 43. | katsoo, että Euroopan komission ja alueiden väliset ”luottamussopimukset” saattavat tarjota mahdollisuuden välttää päällekkäisyyksiä valvontamenettelyissä, jolloin suhteellisuusperiaate toteutuu. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että Euroopan komission ja alueiden väliset ”luottamussopimukset” saattavat tarjota mahdollisuuden välttää päällekkäisyyksiä valvontamenettelyissä, jolloin suhteellisuusperiaate toteutuu.

| 44. | katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota monirahastohankkeisiin ja -ohjelmiin sovellettavia hallinnointi- ja valvontamekanismeja koskevien suuntaviivojen laatimiseen EU:n tasolla niin, että vältetään hallinnolliset päällekkäisyydet, jotka voivat hankaloittaa niiden käyttöä. Tämä koskee erityisesti ainoan toimivaltaisen viranomaisten nimeämistä, yleisiä selvityksiä sekä yhdennettyjä tarkastuksia. Tässä yhteydessä komitea toivoo saavansa kommentoida uusien monirahastohankkeiden soveltamista koskevia suuntaviivoja. |
| --- | --- |

44.

katsoo, että on kiinnitettävä erityistä huomiota monirahastohankkeisiin ja -ohjelmiin sovellettavia hallinnointi- ja valvontamekanismeja koskevien suuntaviivojen laatimiseen EU:n tasolla niin, että vältetään hallinnolliset päällekkäisyydet, jotka voivat hankaloittaa niiden käyttöä. Tämä koskee erityisesti ainoan toimivaltaisen viranomaisten nimeämistä, yleisiä selvityksiä sekä yhdennettyjä tarkastuksia. Tässä yhteydessä komitea toivoo saavansa kommentoida uusien monirahastohankkeiden soveltamista koskevia suuntaviivoja.

| 45. | toteaa, että hankkeiden hallinnoinnista vastaavien viranomaisten on kiinnitettävä erityisen tarkasti huomiota lisävaroihin, joita Euroopan unioni tarjoaa alueiden käyttöön. Näin ollen komitea suosittelee, että niiden organisaatioita mukautetaan siten, että taataan riittävä ja asianmukainen organisaatiorakenne näiden varojen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla. |
| --- | --- |

45.

toteaa, että hankkeiden hallinnoinnista vastaavien viranomaisten on kiinnitettävä erityisen tarkasti huomiota lisävaroihin, joita Euroopan unioni tarjoaa alueiden käyttöön. Näin ollen komitea suosittelee, että niiden organisaatioita mukautetaan siten, että taataan riittävä ja asianmukainen organisaatiorakenne näiden varojen hyödyntämiseksi parhaalla mahdollisella tavalla.

Bryssel 8 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Ks. OECD:n asiakirja GOV/TDPC/(2013)3. Näitä periaatteita ovat muun muassa seuraavat toimet: sovelletaan eri alueisiin mukautettua yhdennettyä strategiaa; otetaan käyttöön tehokkaita koordinointivälineitä jäsenvaltioiden hallintoelinten ja valtiotasoa alempien hallintoelinten välillä; koordinoidaan valtiotasoa alempien hallintotahojen välillä investointien toteuttamiseksi tarkoituksenmukaisimmalla tasolla; arvioidaan julkisiin investointeihin liittyviä vaikutuksia ja riskejä etukäteen pitkällä tähtäimellä; asetetaan tavoitteeksi se, että asianomaiset toimijat osallistuvat investointiprosessin kaikkiin vaiheisiin; mobilisoidaan yksityisen sektorin toimijat ja rahoituslaitokset rahoituslähteiden monipuolistamiseksi ja valmiuksien vahvistamiseksi; vahvistetaan julkisiin investointeihin osallistuvien henkilöiden ja tahojen valmiuksia; keskitytään tuloksiin ja oppimisen edistämiseen; kehitetään investoinneille asetettuihin tavoitteisiin mukautettuja verotuksellisia puitteita; vaaditaan moitteetonta ja avointa varainhoitoa kaikilla hallintotasoilla; asetetaan tavoitteeksi julkisten hankintojen avoimuus ja järkevä käyttö; ja edistetään korkeatasoista ja johdonmukaista säädöskehystä kaikilla hallintotasoilla.

1

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/9 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/9

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuus ja hallinto”

2013/C 356/03

ALUEIDEN KOMITEA

| — | katsoo, että on olemassa lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia tai verotuksellisia ja rahoitukseen liittyviä esteitä, jotka haittaavat taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksien muodostamista ja dynamiikkaa. Ne on tärkeää yksilöidä ja poistaa, jotta voidaan luoda kumppanuuksien kehittämistä edistävä oikeudellinen kehys. |
| --- | --- |

—

katsoo, että on olemassa lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia tai verotuksellisia ja rahoitukseen liittyviä esteitä, jotka haittaavat taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksien muodostamista ja dynamiikkaa. Ne on tärkeää yksilöidä ja poistaa, jotta voidaan luoda kumppanuuksien kehittämistä edistävä oikeudellinen kehys.

| — | kehottaa jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia käyttämään EU:n alueiden ja maaseudun kehittämispolitiikkaan sisältyviä uusia aluekehitysvälineitä eli yhdennettyjä alueellisia investointeja, paikallisyhteisöjen omia kehittämisvälineitä, yleiskattavia tukia ja usean rahaston yhdistämiseen perustuvia strategioita. |
| --- | --- |

—

kehottaa jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia käyttämään EU:n alueiden ja maaseudun kehittämispolitiikkaan sisältyviä uusia aluekehitysvälineitä eli yhdennettyjä alueellisia investointeja, paikallisyhteisöjen omia kehittämisvälineitä, yleiskattavia tukia ja usean rahaston yhdistämiseen perustuvia strategioita.

| — | korostaa, että rahastojen tukikelpoisuusperusteiden yhteydessä olisi tunnustettava toiminnalliset alueet, ja tähän liittyen olisi yhdennettävä EU:n aluepolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa tarjolla olevat rahoituslähteet. |
| --- | --- |

—

korostaa, että rahastojen tukikelpoisuusperusteiden yhteydessä olisi tunnustettava toiminnalliset alueet, ja tähän liittyen olisi yhdennettävä EU:n aluepolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa tarjolla olevat rahoituslähteet.

| — | katsoo, että tietojen keräämistä toiminnallisten alueiden tasolta on ehdottomasti kehitettävä. Näin voitaisiin perustaa tietokanta, joka mahdollistaisi paremman ja tietoon pohjautuvan aluesuunnittelun ja jonka avulla voitaisiin perustella tukitoimien suhteellisuus. |
| --- | --- |

—

katsoo, että tietojen keräämistä toiminnallisten alueiden tasolta on ehdottomasti kehitettävä. Näin voitaisiin perustaa tietokanta, joka mahdollistaisi paremman ja tietoon pohjautuvan aluesuunnittelun ja jonka avulla voitaisiin perustella tukitoimien suhteellisuus.

| — | korostaa kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien rajat ylittäviä näkökohtia ja tapaa käyttää komission tarjoamia rahoitusvälineitä, jotta voidaan kehittää kaupunkien ja maaseutualueiden yhteistyön taloudellista potentiaalia. |
| --- | --- |

—

korostaa kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien rajat ylittäviä näkökohtia ja tapaa käyttää komission tarjoamia rahoitusvälineitä, jotta voidaan kehittää kaupunkien ja maaseutualueiden yhteistyön taloudellista potentiaalia.

| — | korostaa, että yksityissektorin ja yhteisötalouden osallistuminen on välttämätöntä: siitä on suurta hyötyä tuloskriteerien, yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien sekä avautuvien tilaisuuksien hyödyntämisen ja yhteiskunnan mobilisoitumisen kannalta, ja ennen kaikkea se mahdollistaa pääomien houkuttelemisen ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden toteuttamisen. |
| --- | --- |

—

korostaa, että yksityissektorin ja yhteisötalouden osallistuminen on välttämätöntä: siitä on suurta hyötyä tuloskriteerien, yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien sekä avautuvien tilaisuuksien hyödyntämisen ja yhteiskunnan mobilisoitumisen kannalta, ja ennen kaikkea se mahdollistaa pääomien houkuttelemisen ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden toteuttamisen.

| Esittelijä | Romeo STAVARACHE (RO, ALDE), Bacăun pormestari |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja |

Esittelijä

Romeo STAVARACHE (RO, ALDE), Bacăun pormestari

Viiteasiakirja

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Huomioita kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuudesta

| 1. | Taajama- ja maaseutualueiden välillä on väestöön liittyviä ja taloudellisia kytköksiä sekä julkisten palvelujen saannin edellyttämiä infrastruktuuriyhteyksiä. Päättäjien on kaikilla hallintotasoilla kiinnitettävä erityistä huomiota kaupungin ja maaseudun välisiin sidoksiin, jotka ilmenevät tavarakuljetusten, työmatkojen, koulutus- ja terveyspalvelujen, vesi- ja jätehuollon, taloudellisten liiketoimien, luonnonvarojen käytön sekä kulttuuri- ja virkistystoiminnan alalla. Näiden kytkösten hallinnointitapa vaikuttaa toiminnallisen alueen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja sitä kautta alueen asukkaiden elämänlaatuun. |
| --- | --- |

1.

Taajama- ja maaseutualueiden välillä on väestöön liittyviä ja taloudellisia kytköksiä sekä julkisten palvelujen saannin edellyttämiä infrastruktuuriyhteyksiä. Päättäjien on kaikilla hallintotasoilla kiinnitettävä erityistä huomiota kaupungin ja maaseudun välisiin sidoksiin, jotka ilmenevät tavarakuljetusten, työmatkojen, koulutus- ja terveyspalvelujen, vesi- ja jätehuollon, taloudellisten liiketoimien, luonnonvarojen käytön sekä kulttuuri- ja virkistystoiminnan alalla. Näiden kytkösten hallinnointitapa vaikuttaa toiminnallisen alueen taloudelliseen ja sosiaaliseen kehitykseen ja sitä kautta alueen asukkaiden elämänlaatuun.

| 2. | Taajamien ja maaseudun suhteiden puutteellinen koordinointi johtaa usein vääriin kehityssuuntiin niin kaupungissa kuin sitä ympäröivällä maaseudulla. Näiden riippuvuussuhteiden tiedostaminen ja ymmärtäminen voi auttaa ratkaisemaan kaupunkien ja maaseudun ongelmia. On edistettävä molemminpuolista ymmärrystä toimivia yhteyksiä ja riippuvuussuhteita kohtaan. |
| --- | --- |

2.

Taajamien ja maaseudun suhteiden puutteellinen koordinointi johtaa usein vääriin kehityssuuntiin niin kaupungissa kuin sitä ympäröivällä maaseudulla. Näiden riippuvuussuhteiden tiedostaminen ja ymmärtäminen voi auttaa ratkaisemaan kaupunkien ja maaseudun ongelmia. On edistettävä molemminpuolista ymmärrystä toimivia yhteyksiä ja riippuvuussuhteita kohtaan.

| 3. | Parhaiten toimivien taajama- ja maaseutualueiden yhteishallintomallien kehittely edellyttää ensin keskinäisten kytkösten ymmärtämistä sekä kaupunkien ja maaseudun haasteiden määrittämistä. Alusta alkaen on tiedettävä, ettei yleispäteviä ratkaisuja ole tarjolla. |
| --- | --- |

3.

Parhaiten toimivien taajama- ja maaseutualueiden yhteishallintomallien kehittely edellyttää ensin keskinäisten kytkösten ymmärtämistä sekä kaupunkien ja maaseudun haasteiden määrittämistä. Alusta alkaen on tiedettävä, ettei yleispäteviä ratkaisuja ole tarjolla.

| 4. | Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuden toteuttamiseen liittyviä haasteita ovat esimerkiksi väestön väheneminen erityisesti syrjäseuduilla, ympäristön kannalta kestävä kehitys ja maisemanhoito, luonnon- ja kulttuurivarojen, julkisten palvelujen ja kulutushyödykkeiden rajoitukseton saanti, taajama-alueiden laajentuminen maaseutualueiden kustannuksella, taloudellinen taantuma, alueiden kilpailukyky, alueiden väliset yhteydet, julkisen politiikan tehokkuus ja ulkopuolisen rahoituksen saantimahdollisuuksien hyödyntäminen. |
| --- | --- |

4.

Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuden toteuttamiseen liittyviä haasteita ovat esimerkiksi väestön väheneminen erityisesti syrjäseuduilla, ympäristön kannalta kestävä kehitys ja maisemanhoito, luonnon- ja kulttuurivarojen, julkisten palvelujen ja kulutushyödykkeiden rajoitukseton saanti, taajama-alueiden laajentuminen maaseutualueiden kustannuksella, taloudellinen taantuma, alueiden kilpailukyky, alueiden väliset yhteydet, julkisen politiikan tehokkuus ja ulkopuolisen rahoituksen saantimahdollisuuksien hyödyntäminen.

| 5. | Haasteiden moninaisuus ilmenee myös tavoitteissa, joita taajama- ja maaseutualueiden kumppanuudelle asetetaan: niitä ovat muun muassa talouden kehittäminen, yhteinen kokonaisvaltainen suunnittelu, synergiavaikutusten hyödyntäminen, alueellisen kilpailukyvyn vahvistaminen, kumppanuusjärjestelyin toteutettavien palvelujen tarjonnasta saatavat mittakaavaedut, tukitoimet kaikille eri alueille, yhteisten etujen puolustaminen ja strateginen yhteistyö julkisen ja yksityisen rahoituksen saamiseksi. |
| --- | --- |

5.

Haasteiden moninaisuus ilmenee myös tavoitteissa, joita taajama- ja maaseutualueiden kumppanuudelle asetetaan: niitä ovat muun muassa talouden kehittäminen, yhteinen kokonaisvaltainen suunnittelu, synergiavaikutusten hyödyntäminen, alueellisen kilpailukyvyn vahvistaminen, kumppanuusjärjestelyin toteutettavien palvelujen tarjonnasta saatavat mittakaavaedut, tukitoimet kaikille eri alueille, yhteisten etujen puolustaminen ja strateginen yhteistyö julkisen ja yksityisen rahoituksen saamiseksi.

| 6. | Taajama- ja maaseutualueista muodostuvien toiminnallisten alueiden määrittäminen perustuu niiden taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin sidoksiin. Toiminnallisten alueiden määrittäminen on ehdottoman välttämätöntä, sillä perinteinen, hallinnollisiin rajoihin rajoittuva kaupunkien ja kuntien kehittämispolitiikan käsite ei vastaa todellisia sosiaalisia ja taloudellisia olosuhteita. |
| --- | --- |

6.

Taajama- ja maaseutualueista muodostuvien toiminnallisten alueiden määrittäminen perustuu niiden taloudellisiin, sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin sidoksiin. Toiminnallisten alueiden määrittäminen on ehdottoman välttämätöntä, sillä perinteinen, hallinnollisiin rajoihin rajoittuva kaupunkien ja kuntien kehittämispolitiikan käsite ei vastaa todellisia sosiaalisia ja taloudellisia olosuhteita.

| 7. | Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) yleisen määritelmän mukaan toiminnallinen alue tarkoittaa maantieteellistä aluetta, jolla on havaittavissa – huolimatta siitä, että se ei yleensä noudattele alueiden hallinnollisia rajoja – erityisiä aluekohtaisia (toimintakohtaisia) keskinäisriippuvuuksia, jotka mahdollisesti edellyttävät jonkinlaista hallintoa. |
| --- | --- |

7.

Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) yleisen määritelmän mukaan toiminnallinen alue tarkoittaa maantieteellistä aluetta, jolla on havaittavissa – huolimatta siitä, että se ei yleensä noudattele alueiden hallinnollisia rajoja – erityisiä aluekohtaisia (toimintakohtaisia) keskinäisriippuvuuksia, jotka mahdollisesti edellyttävät jonkinlaista hallintoa.

| 8. | Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksille on ominaista joustava geometria. Joustavuus johtuu 1) kumppanuuden tavoitteesta, joka voi liittyä yhteen tai useampaan alaan, 2) kumppanuussuhteen syystä – hankkeen hallinnointi tai toiminnallisen alueen yhdennetty hallinto – ja 3) valitusta hallintomallista, joka voi olla ylhäältä alaspäin tai alhaalta ylöspäin suuntautuva. |
| --- | --- |

8.

Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksille on ominaista joustava geometria. Joustavuus johtuu 1) kumppanuuden tavoitteesta, joka voi liittyä yhteen tai useampaan alaan, 2) kumppanuussuhteen syystä – hankkeen hallinnointi tai toiminnallisen alueen yhdennetty hallinto – ja 3) valitusta hallintomallista, joka voi olla ylhäältä alaspäin tai alhaalta ylöspäin suuntautuva.

| 9. | Kokemukset ovat osoittaneet, että lähestymistavat ja ongelmat ovat erilaisia eri alueilla ja eri maissa. Joissain tapauksissa keskushallinto on virallistanut kaupunkien ja maaseudun yhteistyön kehykset, toisissa kehys on joustava. Tällainen monimuotoisuus on todellinen etu EU:lle, sillä se mahdollistaa kokeilun ja innovoinnin sekä vaikutteiden saamisen erilaisista malleista ja käytännöistä. |
| --- | --- |

9.

Kokemukset ovat osoittaneet, että lähestymistavat ja ongelmat ovat erilaisia eri alueilla ja eri maissa. Joissain tapauksissa keskushallinto on virallistanut kaupunkien ja maaseudun yhteistyön kehykset, toisissa kehys on joustava. Tällainen monimuotoisuus on todellinen etu EU:lle, sillä se mahdollistaa kokeilun ja innovoinnin sekä vaikutteiden saamisen erilaisista malleista ja käytännöistä.

| 10. | Tilanteesta riippumatta yhteistyön onnistumisen ratkaisevia edellytyksiä ovat kumppanien välinen vuoropuhelu ja luottamus sekä kunkin alueen yhteisten tarpeiden tunnustaminen ja niihin vastaaminen. |
| --- | --- |

10.

Tilanteesta riippumatta yhteistyön onnistumisen ratkaisevia edellytyksiä ovat kumppanien välinen vuoropuhelu ja luottamus sekä kunkin alueen yhteisten tarpeiden tunnustaminen ja niihin vastaaminen.

| 11. | Osapuolten välisen luottamuksen puute – ilmenipä se horisontaalisesti paikallisten kumppanien välillä tai vertikaalisesti eri hallintotasojen julkisten instituutioiden välillä – voi olla haitallista ja hidastaa yleisesti yhteistyöprosessia. Kaikkien päättäjien on tehtävä määrätietoista poliittista työtä luottamuksen ilmapiirin luomiseksi ja kaikkia hyödyttävien ratkaisujen löytämiseksi monimutkaisiin ongelmiin. |
| --- | --- |

11.

Osapuolten välisen luottamuksen puute – ilmenipä se horisontaalisesti paikallisten kumppanien välillä tai vertikaalisesti eri hallintotasojen julkisten instituutioiden välillä – voi olla haitallista ja hidastaa yleisesti yhteistyöprosessia. Kaikkien päättäjien on tehtävä määrätietoista poliittista työtä luottamuksen ilmapiirin luomiseksi ja kaikkia hyödyttävien ratkaisujen löytämiseksi monimutkaisiin ongelmiin.

Haasteet Euroopan unionin tasolla

| 12. | Vaikka Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliset kehityserot ovat kriisiä edeltävien tilastotietojen pohjalta tehtyjen makrotaloudellisten analyysien perusteella supistuneet viime vuosina, alueiden väliset erot ovat kasvaneet. Tarvitaan toimivia ratkaisuja, joilla kurotaan umpeen alueiden välisiä kuiluja, parannetaan elämänlaatua taloudellisessa kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla ja kehitetään teollisuutta ja palveluja sekä luonnonmukaista maataloutta. |
| --- | --- |

12.

Vaikka Euroopan unionin jäsenvaltioiden väliset kehityserot ovat kriisiä edeltävien tilastotietojen pohjalta tehtyjen makrotaloudellisten analyysien perusteella supistuneet viime vuosina, alueiden väliset erot ovat kasvaneet. Tarvitaan toimivia ratkaisuja, joilla kurotaan umpeen alueiden välisiä kuiluja, parannetaan elämänlaatua taloudellisessa kehityksessä jälkeen jääneillä alueilla ja kehitetään teollisuutta ja palveluja sekä luonnonmukaista maataloutta.

| 13. | Aluesuunnittelu kuuluu usein yksinomaan hallinnollisten alueyksiköiden eikä toiminnallisen alueen toimivaltaan, eikä siinä oteta huomioon taajama-alueen ja maaseudun riippuvuussuhteita. Tämä voi vaikuttaa kielteisesti alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ja vähentää mahdollisuuksia luoda paikallista synergiaa, joka tukisi sosioekonomista kehitystä. |
| --- | --- |

13.

Aluesuunnittelu kuuluu usein yksinomaan hallinnollisten alueyksiköiden eikä toiminnallisen alueen toimivaltaan, eikä siinä oteta huomioon taajama-alueen ja maaseudun riippuvuussuhteita. Tämä voi vaikuttaa kielteisesti alueelliseen yhteenkuuluvuuteen ja vähentää mahdollisuuksia luoda paikallista synergiaa, joka tukisi sosioekonomista kehitystä.

| 14. | Jotta yhdennetty kehittämispolitiikka olisi tehokasta, sen ei pitäisi noudattaa tiukasti taajama-alueen ja maaseudun välisiä hallinnollisia rajoja. Olisi tärkeää ottaa huomioon toiminnallinen ulottuvuus. Kaupunkeja ympäröivät alueet (ns. periurbaanit alueet) edistävät osaltaan kestävää taloudellista kehitystä, tuottavat energiaa sekä ympäristö- ja kulttuuriresursseja ja parantavat näin elämänlaatua. Yleisesti kuitenkin tunnustetaan, että kaupungit ovat julkisten palveluiden, kaupan, terveydenhuollon, korkea-asteen opetuksen, liikenteen, innovoinnin ja työllisyyden keskuksia. |
| --- | --- |

14.

Jotta yhdennetty kehittämispolitiikka olisi tehokasta, sen ei pitäisi noudattaa tiukasti taajama-alueen ja maaseudun välisiä hallinnollisia rajoja. Olisi tärkeää ottaa huomioon toiminnallinen ulottuvuus. Kaupunkeja ympäröivät alueet (ns. periurbaanit alueet) edistävät osaltaan kestävää taloudellista kehitystä, tuottavat energiaa sekä ympäristö- ja kulttuuriresursseja ja parantavat näin elämänlaatua. Yleisesti kuitenkin tunnustetaan, että kaupungit ovat julkisten palveluiden, kaupan, terveydenhuollon, korkea-asteen opetuksen, liikenteen, innovoinnin ja työllisyyden keskuksia.

| 15. | On yleistä, että kaupunkien ja kuntien hallinnolliset rajat eivät vastaa alueen taloudellista jakautumista. Toiminnallisille alueille on lisäksi ominaista jatkuva muutos, joten aluepolitiikan on oltava mukautuvaa ja riittävän joustavaa. Esimerkiksi kun kyse on taajama- ja maaseutualueiden välisen keskinäisriippuvuuden yleisimmästä tekijästä – työmatkaliikenteestä kodin ja työpaikan välillä – on yleisesti tiedossa, että matkan optimaalisen keston tulee pääsääntöisesti olla korkeintaan yksi tunti. Tämän kynnyksen ylittyessä työpaikalle pääsy vaikeutuu. |
| --- | --- |

15.

On yleistä, että kaupunkien ja kuntien hallinnolliset rajat eivät vastaa alueen taloudellista jakautumista. Toiminnallisille alueille on lisäksi ominaista jatkuva muutos, joten aluepolitiikan on oltava mukautuvaa ja riittävän joustavaa. Esimerkiksi kun kyse on taajama- ja maaseutualueiden välisen keskinäisriippuvuuden yleisimmästä tekijästä – työmatkaliikenteestä kodin ja työpaikan välillä – on yleisesti tiedossa, että matkan optimaalisen keston tulee pääsääntöisesti olla korkeintaan yksi tunti. Tämän kynnyksen ylittyessä työpaikalle pääsy vaikeutuu.

| 16. | Yhdennetty lähestymistapa, jota sovelletaan taajama- ja maaseutualueiden kumppanuusjärjestelyissä, voi luoda uusia mahdollisuuksia ja antaa vauhtia taloudelliselle kehitykselle. Kestävä ja osallistava aluetason talouskasvu riippuu pitkälti taajamien ja maaseudun yhteistyömahdollisuuksien hyödyntämisestä. |
| --- | --- |

16.

Yhdennetty lähestymistapa, jota sovelletaan taajama- ja maaseutualueiden kumppanuusjärjestelyissä, voi luoda uusia mahdollisuuksia ja antaa vauhtia taloudelliselle kehitykselle. Kestävä ja osallistava aluetason talouskasvu riippuu pitkälti taajamien ja maaseudun yhteistyömahdollisuuksien hyödyntämisestä.

| 17. | Kun lähtökohdaksi otetaan periaate, jonka mukaan naapureina olevien taajama- ja maaseutualueiden ei tulisi kilpailla keskenään vaan pikemminkin täydentää toisiaan, viranomaisten toiminnan koordinointi on todellinen haaste. Ainoastaan tällä tavoin taajama- ja maaseutualueet kykenevät löytämään kannattavia ratkaisuja ja välttämään mahdolliset eturistiriidat. |
| --- | --- |

17.

Kun lähtökohdaksi otetaan periaate, jonka mukaan naapureina olevien taajama- ja maaseutualueiden ei tulisi kilpailla keskenään vaan pikemminkin täydentää toisiaan, viranomaisten toiminnan koordinointi on todellinen haaste. Ainoastaan tällä tavoin taajama- ja maaseutualueet kykenevät löytämään kannattavia ratkaisuja ja välttämään mahdolliset eturistiriidat.

| 18. | Taajamien ja maaseudun kumppanuusjärjestelyt edellyttävät pitkän aikavälin näkemystä strategioiden ja ohjelmien laatimiseksi ja erityisesti hallintorakenteiden kehittelemiseksi. Pitkän aikavälin lähestymistavan etuja ovat etenkin johdonmukaisuus ja konkreettisten tulosten saavuttaminen. Kumppanuudet voivat osaltaan edistää todellisten ongelmien ratkaisemista esimerkiksi siten, että niiden avulla voidaan vastata paikallisiin – sekä taajamien että maaseudun – tarpeisiin tai toteuttaa konkreettisia yhteisiä ratkaisuja. Paikallis- ja yhteisöjen tulee vaatia, että ohjelmasuunnittelussa ja EU:n monivuotisen budjetin toteuttamisessa pyritään ensisijaisesti pitkän aikavälin strategiseen lähestymistapaan, jotta voidaan korjata menettelyjä koskevista sääntelytoimenpiteistä johtuvia epäkohtia. |
| --- | --- |

18.

Taajamien ja maaseudun kumppanuusjärjestelyt edellyttävät pitkän aikavälin näkemystä strategioiden ja ohjelmien laatimiseksi ja erityisesti hallintorakenteiden kehittelemiseksi. Pitkän aikavälin lähestymistavan etuja ovat etenkin johdonmukaisuus ja konkreettisten tulosten saavuttaminen. Kumppanuudet voivat osaltaan edistää todellisten ongelmien ratkaisemista esimerkiksi siten, että niiden avulla voidaan vastata paikallisiin – sekä taajamien että maaseudun – tarpeisiin tai toteuttaa konkreettisia yhteisiä ratkaisuja. Paikallis- ja yhteisöjen tulee vaatia, että ohjelmasuunnittelussa ja EU:n monivuotisen budjetin toteuttamisessa pyritään ensisijaisesti pitkän aikavälin strategiseen lähestymistapaan, jotta voidaan korjata menettelyjä koskevista sääntelytoimenpiteistä johtuvia epäkohtia.

| 19. | Tapaustutkimukset taajama- ja maaseutualueiden välisten kumppanuuksien luonteesta osoittavat, ettei kumppanuuksien onnistuminen riipu yksinomaan ylemmillä tasoilla toteutettavista – jäsenvaltio- tai unionitason – toimista, kuten lainsäädäntötoimenpiteistä tai rahoitusjärjestelyistä. Tämänkaltaiset toimenpiteet voivat kuitenkin vaikuttaa ratkaisevalla tavalla kumppanuuksien kehittymiseen sekä niiden houkuttelevuuteen, pysyvyyteen, tehokkuuteen ja kykyyn saavuttaa halutut tavoitteet. On myös tilanteita, joissa kumppanuuksien luominen tai hallinnoiminen aiheuttaa kustannuksia, joita kumppanitahot eivät kykene kantamaan tasavertaisesti. Sellaisissa tapauksissa on tarjottava rahoitustukea tai teknistä apua kumppanuuden yhtenäisyyden varmistamiseksi. Kumppanuuksien edistämiseen ja tukemiseen parhaiten soveltuvien toimenpiteiden määrittäminen on EU:lle haaste, kun samalla on vältettävä aiheuttamasta riippuvuutta rahoitustuesta ja luomasta pelkästään muodollisia rakenteita, jotka eivät palvele unionin yleistä etua. |
| --- | --- |

19.

Tapaustutkimukset taajama- ja maaseutualueiden välisten kumppanuuksien luonteesta osoittavat, ettei kumppanuuksien onnistuminen riipu yksinomaan ylemmillä tasoilla toteutettavista – jäsenvaltio- tai unionitason – toimista, kuten lainsäädäntötoimenpiteistä tai rahoitusjärjestelyistä. Tämänkaltaiset toimenpiteet voivat kuitenkin vaikuttaa ratkaisevalla tavalla kumppanuuksien kehittymiseen sekä niiden houkuttelevuuteen, pysyvyyteen, tehokkuuteen ja kykyyn saavuttaa halutut tavoitteet. On myös tilanteita, joissa kumppanuuksien luominen tai hallinnoiminen aiheuttaa kustannuksia, joita kumppanitahot eivät kykene kantamaan tasavertaisesti. Sellaisissa tapauksissa on tarjottava rahoitustukea tai teknistä apua kumppanuuden yhtenäisyyden varmistamiseksi. Kumppanuuksien edistämiseen ja tukemiseen parhaiten soveltuvien toimenpiteiden määrittäminen on EU:lle haaste, kun samalla on vältettävä aiheuttamasta riippuvuutta rahoitustuesta ja luomasta pelkästään muodollisia rakenteita, jotka eivät palvele unionin yleistä etua.

| 20. | Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksissa sovellettava monitasoinen hallinto edellyttää kaikkien julkishallinnon tasojen ja asiaankuuluvien institutionaalisten kumppaneiden osallistumista. Kaupunki- ja maaseutupolitiikan välineitä valtion tai unionin tasolla hallinnoivat tahot eivät useinkaan ota huomioon maaseudun ja kaupunkien keskinäisriippuvuuksia tai niihin liittyviä haasteita taikka mahdollisia riskejä ja mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

20.

Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksissa sovellettava monitasoinen hallinto edellyttää kaikkien julkishallinnon tasojen ja asiaankuuluvien institutionaalisten kumppaneiden osallistumista. Kaupunki- ja maaseutupolitiikan välineitä valtion tai unionin tasolla hallinnoivat tahot eivät useinkaan ota huomioon maaseudun ja kaupunkien keskinäisriippuvuuksia tai niihin liittyviä haasteita taikka mahdollisia riskejä ja mahdollisuuksia.

| 21. | Etenkin EU:n sisärajojen jatkuvan avautumisen myötä rajojen lähellä sijaitseville alueille on syntynyt uutta dynamiikkaa. Rajatylittävien kaupungin ja maaseudun kumppanuuksien edistämisessä on huomattavaa kehittämispotentiaalia, ja Euroopan unionilla on keskeinen rooli sitä hyödynnettäessä. |
| --- | --- |

21.

Etenkin EU:n sisärajojen jatkuvan avautumisen myötä rajojen lähellä sijaitseville alueille on syntynyt uutta dynamiikkaa. Rajatylittävien kaupungin ja maaseudun kumppanuuksien edistämisessä on huomattavaa kehittämispotentiaalia, ja Euroopan unionilla on keskeinen rooli sitä hyödynnettäessä.

Paikallis- ja alueyhteisöjen näkökulma

| 22. | Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksien lisäarvo ilmenee julkisen tuen tehostumisena, varainkäytön johdonmukaisuuden parantumisena, yhdennettyjen ratkaisujen löytämisenä yhteisiin ongelmiin ja – mikä vielä tärkeämpää – alueellisen yhteisvastuun edistämisenä. |
| --- | --- |

22.

Taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksien lisäarvo ilmenee julkisen tuen tehostumisena, varainkäytön johdonmukaisuuden parantumisena, yhdennettyjen ratkaisujen löytämisenä yhteisiin ongelmiin ja – mikä vielä tärkeämpää – alueellisen yhteisvastuun edistämisenä.

| 23. | Taajama- ja maaseutualueiden viranomaisten toiminta tulee suunnata paikallisyhteisöjen saamiseen mukaan toiminnan suunnittelemiseen ja toteuttamiseen. Toiminnan tehokkuus riippuu näiden yhteisöjen aktiivisuudesta. |
| --- | --- |

23.

Taajama- ja maaseutualueiden viranomaisten toiminta tulee suunnata paikallisyhteisöjen saamiseen mukaan toiminnan suunnittelemiseen ja toteuttamiseen. Toiminnan tehokkuus riippuu näiden yhteisöjen aktiivisuudesta.

| 24. | Tehokas toiminta on olennaisen tärkeää alueiden ongelmien, jatkuvien muutosten ja maantieteellisten haasteiden ratkaisemisessa, mutta on muistettava, että hallinnon vakiinnuttamiseen tarvitaan usein paljon enemmän aikaa. Siksi onkin tarpeen, että asianomaiset osapuolet, erityisesti kaupungit, unohtavat itsekkyyden, luopuvat ennakkoluuloistaan, edistävät kumppanien tasavertaista kohtelua eriarvoisesta hallinnollisesta tai taloudellisesta asemasta huolimatta, tekevät pitäviä sitoumuksia, tekevät määrätietoista poliittista työtä tarvittavan kapasiteetin käyttöön saamiseksi ja soveltavat riittävän joustavaa lähestymistapaa. |
| --- | --- |

24.

Tehokas toiminta on olennaisen tärkeää alueiden ongelmien, jatkuvien muutosten ja maantieteellisten haasteiden ratkaisemisessa, mutta on muistettava, että hallinnon vakiinnuttamiseen tarvitaan usein paljon enemmän aikaa. Siksi onkin tarpeen, että asianomaiset osapuolet, erityisesti kaupungit, unohtavat itsekkyyden, luopuvat ennakkoluuloistaan, edistävät kumppanien tasavertaista kohtelua eriarvoisesta hallinnollisesta tai taloudellisesta asemasta huolimatta, tekevät pitäviä sitoumuksia, tekevät määrätietoista poliittista työtä tarvittavan kapasiteetin käyttöön saamiseksi ja soveltavat riittävän joustavaa lähestymistapaa.

| 25. | On olemassa lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia tai verotuksellisia ja rahoitukseen liittyviä esteitä, jotka haittaavat taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksien muodostamista ja dynamiikkaa. Ne on tärkeää yksilöidä ja poistaa, jotta voidaan luoda kumppanuuksien kehittämistä edistävä oikeudellinen kehys. |
| --- | --- |

25.

On olemassa lainsäädännöllisiä ja hallinnollisia tai verotuksellisia ja rahoitukseen liittyviä esteitä, jotka haittaavat taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksien muodostamista ja dynamiikkaa. Ne on tärkeää yksilöidä ja poistaa, jotta voidaan luoda kumppanuuksien kehittämistä edistävä oikeudellinen kehys.

| 26. | Keskinäisriippuvuus julkisten palveluiden tarjonnassa, kestävä kehitys sekä talousnäkymät, joita taajama- ja maaseutualueiden kumppanuudet tarjoavat, ovat hyvä kannustin, joka motivoi niin kaupunkien kuin maaseudunkin osapuolia tekemään yhteistyötä. |
| --- | --- |

26.

Keskinäisriippuvuus julkisten palveluiden tarjonnassa, kestävä kehitys sekä talousnäkymät, joita taajama- ja maaseutualueiden kumppanuudet tarjoavat, ovat hyvä kannustin, joka motivoi niin kaupunkien kuin maaseudunkin osapuolia tekemään yhteistyötä.

| 27. | Kumppaneiden yhteistyöstä saamien etujen seuraaminen ja arvioiminen on olennaisen tärkeää. Konkreettista hyötyä on helpompi mitata, mutta myös aineettomat edut, joita on vaikeampi arvioida, ovat yhtä tärkeitä. Jos toimintaan osallistuu ulkopuolisia rahoittajatahoja, saatujen etujen määrällinen arvioiminen on sitäkin tarpeellisempaa, vaikka kumppanit olisivatkin jo tyytyväisiä saavutettuun edistykseen. |
| --- | --- |

27.

Kumppaneiden yhteistyöstä saamien etujen seuraaminen ja arvioiminen on olennaisen tärkeää. Konkreettista hyötyä on helpompi mitata, mutta myös aineettomat edut, joita on vaikeampi arvioida, ovat yhtä tärkeitä. Jos toimintaan osallistuu ulkopuolisia rahoittajatahoja, saatujen etujen määrällinen arvioiminen on sitäkin tarpeellisempaa, vaikka kumppanit olisivatkin jo tyytyväisiä saavutettuun edistykseen.

Alueiden komitean poliittiset suositukset

ALUEIDEN KOMITEA

| 28. | vahvistaa kannattavansa Euroopan parlamentin ja Euroopan komission ehdottamaa, parhaillaan täytäntöön pantavaa RURBAN-valmistelutoimea, jolla pohjustetaan uusia unionin laajuisia toimenpiteitä. Niillä on tarkoitus tukea yhdennettyä aluekehitystä ja kaupunkien ja maaseudun kumppanuutta. |
| --- | --- |

28.

vahvistaa kannattavansa Euroopan parlamentin ja Euroopan komission ehdottamaa, parhaillaan täytäntöön pantavaa RURBAN-valmistelutoimea, jolla pohjustetaan uusia unionin laajuisia toimenpiteitä. Niillä on tarkoitus tukea yhdennettyä aluekehitystä ja kaupunkien ja maaseudun kumppanuutta.

| 29. | on tyytyväinen jäsenvaltioissa saavutettuun edistykseen alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja koheesiopolitiikasta vastaavien ministerien hyväksymien politiikka-asiakirjojen täytäntöönpanossa; näitä ovat kestävää kaupunkikehitystä käsittelevä Leipzigin peruskirja, Marseillen julkilausuma kestävää kaupunkikehitystä koskevan viitekehyksen käyttöönotosta ja Toledon julkilausuma kokonaisvaltaisen kaupunkikehittämisen merkityksestä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen välineenä. |
| --- | --- |

29.

on tyytyväinen jäsenvaltioissa saavutettuun edistykseen alueellisen toimintasuunnitelman 2020 ja koheesiopolitiikasta vastaavien ministerien hyväksymien politiikka-asiakirjojen täytäntöönpanossa; näitä ovat kestävää kaupunkikehitystä käsittelevä Leipzigin peruskirja, Marseillen julkilausuma kestävää kaupunkikehitystä koskevan viitekehyksen käyttöönotosta ja Toledon julkilausuma kokonaisvaltaisen kaupunkikehittämisen merkityksestä Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamisen välineenä.

| 30. | muistuttaa Euroopan parlamentin aiheesta ”Hyvä hallintotapa EU:n aluepolitiikan kannalta: Euroopan komission tuki- ja valvontamenettelyt” (1) antamista suosituksista ja kehottaa panemaan ne täytäntöön uudella ohjelmakaudella 2014–2020. |
| --- | --- |

30.

muistuttaa Euroopan parlamentin aiheesta ”Hyvä hallintotapa EU:n aluepolitiikan kannalta: Euroopan komission tuki- ja valvontamenettelyt” (1) antamista suosituksista ja kehottaa panemaan ne täytäntöön uudella ohjelmakaudella 2014–2020.

| 31. | korostaa tarvetta helpottaa hyvien käytäntöjen ja osaamisen vaihtoa maaseudun ja kaupunkien kumppanuuksien ja hallinnon alalla. (2) |
| --- | --- |

31.

korostaa tarvetta helpottaa hyvien käytäntöjen ja osaamisen vaihtoa maaseudun ja kaupunkien kumppanuuksien ja hallinnon alalla. (2)

| 32. | toteaa uuteen yhteiseen rahastoasetukseen sisältyvien, koheesiota koskevan EU:n sääntelyn ja maaseudun kehittämispolitiikkojen yhdenmukaistamiseen tähtäävien toimien ja erityisesti yhdennettyjä alueellisia investointeja ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita koskevien ehdotusten tärkeyden. Uusi rahastoasetus antaa paikallisviranomaisille lisää joustavuutta useita aihealueita koskevien, yhdennettyjen alueellisten hankkeiden suunnittelussa. |
| --- | --- |

32.

toteaa uuteen yhteiseen rahastoasetukseen sisältyvien, koheesiota koskevan EU:n sääntelyn ja maaseudun kehittämispolitiikkojen yhdenmukaistamiseen tähtäävien toimien ja erityisesti yhdennettyjä alueellisia investointeja ja paikallisyhteisöjen omia kehittämishankkeita koskevien ehdotusten tärkeyden. Uusi rahastoasetus antaa paikallisviranomaisille lisää joustavuutta useita aihealueita koskevien, yhdennettyjen alueellisten hankkeiden suunnittelussa.

| 33. | kehottaa jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia käyttämään EU:n alueiden ja maaseudun kehittämispolitiikkaan sisältyviä uusia aluekehitysvälineitä eli yhdennettyjä alueellisia investointeja, paikallisyhteisöjen omia kehittämisvälineitä, yleiskattavia tukia ja usean rahaston yhdistämiseen perustuvia strategioita. |
| --- | --- |

33.

kehottaa jäsenvaltioiden hallintoviranomaisia käyttämään EU:n alueiden ja maaseudun kehittämispolitiikkaan sisältyviä uusia aluekehitysvälineitä eli yhdennettyjä alueellisia investointeja, paikallisyhteisöjen omia kehittämisvälineitä, yleiskattavia tukia ja usean rahaston yhdistämiseen perustuvia strategioita.

| 34. | kehottaa edistämään yhdennettyä alueellista lähestymistapaa uudella ohjelmakaudella siten, että se sisällytetään kumppanuussopimuksiin ja että hankkeiden ja tukitoimenpiteiden alueellinen ulottuvuus mainitaan selvästi, erityisesti kun on kyse kaupunkien ja maaseudun kumppanuuksille suunnatusta toiminnallisen alueen tuesta. |
| --- | --- |

34.

kehottaa edistämään yhdennettyä alueellista lähestymistapaa uudella ohjelmakaudella siten, että se sisällytetään kumppanuussopimuksiin ja että hankkeiden ja tukitoimenpiteiden alueellinen ulottuvuus mainitaan selvästi, erityisesti kun on kyse kaupunkien ja maaseudun kumppanuuksille suunnatusta toiminnallisen alueen tuesta.

| 35. | korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt laativat investointiohjelmansa Eurooppa 2020 -strategian temaattisten tavoitteiden pohjalta, mutta maantieteellisesti ohjelmat on mahdollista rajata toiminnallisten alueiden mukaan. Rahastojen tukikelpoisuusperusteiden yhteydessä olisi tunnustettava toiminnalliset alueet, ja tähän liittyen olisi yhdennettävä EU:n aluepolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa tarjolla olevat rahoituslähteet. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että paikallis- ja alueyhteisöt laativat investointiohjelmansa Eurooppa 2020 -strategian temaattisten tavoitteiden pohjalta, mutta maantieteellisesti ohjelmat on mahdollista rajata toiminnallisten alueiden mukaan. Rahastojen tukikelpoisuusperusteiden yhteydessä olisi tunnustettava toiminnalliset alueet, ja tähän liittyen olisi yhdennettävä EU:n aluepolitiikan ja yhteisen maatalouspolitiikan puitteissa tarjolla olevat rahoituslähteet.

| 36. | kannattaa ajattelutapaa, jonka mukaan maaseudun ja kaupunkien kumppanuudet eivät ole keino taloudellisen potentiaalin uudelleenjakamiseen tietyllä alueella eivätkä keino rahoituskohteen muuttamiseen toiminnallisella alueella. Niiden tarkoituksena on hyödyntää asianmukaisesti käytössä olevat mahdollisuudet ja luoda yhteyksiä eri osapuolten välille paikallisen kehityksen edistämiseksi. |
| --- | --- |

36.

kannattaa ajattelutapaa, jonka mukaan maaseudun ja kaupunkien kumppanuudet eivät ole keino taloudellisen potentiaalin uudelleenjakamiseen tietyllä alueella eivätkä keino rahoituskohteen muuttamiseen toiminnallisella alueella. Niiden tarkoituksena on hyödyntää asianmukaisesti käytössä olevat mahdollisuudet ja luoda yhteyksiä eri osapuolten välille paikallisen kehityksen edistämiseksi.

| 37. | pitää tarpeellisena määrittää tarkemmin institutionaalisen hajaantumisen riskit kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien yhteydessä: näitä ovat kumppanien väliset mahdolliset eturistiriidat ja niihin liittyvä taloudellinen ulottuvuus, taloudelliseen tehostamiseen tähtääviin uudistusmahdollisuuksiin liittyvät vaarat, jotka kohdistuvat samanaikaisesti tukitoimien oikeutuksen tunnustamisen pysyvyyteen; taloudellinen haavoittuvuus ja kannattavuus; mahdollinen epätasapaino rahoitustarpeiden ja käytössä olevien mahdollisuuksien välillä; vaara, että asianomaisille kumppaneille ja yksityisille kumppaneille ei anneta riittävää roolia, jne. |
| --- | --- |

37.

pitää tarpeellisena määrittää tarkemmin institutionaalisen hajaantumisen riskit kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien yhteydessä: näitä ovat kumppanien väliset mahdolliset eturistiriidat ja niihin liittyvä taloudellinen ulottuvuus, taloudelliseen tehostamiseen tähtääviin uudistusmahdollisuuksiin liittyvät vaarat, jotka kohdistuvat samanaikaisesti tukitoimien oikeutuksen tunnustamisen pysyvyyteen; taloudellinen haavoittuvuus ja kannattavuus; mahdollinen epätasapaino rahoitustarpeiden ja käytössä olevien mahdollisuuksien välillä; vaara, että asianomaisille kumppaneille ja yksityisille kumppaneille ei anneta riittävää roolia, jne.

| 38. | katsoo, että kumppanuuden edut tulee tuoda esille ja tunnustaa nykyistä selvemmin EU:n tasolla. Julkisen tehtävän hoitamiseen käytettävissä olevan paikallisen julkishallinnon institutionaalisen kapasiteetin vahvistamista, olemassa olevan kapasiteetin kehittämistä ja hyödyntämistä sekä tuottavuuden parantamista, keinojen järkeistämistä ja luonnonvarojen parempaa saatavuutta olisi edistettävä kaikilla hallintotasoilla, myös EU:n tasolla. Toiminnallisten alueiden tunnettuuden parantaminen, naapureina olevien hallinnollisten yksiköiden välisen kilpailun kielteisten vaikutusten vähentäminen (muun muassa verotuksen alalla), investointeihin liittyvien mittakaavaetujen parantaminen, taloudellinen kannattavuus, palvelujen saatavuus, käyttämättä jääneiden resurssien hyödyntäminen, paikallisen osaamisen kehittäminen tietojenvaihdon avulla sekä kaupunkirakenteen hajautumiskehityksen taittaminen ovat esimerkkejä kaupunkien ja maaseutualueiden yhteistyön haasteista. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että kumppanuuden edut tulee tuoda esille ja tunnustaa nykyistä selvemmin EU:n tasolla. Julkisen tehtävän hoitamiseen käytettävissä olevan paikallisen julkishallinnon institutionaalisen kapasiteetin vahvistamista, olemassa olevan kapasiteetin kehittämistä ja hyödyntämistä sekä tuottavuuden parantamista, keinojen järkeistämistä ja luonnonvarojen parempaa saatavuutta olisi edistettävä kaikilla hallintotasoilla, myös EU:n tasolla. Toiminnallisten alueiden tunnettuuden parantaminen, naapureina olevien hallinnollisten yksiköiden välisen kilpailun kielteisten vaikutusten vähentäminen (muun muassa verotuksen alalla), investointeihin liittyvien mittakaavaetujen parantaminen, taloudellinen kannattavuus, palvelujen saatavuus, käyttämättä jääneiden resurssien hyödyntäminen, paikallisen osaamisen kehittäminen tietojenvaihdon avulla sekä kaupunkirakenteen hajautumiskehityksen taittaminen ovat esimerkkejä kaupunkien ja maaseutualueiden yhteistyön haasteista.

| 39. | kehottaa tukemaan rajat ylittäviä toiminnallisia alueita ja kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksia, joita voidaan käyttää vertailukohtina toteutettaessa rakennerahastoista ja EU:n investointirahastoista rahoitettavia monivuotisia kehittämisohjelmia. |
| --- | --- |

39.

kehottaa tukemaan rajat ylittäviä toiminnallisia alueita ja kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksia, joita voidaan käyttää vertailukohtina toteutettaessa rakennerahastoista ja EU:n investointirahastoista rahoitettavia monivuotisia kehittämisohjelmia.

| 40. | huomauttaa, että EU:n ohjelmien tulee olla joustavia, jotta ne voidaan mukauttaa toiminnallisten alueiden todelliseen tilanteeseen ja jotta voidaan kehittää mekanismeja, jotka auttavat ja kannustavat maaseutu- ja kaupunkialueita tekemään helpommin yhteistyötä ja edistämään tehokkaampia poliittisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että EU:n ohjelmien tulee olla joustavia, jotta ne voidaan mukauttaa toiminnallisten alueiden todelliseen tilanteeseen ja jotta voidaan kehittää mekanismeja, jotka auttavat ja kannustavat maaseutu- ja kaupunkialueita tekemään helpommin yhteistyötä ja edistämään tehokkaampia poliittisia ratkaisuja.

| 41. | katsoo, että tietojen keräämistä toiminnallisten alueiden tasolta on ehdottomasti kehitettävä. Näin voitaisiin perustaa asianmukaisesti varmennetusta tiedosta koottu tietokanta, joka mahdollistaisi paremman ja tietoon pohjautuvan aluesuunnittelun ja jonka avulla voitaisiin perustella tukitoimien suhteellisuus eli tarve ottaa aluesuunnittelussa huomioon se taso, missä ongelmat tai muutokset todellisuudessa ilmenevät. Lisäksi kumppanuuden toimivuudesta kertovien asianmukaisesti varmennettujen tietojen hyödyntämisen lisäämiseksi tarvittaisiin käytännön esimerkkejä, jotka osoittavat kumppanuuden lisäarvon ja hyödyt kestävällä pohjalla olevan taloudellisen kehityksen näkökulmasta. (3) Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen seurantaverkon (ESPON) analyysi on tässä yhteydessä erittäin tärkeä poliittisille päättäjille ja hankkeiden toteuttajille. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että tietojen keräämistä toiminnallisten alueiden tasolta on ehdottomasti kehitettävä. Näin voitaisiin perustaa asianmukaisesti varmennetusta tiedosta koottu tietokanta, joka mahdollistaisi paremman ja tietoon pohjautuvan aluesuunnittelun ja jonka avulla voitaisiin perustella tukitoimien suhteellisuus eli tarve ottaa aluesuunnittelussa huomioon se taso, missä ongelmat tai muutokset todellisuudessa ilmenevät. Lisäksi kumppanuuden toimivuudesta kertovien asianmukaisesti varmennettujen tietojen hyödyntämisen lisäämiseksi tarvittaisiin käytännön esimerkkejä, jotka osoittavat kumppanuuden lisäarvon ja hyödyt kestävällä pohjalla olevan taloudellisen kehityksen näkökulmasta. (3) Euroopan aluesuunnittelun ja aluekehityksen seurantaverkon (ESPON) analyysi on tässä yhteydessä erittäin tärkeä poliittisille päättäjille ja hankkeiden toteuttajille.

| 42. | on vakuuttunut siitä, että kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien laadun arvioimiseksi on tarpeen arvioida nykyistä tarkemmin niiden tuottamia aineellisia ja aineettomia hyötyjä. Näin voidaan osoittaa kumppanuuksien eurooppalainen lisäarvo Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin pyrkimisessä. Hyötyjen määrittämiseksi voi olla aiheellista kehitellä yhteisiä indikaattoreita. Paikallisyhteisöjä voitaisiin kannustaa käyttämään niitä. Pitkällä aikavälillä kumppanuuksista voitaisiin tehdä vertailuarvioita, erityisesti kun on kyse EU-varoin rahoitetuista ohjelmista. |
| --- | --- |

42.

on vakuuttunut siitä, että kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien laadun arvioimiseksi on tarpeen arvioida nykyistä tarkemmin niiden tuottamia aineellisia ja aineettomia hyötyjä. Näin voidaan osoittaa kumppanuuksien eurooppalainen lisäarvo Eurooppa 2020 -strategian tavoitteisiin pyrkimisessä. Hyötyjen määrittämiseksi voi olla aiheellista kehitellä yhteisiä indikaattoreita. Paikallisyhteisöjä voitaisiin kannustaa käyttämään niitä. Pitkällä aikavälillä kumppanuuksista voitaisiin tehdä vertailuarvioita, erityisesti kun on kyse EU-varoin rahoitetuista ohjelmista.

| 43. | kannustaa paikallis- ja alueyhteisöjä suunnittelemaan innovatiivisia kaupungin ja maaseudun yhteishallintomalleja, joissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla kaupunkien ja maaseudun yhteistyötä ja sen tuloksia. |
| --- | --- |

43.

kannustaa paikallis- ja alueyhteisöjä suunnittelemaan innovatiivisia kaupungin ja maaseudun yhteishallintomalleja, joissa hyödynnetään parhaalla mahdollisella tavalla kaupunkien ja maaseudun yhteistyötä ja sen tuloksia.

| 44. | ehdottaa, että kaupunkien ja maaseudun kumppanuudesta tehdään yksi Urbact-ohjelman ja innovatiivisten toimien ensisijaisista aihealueista, jotta voidaan kerätä kokemuksia ja käytäntöjä EU:n taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksista ja jakaa tietoa innovatiivisista hallintomalleista. |
| --- | --- |

44.

ehdottaa, että kaupunkien ja maaseudun kumppanuudesta tehdään yksi Urbact-ohjelman ja innovatiivisten toimien ensisijaisista aihealueista, jotta voidaan kerätä kokemuksia ja käytäntöjä EU:n taajama- ja maaseutualueiden kumppanuuksista ja jakaa tietoa innovatiivisista hallintomalleista.

| 45. | katsoo tarpeelliseksi tehostaa erityisesti rajat ylittävää yhteistyötä ja lisätä rahoitustukea, jota EU:n ohjelmista myönnetään kumppanuuden taloudellisten kustannusten osarahoittamiseksi, sillä esimerkiksi hallinto- ja henkilöstökulut voivat olla korkeat. Kumppanuuden pitkäikäisyyden varmistamiseksi on aiheellista tehdä arvio kuluista sekä saatujen etujen ja aiheutuneiden kulujen välisestä suhteesta. |
| --- | --- |

45.

katsoo tarpeelliseksi tehostaa erityisesti rajat ylittävää yhteistyötä ja lisätä rahoitustukea, jota EU:n ohjelmista myönnetään kumppanuuden taloudellisten kustannusten osarahoittamiseksi, sillä esimerkiksi hallinto- ja henkilöstökulut voivat olla korkeat. Kumppanuuden pitkäikäisyyden varmistamiseksi on aiheellista tehdä arvio kuluista sekä saatujen etujen ja aiheutuneiden kulujen välisestä suhteesta.

| 46. | katsoo, että kumppanuus voi olla tehokas vain, jos sen keskeisiin kumppaneihin kuuluvat yksityissektori, yhteisötalous ja valtiovallasta riippumaton sektori, jotta se saa kansalaisten tuen. |
| --- | --- |

46.

katsoo, että kumppanuus voi olla tehokas vain, jos sen keskeisiin kumppaneihin kuuluvat yksityissektori, yhteisötalous ja valtiovallasta riippumaton sektori, jotta se saa kansalaisten tuen.

| 47. | korostaa kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien rajat ylittäviä näkökohtia ja tapaa käyttää komission tarjoamia rahoitusvälineitä, jotta voidaan kehittää kaupunkien ja maaseutualueiden yhteistyön taloudellista potentiaalia. |
| --- | --- |

47.

korostaa kaupunkien ja maaseutualueiden kumppanuuksien rajat ylittäviä näkökohtia ja tapaa käyttää komission tarjoamia rahoitusvälineitä, jotta voidaan kehittää kaupunkien ja maaseutualueiden yhteistyön taloudellista potentiaalia.

| 48. | painottaa kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyttä: se on välttämätöntä kaupunkien ja maaseutualueiden yhteishallinnon alalla, jotta voidaan päästä yksimielisyyteen yhteisestä näkemyksestä ja tavoitteista sekä rakentaa luottamusta. |
| --- | --- |

48.

painottaa kansalaisten kanssa käytävän vuoropuhelun tärkeyttä: se on välttämätöntä kaupunkien ja maaseutualueiden yhteishallinnon alalla, jotta voidaan päästä yksimielisyyteen yhteisestä näkemyksestä ja tavoitteista sekä rakentaa luottamusta.

| 49. | katsoo, että on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla estetään kaupunkirakenteen suunnittelematon hajautuminen, sillä se aiheuttaa kielteisiä seurauksia ennen kaikkea kestävän kehityksen mahdollisuuksia ajatellen. Tämä johtuu siitä, että kaupunkirakenteen hajautuminen vaikuttaa maaperän sulkeutumiseen, luo otolliset olosuhteet tulvien muodostumiselle, heikentää mahdollisuuksia ehkäistä ennalta riskejä ja taata vedensaanti sekä huonontaa ilman laatua. Kielteisiä seurauksia kohdistuu myös liikkumiseen, koska kaupunkirakenteen hajautuminen aiheuttaa esimerkiksi liikenteen ruuhkautumisongelmia ja lisää infrastruktuurikustannuksia, sekä yleensä maankäytön suunnitteluun liittyviä kustannuksia. Tällaiset ongelmat pystytään ratkaisemaan kaupungin ja maaseudun yhteistyöllä. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että on tarpeen toteuttaa toimenpiteitä, joilla estetään kaupunkirakenteen suunnittelematon hajautuminen, sillä se aiheuttaa kielteisiä seurauksia ennen kaikkea kestävän kehityksen mahdollisuuksia ajatellen. Tämä johtuu siitä, että kaupunkirakenteen hajautuminen vaikuttaa maaperän sulkeutumiseen, luo otolliset olosuhteet tulvien muodostumiselle, heikentää mahdollisuuksia ehkäistä ennalta riskejä ja taata vedensaanti sekä huonontaa ilman laatua. Kielteisiä seurauksia kohdistuu myös liikkumiseen, koska kaupunkirakenteen hajautuminen aiheuttaa esimerkiksi liikenteen ruuhkautumisongelmia ja lisää infrastruktuurikustannuksia, sekä yleensä maankäytön suunnitteluun liittyviä kustannuksia. Tällaiset ongelmat pystytään ratkaisemaan kaupungin ja maaseudun yhteistyöllä.

| 50. | korostaa, että yksityissektorin ja yhteisötalouden osallistuminen on välttämätöntä: siitä on suurta hyötyä tuloskriteerien, yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien sekä avautuvien tilaisuuksien hyödyntämisen ja yhteiskunnan mobilisoitumisen kannalta, ja ennen kaikkea se mahdollistaa pääomien houkuttelemisen ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden toteuttamisen. |
| --- | --- |

50.

korostaa, että yksityissektorin ja yhteisötalouden osallistuminen on välttämätöntä: siitä on suurta hyötyä tuloskriteerien, yrittäjyys- ja innovointivalmiuksien sekä avautuvien tilaisuuksien hyödyntämisen ja yhteiskunnan mobilisoitumisen kannalta, ja ennen kaikkea se mahdollistaa pääomien houkuttelemisen ja julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuushankkeiden toteuttamisen.

| 51. | muistuttaa, että kumppanuuden onnistumisen perusedellytyksiä ovat luottamuksen ilmapiirin luominen, kaikkien ilmenevien mahdollisuuksien kartoittaminen, konkreettisten hankkeiden toteuttamiseen tähtäävä pohdinta, sekä maaseutua että kaupunkia hyödyttävien valintojen tekeminen, varainhankinnan tavoittelu sekä johdonmukainen ja pitkällä aikavälillä elinkelpoinen lähestymistapa. |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että kumppanuuden onnistumisen perusedellytyksiä ovat luottamuksen ilmapiirin luominen, kaikkien ilmenevien mahdollisuuksien kartoittaminen, konkreettisten hankkeiden toteuttamiseen tähtäävä pohdinta, sekä maaseutua että kaupunkia hyödyttävien valintojen tekeminen, varainhankinnan tavoittelu sekä johdonmukainen ja pitkällä aikavälillä elinkelpoinen lähestymistapa.

Bryssel 8 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Euroopan parlamentin mietintö (2009/2231(INI)): http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A7-2010-0280+0+DOC+XML+V0//FI

1

(2)  Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön (OECD) suositukset – kattava tutkimus maaseudun ja kaupunkien kumppanuudesta; Institut fédéral de recherche -tutkimuslaitoksen tutkimus rakentamisesta, kaupunkeihin liittyvistä kysymyksistä ja aluekehityksestä (Partenariat pour le développement urbain-rural durable: données établies); Eurocities-verkoston raportti Villes coopérant au-delà de leurs frontières administratives: données fondées sur l'expérience; Euroopan kuntien ja alueiden neuvoston raportti Le partenariat urbain-rural pour le développement territorial intégré.

2

Partenariat pour le développement urbain-rural durable: données établies

Villes coopérant au-delà de leurs frontières administratives: données fondées sur l'expérience

Le partenariat urbain-rural pour le développement territorial intégré.

(3)  Tässä yhteydessä viitattakoon eurooppalaiseen PURPLE-verkostoon (Peri-urban regions platform Europe). Eri jäsenvaltioiden kaupunkien lähialueet tekevät sen puitteissa yhteistyötä asioissa, jotka liittyvät elämänlaatuun kaupunkeja ympäröivillä maaseutualueilla.

3

Peri-urban regions platform Europe

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/15 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/15

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n talousarvioesitys vuodelle 2014”

2013/C 356/04

ALUEIDEN KOMITEA

| — | painottaa, että EU:n vuotuisen talousarvion laatimismenettely on alue- ja paikallisviranomaisille luonteeltaan poliittinen ja strateginen menettely, ja ehdottaa virallista kuulemismenettelyjä tulevien vuosien talousarvioista. |
| --- | --- |

—

painottaa, että EU:n vuotuisen talousarvion laatimismenettely on alue- ja paikallisviranomaisille luonteeltaan poliittinen ja strateginen menettely, ja ehdottaa virallista kuulemismenettelyjä tulevien vuosien talousarvioista.

| — | on tyytyväinen Euroopan komission toimiin tiedon tarjoamiseksi EU:n rahoituksen saajista, mutta katsoo, että julkisesti saatavilla olevat tiedot ovat epätarkkoja ja liian summittaisia täsmällisen yleiskuvan saamiseksi alue- ja paikallisviranomaisten käyttämistä ja hallinnoimista EU:n varoista. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen Euroopan komission toimiin tiedon tarjoamiseksi EU:n rahoituksen saajista, mutta katsoo, että julkisesti saatavilla olevat tiedot ovat epätarkkoja ja liian summittaisia täsmällisen yleiskuvan saamiseksi alue- ja paikallisviranomaisten käyttämistä ja hallinnoimista EU:n varoista.

| — | korostaa aikovansa seurata tarkkaan, onko ohjelmasuunnittelun hitaalla käynnistymisellä ja alhaisella käyttöasteella kielteinen vaikutus vuodeksi 2016 suunniteltuun monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistukseen. |
| --- | --- |

—

korostaa aikovansa seurata tarkkaan, onko ohjelmasuunnittelun hitaalla käynnistymisellä ja alhaisella käyttöasteella kielteinen vaikutus vuodeksi 2016 suunniteltuun monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistukseen.

| — | toteaa, että noin kolmasosa maksamatta olevien määrien kokonaissummasta (70,7 miljardia euroa) maksetaan vuonna 2014, mutta yhtyy Euroopan komission ilmaisemaan huoleen varainhoitovuosien 2015 ja 2016 osalta. |
| --- | --- |

—

toteaa, että noin kolmasosa maksamatta olevien määrien kokonaissummasta (70,7 miljardia euroa) maksetaan vuonna 2014, mutta yhtyy Euroopan komission ilmaisemaan huoleen varainhoitovuosien 2015 ja 2016 osalta.

| — | katsoo, että maksujen viivästymistä ei voi hyväksyä, ja vaatii, että 60 päivän maksuajan on oltava sitova yhteisesti hallinnoiduissa ohjelmissa ja että määräajasta poikkeamisesta olisi seurattava oikeudellinen tai taloudellinen seuraamus. |
| --- | --- |

—

katsoo, että maksujen viivästymistä ei voi hyväksyä, ja vaatii, että 60 päivän maksuajan on oltava sitova yhteisesti hallinnoiduissa ohjelmissa ja että määräajasta poikkeamisesta olisi seurattava oikeudellinen tai taloudellinen seuraamus.

| — | pahoittelee sitä, ettei vuoden 2014 EU:n talousarvion painopistealojen poliittisessa esittelyssä viitata talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon. |
| --- | --- |

—

pahoittelee sitä, ettei vuoden 2014 EU:n talousarvion painopistealojen poliittisessa esittelyssä viitata talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

| — | ehdottaa, että nuorisotyöllisyysaloitteen varoja osoitetaan etupainotteisesti heti alkuun vuosina 2014–2015, ja että etupainotteisuutta täydennetään asianmukaisilla toimenpiteillä (esim. valmiuksien kehittäminen) täytäntöönpanon nopeuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että nuorisotyöllisyysaloitteen varoja osoitetaan etupainotteisesti heti alkuun vuosina 2014–2015, ja että etupainotteisuutta täydennetään asianmukaisilla toimenpiteillä (esim. valmiuksien kehittäminen) täytäntöönpanon nopeuttamiseksi.

| — | vaatii maksusitoumusmäärärahojen etupainotteisuuden lisäämistä 200 miljoonaan euroon Horisontti 2020 -puiteohjelman, 150 miljoonaan euroon Erasmus-ohjelman ja 50 miljoonaan euroon COSME-ohjelman osalta vuosina 2014–2015. |
| --- | --- |

—

vaatii maksusitoumusmäärärahojen etupainotteisuuden lisäämistä 200 miljoonaan euroon Horisontti 2020 -puiteohjelman, 150 miljoonaan euroon Erasmus-ohjelman ja 50 miljoonaan euroon COSME-ohjelman osalta vuosina 2014–2015.

| — | on tyytyväinen siihen, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ensimmäisestä pilarista aiotaan siirtää 351,9 miljoonaa euroa toiseen pilariin, ja toistaa vastustavansa tiukasti toisensuuntaisia siirtoja. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ensimmäisestä pilarista aiotaan siirtää 351,9 miljoonaa euroa toiseen pilariin, ja toistaa vastustavansa tiukasti toisensuuntaisia siirtoja.

| — | ehdottaa kasvua ja työllisyyttä koskevan kokonaisliikkumavaran käyttöä otsakkeessa 1b. |
| --- | --- |

—

ehdottaa kasvua ja työllisyyttä koskevan kokonaisliikkumavaran käyttöä otsakkeessa 1b.

| Esittelijä | Luc VAN DEN BRANDE (BE, PPE) Flanderi–Eurooppa-yhteystoimiston puheenjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Euroopan komissio, Euroopan komission ennakkoarvio varainhoitovuodelle 2014 (Vuoden 2014 talousarvioesityksen valmistelu),
  SEC(2013) 370, kesäkuu 2013
  Euroopan unionin neuvosto, ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta,
  11655/13, 27. kesäkuuta 2013 |

Esittelijä

Luc VAN DEN BRANDE (BE, PPE) Flanderi–Eurooppa-yhteystoimiston puheenjohtaja

Viiteasiakirjat

Euroopan komissio, Euroopan komission ennakkoarvio varainhoitovuodelle 2014 (Vuoden 2014 talousarvioesityksen valmistelu),

SEC(2013) 370, kesäkuu 2013

Euroopan unionin neuvosto, ehdotus neuvoston asetukseksi vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta,

11655/13, 27. kesäkuuta 2013

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | korostaa, että se laatii ensimmäistä kertaa lausunnon Euroopan unionin vuotuisesta talousarviomenettelystä esittääkseen alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset niistä budjettikohdista, joiden pääasiallisia edunsaajia ne ovat ja jotka koskevat suoraan niitä. |
| --- | --- |

1.

korostaa, että se laatii ensimmäistä kertaa lausunnon Euroopan unionin vuotuisesta talousarviomenettelystä esittääkseen alue- ja paikallisviranomaisten näkemykset niistä budjettikohdista, joiden pääasiallisia edunsaajia ne ovat ja jotka koskevat suoraan niitä.

| 2. | painottaa, että EU:n vuotuisen talousarvion laatimismenettely on alue- ja paikallisviranomaisille luonteeltaan poliittinen ja strateginen menettely, ja ehdottaa, että komissio, neuvosto tai Euroopan parlamentti kuulee niitä virallisesti tulevien vuosien talousarvioista, jotta AK voi muotoilla oman kantansa sen jälkeen kun Euroopan komissio on julkistanut talousarvioesityksen ja mieluiten ennen kuin neuvosto esittelee talousarvioesityksen Euroopan parlamentille. |
| --- | --- |

2.

painottaa, että EU:n vuotuisen talousarvion laatimismenettely on alue- ja paikallisviranomaisille luonteeltaan poliittinen ja strateginen menettely, ja ehdottaa, että komissio, neuvosto tai Euroopan parlamentti kuulee niitä virallisesti tulevien vuosien talousarvioista, jotta AK voi muotoilla oman kantansa sen jälkeen kun Euroopan komissio on julkistanut talousarvioesityksen ja mieluiten ennen kuin neuvosto esittelee talousarvioesityksen Euroopan parlamentille.

| 3. | painottaa, että tämä lausunto ei koske otsakkeeseen V kuuluvia hallintomenoja. |
| --- | --- |

3.

painottaa, että tämä lausunto ei koske otsakkeeseen V kuuluvia hallintomenoja.

| 4. | keskittyy tässä lausunnossa alueiden komiteaa sekä alue- ja paikallisviranomaisia pääasiassa kiinnostaviin budjettikohtiin, kuten rakennerahastoihin, Horisontti 2020 -puiteohjelmaan, COSME-ohjelmaan, koheesiorahastoon sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston, maaseuturahaston ja LIFE+ -ohjelman kaltaisiin muihin yhteisesti hallinnoituihin ohjelmiin. |
| --- | --- |

4.

keskittyy tässä lausunnossa alueiden komiteaa sekä alue- ja paikallisviranomaisia pääasiassa kiinnostaviin budjettikohtiin, kuten rakennerahastoihin, Horisontti 2020 -puiteohjelmaan, COSME-ohjelmaan, koheesiorahastoon sekä Euroopan meri- ja kalatalousrahaston, maaseuturahaston ja LIFE+ -ohjelman kaltaisiin muihin yhteisesti hallinnoituihin ohjelmiin.

EU:n talousarvio ja alue- ja paikallisviranomaiset

| 5. | toteaa, että EU:n talousarvio on erityisen merkittävä alue- ja paikallisviranomaisille, koska nämä hallinnoivat suoraan eräitä yhteisesti hallinnoituja EU:n ohjelmia, joten sekä maksusitoumusten että maksumäärärahojen taso vaikuttavat niihin suoraan näillä aloilla, erityisesti kun on kyse maksuviivästyksistä, jotka johtuvat maksamatta olevien maksuvaatimusten kasaantumisesta viime vuosina, mikä vaikuttaa suoraan monien EU:n alue- ja paikallisviranomaisten julkiseen talouteen. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU:n talousarvio on erityisen merkittävä alue- ja paikallisviranomaisille, koska nämä hallinnoivat suoraan eräitä yhteisesti hallinnoituja EU:n ohjelmia, joten sekä maksusitoumusten että maksumäärärahojen taso vaikuttavat niihin suoraan näillä aloilla, erityisesti kun on kyse maksuviivästyksistä, jotka johtuvat maksamatta olevien maksuvaatimusten kasaantumisesta viime vuosina, mikä vaikuttaa suoraan monien EU:n alue- ja paikallisviranomaisten julkiseen talouteen.

| 6. | toteaa lisäksi, että monet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston, Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kaltaisten rahastojen edunsaajina olevat alue- ja paikallisviranomaiset ovat suuresti riippuvaisia rahastoista poliittisten tavoitteidensa saavuttamisessa. |
| --- | --- |

6.

toteaa lisäksi, että monet Euroopan aluekehitysrahaston (EAKR), koheesiorahaston, Euroopan sosiaalirahaston (ESR), Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (EAFRD) ja Euroopan meri- ja kalatalousrahaston kaltaisten rahastojen edunsaajina olevat alue- ja paikallisviranomaiset ovat suuresti riippuvaisia rahastoista poliittisten tavoitteidensa saavuttamisessa.

| 7. | haluaa myös muistuttaa, että EU:n talousarvio vastaa vain pientä osaa (noin 2 prosenttia) julkisista kokonaismenoista Euroopan unionissa eikä sellaisenaan riitä kattamaan Eurooppa 2020 -strategian edellyttämiä tulevaisuuteen suuntautuvia 1,8 biljoonan euron suoria investointeja. Alueiden komitea katsoo tämän vuoksi, että on ratkaisevan tärkeää ottaa suuremmassa määrin alue- ja paikallisviranomaiset mukaan EU:n uuteen talouden ohjausjärjestelmään, ja painottaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen merkitystä kumppanuussopimusten yhteydessä. |
| --- | --- |

7.

haluaa myös muistuttaa, että EU:n talousarvio vastaa vain pientä osaa (noin 2 prosenttia) julkisista kokonaismenoista Euroopan unionissa eikä sellaisenaan riitä kattamaan Eurooppa 2020 -strategian edellyttämiä tulevaisuuteen suuntautuvia 1,8 biljoonan euron suoria investointeja. Alueiden komitea katsoo tämän vuoksi, että on ratkaisevan tärkeää ottaa suuremmassa määrin alue- ja paikallisviranomaiset mukaan EU:n uuteen talouden ohjausjärjestelmään, ja painottaa alue- ja paikallisviranomaisten osallistumisen merkitystä kumppanuussopimusten yhteydessä.

| 8. | painottaa, että investoinneilla EU:n talousarviosta on kerrannais- ja vipuvaikutuksia julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoituksen kautta niin alueellisella, paikallisella kuin kansallisella tasolla. Monissa jäsenvaltioissa julkiset investoinnit ovat voimakkaasti riippuvaisia rakennerahastoista, joiden osuus julkisista investoinneista on 13 valtiossa yli 30 prosenttia ja kuudessa jäsenvaltiossa jopa yli 60 prosenttia. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että investoinneilla EU:n talousarviosta on kerrannais- ja vipuvaikutuksia julkisen ja yksityisen sektorin yhteisrahoituksen kautta niin alueellisella, paikallisella kuin kansallisella tasolla. Monissa jäsenvaltioissa julkiset investoinnit ovat voimakkaasti riippuvaisia rakennerahastoista, joiden osuus julkisista investoinneista on 13 valtiossa yli 30 prosenttia ja kuudessa jäsenvaltiossa jopa yli 60 prosenttia.

| 9. | panee merkille, ettei alueiden ja paikallishallinnon osuudesta ole selkeää käsitystä, vaikka oletetaan, että suuren osan EU:n talousarviosta käyttävät valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, muut julkisviranomaiset, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, voittoa tavoittelemattomat järjestöt, yksityiset organisaatiot, yritykset, korkeakoulut ja opetuslaitokset, yksittäiset henkilöt ja niin edelleen, ja että kokonaisuudessaan kolmasosa julkisista menoista ja kaksi kolmannesta julkisista investoinneista toteutuu alueellisella ja paikallisella tasolla. |
| --- | --- |

9.

panee merkille, ettei alueiden ja paikallishallinnon osuudesta ole selkeää käsitystä, vaikka oletetaan, että suuren osan EU:n talousarviosta käyttävät valtiolliset, alueelliset ja paikalliset viranomaiset, muut julkisviranomaiset, valtiovallasta riippumattomat organisaatiot, voittoa tavoittelemattomat järjestöt, yksityiset organisaatiot, yritykset, korkeakoulut ja opetuslaitokset, yksittäiset henkilöt ja niin edelleen, ja että kokonaisuudessaan kolmasosa julkisista menoista ja kaksi kolmannesta julkisista investoinneista toteutuu alueellisella ja paikallisella tasolla.

| 10. | on vakuuttunut siitä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä ja korvaamaton asema EU:n poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanossa. Alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat suoraan tai välillisesti esimerkiksi






  — | työttömien, maahanmuuttajien, naisten jne. työllistämisohjelmiin |
| --- | --- | --- |

10.

on vakuuttunut siitä, että alue- ja paikallisviranomaisilla on merkittävä ja korvaamaton asema EU:n poliittisten tavoitteiden täytäntöönpanossa. Alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat suoraan tai välillisesti esimerkiksi

—

työttömien, maahanmuuttajien, naisten jne. työllistämisohjelmiin

| — | nuorisotyöllisyyttä edistäviin ohjelmiin |
| --- | --- |

—

nuorisotyöllisyyttä edistäviin ohjelmiin

| — | yhteiskunnassa arassa asemassa olevien ryhmien sosiaaliseen integraatioon |
| --- | --- |

—

yhteiskunnassa arassa asemassa olevien ryhmien sosiaaliseen integraatioon

| — | syrjinnän torjumiseen työpaikoilla |
| --- | --- |

—

syrjinnän torjumiseen työpaikoilla

| — | kulttuurien välisen vuoropuhelun ja kulttuurin levittämisen edistämiseen |
| --- | --- |

—

kulttuurien välisen vuoropuhelun ja kulttuurin levittämisen edistämiseen

| — | nuorten sosiaalisen osallistamisen ja osallistumisen edistämiseen |
| --- | --- |

—

nuorten sosiaalisen osallistamisen ja osallistumisen edistämiseen

| — | vammaisten yhteiskuntaan osallistumisen tukemiseen |
| --- | --- |

—

vammaisten yhteiskuntaan osallistumisen tukemiseen

| — | audiovisuaalialan tukemiseen |
| --- | --- |

—

audiovisuaalialan tukemiseen

| — | ympäristönsuojeluun ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun |
| --- | --- |

—

ympäristönsuojeluun ja luonnon monimuotoisuuden suojeluun

| — | seitsemännen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman täytäntöönpanoon |
| --- | --- |

—

seitsemännen tutkimuksen ja teknologisen kehittämisen puiteohjelman täytäntöönpanoon

| — | talouden rakenteiden nykyaikaistamisen ja monipuolistamisen ohjelmiin ja uusien työpaikkojen luomiseen muun muassa tieto- ja viestintätekniikan, matkailun, energian, terveydenhuollon, ympäristön ja tutkimuksen kaltaisilla aloilla |
| --- | --- |

—

talouden rakenteiden nykyaikaistamisen ja monipuolistamisen ohjelmiin ja uusien työpaikkojen luomiseen muun muassa tieto- ja viestintätekniikan, matkailun, energian, terveydenhuollon, ympäristön ja tutkimuksen kaltaisilla aloilla

| — | innovoinnin ja osaamisen edistämiseen |
| --- | --- |

—

innovoinnin ja osaamisen edistämiseen

| — | liikenteen ja televiestinnän saatavuuden takaamiseen |
| --- | --- |

—

liikenteen ja televiestinnän saatavuuden takaamiseen

| — | energiatehokkuuden ja julkisen liikenteen käytön edistämiseen |
| --- | --- |

—

energiatehokkuuden ja julkisen liikenteen käytön edistämiseen

| — | uusiutuvan energian edistämiseen |
| --- | --- |

—

uusiutuvan energian edistämiseen

| — | rajat ylittävään, kansainväliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön |
| --- | --- |

—

rajat ylittävään, kansainväliseen ja alueiden väliseen yhteistyöhön

| — | kaupunkien, syrjäisten alueiden jne. erityisongelmien ratkaisemiseen |
| --- | --- |

—

kaupunkien, syrjäisten alueiden jne. erityisongelmien ratkaisemiseen

| — | Euroopan liikenneverkkojen rakentamiseen |
| --- | --- |

—

Euroopan liikenneverkkojen rakentamiseen

| — | ilmastonmuutosta hillitseviin ohjelmiin |
| --- | --- |

—

ilmastonmuutosta hillitseviin ohjelmiin

| — | maatalousalan kilpailukyvyn parantamiseen |
| --- | --- |

—

maatalousalan kilpailukyvyn parantamiseen

| — | elämänlaadun parantamiseen maaseutualueilla |
| --- | --- |

—

elämänlaadun parantamiseen maaseutualueilla

| — | maaseudun elinkeinoelämän monipuolistamiseen |
| --- | --- |

—

maaseudun elinkeinoelämän monipuolistamiseen

| — | kalastusalueiden kestävään kehittämiseen jne. |
| --- | --- |

—

kalastusalueiden kestävään kehittämiseen jne.

| 11. | toteaa, että EU:n talousarviovaroista yli 75 prosenttia on sellaisia, joiden hallinnointiin tai käyttämiseen alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat suoraan ja/tai välillisesti. (1) |
| --- | --- |

11.

toteaa, että EU:n talousarviovaroista yli 75 prosenttia on sellaisia, joiden hallinnointiin tai käyttämiseen alue- ja paikallisviranomaiset osallistuvat suoraan ja/tai välillisesti. (1)

| 12. | on tyytyväinen Euroopan komission toimiin tiedon tarjoamiseksi EU:n rahoituksen saajista joko suoraan Euroopan komissiosta tai valtiollisten ja alueellisten viranomaisten kautta vastuullisuuden lisäämiseksi avoimuuden avulla, mutta katsoo, että julkisesti saatavilla olevat tiedot ovat epätarkkoja ja liian summittaisia täsmällisen yleiskuvan saamiseksi alue- ja paikallisviranomaisten käyttämistä ja hallinnoimista EU:n varoista. |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen Euroopan komission toimiin tiedon tarjoamiseksi EU:n rahoituksen saajista joko suoraan Euroopan komissiosta tai valtiollisten ja alueellisten viranomaisten kautta vastuullisuuden lisäämiseksi avoimuuden avulla, mutta katsoo, että julkisesti saatavilla olevat tiedot ovat epätarkkoja ja liian summittaisia täsmällisen yleiskuvan saamiseksi alue- ja paikallisviranomaisten käyttämistä ja hallinnoimista EU:n varoista.

| 13. | pahoittelee sellaisten tilastotietojen puutetta, joiden avulla alueiden komitea voisi toteuttaa neuvoa-antavaa tehtäväänsä, ja pyytää Euroopan komissiota toimittamaan vuodesta 2014 alkaen






  — | vahvistetut tiedot saatujen varojen määristä sekä maksamatta olevista määristä (2) budjettikohdittain ja edunsaajatyypeittäin, erityisesti valtiotasoa alempien julkisten viranomaistahojen osalta |
| --- | --- | --- |

13.

pahoittelee sellaisten tilastotietojen puutetta, joiden avulla alueiden komitea voisi toteuttaa neuvoa-antavaa tehtäväänsä, ja pyytää Euroopan komissiota toimittamaan vuodesta 2014 alkaen

—

vahvistetut tiedot saatujen varojen määristä sekä maksamatta olevista määristä (2) budjettikohdittain ja edunsaajatyypeittäin, erityisesti valtiotasoa alempien julkisten viranomaistahojen osalta

| — | maksamatta olevien määrien jakautuminen valtioittain, mutta myös edunsaajaluokittain (valtiolliset viranomaiset vs. valtiotasoa alemmat viranomaiset) |
| --- | --- |

—

maksamatta olevien määrien jakautuminen valtioittain, mutta myös edunsaajaluokittain (valtiolliset viranomaiset vs. valtiotasoa alemmat viranomaiset)

| — | valtiollisten / valtiotasoa alempien viranomaisten keräämät määrät yhteisesti hallinnoitujen EU-hankkeiden yhteisrahoitukseen. |
| --- | --- |

—

valtiollisten / valtiotasoa alempien viranomaisten keräämät määrät yhteisesti hallinnoitujen EU-hankkeiden yhteisrahoitukseen.

| 14. | kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja Eurooppa-neuvostoa virtaviivaistamaan ja yhdenmukaistamaan tapaa, jolla muutokset talousarvioesitykseen esitellään, jotta demokraattista valvontamenettelyä voidaan helpottaa. |
| --- | --- |

14.

kehottaa Euroopan komissiota, Euroopan parlamenttia ja Eurooppa-neuvostoa virtaviivaistamaan ja yhdenmukaistamaan tapaa, jolla muutokset talousarvioesitykseen esitellään, jotta demokraattista valvontamenettelyä voidaan helpottaa.

| 15. | painottaa tämän osalta, että Euroopan unionin politiikan tehokkuus riippuu monitasoisen hallinnon periaatteen asianmukaisesta soveltamisesta, ja sen katsotaan olevan rakennerahastoja koskeva yleinen periaate (3), millä tarkoitetaan sitä, että kaikki hallinnon tasot tekevät toimivaltansa mukaisesti tehokasta yhteistyötä poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Alue- ja paikallisviranomaisia ei voida katsoa samanlaisiksi edunsaajiksi kuin esimerkiksi valtiovallasta riippumattomia organisaatioita, yksityisiä organisaatioita, yrityksiä ja opetuslaitoksia. |
| --- | --- |

15.

painottaa tämän osalta, että Euroopan unionin politiikan tehokkuus riippuu monitasoisen hallinnon periaatteen asianmukaisesta soveltamisesta, ja sen katsotaan olevan rakennerahastoja koskeva yleinen periaate (3), millä tarkoitetaan sitä, että kaikki hallinnon tasot tekevät toimivaltansa mukaisesti tehokasta yhteistyötä poliittisten tavoitteiden saavuttamiseksi. Alue- ja paikallisviranomaisia ei voida katsoa samanlaisiksi edunsaajiksi kuin esimerkiksi valtiovallasta riippumattomia organisaatioita, yksityisiä organisaatioita, yrityksiä ja opetuslaitoksia.

| 16. | kannattaa Euroopan komission aloitetta Euroopan unionin hyvän kumppanuuden säännöistä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen täydentämiseksi. Hyvän kumppanuuden säännöissä kumppanuutta täydennetään ja laajennetaan yhteisen strategiakehyksen ohjelmien ja rahastojen valmisteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin. Komitea katsoo, että tällainen kumppanuus on paras tapa taata resurssien tehokas käyttö sekä mukauttaminen alueen tai paikallisyhteisön tarpeisiin, ja pahoittelee sitä, ettei neuvosto ole sisällyttänyt hyvän kumppanuuden sääntöjä neuvottelupakettiin, vaikka säännöt ovat merkittävä hallinnollinen väline ohjelmakaudelle 2014–2020. |
| --- | --- |

16.

kannattaa Euroopan komission aloitetta Euroopan unionin hyvän kumppanuuden säännöistä yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen täydentämiseksi. Hyvän kumppanuuden säännöissä kumppanuutta täydennetään ja laajennetaan yhteisen strategiakehyksen ohjelmien ja rahastojen valmisteluun, täytäntöönpanoon ja arviointiin. Komitea katsoo, että tällainen kumppanuus on paras tapa taata resurssien tehokas käyttö sekä mukauttaminen alueen tai paikallisyhteisön tarpeisiin, ja pahoittelee sitä, ettei neuvosto ole sisällyttänyt hyvän kumppanuuden sääntöjä neuvottelupakettiin, vaikka säännöt ovat merkittävä hallinnollinen väline ohjelmakaudelle 2014–2020.

| 17. | kehottaa komissiota raportoimaan selkeästi siitä, kuinka alue- ja paikallisviranomaiset on otettu oikea-aikaisesti ja järjestelmällisesti mukaan kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien laatimiseen kaudelle 2014–2020. |
| --- | --- |

17.

kehottaa komissiota raportoimaan selkeästi siitä, kuinka alue- ja paikallisviranomaiset on otettu oikea-aikaisesti ja järjestelmällisesti mukaan kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien laatimiseen kaudelle 2014–2020.

| 18. | toistaa, että alue- ja paikallisviranomaisten hallinnollista taakkaa on kevennettävä, ja kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia ottamaan tämän huomioon laadittaessa alue- ja paikallisyhteisöjä koskevia uusia sääntöjä. |
| --- | --- |

18.

toistaa, että alue- ja paikallisviranomaisten hallinnollista taakkaa on kevennettävä, ja kehottaa komissiota, neuvostoa ja parlamenttia ottamaan tämän huomioon laadittaessa alue- ja paikallisyhteisöjä koskevia uusia sääntöjä.

| 19. | muistuttaa kehottaneensa Euroopan komissiota tekemään ehdotuksia, joissa otetaan huomioon julkisten menojen laatu EU:n ja jäsenvaltioiden makrotaloudellisessa tilinpidossa. Ehdotuksissa tulisi erityisesti käsitellä kysymystä juoksevien menojen ja investointien erittelystä budjettialijäämää koskevissa laskelmissa, jotta voidaan välttää se, että investoinnit, joista saadaan pitkän aikavälin nettotuottoa, laskettaisiin negatiivisiksi. |
| --- | --- |

19.

muistuttaa kehottaneensa Euroopan komissiota tekemään ehdotuksia, joissa otetaan huomioon julkisten menojen laatu EU:n ja jäsenvaltioiden makrotaloudellisessa tilinpidossa. Ehdotuksissa tulisi erityisesti käsitellä kysymystä juoksevien menojen ja investointien erittelystä budjettialijäämää koskevissa laskelmissa, jotta voidaan välttää se, että investoinnit, joista saadaan pitkän aikavälin nettotuottoa, laskettaisiin negatiivisiksi.

| 20. | on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimykseen seurata ilmastotoimenpiteisiin liittyviä julkisia menoja. |
| --- | --- |

20.

on tyytyväinen Euroopan komission pyrkimykseen seurata ilmastotoimenpiteisiin liittyviä julkisia menoja.

Monivuotinen rahoituskehys ja alue- ja paikallisviranomaiset

| 21. | on tyytyväinen siihen, että parlamentti, neuvoston puheenjohtajavaltio ja komissio pääsivät 27. kesäkuuta 2013 poliittiseen sopuun monivuotisesta rahoituskehyksestä ajanjaksoksi 2014–2020. |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen siihen, että parlamentti, neuvoston puheenjohtajavaltio ja komissio pääsivät 27. kesäkuuta 2013 poliittiseen sopuun monivuotisesta rahoituskehyksestä ajanjaksoksi 2014–2020.

| 22. | on huolestunut siitä, ettei komissiolla ole asianmukaista riskinhallintastrategiaa siitä, missä määrin koheesiopolitiikka voi toimia vuotuisten talousarvioiden pohjalta ilman monivuotista rahoituskehystä. |
| --- | --- |

22.

on huolestunut siitä, ettei komissiolla ole asianmukaista riskinhallintastrategiaa siitä, missä määrin koheesiopolitiikka voi toimia vuotuisten talousarvioiden pohjalta ilman monivuotista rahoituskehystä.

| 23. | on erityisen huolissaan siitä, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yleinen taso, josta Eurooppa-neuvosto päätti, ei kenties ole riittävä Eurooppa 2020 -strategiassa sekä kasvu- ja työllisyyssopimuksessa esitettyjen EU:n tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

23.

on erityisen huolissaan siitä, että seuraavan monivuotisen rahoituskehyksen yleinen taso, josta Eurooppa-neuvosto päätti, ei kenties ole riittävä Eurooppa 2020 -strategiassa sekä kasvu- ja työllisyyssopimuksessa esitettyjen EU:n tavoitteiden saavuttamiseen.

| 24. | pahoittelee, että monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä (960 miljardia euroa) on 34 miljardia euroa vähemmän kuin kaudella 2007–2013, ja vieläpä aikana, jona Euroopassa tarvitaan välttämättä resursseja nykyisestä kriisistä elpymiseen koordinoidulla tavalla, ja että monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärä (960 miljardia euroa) on yli 80 miljardia vähemmän kuin komissio alun perin ehdotti. |
| --- | --- |

24.

pahoittelee, että monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen enimmäismäärä (960 miljardia euroa) on 34 miljardia euroa vähemmän kuin kaudella 2007–2013, ja vieläpä aikana, jona Euroopassa tarvitaan välttämättä resursseja nykyisestä kriisistä elpymiseen koordinoidulla tavalla, ja että monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärä (960 miljardia euroa) on yli 80 miljardia vähemmän kuin komissio alun perin ehdotti.

| 25. | kannattaa Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan monivuotista rahoituskehystä koskevaa asetusta ei voida hyväksyä laillisesti ennen kuin sen oikeusperustoista on päästy poliittiseen sopimukseen. |
| --- | --- |

25.

kannattaa Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan monivuotista rahoituskehystä koskevaa asetusta ei voida hyväksyä laillisesti ennen kuin sen oikeusperustoista on päästy poliittiseen sopimukseen.

| 26. | pahoittelee, ettei merkittävää edistymistä ole saatu aikaan omien varojen järjestelmän uudistamisessa jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksamien suorien maksuosuuksien pienentämiseksi. Komitea kehottaa siksi neuvostoa, komissiota ja Euroopan parlamenttia tekemään viipymättä päätöksen omia varoja käsittelevän työryhmän mandaatista ja kokoonpanosta 27. kesäkuuta tehdyn sopimuksen mukaisesti, jotta noudatetaan määräaikaa ensimmäisen arvioinnin toteuttamiseksi vuonna 2014. Työryhmä tulisi kutsua koolle, kun monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus hyväksytään virallisesti. |
| --- | --- |

26.

pahoittelee, ettei merkittävää edistymistä ole saatu aikaan omien varojen järjestelmän uudistamisessa jäsenvaltioiden EU:n talousarvioon maksamien suorien maksuosuuksien pienentämiseksi. Komitea kehottaa siksi neuvostoa, komissiota ja Euroopan parlamenttia tekemään viipymättä päätöksen omia varoja käsittelevän työryhmän mandaatista ja kokoonpanosta 27. kesäkuuta tehdyn sopimuksen mukaisesti, jotta noudatetaan määräaikaa ensimmäisen arvioinnin toteuttamiseksi vuonna 2014. Työryhmä tulisi kutsua koolle, kun monivuotista rahoituskehystä koskeva asetus hyväksytään virallisesti.

| 27. | on tyytyväinen sopimukseen lisäjoustosta monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien täysimääräiseksi hyödyntämiseksi, kun mahdollistetaan käyttämättömien määrärahojen automaattinen siirtyminen varainhoitovuodelta seuraavalle, sekä sopimukseen monivuotisen rahoituskehyksen pakollisesta tarkastelusta ja tarkistamisesta vuoden 2016 loppuun mennessä. |
| --- | --- |

27.

on tyytyväinen sopimukseen lisäjoustosta monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärien täysimääräiseksi hyödyntämiseksi, kun mahdollistetaan käyttämättömien määrärahojen automaattinen siirtyminen varainhoitovuodelta seuraavalle, sekä sopimukseen monivuotisen rahoituskehyksen pakollisesta tarkastelusta ja tarkistamisesta vuoden 2016 loppuun mennessä.

| 28. | toistaa vastustavansa selkeästi ja tiukasti kaikkia makrotaloudellisia ehtoja ja katsoo, että tämän laajentaminen kaikkiin budjettikohtiin, kuten eräät jäsenvaltiot ovat pyytäneet, ei ole hyödyllistä, koska vaarana on, että alue- ja paikallisyhteisöjä rasitetaan ankarasti, vaikka nämä eivät ole vastuussa jäsenvaltioiden kyvyttömyydestä noudattaa vaatimuksia. Komitea pahoittelee sitä, että makrotaloudelliset ehdot mainitaan edelleen vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetusehdotuksen 6 artiklassa. |
| --- | --- |

28.

toistaa vastustavansa selkeästi ja tiukasti kaikkia makrotaloudellisia ehtoja ja katsoo, että tämän laajentaminen kaikkiin budjettikohtiin, kuten eräät jäsenvaltiot ovat pyytäneet, ei ole hyödyllistä, koska vaarana on, että alue- ja paikallisyhteisöjä rasitetaan ankarasti, vaikka nämä eivät ole vastuussa jäsenvaltioiden kyvyttömyydestä noudattaa vaatimuksia. Komitea pahoittelee sitä, että makrotaloudelliset ehdot mainitaan edelleen vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta annetun neuvoston asetusehdotuksen 6 artiklassa.

| 29. | toistaa vastustavansa suoritusvarausta, sillä se saattaa kannustaa kehittämään kunnianhimottomia hankkeita ja jarruttaa innovointia. Komitea pahoittelee, että siihen viitataan vuoden 2014 talousarvioesityksen poliittisessa esittelyssä. |
| --- | --- |

29.

toistaa vastustavansa suoritusvarausta, sillä se saattaa kannustaa kehittämään kunnianhimottomia hankkeita ja jarruttaa innovointia. Komitea pahoittelee, että siihen viitataan vuoden 2014 talousarvioesityksen poliittisessa esittelyssä.

| 30. | kannattaa Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymisestä ei voida äänestää, ellei ole ”täysiä takeita” siitä, että vuoden 2013 maksamatta olevat maksuvaatimukset katetaan täysimääräisesti, ja jonka mukaan neuvoston olisi tämän vuoksi sekä tehtävä virallinen päätös lisätalousarvioesityksestä 2/2013 (7,3 miljardia euroa) että noudatettava poliittista sitoumustaan antaa viipymättä uusi lisätalousarvio (3,9 miljardia euroa, jotta saavutetaan tarvittavat 11,2 miljardia euroa (4)). Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on päättänyt perustaa vuoden 2014 talousarvioesityksen oletukseen, että nämä kaksi vuoden 2013 lisätalousarviota hyväksytään. |
| --- | --- |

30.

kannattaa Euroopan parlamentin kantaa, jonka mukaan monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen hyväksymisestä ei voida äänestää, ellei ole ”täysiä takeita” siitä, että vuoden 2013 maksamatta olevat maksuvaatimukset katetaan täysimääräisesti, ja jonka mukaan neuvoston olisi tämän vuoksi sekä tehtävä virallinen päätös lisätalousarvioesityksestä 2/2013 (7,3 miljardia euroa) että noudatettava poliittista sitoumustaan antaa viipymättä uusi lisätalousarvio (3,9 miljardia euroa, jotta saavutetaan tarvittavat 11,2 miljardia euroa (4)). Komitea on tyytyväinen siihen, että komissio on päättänyt perustaa vuoden 2014 talousarvioesityksen oletukseen, että nämä kaksi vuoden 2013 lisätalousarviota hyväksytään.

| 31. | korostaa aikovansa seurata tarkkaan, onko ohjelmasuunnittelun hitaalla käynnistymisellä ja alhaisella käyttöasteella kielteinen vaikutus vuodeksi 2016 suunniteltuun monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistukseen. |
| --- | --- |

31.

korostaa aikovansa seurata tarkkaan, onko ohjelmasuunnittelun hitaalla käynnistymisellä ja alhaisella käyttöasteella kielteinen vaikutus vuodeksi 2016 suunniteltuun monivuotisen rahoituskehyksen välitarkistukseen.

EU:n talousarvion rakenteellinen alijäämä

| 32. | on huolestunut siitä, että kauden 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys tuo EU:n talousarvioon 52 miljardin euron rakenteellisen lisäalijäämän. Koska alue- ja paikallisyhteisöt ovat investoinneissaan suuresti riippuvaisia EU:n varoista, ne pitävät tätä hyvin vaarallisena suuntauksena, sillä komissio ei voi täyttää tehtyjä sitoumuksia ajallaan maksumäärärahojen puutteen vuoksi. Komitea toteaa, että tällaisen rakenteellisen alijäämän muodostaminen EU:n talousarvioon on vastoin perussopimuksen määräyksiä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 310 ja 323 artikla). |
| --- | --- |

32.

on huolestunut siitä, että kauden 2014–2020 monivuotinen rahoituskehys tuo EU:n talousarvioon 52 miljardin euron rakenteellisen lisäalijäämän. Koska alue- ja paikallisyhteisöt ovat investoinneissaan suuresti riippuvaisia EU:n varoista, ne pitävät tätä hyvin vaarallisena suuntauksena, sillä komissio ei voi täyttää tehtyjä sitoumuksia ajallaan maksumäärärahojen puutteen vuoksi. Komitea toteaa, että tällaisen rakenteellisen alijäämän muodostaminen EU:n talousarvioon on vastoin perussopimuksen määräyksiä (Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 310 ja 323 artikla).

| 33. | on hyvin hämmästynyt, että vaikka oletetaan, että kaksi vuoden 2013 lisätalousarviota hyväksytään, jolloin saadaan yhteensä 11,2 miljardia euroa lisää maksuja, vuoden 2013 lopussa odotetaan silti olevan noin 225 miljardia euroa maksamatta olevia määriä (5) vuosien 2007–2013 ohjelmista uudelle rahoituskaudelle, mikä vastaa noin 25 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärästä kaudelle 2014–2020 (908,4 miljardia euroa) ja on 1,6 kertaa EU:n vuotuisen talousarvion kokonaismäärä. |
| --- | --- |

33.

on hyvin hämmästynyt, että vaikka oletetaan, että kaksi vuoden 2013 lisätalousarviota hyväksytään, jolloin saadaan yhteensä 11,2 miljardia euroa lisää maksuja, vuoden 2013 lopussa odotetaan silti olevan noin 225 miljardia euroa maksamatta olevia määriä (5) vuosien 2007–2013 ohjelmista uudelle rahoituskaudelle, mikä vastaa noin 25 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen enimmäismäärästä kaudelle 2014–2020 (908,4 miljardia euroa) ja on 1,6 kertaa EU:n vuotuisen talousarvion kokonaismäärä.

| 34. | katsoo, että maksamatta olevien määrien suuruus on ristiriidassa Euroopan parlamentin neuvotteluissa esittämän poliittisen tavoitteen kanssa, joka koski uuden ohjelmakauden käynnistämistä puhtaalta pöydältä, ja varoittaa, että vuoden 2020 loppuun mennessä maksamatta olevia määriä tulee olemaan noin 277 miljardia euroa (6) ja että tämä vajaus, toisin sanoen rakenteellinen alijäämä, tulee kasvamaan monivuotisesta rahoituskehyksestä toiseen. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että maksamatta olevien määrien suuruus on ristiriidassa Euroopan parlamentin neuvotteluissa esittämän poliittisen tavoitteen kanssa, joka koski uuden ohjelmakauden käynnistämistä puhtaalta pöydältä, ja varoittaa, että vuoden 2020 loppuun mennessä maksamatta olevia määriä tulee olemaan noin 277 miljardia euroa (6) ja että tämä vajaus, toisin sanoen rakenteellinen alijäämä, tulee kasvamaan monivuotisesta rahoituskehyksestä toiseen.

| 35. | painottaa, että kaksi eniten maksamatta olevien määrien kokonaistasoon vaikuttavaa alaa ovat koheesiopolitiikka (kaksi kolmasosaa kokonaismäärästä) ja maaseudun kehittäminen, ja suosittaa, että etsitään ratkaisuja maksamatta olevien määrien kerääntymisen välttämiseksi vuosien mittaan. |
| --- | --- |

35.

painottaa, että kaksi eniten maksamatta olevien määrien kokonaistasoon vaikuttavaa alaa ovat koheesiopolitiikka (kaksi kolmasosaa kokonaismäärästä) ja maaseudun kehittäminen, ja suosittaa, että etsitään ratkaisuja maksamatta olevien määrien kerääntymisen välttämiseksi vuosien mittaan.

| 36. | tukee Euroopan parlamentin Euroopan komissiolle esittämää kehotusta antaa ”kuukausittain raportit rakennerahastoja, koheesiorahastoa, maaseudun kehittämisrahastoa ja kalatalousrahastoa koskevien jäsenvaltioiden maksuvaatimusten tilanteen kehityksestä (jaottelu jäsenvaltioittain ja rahastoittain)”. |
| --- | --- |

36.

tukee Euroopan parlamentin Euroopan komissiolle esittämää kehotusta antaa ”kuukausittain raportit rakennerahastoja, koheesiorahastoa, maaseudun kehittämisrahastoa ja kalatalousrahastoa koskevien jäsenvaltioiden maksuvaatimusten tilanteen kehityksestä (jaottelu jäsenvaltioittain ja rahastoittain)”.

| 37. | toteaa, että noin kolmasosa maksamatta olevien määrien kokonaissummasta (70,7 miljardia euroa) maksetaan vuonna 2014, mutta yhtyy Euroopan komission ilmaisemaan huoleen varainhoitovuosien 2015 ja 2016 osalta, ja toteaa, että vaikka vuonna 2014, joka on uuden monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi, maksumäärärahojen osalta on liikkumavaraa, koska uusien ohjelmien käynnistyminen vie aikaa (varsinkin yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien), joustovara pienenee vuosien myötä. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että noin kolmasosa maksamatta olevien määrien kokonaissummasta (70,7 miljardia euroa) maksetaan vuonna 2014, mutta yhtyy Euroopan komission ilmaisemaan huoleen varainhoitovuosien 2015 ja 2016 osalta, ja toteaa, että vaikka vuonna 2014, joka on uuden monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäinen täytäntöönpanovuosi, maksumäärärahojen osalta on liikkumavaraa, koska uusien ohjelmien käynnistyminen vie aikaa (varsinkin yhteisesti hallinnoitujen ohjelmien), joustovara pienenee vuosien myötä.

| 38. | painottaa tämän osalta monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn sopimuksen (7) joustomahdollisuuksien ja niin kutsutun ”maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran” (8) myönteistä vaikutusta. |
| --- | --- |

38.

painottaa tämän osalta monivuotisesta rahoituskehyksestä tehdyn sopimuksen (7) joustomahdollisuuksien ja niin kutsutun ”maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran” (8) myönteistä vaikutusta.

| 39. | on huolissaan, ettei komissio jätä liikkumavaraa vuodelle 2014, koska maksujen määrä on vahvistettu 136,1 miljardiin euroon, mikä merkitsee sitä, että komissiolla ei ole lisäliikkumavaraa vuodelle 2015 ja että rakenteellinen alijäämä uhkaa kasvaa edelleen, kun otetaan huomioon kauden 2014–2020 uusien ohjelmien käynnistyminen ja kaudelta 2007–2013 jäljelle jääneet kertymät (noin 155 miljardia euroa). |
| --- | --- |

39.

on huolissaan, ettei komissio jätä liikkumavaraa vuodelle 2014, koska maksujen määrä on vahvistettu 136,1 miljardiin euroon, mikä merkitsee sitä, että komissiolla ei ole lisäliikkumavaraa vuodelle 2015 ja että rakenteellinen alijäämä uhkaa kasvaa edelleen, kun otetaan huomioon kauden 2014–2020 uusien ohjelmien käynnistyminen ja kaudelta 2007–2013 jäljelle jääneet kertymät (noin 155 miljardia euroa).

| 40. | kiinnittää huomiota maksusitoumusten purkamista koskevan uuden n+3-säännön seurauksiin koheesiopolitiikan alalla, kun maksamatta olevat määrät kumuloituvat tulevina vuosina. Alueiden komitea suosittaa, että vuosina 2014–2016 ensisijaisiksi katsotaan vuosien 2007–2013 maksamatta olevat maksuvaatimukset (70 miljardia euroa vuosittain kolmen vuoden ajan), koska uuden ohjelmakauden maksupyyntöjä aletaan todennäköisesti esittää vuosina 2017–2018 (2014 + 3 vuotta ottaen huomioon ohjelmien käynnistysviivästykset vuonna 2014 monivuotista rahoituskehystä koskevan sopimuksen viivästymisen vuoksi). |
| --- | --- |

40.

kiinnittää huomiota maksusitoumusten purkamista koskevan uuden n+3-säännön seurauksiin koheesiopolitiikan alalla, kun maksamatta olevat määrät kumuloituvat tulevina vuosina. Alueiden komitea suosittaa, että vuosina 2014–2016 ensisijaisiksi katsotaan vuosien 2007–2013 maksamatta olevat maksuvaatimukset (70 miljardia euroa vuosittain kolmen vuoden ajan), koska uuden ohjelmakauden maksupyyntöjä aletaan todennäköisesti esittää vuosina 2017–2018 (2014 + 3 vuotta ottaen huomioon ohjelmien käynnistysviivästykset vuonna 2014 monivuotista rahoituskehystä koskevan sopimuksen viivästymisen vuoksi).

| 41. | katsoo, että maksujen viivästymistä ei voi hyväksyä, ja vaatii, että 60 päivän maksuajan on oltava sitova yhteisesti hallinnoiduissa ohjelmissa, että määräajasta poikkeamisesta olisi seurattava oikeudellinen tai taloudellinen seuraamus ja että keskitetysti hallinnoiduissa ohjelmissa (esim. seitsemänteen puiteohjelmaan ja tulevaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaan liittyvät hankkeet) jo käytössä olevaa taloudellista seuraamusta (korkoa) voitaisiin soveltaa myös muihin varoihin, kun maksumääräaikoja ei noudateta. Tämä on erityisen tärkeää maksua odottaville alue- ja paikallisyhteisöille. Alueiden komitea odottaakin, että tähän löydetään ratkaisu EU:n varainhoitoasetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että maksujen viivästymistä ei voi hyväksyä, ja vaatii, että 60 päivän maksuajan on oltava sitova yhteisesti hallinnoiduissa ohjelmissa, että määräajasta poikkeamisesta olisi seurattava oikeudellinen tai taloudellinen seuraamus ja että keskitetysti hallinnoiduissa ohjelmissa (esim. seitsemänteen puiteohjelmaan ja tulevaan Horisontti 2020 -puiteohjelmaan liittyvät hankkeet) jo käytössä olevaa taloudellista seuraamusta (korkoa) voitaisiin soveltaa myös muihin varoihin, kun maksumääräaikoja ei noudateta. Tämä on erityisen tärkeää maksua odottaville alue- ja paikallisyhteisöille. Alueiden komitea odottaakin, että tähän löydetään ratkaisu EU:n varainhoitoasetuksen seuraavan tarkistuksen yhteydessä.

| 42. | pahoittelee lisätalousarvioiden määrän kasvua täytäntöönpanovuoden aikana, mikä on seurausta siitä, että neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta maksutarpeet on arvioitu epärealistisen alhaisiksi. Vuonna 2013 on laadittu jo viisi lisätalousarvioesitystä, kun niitä vuonna 2010 laadittiin kymmenen. |
| --- | --- |

42.

pahoittelee lisätalousarvioiden määrän kasvua täytäntöönpanovuoden aikana, mikä on seurausta siitä, että neuvoston, komission ja Euroopan parlamentin vaatimuksesta maksutarpeet on arvioitu epärealistisen alhaisiksi. Vuonna 2013 on laadittu jo viisi lisätalousarvioesitystä, kun niitä vuonna 2010 laadittiin kymmenen.

| 43. | pyytää komissiota, parlamenttia ja neuvostoa kehittämään rakenteellisia ratkaisuja EU:n talousarvion rakenteellisen alijäämän poistamiseksi, jotta EU:n maksumäärärahojen alijäämä ei enää uhkaisi alue- ja paikallisyhteisöjen sidottuja tuloja. |
| --- | --- |

43.

pyytää komissiota, parlamenttia ja neuvostoa kehittämään rakenteellisia ratkaisuja EU:n talousarvion rakenteellisen alijäämän poistamiseksi, jotta EU:n maksumäärärahojen alijäämä ei enää uhkaisi alue- ja paikallisyhteisöjen sidottuja tuloja.

EU:n talousarvioesitys vuodelle 2014: alue- ja paikallisviranomaisten strategiset painopisteet

Eurooppa 2020 -strategia

| 44. | toteaa, että valtiotasoa alempien hallintotasojen julkiset investoinnit näyttävät keskittyvän keskeisiin painopistealoihin, jotka ovat ratkaisevassa asemassa Eurooppa 2020 -strategian menestyksen kannalta. Komitea toistaa pyyntönsä, että EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen talousarvioiden välisten synergioiden luomiselle annettaisiin enemmän poliittista painoarvoa, jotta voitaisiin keskittyä EU:n tasolla sovittuihin painopisteisiin. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että valtiotasoa alempien hallintotasojen julkiset investoinnit näyttävät keskittyvän keskeisiin painopistealoihin, jotka ovat ratkaisevassa asemassa Eurooppa 2020 -strategian menestyksen kannalta. Komitea toistaa pyyntönsä, että EU:n, jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen talousarvioiden välisten synergioiden luomiselle annettaisiin enemmän poliittista painoarvoa, jotta voitaisiin keskittyä EU:n tasolla sovittuihin painopisteisiin.

| 45. | on tyytyväinen komission aloitteeseen selvittää kaikki Eurooppa 2020 -strategian rahoittamiseen osoitetut julkiset menot, mutta on yllättynyt siitä, että perustaksi otetaan seitsemän lippulaivahanketta viiden yleistavoitteen (työllisyys, innovointi, koulutus, sosiaalinen osallistaminen sekä ilmasto/energia) sijaan. |
| --- | --- |

45.

on tyytyväinen komission aloitteeseen selvittää kaikki Eurooppa 2020 -strategian rahoittamiseen osoitetut julkiset menot, mutta on yllättynyt siitä, että perustaksi otetaan seitsemän lippulaivahanketta viiden yleistavoitteen (työllisyys, innovointi, koulutus, sosiaalinen osallistaminen sekä ilmasto/energia) sijaan.

| 46. | pahoittelee sitä, että yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 11 aihekohtaista tavoitetta ei mainita, vaikka Euroopan rakenne- ja investointirahastojen olisi keskityttävä niihin (9) Euroopan komission 14. maaliskuuta 2012 esittämän yhteisen strategiakehyksen mukaisesti. |
| --- | --- |

46.

pahoittelee sitä, että yhteisistä säännöksistä annetun asetuksen 11 aihekohtaista tavoitetta ei mainita, vaikka Euroopan rakenne- ja investointirahastojen olisi keskityttävä niihin (9) Euroopan komission 14. maaliskuuta 2012 esittämän yhteisen strategiakehyksen mukaisesti.

| 47. | toistaa joustavuutta koskevan vaatimuksensa alueiden ja kaupunkien alueellisten erityispiirteiden kunnioittamiseksi. |
| --- | --- |

47.

toistaa joustavuutta koskevan vaatimuksensa alueiden ja kaupunkien alueellisten erityispiirteiden kunnioittamiseksi.

| 48. | pahoittelee sitä, ettei vuoden 2014 EU:n talousarvion painopistealojen poliittisessa esittelyssä viitata talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Komitea pahoittelee myös sitä, ettei komissio ole ottanut huomioon Euroopan parlamentin pyyntöä antaa ”tosiseikkoihin pohjautuvia ja konkreettisia tietoja siitä, kuinka sen ehdottama unionin talousarvioesitys voi toimia moottorina ja katalysaattorina, tuottaa yhteisvaikutuksia ja täydentää alue- ja paikallistasolla ja kansallisella tasolla tehtyjä investointeja, jotta talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla asetetut ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa” (10). Komitea kehottaakin ottamaan monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti alueet ja erityisesti alueet, joilla on lainsäädäntävaltaa, mukaan talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon. |
| --- | --- |

48.

pahoittelee sitä, ettei vuoden 2014 EU:n talousarvion painopistealojen poliittisessa esittelyssä viitata talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon. Komitea pahoittelee myös sitä, ettei komissio ole ottanut huomioon Euroopan parlamentin pyyntöä antaa ”tosiseikkoihin pohjautuvia ja konkreettisia tietoja siitä, kuinka sen ehdottama unionin talousarvioesitys voi toimia moottorina ja katalysaattorina, tuottaa yhteisvaikutuksia ja täydentää alue- ja paikallistasolla ja kansallisella tasolla tehtyjä investointeja, jotta talouspolitiikan eurooppalaisella ohjausjaksolla asetetut ensisijaiset tavoitteet voidaan saavuttaa” (10). Komitea kehottaakin ottamaan monitasoisen hallinnon periaatteen mukaisesti alueet ja erityisesti alueet, joilla on lainsäädäntävaltaa, mukaan talouspolitiikan eurooppalaiseen ohjausjaksoon.

Nuorisotyöllisyysaloite

| 49. | kannattaa nuorisotyöllisyysaloitetta ja vaatii sen sisällyttämistä tuleviin kumppanuussopimuksiin. Komitea korostaa, että alueet ja paikallisyhteisöt on otettava täysimääräisesti mukaan kaikkien työllisyysaloitteiden täytäntöönpanoon, koska ne ovat parhaassa asemassa arvioimaan paikallisia työmarkkinoita ja räätälöimään nuorille suunnattuja ohjelmia ja koska monilla alueilla on myös täysimääräinen toimivalta tällä politiikan alalla. |
| --- | --- |

49.

kannattaa nuorisotyöllisyysaloitetta ja vaatii sen sisällyttämistä tuleviin kumppanuussopimuksiin. Komitea korostaa, että alueet ja paikallisyhteisöt on otettava täysimääräisesti mukaan kaikkien työllisyysaloitteiden täytäntöönpanoon, koska ne ovat parhaassa asemassa arvioimaan paikallisia työmarkkinoita ja räätälöimään nuorille suunnattuja ohjelmia ja koska monilla alueilla on myös täysimääräinen toimivalta tällä politiikan alalla.

| 50. | pahoittelee sitä, että nuorisotyöllisyysaloite on luotu muiden rahastojen rinnalle sen sijaan, että olisi hyödynnetty ESR:n kehystä, ja näin on lisätty edunsaajien hallinnollista taakkaa. |
| --- | --- |

50.

pahoittelee sitä, että nuorisotyöllisyysaloite on luotu muiden rahastojen rinnalle sen sijaan, että olisi hyödynnetty ESR:n kehystä, ja näin on lisätty edunsaajien hallinnollista taakkaa.

| 51. | panee merkille, että komissio ehdotti nuorisotyöllisyysaloitteen varojen osoittamista etupainotteisesti (6 miljardia euroa) (11) heti alkuun vuosina 2014–2015. Komitea ehdottaa, että etupainotteisuutta täydennetään asianmukaisilla toimenpiteillä (esim. valmiuksien kehittäminen) täytäntöönpanon nopeuttamiseksi, koska esitystä yleisistä säännöksistä annetuksi asetukseksi ja ESR-asetukseksi ei voida hyväksyä ennen monivuotista rahoituskehystä koskevaa asetusta, toisin sanoen vuoden 2013 loppua, mikä johtaa täytäntöönpanon viivästymiseen, ja koska nuorisotyöllisyysaloitteen käytännön täytäntöönpanoon ja varojen käyttöön jäsenvaltioiden/alueiden toimesta liittyy suurta epävarmuutta. Komitea kehottaa lisäksi muuttamaan monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 f artiklaa siten, että poistetaan uudelle, nuorisotyöllisyysaloitetta koskevalle budjettikohdalle asetettu 3 miljardin euron yläraja. Tämä on erityisen tärkeää, jotta vältetään yhteenkuuluvuuden kannalta ratkaisevan tärkeiden ohjelmien, kuten rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien tai Verkkojen Eurooppa -välineen osien, takapainottaminen vuoden 2016 jälkeiselle ajalle. |
| --- | --- |

51.

panee merkille, että komissio ehdotti nuorisotyöllisyysaloitteen varojen osoittamista etupainotteisesti (6 miljardia euroa) (11) heti alkuun vuosina 2014–2015. Komitea ehdottaa, että etupainotteisuutta täydennetään asianmukaisilla toimenpiteillä (esim. valmiuksien kehittäminen) täytäntöönpanon nopeuttamiseksi, koska esitystä yleisistä säännöksistä annetuksi asetukseksi ja ESR-asetukseksi ei voida hyväksyä ennen monivuotista rahoituskehystä koskevaa asetusta, toisin sanoen vuoden 2013 loppua, mikä johtaa täytäntöönpanon viivästymiseen, ja koska nuorisotyöllisyysaloitteen käytännön täytäntöönpanoon ja varojen käyttöön jäsenvaltioiden/alueiden toimesta liittyy suurta epävarmuutta. Komitea kehottaa lisäksi muuttamaan monivuotista rahoituskehystä koskevan asetuksen 9 f artiklaa siten, että poistetaan uudelle, nuorisotyöllisyysaloitetta koskevalle budjettikohdalle asetettu 3 miljardin euron yläraja. Tämä on erityisen tärkeää, jotta vältetään yhteenkuuluvuuden kannalta ratkaisevan tärkeiden ohjelmien, kuten rajat ylittävän yhteistyön ohjelmien tai Verkkojen Eurooppa -välineen osien, takapainottaminen vuoden 2016 jälkeiselle ajalle.

Määrärahaleikkaukset ratkaisevan tärkeissä ohjelmissa

| 52. | on erityisen huolissaan moniin sellaisiin budjettikohtiin tehdyistä leikkauksista, jotka ovat ratkaisevia talouden nopean elpymisen edellyttämien pitkän ajanjakson investointien toteuttamisessa. Tämä koskee erityisesti koheesiopolitiikkaa, maaseudun kehittämistä, COSME-ohjelmaa ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaa. |
| --- | --- |

52.

on erityisen huolissaan moniin sellaisiin budjettikohtiin tehdyistä leikkauksista, jotka ovat ratkaisevia talouden nopean elpymisen edellyttämien pitkän ajanjakson investointien toteuttamisessa. Tämä koskee erityisesti koheesiopolitiikkaa, maaseudun kehittämistä, COSME-ohjelmaa ja Horisontti 2020 -puiteohjelmaa.

| 53. | vaatii 27. kesäkuuta 2013 hyväksytyn neuvoston monivuotista rahoituskehystä koskevan neuvoston asetusehdotuksen 9 f artiklan mukaisesti maksusitoumusmäärärahojen etupainotteisuuden lisäämistä 200 miljoonaan euroon Horisontti 2020 -puiteohjelman, 150 miljoonaan euroon Erasmus-ohjelman ja 50 miljoonaan euroon COSME-ohjelman osalta vuosina 2014–2015. |
| --- | --- |

53.

vaatii 27. kesäkuuta 2013 hyväksytyn neuvoston monivuotista rahoituskehystä koskevan neuvoston asetusehdotuksen 9 f artiklan mukaisesti maksusitoumusmäärärahojen etupainotteisuuden lisäämistä 200 miljoonaan euroon Horisontti 2020 -puiteohjelman, 150 miljoonaan euroon Erasmus-ohjelman ja 50 miljoonaan euroon COSME-ohjelman osalta vuosina 2014–2015.

| 54. | ei ole yllättynyt siitä, että koheesiopolitiikan maksusitoumusmäärärahat vuodelle 2014 ovat minimaaliset, kun otetaan huomioon viivästykset (12), joita odotetaan kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien täytäntöönpanossa, mutta kehottaa jäsenvaltioita keskittymään toimenpideohjelmiin varojen ottamiseksi käyttöön jo vuonna 2014. |
| --- | --- |

54.

ei ole yllättynyt siitä, että koheesiopolitiikan maksusitoumusmäärärahat vuodelle 2014 ovat minimaaliset, kun otetaan huomioon viivästykset (12), joita odotetaan kumppanuussopimusten ja toimenpideohjelmien täytäntöönpanossa, mutta kehottaa jäsenvaltioita keskittymään toimenpideohjelmiin varojen ottamiseksi käyttöön jo vuonna 2014.

| 55. | pahoittelee vaaleilla valituille paikallisille ja alueellisille edustajille tarkoitettua Erasmus-ohjelmaa koskevan budjettikohdan poistamista otsakkeesta 1b (budjettikohta 13 03 77 11) ja kehottaa jatkamaan ohjelmaa AK:n aloitteesta saaman kokemuksen perusteella. |
| --- | --- |

55.

pahoittelee vaaleilla valituille paikallisille ja alueellisille edustajille tarkoitettua Erasmus-ohjelmaa koskevan budjettikohdan poistamista otsakkeesta 1b (budjettikohta 13 03 77 11) ja kehottaa jatkamaan ohjelmaa AK:n aloitteesta saaman kokemuksen perusteella.

| 56. | on tyytyväinen LIFE+ -ohjelman maksusitoumusmäärärahojen 10,3 prosentin korotukseen vuoteen 2013 verrattuna, mutta pitää maksumäärärahojen leikkausta (– 1,1 prosenttia) käsittämättömänä. |
| --- | --- |

56.

on tyytyväinen LIFE+ -ohjelman maksusitoumusmäärärahojen 10,3 prosentin korotukseen vuoteen 2013 verrattuna, mutta pitää maksumäärärahojen leikkausta (– 1,1 prosenttia) käsittämättömänä.

| 57. | on tyytyväinen merkittävään painotuksen siirtämiseen suorasta hallinnoinnista jaettuun hallinnointiin Euroopan meri- ja kalatalousrahastossa, vaikka tämä merkitseekin maksumäärien alentumista rahoituskauden alussa. |
| --- | --- |

57.

on tyytyväinen merkittävään painotuksen siirtämiseen suorasta hallinnoinnista jaettuun hallinnointiin Euroopan meri- ja kalatalousrahastossa, vaikka tämä merkitseekin maksumäärien alentumista rahoituskauden alussa.

| 58. | on tyytyväinen monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi 8 artiklaan sisällytettyyn säännökseen, jolla mahdollistetaan monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen, jotta vuonna 2014 käyttämättä jääneet rahamäärät voidaan siirtää seuraaville vuosille vastaavien menojen enimmäismääriä kasvattamalla, jos uudet säännöt tai yhteisesti hallinnoidut ohjelmat hyväksytään 1. tammikuuta 2014 jälkeen. |
| --- | --- |

58.

on tyytyväinen monivuotista rahoituskehystä koskevan ehdotuksen neuvoston asetukseksi 8 artiklaan sisällytettyyn säännökseen, jolla mahdollistetaan monivuotisen rahoituskehyksen tarkistaminen, jotta vuonna 2014 käyttämättä jääneet rahamäärät voidaan siirtää seuraaville vuosille vastaavien menojen enimmäismääriä kasvattamalla, jos uudet säännöt tai yhteisesti hallinnoidut ohjelmat hyväksytään 1. tammikuuta 2014 jälkeen.

Talousarvion joustavuus

| 59. | on tyytyväinen siihen, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ensimmäisestä pilarista aiotaan siirtää 351,9 miljoonaa euroa toiseen pilariin, ja toistaa vastustavansa tiukasti toisensuuntaisia siirtoja. |
| --- | --- |

59.

on tyytyväinen siihen, että yhteisen maatalouspolitiikan (YMP) ensimmäisestä pilarista aiotaan siirtää 351,9 miljoonaa euroa toiseen pilariin, ja toistaa vastustavansa tiukasti toisensuuntaisia siirtoja.

| 60. | painottaa, ettei Eurooppa-neuvoston kokouksessaan 7.–8. helmikuuta 2013 antamissa päätelmissä eikä 27. kesäkuuta 2013 annetussa monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi aseteta enimmäismäärää koheesiopolitiikalle, josta on sen sijaan tehty alaotsake. Komitea kyseenalaistaakin vuoden 2014 talousarvioesityksen lukuisat viittaukset enimmäismäärään (13) ja kannattaa sen sijaan tarvittaessa maksusitoumus-/maksumäärärahojen siirtoa otsakkeen 1 sisällä. |
| --- | --- |

60.

painottaa, ettei Eurooppa-neuvoston kokouksessaan 7.–8. helmikuuta 2013 antamissa päätelmissä eikä 27. kesäkuuta 2013 annetussa monivuotista rahoituskehystä koskevassa ehdotuksessa neuvoston asetukseksi aseteta enimmäismäärää koheesiopolitiikalle, josta on sen sijaan tehty alaotsake. Komitea kyseenalaistaakin vuoden 2014 talousarvioesityksen lukuisat viittaukset enimmäismäärään (13) ja kannattaa sen sijaan tarvittaessa maksusitoumus-/maksumäärärahojen siirtoa otsakkeen 1 sisällä.

| 61. | on tyytyväinen kasvua ja työllisyyttä koskevaan kokonaisliikkumavaraan, joka koostuu monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin (2014–2017) nähden jäävästä liikkumavarasta. Komitea arvostaa sitä, että näitä maksusitoumusmäärärahoja voidaan käyttää vuosiksi 2016–2020 vahvistettujen enimmäismäärien lisäksi (14), ja ehdottaa tämän ylimääräisen liikkumavaran käyttöä otsakkeessa 1b. |
| --- | --- |

61.

on tyytyväinen kasvua ja työllisyyttä koskevaan kokonaisliikkumavaraan, joka koostuu monivuotisen rahoituskehyksen maksusitoumusmäärärahojen enimmäismääriin (2014–2017) nähden jäävästä liikkumavarasta. Komitea arvostaa sitä, että näitä maksusitoumusmäärärahoja voidaan käyttää vuosiksi 2016–2020 vahvistettujen enimmäismäärien lisäksi (14), ja ehdottaa tämän ylimääräisen liikkumavaran käyttöä otsakkeessa 1b.

Bryssel 8 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Laskelma perustuu vuoden 2013 alkuperäisen talousarvion maksusitoumuksiin, ja siinä on huomioitu seuraavat tärkeät budjettikohdat: Euroopan sosiaalirahasto, maataloustuki, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahasto, Euroopan laajuinen liikenneverkko, Life+ -ohjelma, tutkimusohjelmat, kalatalousrahasto, Euroopan aluekehitysrahasto, koheesiorahasto, liittymistä valmisteleva tukiväline, elinikäistä oppimista koskeva ohjelma, Kulttuuri-ohjelma, Youth in Action -ohjelma, Media 2007 –ohjelma sekä eurooppalainen naapuruuden ja kumppanuuden väline.

1

(2)  RAL: ”reste à liquider” (englannin kielessä tavallisesti käytetty ranskankielinen ilmaisu), joka tarkoittaa maksamatta olevia maksupyyntöjä. Maksusitoumusten ja niitä koskevien maksumääräysten vuotuinen erotus vastaa kyseisen vuoden maksamatta olevia määriä.

2

(3)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteiseen strategiakehykseen kuuluvia Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä ja Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa ja koheesiorahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta

3

{SEC(2011) 1141 final} {SEC(2011) 1142 final}

(4)  Euroopan komissio on maininnut ristiriitaisen 16,2 miljardin euron luvun maksamatta olevista määristä vuodelta 2012, mutta nyt Euroopan komissio pitää kiinni tästä uudesta luvusta vuodelle 2013. Mainittu 11,2 miljardia euroa koskee kaikkia EU:n talousarvion budjettikohtia, joista otsakkeen 1b (koheesiopolitiikka) osuus on 9 miljardia euroa.

4

(5)  Euroopan komissio, Euroopan komission ennakkoarvio varainhoitovuodelle 2014 (Vuoden 2014 talousarvioesityksen valmistelu), SEC(2013) 370, kesäkuu 2013, Liite III – Maksupyynnöt, yleiskatsaus, s. 86.

5

(6)  277 miljardia euroa (Formula 2007–2013 ja aiemmilta kausilta, jotka maksetaan kaudella 2014–2020).

6

(7)  Ehdotus – neuvoston asetus vuosia 2014–2020 koskevan monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta, 27. kesäkuuta 2013, 3 a artikla.

7

(8)  ”Maksumäärärahojen kokonaisliikkumavaran” mukaan komissio mukauttaa vuodesta 2015 alkaen vuosittain maksumäärärahojen enimmäismäärää ylöspäin määrällä, joka vastaa suoritettujen maksujen ja monivuotisen rahoituskehyksen maksumäärärahojen vuoden n–1 (esim. 2014) enimmäismäärän välistä eroa.

8

(9)  Lambert van Nistelrooij, Constanze Angela Krehl – Mietintöluonnos ehdotuksesta Euroopan parlamentin ja neuvoston asetukseksi – – yleisistä säännöksistä, hyväksytty Euroopan parlamentin valiokunnassa 10. heinäkuuta, 9 artikla: Temaattiset tavoitteet: 1) tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja innovoinnin vahvistaminen, 2) tieto- ja viestintätekniikan käyttömahdollisuuksien, käytön ja laadun parantaminen, 3) pienten ja keskisuurten yritysten, maatalousalan ja kalastus- ja vesiviljelyalan kilpailukyvyn parantaminen, 4) vähähiiliseen talouteen siirtymisen tukeminen kaikilla aloilla, 5) ilmastonmuutokseen sopeutumisen, riskien ehkäisemisen ja riskinhallinnan edistäminen, 6) ympäristön laadun säilyttäminen, suojeleminen ja luonnonvarojen käytön tehokkuuden parantaminen, 7) pullonkaulojen poistaminen tärkeimmistä liikenneverkkoinfrastruktuureista ja puuttuvien yhteyksien luominen, 8) kestävien ja laadukkaiden työpaikkojen edistäminen ja työvoiman liikkuvuuden tukeminen, 9) sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden ja syrjinnän torjunta, 10) investoiminen koulutukseen, ammattitaidon hankkimiseen ja elinikäiseen oppimiseen, 11) viranomaisten ja julkisten toimijoiden institutionaalisten valmiuksien ja tehokkaan julkishallinnon edistäminen.

9

(10)  Euroopan parlamentin päätöslauselma 13. maaliskuuta 2013 vuoden 2014 talousarvion valmistelua koskevista yleisistä suuntaviivoista, pääluokka III – Komissio, kohta 22.

10

(11)  Sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston monivuotista rahoituskehystä koskevassa 27. kesäkuuta 2013 hyväksytyssä sopimuksessa hyväksytyn 2,143 miljardin euron erityismäärärahojen (9 f artikla) että ESR:n määrärahoista osoitettujen 3 miljardin euron aikaistettu maksaminen.

11

(12)  Vuonna 2006 yleisasetus julkaistiin virallisessa lehdessä heinäkuun lopussa, kun taas tällä kerralla sitä odotetaan julkaistavaksi aikaisintaan marras-joulukuussa, mikä merkitsee viiden tai kuuden kuukauden viivästystä aiempiin rahoituskausiin verrattuna (jotka nekin viivästyivät merkittävästi).

12

(13)  Ainoita sovittuja enimmäismääriä ovat otsakkeen 2 markkinoihin liittyvät menot ja suorat tuet ja otsakkeen 5 hallintomenot.

13

(14)  Ks. monivuotista rahoituskehystä koskevan neuvoston asetusehdotuksen 9 g artikla.

14

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/23 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/23

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Paikallis- ja alueviranomaisten näkemys liuskekaasun ja tiheän kaasun sekä liuskeöljyn ja tiheän öljyn (epätavanomaisten hiilivetyjen) hyödyntämisestä”

2013/C 356/05

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on EU:n ympäristökomissaarin kanssa samaa mieltä siitä, että toistaiseksi tehdyt tutkimukset osoittavat, että EU:n nykyisessä lainsäädännössä on useita epävarmuustekijöitä ja aukkoja. Komitea korostaa, että terveys- ja ympäristöriskeihin puuttuminen on äärimmäisen tärkeää, jos toimiala haluaa yleisön hyväksynnän, ja kehottaa Euroopan komissiota luomaan puitteet riskienhallinnalle ja asianomaisten EU:n säädösten puutteiden korjaamiselle. |
| --- | --- |

—

on EU:n ympäristökomissaarin kanssa samaa mieltä siitä, että toistaiseksi tehdyt tutkimukset osoittavat, että EU:n nykyisessä lainsäädännössä on useita epävarmuustekijöitä ja aukkoja. Komitea korostaa, että terveys- ja ympäristöriskeihin puuttuminen on äärimmäisen tärkeää, jos toimiala haluaa yleisön hyväksynnän, ja kehottaa Euroopan komissiota luomaan puitteet riskienhallinnalle ja asianomaisten EU:n säädösten puutteiden korjaamiselle.

| — | vaatii, että paikallis- ja alueviranomaisten päätöksiä kieltää, rajoittaa ja valvoa epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämiseen liittyvää kehittämistä tai toimintaa on kunnioitettava. Komitea painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla oikeus jättää herkät alueet (esim. suojellut juomavesialueet, kylät ja viljelymaat) epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen mahdollisten kehitystoimien ulkopuolelle. |
| --- | --- |

—

vaatii, että paikallis- ja alueviranomaisten päätöksiä kieltää, rajoittaa ja valvoa epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämiseen liittyvää kehittämistä tai toimintaa on kunnioitettava. Komitea painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla oikeus jättää herkät alueet (esim. suojellut juomavesialueet, kylät ja viljelymaat) epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen mahdollisten kehitystoimien ulkopuolelle.

| — | korostaa avoimuusperiaatteen keskeistä merkitystä sekä pitää erityisen tärkeänä ottaa asianomaiset väestöryhmät ja paikallis- ja alueviranomaiset mukaan päätöksentekoon tällä varovaisuutta vaativalla alalla. Komitea on huolissaan siitä, ettei näitä periaatteita ole tähän mennessä noudatettu asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

—

korostaa avoimuusperiaatteen keskeistä merkitystä sekä pitää erityisen tärkeänä ottaa asianomaiset väestöryhmät ja paikallis- ja alueviranomaiset mukaan päätöksentekoon tällä varovaisuutta vaativalla alalla. Komitea on huolissaan siitä, ettei näitä periaatteita ole tähän mennessä noudatettu asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

| — | kannattaa ehdotusta, jonka mukaan epätavanomaiset hiilivedyt sisällytetään tarkistetun ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin liitteeseen I, niin että kyseisistä hankkeista tehdään systemaattisesti ympäristövaikutusten arviointi. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laatia yhteiset ympäristöstandardit epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnälle ja hyödyntämiselle EU:ssa, jotta voidaan edistää johdonmukaista ja ymmärrettävää ympäristövaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

—

kannattaa ehdotusta, jonka mukaan epätavanomaiset hiilivedyt sisällytetään tarkistetun ympäristövaikutusten arviointia koskevan direktiivin liitteeseen I, niin että kyseisistä hankkeista tehdään systemaattisesti ympäristövaikutusten arviointi. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laatia yhteiset ympäristöstandardit epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnälle ja hyödyntämiselle EU:ssa, jotta voidaan edistää johdonmukaista ja ymmärrettävää ympäristövaikutusten arviointia.

| Esittelijä | Brian MEANEY (IE, AE), Claren kreivikunnanvaltuutettu ja Mid-Westin aluevaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | oma-aloitteinen lausunto |

Esittelijä

Brian MEANEY (IE, AE), Claren kreivikunnanvaltuutettu ja Mid-Westin aluevaltuutettu

Viiteasiakirja

oma-aloitteinen lausunto

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | myöntää, että Eurooppa tarvitsee kohtuuhintaisia, hiilineutraaleja, kestävyysperiaatteiden mukaisia, maailmanlaajuisesti kilpailukykyisiä ja varmoja energialähteitä. Tämä on merkittävä haaste Euroopan unionille. Jäsenvaltioiden onkin pyrittävä tutkimaan kaikkia vaihtoehtoja, mikä herättänyt suurta kiinnostusta epätavanomaisia hiilivetyjä kohtaan. Kiinnostus on kehittynyt tilanteessa, jossa EU:lta puuttuu vielä yhtäpitävä ja koordinoitu sääntelykehys. Komitea muistuttaa kuitenkin, että sekä ilmastonmuutosta että pitkäaikaista energiahuoltoa ajatelleen epätavanomaiset hiilivedyt eivät tarjoa kestäväpohjaista vaihtoehtoa ja että niihin liittyy suuria riskejä. |
| --- | --- |

1.

myöntää, että Eurooppa tarvitsee kohtuuhintaisia, hiilineutraaleja, kestävyysperiaatteiden mukaisia, maailmanlaajuisesti kilpailukykyisiä ja varmoja energialähteitä. Tämä on merkittävä haaste Euroopan unionille. Jäsenvaltioiden onkin pyrittävä tutkimaan kaikkia vaihtoehtoja, mikä herättänyt suurta kiinnostusta epätavanomaisia hiilivetyjä kohtaan. Kiinnostus on kehittynyt tilanteessa, jossa EU:lta puuttuu vielä yhtäpitävä ja koordinoitu sääntelykehys. Komitea muistuttaa kuitenkin, että sekä ilmastonmuutosta että pitkäaikaista energiahuoltoa ajatelleen epätavanomaiset hiilivedyt eivät tarjoa kestäväpohjaista vaihtoehtoa ja että niihin liittyy suuria riskejä.

| 2. | toteaa, että suuria määriä liukastevettä tarvitsevan, epätavanomaisten hiilivetyjen poraamisessa käytettävän horisontaalisen hydraulisen murtamisen (epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntäminen) ympäristö- ja terveysriskit ovat suuret. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että suuria määriä liukastevettä tarvitsevan, epätavanomaisten hiilivetyjen poraamisessa käytettävän horisontaalisen hydraulisen murtamisen (epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntäminen) ympäristö- ja terveysriskit ovat suuret.

| 3. | tähdentää olevan tarpeen, että Euroopan komissio antaa voimakkaan poliittisen vastauksen, ja kehottaa Euroopan komissiota vaatimaan, että jäsenvaltiot tarjoavat toimivaltaisille alue- ja paikallisviranomaisille riittävät resurssit, jotta ne voivat hoitaa asianmukaisesti sääntely- ja valvontaroolinsa ja täyttää vastuunsa erityisesti sosiaali- ja ympäristöasioissa sekä kaikkien luonnonvarojen hyvässä hallinnoinnissa sen mukaan, millainen toimivalta niillä on eri puolilla EU:ta. |
| --- | --- |

3.

tähdentää olevan tarpeen, että Euroopan komissio antaa voimakkaan poliittisen vastauksen, ja kehottaa Euroopan komissiota vaatimaan, että jäsenvaltiot tarjoavat toimivaltaisille alue- ja paikallisviranomaisille riittävät resurssit, jotta ne voivat hoitaa asianmukaisesti sääntely- ja valvontaroolinsa ja täyttää vastuunsa erityisesti sosiaali- ja ympäristöasioissa sekä kaikkien luonnonvarojen hyvässä hallinnoinnissa sen mukaan, millainen toimivalta niillä on eri puolilla EU:ta.

| 4. | korostaa, että mahdollisuus siirtyä kokonaan uusiutuviin energiamuotoihin on pidettävä selkeästi mielessä ja ettei uusiutuviin energiamuotoihin siirtymisessä tarvittavaa huomiota ja varoja saa ohjata epätavanomaisiin tai muihin energiamuotoihin. Komitea on tietoinen merkityksestä, joka epätavanomaisilla hiilivedyillä saattaa olla välivaiheessa siirryttäessä fossiilisista polttoaineista uusiutuviin energialähteisiin. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että mahdollisuus siirtyä kokonaan uusiutuviin energiamuotoihin on pidettävä selkeästi mielessä ja ettei uusiutuviin energiamuotoihin siirtymisessä tarvittavaa huomiota ja varoja saa ohjata epätavanomaisiin tai muihin energiamuotoihin. Komitea on tietoinen merkityksestä, joka epätavanomaisilla hiilivedyillä saattaa olla välivaiheessa siirryttäessä fossiilisista polttoaineista uusiutuviin energialähteisiin.

A.   
  Yleisperiaatteet

| 5. | huomauttaa, että Lissabonin sopimuksen (2009, 194 artikla) mukaan jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus määritellä energiavarojensa hyödyntämisen ehdot, valinnat eri energialähteiden välillä ja energianhuollon yleinen rakenne. Näin ollen liuskekaasuun suhtaudutaan hyvin eri tavoin eri puolilla EU:ta. AK esittää, että paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet, vastuut, mielipiteet ja näkemykset olisi tunnustettava ja että kaikkien, erityisesti Euroopan komission, tulisi kunnioittaa niitä ja ottaa ne huomioon laadittaessa ehdotuksia epätavanomaisten hiilivetyjen turvallisen ja varman hyödyntämisen mahdollistamiseksi paikallisia luonnonvaroja kunnioittaen. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että Lissabonin sopimuksen (2009, 194 artikla) mukaan jokaisella jäsenvaltiolla on oikeus määritellä energiavarojensa hyödyntämisen ehdot, valinnat eri energialähteiden välillä ja energianhuollon yleinen rakenne. Näin ollen liuskekaasuun suhtaudutaan hyvin eri tavoin eri puolilla EU:ta. AK esittää, että paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuudet, vastuut, mielipiteet ja näkemykset olisi tunnustettava ja että kaikkien, erityisesti Euroopan komission, tulisi kunnioittaa niitä ja ottaa ne huomioon laadittaessa ehdotuksia epätavanomaisten hiilivetyjen turvallisen ja varman hyödyntämisen mahdollistamiseksi paikallisia luonnonvaroja kunnioittaen.

| 6. | vaatii, että paikallis- ja alueviranomaisten päätöksiä kieltää, rajoittaa ja valvoa epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämiseen liittyvää kehittämistä tai toimintaa on kunnioitettava, kun otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivalta, erityinen paikallistuntemus ja resurssien niukkuus sekä epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen moninaiset ja merkittävät vaikutukset ja riskit. Komitea painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla oikeus jättää herkät alueet (esim. suojellut juomavesialueet, kylät ja viljelymaat) epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen mahdollisten kehitystoimien ulkopuolelle. Sama koskee tapauksia, joissa viranomaisten ei olisi näiden toimien takia mahdollista saavuttaa kasvihuonekaasupäästöjä koskevia vähennystavoitteitaan. Lisäksi tulisi vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten itsenäisyyttä päättää epätavanomaisten hiilivetyjen käyttöönottoon tähtäävän toiminnan kieltämisestä alueellaan. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että esimerkiksi Bulgariassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Sveitsin Fribourgin kantonissa ja Espanjan Kantabrian alueella on päätetty kieltää epätavanomaisten hiilivetyjen tuotanto. |
| --- | --- |

6.

vaatii, että paikallis- ja alueviranomaisten päätöksiä kieltää, rajoittaa ja valvoa epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämiseen liittyvää kehittämistä tai toimintaa on kunnioitettava, kun otetaan huomioon paikallis- ja alueviranomaisten toimivalta, erityinen paikallistuntemus ja resurssien niukkuus sekä epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen moninaiset ja merkittävät vaikutukset ja riskit. Komitea painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla tulisi olla oikeus jättää herkät alueet (esim. suojellut juomavesialueet, kylät ja viljelymaat) epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen mahdollisten kehitystoimien ulkopuolelle. Sama koskee tapauksia, joissa viranomaisten ei olisi näiden toimien takia mahdollista saavuttaa kasvihuonekaasupäästöjä koskevia vähennystavoitteitaan. Lisäksi tulisi vahvistaa paikallis- ja alueviranomaisten itsenäisyyttä päättää epätavanomaisten hiilivetyjen käyttöönottoon tähtäävän toiminnan kieltämisestä alueellaan. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että esimerkiksi Bulgariassa, Ranskassa, Luxemburgissa, Sveitsin Fribourgin kantonissa ja Espanjan Kantabrian alueella on päätetty kieltää epätavanomaisten hiilivetyjen tuotanto.

| 7. | on EP:n kanssa samaa mieltä siitä, että toimialalle annetut nykyiset vapaaehtoiset ohjeet – kuten GRI-ohjeisto (Global Reporting Initiative), YK:n Global Compact -aloite ja OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille –, joiden mukaan yritysten tulee korjata kaivosteollisuustoiminnan kielteiset sosiaaliset ja ympäristövaikutukset, ovat riittämättömiä hillitsemään kaivostoiminnan negatiivisia vaikutuksia. |
| --- | --- |

7.

on EP:n kanssa samaa mieltä siitä, että toimialalle annetut nykyiset vapaaehtoiset ohjeet – kuten GRI-ohjeisto (Global Reporting Initiative), YK:n Global Compact -aloite ja OECD:n toimintaohjeet monikansallisille yrityksille –, joiden mukaan yritysten tulee korjata kaivosteollisuustoiminnan kielteiset sosiaaliset ja ympäristövaikutukset, ovat riittämättömiä hillitsemään kaivostoiminnan negatiivisia vaikutuksia.

| 8. | on EU:n ympäristökomissaarin kanssa samaa mieltä siitä, että toistaiseksi tehdyt tutkimukset osoittavat, että EU:n nykyisessä lainsäädännössä on useita epävarmuustekijöitä ja aukkoja. Komitea korostaa, että terveys- ja ympäristöriskeihin puuttuminen on äärimmäisen tärkeää, jos toimiala haluaa yleisön hyväksynnän, ja kehottaa Euroopan komissiota luomaan puitteet riskienhallinnalle ja asianomaisten EU:n säädösten puutteiden korjaamiselle. |
| --- | --- |

8.

on EU:n ympäristökomissaarin kanssa samaa mieltä siitä, että toistaiseksi tehdyt tutkimukset osoittavat, että EU:n nykyisessä lainsäädännössä on useita epävarmuustekijöitä ja aukkoja. Komitea korostaa, että terveys- ja ympäristöriskeihin puuttuminen on äärimmäisen tärkeää, jos toimiala haluaa yleisön hyväksynnän, ja kehottaa Euroopan komissiota luomaan puitteet riskienhallinnalle ja asianomaisten EU:n säädösten puutteiden korjaamiselle.

| 9. | pyytää komissiota harkitsemaan mahdollisuutta, että jäsenvaltioita pyydetään rajoittamaan epätavanomaisten hiilivetyjen käyttöönoton kehittämistä siihen asti, kunnes sääntelyn aukot on korjattu asianomaisissa EU:n direktiiveissä. |
| --- | --- |

9.

pyytää komissiota harkitsemaan mahdollisuutta, että jäsenvaltioita pyydetään rajoittamaan epätavanomaisten hiilivetyjen käyttöönoton kehittämistä siihen asti, kunnes sääntelyn aukot on korjattu asianomaisissa EU:n direktiiveissä.

| 10. | katsoo, että vaikka jäsenvaltioilla on oikeus hyödyntää energialähteitään, epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisessä tulisi varmistaa reilut ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla unionissa täysin unionin ympäristönsuojelu- ja kansanterveyslainsäädännön soveltuvien osien mukaisesti. Tarvitaan selkeä ja laillisesti sitova EU:n sääntelykehys, mieluiten direktiivi, epätavanomaisten hiilivetyjen etsintää ja hyödyntämistä varten, jotta voidaan antaa asianmukaiset takeet liuskekaasutoimintojen ympäristöriskejä ja ihmisten terveyteen kohdistuvia riskejä vastaan. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että vaikka jäsenvaltioilla on oikeus hyödyntää energialähteitään, epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisessä tulisi varmistaa reilut ja tasapuoliset toimintaedellytykset kaikkialla unionissa täysin unionin ympäristönsuojelu- ja kansanterveyslainsäädännön soveltuvien osien mukaisesti. Tarvitaan selkeä ja laillisesti sitova EU:n sääntelykehys, mieluiten direktiivi, epätavanomaisten hiilivetyjen etsintää ja hyödyntämistä varten, jotta voidaan antaa asianmukaiset takeet liuskekaasutoimintojen ympäristöriskejä ja ihmisten terveyteen kohdistuvia riskejä vastaan.

| 11. | katsoo, että EU:n ympäristöpolitiikan ennalta varautumisen periaatetta tulisi soveltaa johdonmukaisesti kaikkialla EU:ssa ja että ympäristövaikutusten arvioinnin tulisi olla pakollista riippumatta epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnän ja hyödyntämisen mittakaavasta ottaen huomioon taloudelliset intressit sekä tarpeen turvata energiahuolto ja varmistaa tuki kestävälle kehitykselle. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että EU:n ympäristöpolitiikan ennalta varautumisen periaatetta tulisi soveltaa johdonmukaisesti kaikkialla EU:ssa ja että ympäristövaikutusten arvioinnin tulisi olla pakollista riippumatta epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnän ja hyödyntämisen mittakaavasta ottaen huomioon taloudelliset intressit sekä tarpeen turvata energiahuolto ja varmistaa tuki kestävälle kehitykselle.

| 12. | korostaa, että epätavanomaisten hiilivetyjen hyötykäytön jokaisesta kehittämishankkeesta tulisi tehdä pakollinen elinkaarianalyysi ennen toimiluvan myöntämistä. Tämän tulisi olla epätavanomaisten hiilivetyjen etsintää ja hyödyntämistä koskevan uuden EU-direktiivin kulmakivi. |
| --- | --- |

12.

korostaa, että epätavanomaisten hiilivetyjen hyötykäytön jokaisesta kehittämishankkeesta tulisi tehdä pakollinen elinkaarianalyysi ennen toimiluvan myöntämistä. Tämän tulisi olla epätavanomaisten hiilivetyjen etsintää ja hyödyntämistä koskevan uuden EU-direktiivin kulmakivi.

| 13. | korostaa avoimuusperiaatteen keskeistä merkitystä sekä pitää erityisen tärkeänä ottaa asianomaiset väestöryhmät ja paikallis- ja alueviranomaiset mukaan päätöksentekoon tällä varovaisuutta vaativalla alalla. Komitea on huolissaan siitä, ettei näitä periaatteita ole tähän mennessä noudatettu asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

13.

korostaa avoimuusperiaatteen keskeistä merkitystä sekä pitää erityisen tärkeänä ottaa asianomaiset väestöryhmät ja paikallis- ja alueviranomaiset mukaan päätöksentekoon tällä varovaisuutta vaativalla alalla. Komitea on huolissaan siitä, ettei näitä periaatteita ole tähän mennessä noudatettu asianmukaisesti kaikissa jäsenvaltioissa.

B.   
  Yleistä

| 14. | on tietoinen liuskekaasun teknisistä ja taloudellisista rajoituksista EU:ssa, vaikka viimeaikainen teknologinen kehitys on käynnistänyt nopeasti epätavanomaisten hiilivetyjen kaupallisen tuotannon eräissä osissa maailmaa, erityisesti Yhdysvalloissa, missä liuskekaasua pidetään mullistavana löytönä. Euroopassa ollaan yhä paremmin tietoisia siitä, että Yhdysvalloissa koetun kaltainen buumi on hyvin epätodennäköinen Euroopassa (1). Euroopan epätavanomaisilla hiilivetyvaroilla voidaan korkeintaan kompensoida perinteisen kaasuntuotannon vähentymistä. Rajoitteina ovat osittain erilainen geologia (2), lainsäädäntö ja myös suurempi väestöntiheys. Komitea toteaa, että alalla on tehtävä vielä perusteellisia arviointeja. |
| --- | --- |

14.

on tietoinen liuskekaasun teknisistä ja taloudellisista rajoituksista EU:ssa, vaikka viimeaikainen teknologinen kehitys on käynnistänyt nopeasti epätavanomaisten hiilivetyjen kaupallisen tuotannon eräissä osissa maailmaa, erityisesti Yhdysvalloissa, missä liuskekaasua pidetään mullistavana löytönä. Euroopassa ollaan yhä paremmin tietoisia siitä, että Yhdysvalloissa koetun kaltainen buumi on hyvin epätodennäköinen Euroopassa (1). Euroopan epätavanomaisilla hiilivetyvaroilla voidaan korkeintaan kompensoida perinteisen kaasuntuotannon vähentymistä. Rajoitteina ovat osittain erilainen geologia (2), lainsäädäntö ja myös suurempi väestöntiheys. Komitea toteaa, että alalla on tehtävä vielä perusteellisia arviointeja.

| 15. | toteaa lisäksi, että epätavanomaisen hiilivedyn talteenottopaikat ehtyvät paljon tavanomaisen hiilivedyn talteenottopaikkoja nopeammin, mikä edellyttää useampia porauskertoja, joista seuraa tuotantokustannusten kasvaminen. Komitea toteaa kuitenkin, että epätavanomaisten hiilivetyjen tuotannossa hyödynnetään nykyaikaista tekniikkaa, esim. poraamista vaakatasossa ja usean porauskaivon alustoja (jolloin yhtä ja samaa alustaa hyödynnetään usean kaivon poraamiseen). Näin saatetaan supistaa ympäristöön ja lähiseutuun kohdistuvia vaikutuksia. |
| --- | --- |

15.

toteaa lisäksi, että epätavanomaisen hiilivedyn talteenottopaikat ehtyvät paljon tavanomaisen hiilivedyn talteenottopaikkoja nopeammin, mikä edellyttää useampia porauskertoja, joista seuraa tuotantokustannusten kasvaminen. Komitea toteaa kuitenkin, että epätavanomaisten hiilivetyjen tuotannossa hyödynnetään nykyaikaista tekniikkaa, esim. poraamista vaakatasossa ja usean porauskaivon alustoja (jolloin yhtä ja samaa alustaa hyödynnetään usean kaivon poraamiseen). Näin saatetaan supistaa ympäristöön ja lähiseutuun kohdistuvia vaikutuksia.

| 16. | katsoo, että nykyisillä kaasun hinnoilla liuskekaasun potentiaali on liian pieni, jotta se voisi vaikuttaa merkittävästi Euroopan kaasuntoimitustilanteeseen. Vaikka liuskekaasuesiintymien hyödyntämistä kehitettäisiin nopeasti Euroopassa, se lisäisi Euroopan kaasunsaantia parhaimmillaankin vain yksinumeroisen prosenttiosuuden verran. Se ei käännä nykyistä suuntausta, jossa oma tuotanto vähenee ja riippuvaisuus tuonnista kasvaa (3). Komitea toteaa, että alalla on tehtävä lisäarviointeja. |
| --- | --- |

16.

katsoo, että nykyisillä kaasun hinnoilla liuskekaasun potentiaali on liian pieni, jotta se voisi vaikuttaa merkittävästi Euroopan kaasuntoimitustilanteeseen. Vaikka liuskekaasuesiintymien hyödyntämistä kehitettäisiin nopeasti Euroopassa, se lisäisi Euroopan kaasunsaantia parhaimmillaankin vain yksinumeroisen prosenttiosuuden verran. Se ei käännä nykyistä suuntausta, jossa oma tuotanto vähenee ja riippuvaisuus tuonnista kasvaa (3). Komitea toteaa, että alalla on tehtävä lisäarviointeja.

| 17. | on tietoinen, että erittäin salliva lainsäädäntö on saattanut olla yksi liuskekaasun taloudellisen elinkelpoisuuden ennakkoehdoista, sillä liuskekaasun vapauttaminen monien ympäristönsuojelulakien noudattamisesta on ollut eräs Yhdysvaltojen liuskekaasubuumin taustatekijöistä. Esimerkiksi murtamisessa käytettävien lisäaineiden tarkkaa koostumusta suojaa patenttilaki, joten sitä ei tarvitse ilmoittaa. Komitea korostaakin erityisesti sitä, että Euroopan unionissa toteutettavissa vastaavissa hankkeissa olisi ehdottomasti vaadittava, että lupahakemuksissa ilmoitetaan kaikki käytettävät kemialliset aineet ja niiden osuus murtamisessa käytettävissä nesteissä. |
| --- | --- |

17.

on tietoinen, että erittäin salliva lainsäädäntö on saattanut olla yksi liuskekaasun taloudellisen elinkelpoisuuden ennakkoehdoista, sillä liuskekaasun vapauttaminen monien ympäristönsuojelulakien noudattamisesta on ollut eräs Yhdysvaltojen liuskekaasubuumin taustatekijöistä. Esimerkiksi murtamisessa käytettävien lisäaineiden tarkkaa koostumusta suojaa patenttilaki, joten sitä ei tarvitse ilmoittaa. Komitea korostaakin erityisesti sitä, että Euroopan unionissa toteutettavissa vastaavissa hankkeissa olisi ehdottomasti vaadittava, että lupahakemuksissa ilmoitetaan kaikki käytettävät kemialliset aineet ja niiden osuus murtamisessa käytettävissä nesteissä.

| 18. | huomauttaa, että porauksen yhteydessä liuskekaasun ja tiheän öljyn tuotanto vaatii väistämättä paljon maata ja tilaa ja mahdollisesti uhkaa vakaalla pohjalla olevia taajamien tai maaseutujen asutuksia ja luonnollisia elinympäristöjä, sillä tarvitaan porausalustoja, pysäköinti- ja liikennealueita kuorma-autoille, laitteistoa, laitoksia kaasunjalostusta ja kuljettamista varten sekä kulkuväyliä. Osoitettuja ja mahdollisia merkittäviä vaikutuksia ovat ilmaan joutuvat epäpuhtauspäästöt, pohjaveden pilaantuminen purkautumista tai vuodoista johtuvien hallitsemattomien kaasu- tai nestevirtojen vuoksi, murtamiseen käytetyn nesteen vuotaminen ja hallitsemattomat jätevesipäästöt. Murtamisessa käytettävät nesteet sisältävät vaarallisia aineita, ja takaisinvirtaus sisältää lisäksi esiintymästä peräisin olevia raskasmetalleja ja radioaktiivisia aineita. Liuskekaasun poraaminen on suuri riski ihmisten terveydelle (4) ja ympäristölle. Riski on suurempi kuin muiden fossiilisten polttoaineiden kohdalla, koska porauksia tehdään samaa tuotantomäärää kohden enemmän (5). |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että porauksen yhteydessä liuskekaasun ja tiheän öljyn tuotanto vaatii väistämättä paljon maata ja tilaa ja mahdollisesti uhkaa vakaalla pohjalla olevia taajamien tai maaseutujen asutuksia ja luonnollisia elinympäristöjä, sillä tarvitaan porausalustoja, pysäköinti- ja liikennealueita kuorma-autoille, laitteistoa, laitoksia kaasunjalostusta ja kuljettamista varten sekä kulkuväyliä. Osoitettuja ja mahdollisia merkittäviä vaikutuksia ovat ilmaan joutuvat epäpuhtauspäästöt, pohjaveden pilaantuminen purkautumista tai vuodoista johtuvien hallitsemattomien kaasu- tai nestevirtojen vuoksi, murtamiseen käytetyn nesteen vuotaminen ja hallitsemattomat jätevesipäästöt. Murtamisessa käytettävät nesteet sisältävät vaarallisia aineita, ja takaisinvirtaus sisältää lisäksi esiintymästä peräisin olevia raskasmetalleja ja radioaktiivisia aineita. Liuskekaasun poraaminen on suuri riski ihmisten terveydelle (4) ja ympäristölle. Riski on suurempi kuin muiden fossiilisten polttoaineiden kohdalla, koska porauksia tehdään samaa tuotantomäärää kohden enemmän (5).

| 19. | on huolissaan siitä, että Euroopan nykyisissä kaivoslaeissa ja kaivostoimintaan liittyvissä määräyksissä ei oteta huomioon epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen erityispiirteitä. Kaivostoimintaa säännellään hyvin eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Monissa tapauksissa kaivostoiminnan oikeudet menevät kansalaisten oikeuksien edelle, ja paikallisilla poliittisilla päättäjillä ei ole useinkaan vaikutusvaltaa mahdollisiin hankkeisiin tai kaivoksiin, koska luvan myöntäjinä ovat valtiovalta ja sen viranomaiset. Komitea huomauttaa myös, että – toisin kuin Yhdysvalloissa – maanomistajilla Euroopassa ei yleensä ole automaattista omistusoikeutta maaperän luonnonvaroihin, joten he eivät myöskään hyödy kaikissa tapauksissa niiden tuotannosta. |
| --- | --- |

19.

on huolissaan siitä, että Euroopan nykyisissä kaivoslaeissa ja kaivostoimintaan liittyvissä määräyksissä ei oteta huomioon epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen erityispiirteitä. Kaivostoimintaa säännellään hyvin eri tavoin eri jäsenvaltioissa. Monissa tapauksissa kaivostoiminnan oikeudet menevät kansalaisten oikeuksien edelle, ja paikallisilla poliittisilla päättäjillä ei ole useinkaan vaikutusvaltaa mahdollisiin hankkeisiin tai kaivoksiin, koska luvan myöntäjinä ovat valtiovalta ja sen viranomaiset. Komitea huomauttaa myös, että – toisin kuin Yhdysvalloissa – maanomistajilla Euroopassa ei yleensä ole automaattista omistusoikeutta maaperän luonnonvaroihin, joten he eivät myöskään hyödy kaikissa tapauksissa niiden tuotannosta.

| 20. | kehottaa arvioimaan asianmukaisesti epätavanomaisen kaasun todellisen potentiaalin EU:ssa – näkökohta, joka voi olla ratkaisevan tärkeä mitä tahansa mahdollisesti toteutettavia energiasuunnitelmia ja/tai -politiikkoja ajatellen – siirtymäresurssina pyrittäessä lisäämään uusiutuvien energialähteiden prosenttiosuutta EU:ssa energia-alan etenemissuunnitelman 2050 kaltaisten Euroopan energia-alan tulevaisuutta koskevien suuntaa-antavien asiakirjojen mukaisesti. Tämän arvioinnin avulla tulisi pystyä myös tarkastelemaan sitä, mitä mahdollisuuksia voi avautua paikallisten energialähteiden järjestelmällisempään hyödyntämiseen. Näiden suunnitelmien ja politiikkojen yhtenä tavoitteena tulee olla pyrkimys taata, että siirtyminen tulevaisuuden energialähteisiin, jotka ovat taloudellisesti kilpailukykyisiä ja joiden hiilijalanjälki on mahdollisimman pieni, tapahtuu siten, että EU:sta tulee kilpailukykyinen muihin geopoliittisiin alueisiin verrattuna. Sen lisäksi, että liuskekaasu aiheuttaa ennakoimattomia riskejä ympäristölle, ilmastolle ja ihmisten terveydelle, se voi myös vaarantaa uusiutuvien energioiden kehittämisen ja ajaa Euroopan yhä suurempaan riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista. Liuskekaasu – samoin kuin hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – ei voi olla itsessään kansalaisten tarpeista erillinen poliittinen päämäärä, eikä sitä pitäisi edistää ympäristöystävällisenä vaihtoehtona Euroopan energia-alan tulevaisuutta silmällä pitäen. Kun otetaan huomioon liuskekaasun suuri hiili-intensiteetti, sen levinneisyys ja tarvittavat investoinnit, on selvitettävä, miten liuskekaasu voisi olla siirtymävaiheen polttoaine. Yhdysvaltojen lisääntyneen liuskekaasuntuotannon johdosta laskevan kaasun hinnan vaikutukset saattavat vaarantaa vähähiilisten vaihtoehtojen elinkelpoisuuden ja aiheuttaa paineita valtioiden tukijärjestelmille. |
| --- | --- |

20.

kehottaa arvioimaan asianmukaisesti epätavanomaisen kaasun todellisen potentiaalin EU:ssa – näkökohta, joka voi olla ratkaisevan tärkeä mitä tahansa mahdollisesti toteutettavia energiasuunnitelmia ja/tai -politiikkoja ajatellen – siirtymäresurssina pyrittäessä lisäämään uusiutuvien energialähteiden prosenttiosuutta EU:ssa energia-alan etenemissuunnitelman 2050 kaltaisten Euroopan energia-alan tulevaisuutta koskevien suuntaa-antavien asiakirjojen mukaisesti. Tämän arvioinnin avulla tulisi pystyä myös tarkastelemaan sitä, mitä mahdollisuuksia voi avautua paikallisten energialähteiden järjestelmällisempään hyödyntämiseen. Näiden suunnitelmien ja politiikkojen yhtenä tavoitteena tulee olla pyrkimys taata, että siirtyminen tulevaisuuden energialähteisiin, jotka ovat taloudellisesti kilpailukykyisiä ja joiden hiilijalanjälki on mahdollisimman pieni, tapahtuu siten, että EU:sta tulee kilpailukykyinen muihin geopoliittisiin alueisiin verrattuna. Sen lisäksi, että liuskekaasu aiheuttaa ennakoimattomia riskejä ympäristölle, ilmastolle ja ihmisten terveydelle, se voi myös vaarantaa uusiutuvien energioiden kehittämisen ja ajaa Euroopan yhä suurempaan riippuvuuteen fossiilisista polttoaineista. Liuskekaasu – samoin kuin hiilidioksidin talteenotto ja varastointi – ei voi olla itsessään kansalaisten tarpeista erillinen poliittinen päämäärä, eikä sitä pitäisi edistää ympäristöystävällisenä vaihtoehtona Euroopan energia-alan tulevaisuutta silmällä pitäen. Kun otetaan huomioon liuskekaasun suuri hiili-intensiteetti, sen levinneisyys ja tarvittavat investoinnit, on selvitettävä, miten liuskekaasu voisi olla siirtymävaiheen polttoaine. Yhdysvaltojen lisääntyneen liuskekaasuntuotannon johdosta laskevan kaasun hinnan vaikutukset saattavat vaarantaa vähähiilisten vaihtoehtojen elinkelpoisuuden ja aiheuttaa paineita valtioiden tukijärjestelmille.

| 21. | on huolissaan siitä, että liuskekaasun etsinnän ja tuotannon maailmanlaajuinen kasvu saattaa lisätä huomattavasti metaanien hajapäästöjä, joiden kasvihuonekuormite on 20–25 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidin. Maapallon lämpötilaa nostavan vaikutuksen (global warming potential, GWP) arvioidaan olevan yhteensä yli 3,5 astetta (6). (Lämpötilan nousun korkein hyväksyttävä taso on 2 astetta.) Lisäksi epätavanomaisten öljy- ja kaasuvarojen hyödyntäminen voi vaikeuttaa ympäristön kannalta kestävää kehitystä koskevan YK:n seitsemännen vuosituhattavoitteen saavuttamista ja heikentää uusimpia kansainvälisiä ilmastonmuutokseen liittyviä sitoumuksia, jotka sisältyvät Kööpenhaminan sopimukseen. |
| --- | --- |

21.

on huolissaan siitä, että liuskekaasun etsinnän ja tuotannon maailmanlaajuinen kasvu saattaa lisätä huomattavasti metaanien hajapäästöjä, joiden kasvihuonekuormite on 20–25 kertaa voimakkaampi kuin hiilidioksidin. Maapallon lämpötilaa nostavan vaikutuksen (global warming potential, GWP) arvioidaan olevan yhteensä yli 3,5 astetta (6). (Lämpötilan nousun korkein hyväksyttävä taso on 2 astetta.) Lisäksi epätavanomaisten öljy- ja kaasuvarojen hyödyntäminen voi vaikeuttaa ympäristön kannalta kestävää kehitystä koskevan YK:n seitsemännen vuosituhattavoitteen saavuttamista ja heikentää uusimpia kansainvälisiä ilmastonmuutokseen liittyviä sitoumuksia, jotka sisältyvät Kööpenhaminan sopimukseen.

| 22. | kannattaa ajatusta lisätä EU:n t&k-tukea ekologiseen suunnitteluun rakennerahastojen, koheesiorahaston ja Euroopan investointipankin kautta. Komitea huomauttaa kuitenkin, että näiden toimien rinnalla on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota uusien standardien mahdollisiin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin. AK on tyytyväinen komission alustavaan arvioon epätavanomaisiin hiilivetyihin sovellettavan EU:n ympäristölainsäädännön puitteista ja kehottaa komissiota ryhtymään pikaisesti seuraaviin toimiin:






  a. | Arvioidaan perusteellisesti sitä, kattavatko säännökset epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen kaikki näkökohdat sekä etsinnän että täyden, laajamittaisen kaupallisen hyödyntämisen osalta. |
| --- | --- | --- |

22.

kannattaa ajatusta lisätä EU:n t&k-tukea ekologiseen suunnitteluun rakennerahastojen, koheesiorahaston ja Euroopan investointipankin kautta. Komitea huomauttaa kuitenkin, että näiden toimien rinnalla on kiinnitettävä entistä enemmän huomiota uusien standardien mahdollisiin kilpailua vääristäviin vaikutuksiin. AK on tyytyväinen komission alustavaan arvioon epätavanomaisiin hiilivetyihin sovellettavan EU:n ympäristölainsäädännön puitteista ja kehottaa komissiota ryhtymään pikaisesti seuraaviin toimiin:

a.

Arvioidaan perusteellisesti sitä, kattavatko säännökset epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen kaikki näkökohdat sekä etsinnän että täyden, laajamittaisen kaupallisen hyödyntämisen osalta.

| b. | Eritellään nykyisen ympäristölainsäädännön aukot ja puutteet ja esitetään tarvittaessa soveltuvia ehdotuksia lainsäädännön mukauttamiseksi epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen erityispiirteisiin ja niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka mahdollistavat virheelliset tulkinnat tai erityiset poikkeukset epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen kehittämiselle, kun säädöksiä siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä, joka vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

b.

Eritellään nykyisen ympäristölainsäädännön aukot ja puutteet ja esitetään tarvittaessa soveltuvia ehdotuksia lainsäädännön mukauttamiseksi epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen erityispiirteisiin ja niiden puutteiden korjaamiseksi, jotka mahdollistavat virheelliset tulkinnat tai erityiset poikkeukset epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen kehittämiselle, kun säädöksiä siirretään osaksi kansallista lainsäädäntöä, joka vaikuttaa paikallis- ja alueviranomaisiin.

| c. | Arvioidaan EU:n keskeisen ympäristölainsäädännön asianmukaista siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa ja ryhdytään välittömästi toimiin, jos sääntöjä ei noudateta. |
| --- | --- |

c.

Arvioidaan EU:n keskeisen ympäristölainsäädännön asianmukaista siirtämistä osaksi kansallista lainsäädäntöä kaikissa jäsenvaltioissa ja ryhdytään välittömästi toimiin, jos sääntöjä ei noudateta.

| d. | Tutkitaan ja tarkastellaan Yhdysvaltojen piirikuntien ja osavaltioiden kokemuksia ja otetaan niistä oppia. |
| --- | --- |

d.

Tutkitaan ja tarkastellaan Yhdysvaltojen piirikuntien ja osavaltioiden kokemuksia ja otetaan niistä oppia.

Edellä suositettuun direktiiviin liittyviä teknisiä seikkoja

C.   
  Perusarviot

| 23. | kehottaa komissiota vaatimaan toimialalta, että se määrittää riippumattomasti ja todennettavasti ympäristöolosuhteet alueilla, minne ehdotetaan epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen kehittämistä:






  a. | tässä perusarviossa tulisi painottaa erityisesti taustalla olevia ihmisten ja eläinten terveyteen liittyviä seikkoja ja luonnollisen elinympäristön laatua ja yhteyksiä |
| --- | --- | --- |

23.

kehottaa komissiota vaatimaan toimialalta, että se määrittää riippumattomasti ja todennettavasti ympäristöolosuhteet alueilla, minne ehdotetaan epätavanomaisten hiilivetyjen hyödyntämisen kehittämistä:

a.

tässä perusarviossa tulisi painottaa erityisesti taustalla olevia ihmisten ja eläinten terveyteen liittyviä seikkoja ja luonnollisen elinympäristön laatua ja yhteyksiä

| b. | kallioperän geologia liittyen pohjavesivarantoihin ja pohjaveden liikkeisiin |
| --- | --- |

b.

kallioperän geologia liittyen pohjavesivarantoihin ja pohjaveden liikkeisiin

| c. | pohjaveden pienkasvistolle ja -eläimistölle tarjoama elinympäristö |
| --- | --- |

c.

pohjaveden pienkasvistolle ja -eläimistölle tarjoama elinympäristö

| d. | olemassa oleva pintavesiä, maaperää sekä ilmanlaatua koskeva ja seismologinen tieto sekä luonnollisten, jo olemassa olevien geologisten häiriöiden tutkimus |
| --- | --- |

d.

olemassa oleva pintavesiä, maaperää sekä ilmanlaatua koskeva ja seismologinen tieto sekä luonnollisten, jo olemassa olevien geologisten häiriöiden tutkimus

| e. | todennettava mikroseismologinen tieto |
| --- | --- |

e.

todennettava mikroseismologinen tieto

| f. | pohjavesijärjestelmien 3D- ja 4D-visualisointi. |
| --- | --- |

f.

pohjavesijärjestelmien 3D- ja 4D-visualisointi.

D.   
  Ympäristövaikutusten arviointi

| 24. | toteaa huolissaan, että nykyisessä ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä ei oteta huomioon epätavanomaisten hiilivetyjen päivittäisiä tuotantomääriä. Tämä tarkoittaa, että kyseisten hankkeiden ympäristövaikutuksista huolimatta niistä ei ole pakko tehdä ympäristövaikutusten arviointia. Ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti ja niin kuin parlamentti vaati 21. marraskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa AK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan epätavanomaiset hiilivedyt sisällytetään tarkistetun direktiivin liitteeseen I, niin että kyseisistä hankkeista tehdään systemaattisesti ympäristövaikutusten arviointi. |
| --- | --- |

24.

toteaa huolissaan, että nykyisessä ympäristövaikutusten arviointia koskevassa direktiivissä ei oteta huomioon epätavanomaisten hiilivetyjen päivittäisiä tuotantomääriä. Tämä tarkoittaa, että kyseisten hankkeiden ympäristövaikutuksista huolimatta niistä ei ole pakko tehdä ympäristövaikutusten arviointia. Ennalta varautumisen periaatteen mukaisesti ja niin kuin parlamentti vaati 21. marraskuuta 2012 antamassaan päätöslauselmassa AK kannattaa ehdotusta, jonka mukaan epätavanomaiset hiilivedyt sisällytetään tarkistetun direktiivin liitteeseen I, niin että kyseisistä hankkeista tehdään systemaattisesti ympäristövaikutusten arviointi.

| 25. | kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laatia yhteiset ympäristöstandardit epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnälle ja hyödyntämiselle EU:ssa, jotta voidaan edistää johdonmukaista ja ymmärrettävää ympäristövaikutusten arviointia. |
| --- | --- |

25.

kehottaa komissiota tutkimaan mahdollisuutta laatia yhteiset ympäristöstandardit epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnälle ja hyödyntämiselle EU:ssa, jotta voidaan edistää johdonmukaista ja ymmärrettävää ympäristövaikutusten arviointia.

| 26. | toteaa, että Euroopassa ei ole kokemusta ja asiantuntemusta alalta. Komitea korostaa, että epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnän ja hyödyntämisen asianmukainen sääntely riippuu osittain alue- ja paikallisviranomaisten osaamisesta ja resursseista. Komitea toteaa, että on tarpeen laajentaa paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuuksia ja vahvistaa niiden henkilöresursseja epätavanomaisten hiilivetyjen suhteen. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että Euroopassa ei ole kokemusta ja asiantuntemusta alalta. Komitea korostaa, että epätavanomaisten hiilivetyjen etsinnän ja hyödyntämisen asianmukainen sääntely riippuu osittain alue- ja paikallisviranomaisten osaamisesta ja resursseista. Komitea toteaa, että on tarpeen laajentaa paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltuuksia ja vahvistaa niiden henkilöresursseja epätavanomaisten hiilivetyjen suhteen.

E.   
  Vesi

| 27. | katsoo, että koska epätavanomaisten hiilivetyjen talteenotto tapahtuu alle kahdessa kilometrissä, ensisijaisena pohjaveden saastumiseen liittyvänä huolena on porauskaivojen eheys sekä koteloinnin ja sementoinnin laatu. Yhdysvalloissa saadut kokemukset osoittavat, että 6 prosenttia porauskaivoista vuotaa (7). |
| --- | --- |

27.

katsoo, että koska epätavanomaisten hiilivetyjen talteenotto tapahtuu alle kahdessa kilometrissä, ensisijaisena pohjaveden saastumiseen liittyvänä huolena on porauskaivojen eheys sekä koteloinnin ja sementoinnin laatu. Yhdysvalloissa saadut kokemukset osoittavat, että 6 prosenttia porauskaivoista vuotaa (7).

| 28. | kehottaa seuraamaan jokaista murtamisvaihetta ja kirjaamaan yksityiskohdat murtamisen enimmäisleveydestä ja etäisyydestä pohjavettä johtaviin kerroksiin. |
| --- | --- |

28.

kehottaa seuraamaan jokaista murtamisvaihetta ja kirjaamaan yksityiskohdat murtamisen enimmäisleveydestä ja etäisyydestä pohjavettä johtaviin kerroksiin.

| 29. | kehottaa komissiota vaatimaan toimialalta korjaavia toimia silloin, kun metaania ja/tai luontaisesti esiintyvää radioaktiivista ainesta tai jotain muuta pohjaveden laatua heikentävää ainetta pääsee pohjaveteen, kun murtumat ulottuvat pohjaveteen tai kun koteloinnissa ja sementoinnissa on vikoja. |
| --- | --- |

29.

kehottaa komissiota vaatimaan toimialalta korjaavia toimia silloin, kun metaania ja/tai luontaisesti esiintyvää radioaktiivista ainesta tai jotain muuta pohjaveden laatua heikentävää ainetta pääsee pohjaveteen, kun murtumat ulottuvat pohjaveteen tai kun koteloinnissa ja sementoinnissa on vikoja.

| 30. | kehottaa vaatimaan ennen minkään operaation aloittamista pakollista sementoitua kotelointia sekä pintakoteloinnin ja sementoinnin painetestaamista. |
| --- | --- |

30.

kehottaa vaatimaan ennen minkään operaation aloittamista pakollista sementoitua kotelointia sekä pintakoteloinnin ja sementoinnin painetestaamista.

| 31. | korostaa tehokkaan ennaltaehkäisyn edellyttävän sitä, että seurataan johdonmukaisesti korkeimpien asetettujen standardien ja käytänteiden tiukkaa noudattamista porauskaivojen rakentamisessa. Komitea tähdentää, että sekä toimialan että toimivaltaisten viranomaisten tulee varmistaa koteloinnin ja sementoinnin eheyden säännöllinen laadunvalvonta. |
| --- | --- |

31.

korostaa tehokkaan ennaltaehkäisyn edellyttävän sitä, että seurataan johdonmukaisesti korkeimpien asetettujen standardien ja käytänteiden tiukkaa noudattamista porauskaivojen rakentamisessa. Komitea tähdentää, että sekä toimialan että toimivaltaisten viranomaisten tulee varmistaa koteloinnin ja sementoinnin eheyden säännöllinen laadunvalvonta.

| 32. | kehottaa edellyttämään, että toimijat, lainsäätäjät ja hätäpalvelut laativat yhdessä ennaltaehkäisy-, valvonta- ja varautumissuunnitelmia vuotojen varalta. |
| --- | --- |

32.

kehottaa edellyttämään, että toimijat, lainsäätäjät ja hätäpalvelut laativat yhdessä ennaltaehkäisy-, valvonta- ja varautumissuunnitelmia vuotojen varalta.

| 33. | kehottaa määrittämään minimietäisyyden porausalustojen ja julkisten tai yksityisten vesilähteiden ja kaivojen välille. |
| --- | --- |

33.

kehottaa määrittämään minimietäisyyden porausalustojen ja julkisten tai yksityisten vesilähteiden ja kaivojen välille.

| 34. | muistuttaa, että epätavanomaisten hiilivetyjen tuotannossa syntyvien jätteiden ja jätevesien turvallinen varastointi, kierrätys ja loppukäsittely aiheuttavat ongelmia, minkä vuoksi tarvitaan asianmukaista sääntelyä. Tässä yhteydessä on välttämätöntä varmistaa asianomaisten paikallis- ja alueviranomaistahojen osallistuminen, sillä niillä on usein päävastuu jätehuollosta. |
| --- | --- |

34.

muistuttaa, että epätavanomaisten hiilivetyjen tuotannossa syntyvien jätteiden ja jätevesien turvallinen varastointi, kierrätys ja loppukäsittely aiheuttavat ongelmia, minkä vuoksi tarvitaan asianmukaista sääntelyä. Tässä yhteydessä on välttämätöntä varmistaa asianomaisten paikallis- ja alueviranomaistahojen osallistuminen, sillä niillä on usein päävastuu jätehuollosta.

F.   
  Jätehuolto

| 35. | kehottaa kierrättämään hydraulisesta murtamisesta syntyvän jäteveden siten, että ylivuotojen ja vuotojen riski minimoidaan. Komitea toteaa, että hydraulisesta murtamisesta tulee suuri määrä jätevettä, joka sisältää erilaisia saastuttavia aineita. Komitea katsoo, että etsintävaiheessa ja esiintymiä tuotantoon saatettaessa paikalla tapahtuva suljettu veden kierrätys, jossa käytetään terässäiliöitä, on keino käsitellä takaisin virtaavaa vettä siten, että minimoidaan vesimäärä, mahdolliset ylivuodot sekä jäteveden kuljetukseen liittyvät kustannukset / liikenne / maanteille aiheutuvat vahingot. Komitea kehottaa lopettamaan vuorattujen kaivantojen käytön ylivuotojen ja vuotojen korkeamman riskin takia. |
| --- | --- |

35.

kehottaa kierrättämään hydraulisesta murtamisesta syntyvän jäteveden siten, että ylivuotojen ja vuotojen riski minimoidaan. Komitea toteaa, että hydraulisesta murtamisesta tulee suuri määrä jätevettä, joka sisältää erilaisia saastuttavia aineita. Komitea katsoo, että etsintävaiheessa ja esiintymiä tuotantoon saatettaessa paikalla tapahtuva suljettu veden kierrätys, jossa käytetään terässäiliöitä, on keino käsitellä takaisin virtaavaa vettä siten, että minimoidaan vesimäärä, mahdolliset ylivuodot sekä jäteveden kuljetukseen liittyvät kustannukset / liikenne / maanteille aiheutuvat vahingot. Komitea kehottaa lopettamaan vuorattujen kaivantojen käytön ylivuotojen ja vuotojen korkeamman riskin takia.

| 36. | pyytää niiden murtamisessa käytettyjen nesteiden määrän ja sisällön julkaisemista, joita ei ole otettu talteen epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen yhteydessä. Lisäksi olisi kerrottava myös niiden mahdollisesta vaikutuksesta maaveteen ja eläimistöön maaperän ja kallion rakenne huomioon ottaen. |
| --- | --- |

36.

pyytää niiden murtamisessa käytettyjen nesteiden määrän ja sisällön julkaisemista, joita ei ole otettu talteen epätavanomaisten hiilivetyjen kehittämisen yhteydessä. Lisäksi olisi kerrottava myös niiden mahdollisesta vaikutuksesta maaveteen ja eläimistöön maaperän ja kallion rakenne huomioon ottaen.

| 37. | korostaa, että kunnallisilla ja valtakunnallisilla jätteidenkäsittelylaitoksilla, vedenpuhdistamoilla ja ongelmajätelaitoksilla ei ole välttämättä kapasiteettia tai teknisiä valmiuksia käsitellä näin suuria määriä jätevettä, jolla on erityinen koostumus. Komitea kehottaa toimijoita laatimaan yhteistyössä jätteenkäsittelystä vastaavien viranomaisten ja toimivaltaisten lupaviranomaisten kanssa jäteveden käsittelyn standardit ja pakolliset vesihuoltosuunnitelmat. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että kunnallisilla ja valtakunnallisilla jätteidenkäsittelylaitoksilla, vedenpuhdistamoilla ja ongelmajätelaitoksilla ei ole välttämättä kapasiteettia tai teknisiä valmiuksia käsitellä näin suuria määriä jätevettä, jolla on erityinen koostumus. Komitea kehottaa toimijoita laatimaan yhteistyössä jätteenkäsittelystä vastaavien viranomaisten ja toimivaltaisten lupaviranomaisten kanssa jäteveden käsittelyn standardit ja pakolliset vesihuoltosuunnitelmat.

| 38. | muistuttaa, että geologisista muodostelmista luontaisesti löytyvä radioaktiivinen aine eroaa liuskemuodostelmasta toiseen. Komitea korostaa, että radioaktiivinen sisältö on arvioitava ennen tuotantoluvan myöntämistä. |
| --- | --- |

38.

muistuttaa, että geologisista muodostelmista luontaisesti löytyvä radioaktiivinen aine eroaa liuskemuodostelmasta toiseen. Komitea korostaa, että radioaktiivinen sisältö on arvioitava ennen tuotantoluvan myöntämistä.

G.   
  Kemikaalit

| 39. | on huolissaan siitä, että toistaiseksi ei ole mitään EU-tason velvoitetta ilmoittaa murtamisessa käytetyn nesteen kemiallista koostumusta. Komitea katsoo, että toiminnan tulisi olla täysin avointa, toimijoilla tulisi olla velvollisuus toimittaa kyseiset tiedot ja nämä seikat olisi otettava huomioon ympäristövaikutusten arvioinneissa. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan, mikä olisi soveltuvin säädös tällaisen velvoitteen asettamiseksi unionitasolla. |
| --- | --- |

39.

on huolissaan siitä, että toistaiseksi ei ole mitään EU-tason velvoitetta ilmoittaa murtamisessa käytetyn nesteen kemiallista koostumusta. Komitea katsoo, että toiminnan tulisi olla täysin avointa, toimijoilla tulisi olla velvollisuus toimittaa kyseiset tiedot ja nämä seikat olisi otettava huomioon ympäristövaikutusten arvioinneissa. Komitea kehottaa komissiota tutkimaan, mikä olisi soveltuvin säädös tällaisen velvoitteen asettamiseksi unionitasolla.

| 40. | kehottaa pyrkimään entistä ponnekkaammin kehittämään murtamisnesteiden lisäaineita, joilla on alhaisin toksisuus ja pienimmät ympäristöriskit. |
| --- | --- |

40.

kehottaa pyrkimään entistä ponnekkaammin kehittämään murtamisnesteiden lisäaineita, joilla on alhaisin toksisuus ja pienimmät ympäristöriskit.

H.   
  Maa, ilma ja muut parametrit

| 41. | korostaa, että alueen geologiset erityispiirteet määrittävät kaivostoiminnan suunnittelun ja menettelyt. Komitea kannustaa ottamaan kansalliset geologian laitokset ja asianomaiset paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan aikaisessa vaiheessa. Komitea kehottaa ottamaan käyttöön pakolliset, ennen luvan myöntämistä toteutettavat mahdollisten liuske-esiintymien syvän ja matalan geologian geologiset analyysit sekä raportit mahdollisesta aiemmasta tai nykyisestä kaivannaistoiminnasta alueella. Komitea kehottaa myös keräämään tietoa porauskaivoista. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että alueen geologiset erityispiirteet määrittävät kaivostoiminnan suunnittelun ja menettelyt. Komitea kannustaa ottamaan kansalliset geologian laitokset ja asianomaiset paikallis- ja alueviranomaiset aktiivisesti mukaan aikaisessa vaiheessa. Komitea kehottaa ottamaan käyttöön pakolliset, ennen luvan myöntämistä toteutettavat mahdollisten liuske-esiintymien syvän ja matalan geologian geologiset analyysit sekä raportit mahdollisesta aiemmasta tai nykyisestä kaivannaistoiminnasta alueella. Komitea kehottaa myös keräämään tietoa porauskaivoista.

| 42. | toteaa, että usean horisontaalisen kaivon porausalustoilla minimoidaan maankäyttö ja vaikutukset maisemaan. |
| --- | --- |

42.

toteaa, että usean horisontaalisen kaivon porausalustoilla minimoidaan maankäyttö ja vaikutukset maisemaan.

| 43. | suosittaa ympäristöystävällisten järjestelmien käyttämistä tuotantoon saattamisessa, jotta voidaan vähentää metaanipäästöjä tai ottaa ne talteen porauskaivon valmistumisen yhteydessä. |
| --- | --- |

43.

suosittaa ympäristöystävällisten järjestelmien käyttämistä tuotantoon saattamisessa, jotta voidaan vähentää metaanipäästöjä tai ottaa ne talteen porauskaivon valmistumisen yhteydessä.

| 44. | muistuttaa, että paikan päällä tapahtuvat onnettomuudet johtuvat usein siitä, että henkilöstöllä ei ole tarpeeksi koulutusta tai siitä, että turvaohjeita on laiminlyöty tai on toimittu virheellisesti. |
| --- | --- |

44.

muistuttaa, että paikan päällä tapahtuvat onnettomuudet johtuvat usein siitä, että henkilöstöllä ei ole tarpeeksi koulutusta tai siitä, että turvaohjeita on laiminlyöty tai on toimittu virheellisesti.

| 45. | suosittaa laatimaan standardoidut valmiussuunnitelmat ja asettamaan erityiset valmiusryhmät hätätilanteita varten. |
| --- | --- |

45.

suosittaa laatimaan standardoidut valmiussuunnitelmat ja asettamaan erityiset valmiusryhmät hätätilanteita varten.

I.   
  Yleisön osallistuminen ja kansanterveys

| 46. | kehottaa seuraamaan porauskenttien lähellä asuvien kansalaisten terveyttä tarkkaan. Komitea suosittaa kansalaisten terveyttä koskevan alueellisen rekisterin perustamista. |
| --- | --- |

46.

kehottaa seuraamaan porauskenttien lähellä asuvien kansalaisten terveyttä tarkkaan. Komitea suosittaa kansalaisten terveyttä koskevan alueellisen rekisterin perustamista.

| 47. | suosittaa, että epätavanomaisiin hiilivetyihin liittyvän tiedon levityksestä kansalaisille vastaisi paikallisista ja muista asiantuntijoista koostuva ryhmä, joka ottaisi huomioon paikalliset ympäristöön liittyvät ja taloudelliset ominaispiirteet ja joka voisi niin muodoin tarjota objektiivisen näkökulman tuotannon kaikkiin vaiheisiin tuomalla esiin sekä taloudelliset hyödyt että sosiaaliset ja ympäristöriskit. |
| --- | --- |

47.

suosittaa, että epätavanomaisiin hiilivetyihin liittyvän tiedon levityksestä kansalaisille vastaisi paikallisista ja muista asiantuntijoista koostuva ryhmä, joka ottaisi huomioon paikalliset ympäristöön liittyvät ja taloudelliset ominaispiirteet ja joka voisi niin muodoin tarjota objektiivisen näkökulman tuotannon kaikkiin vaiheisiin tuomalla esiin sekä taloudelliset hyödyt että sosiaaliset ja ympäristöriskit.

| 48. | katsoo, että yleisön osallistuminen tulisi varmistaa edellyttämällä, että ennen etsintää otetaan käyttöön erilaisia tehokkaita ja osallistavia suunnitteluvälineitä ja -menetelmiä ja ennen hyödyntämisvaiheita kuullaan kansalaisten mielipiteitä. Komitea kehottaa lisäämään tiedotusta ja valistusta epätavanomaisia hiilivetyjä koskevasta toiminnasta, jotta yleisö pystyisi ymmärtämään tätä toimintaa, hyväksymään sen ja luottamaan sen sääntelyyn. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että yleisön osallistuminen tulisi varmistaa edellyttämällä, että ennen etsintää otetaan käyttöön erilaisia tehokkaita ja osallistavia suunnitteluvälineitä ja -menetelmiä ja ennen hyödyntämisvaiheita kuullaan kansalaisten mielipiteitä. Komitea kehottaa lisäämään tiedotusta ja valistusta epätavanomaisia hiilivetyjä koskevasta toiminnasta, jotta yleisö pystyisi ymmärtämään tätä toimintaa, hyväksymään sen ja luottamaan sen sääntelyyn.

J.   
  Porauskaivojen käytöstä poistaminen, hylätyt ja epäonnistuneet porauskaivot ja takaisinvirtausaltaat

| 49. | toteaa aikaisempien kokemusten pohjalta, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee vaatia vakuus, joka on 1,5 kertaa suurempi kuin kunkin porausreiän täyttämisestä ja sulkemisesta eli inertiksi muuntamisesta aiheutuvat kustannukset. Näihin kustannuksiin tulee sisältyä kaikki materiaalit sekä asiantuntijapalvelut töiden aloittamiseen ja lopullisen prosessin arvioimiseen liittyen. |
| --- | --- |

49.

toteaa aikaisempien kokemusten pohjalta, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee vaatia vakuus, joka on 1,5 kertaa suurempi kuin kunkin porausreiän täyttämisestä ja sulkemisesta eli inertiksi muuntamisesta aiheutuvat kustannukset. Näihin kustannuksiin tulee sisältyä kaikki materiaalit sekä asiantuntijapalvelut töiden aloittamiseen ja lopullisen prosessin arvioimiseen liittyen.

| 50. | kehottaa myös vaatimaan paikallisviranomaisille annettavia vakuuksia sen varmistamiseksi, että poraus- ja murtamisvaiheessa sovelletaan parhaita käytänteitä. Tämän vakuuden tulee olla riittävän suuri, jotta sillä voidaan varmistaa kunnostaminen siinä tapauksessa, ettei asianomaista yritystä ole enää olemassa. |
| --- | --- |

50.

kehottaa myös vaatimaan paikallisviranomaisille annettavia vakuuksia sen varmistamiseksi, että poraus- ja murtamisvaiheessa sovelletaan parhaita käytänteitä. Tämän vakuuden tulee olla riittävän suuri, jotta sillä voidaan varmistaa kunnostaminen siinä tapauksessa, ettei asianomaista yritystä ole enää olemassa.

| 51. | kehottaa toimialaa myös varmistamaan taloudellisti ja muulla tavoin, että epätavanomaisten hiilivetyjen talteenottopaikkojen kunnostamisessa ja entistämisessä sovelletaan parhaita käytänteitä. |
| --- | --- |

51.

kehottaa toimialaa myös varmistamaan taloudellisti ja muulla tavoin, että epätavanomaisten hiilivetyjen talteenottopaikkojen kunnostamisessa ja entistämisessä sovelletaan parhaita käytänteitä.

| 52. | pyytää, että paikallisviranomaisille, joilla on asianmukaiset toimivaltuudet, annetaan tarvittavat resurssit ilmanlaadun ja pohjaveden pitkäaikaista seurantaa varten alueilla, joilla toteutetaan tai on toteutettu epätavanomaisten hiilivetyjen keräämistä. |
| --- | --- |

52.

pyytää, että paikallisviranomaisille, joilla on asianmukaiset toimivaltuudet, annetaan tarvittavat resurssit ilmanlaadun ja pohjaveden pitkäaikaista seurantaa varten alueilla, joilla toteutetaan tai on toteutettu epätavanomaisten hiilivetyjen keräämistä.

K.   
  Hallintoon ja resursseihin liittyvät paikallisviranomaisten haasteet

| 53. | toteaa, että liuskekaasuesiintymien monivaiheinen hyödyntäminen saattaisi aiheuttaa hallinnollisia vaikeuksia pyrittäessä varmistamaan, että suunnittelussa, ympäristöseurannassa ja täytäntöönpanotoimissa noudatetaan lainsäädännön mukaisia menettelyjä. AK pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaisilla on riittävät resurssit vastata tähän haasteeseen. |
| --- | --- |

53.

toteaa, että liuskekaasuesiintymien monivaiheinen hyödyntäminen saattaisi aiheuttaa hallinnollisia vaikeuksia pyrittäessä varmistamaan, että suunnittelussa, ympäristöseurannassa ja täytäntöönpanotoimissa noudatetaan lainsäädännön mukaisia menettelyjä. AK pyytää jäsenvaltioita varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaisilla on riittävät resurssit vastata tähän haasteeseen.

L.   
  Sosiaaliset ja taloudelliset vaikutukset paikallis- ja alueviranomaisten kannalta

| 54. | pane merkille, että tiukalla budjetilla toimivien paikallishallintotahojen paineisiin, taloudellisiin etunäkökohtiin ja osittaiseen energiaomavaraisuuteen liittyvät seikat helposti syrjäyttävät sosiaalisten riskien arvioinnin ja aiheuttavat siten peruuttamattomia tapahtumaketjuja. |
| --- | --- |

54.

pane merkille, että tiukalla budjetilla toimivien paikallishallintotahojen paineisiin, taloudellisiin etunäkökohtiin ja osittaiseen energiaomavaraisuuteen liittyvät seikat helposti syrjäyttävät sosiaalisten riskien arvioinnin ja aiheuttavat siten peruuttamattomia tapahtumaketjuja.

| 55. | on tietoinen seuraavista seikoista ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset kaivosteollisuuden suhdannevaihteluista:






  a. | Yhden taloudenalan, esimerkiksi hiilikaivosteollisuuden tai liuskekaasun ja -öljyn tuotannon, voimakas kasvu johtaa suureen, usein äkilliseen vähäistä koulutusta edellyttävien ja korkeapalkkaisten työpaikkojen kasvuun kyseisellä alalla. |
| --- | --- | --- |

55.

on tietoinen seuraavista seikoista ottaen huomioon paikallis- ja alueviranomaisten kokemukset kaivosteollisuuden suhdannevaihteluista:

a.

Yhden taloudenalan, esimerkiksi hiilikaivosteollisuuden tai liuskekaasun ja -öljyn tuotannon, voimakas kasvu johtaa suureen, usein äkilliseen vähäistä koulutusta edellyttävien ja korkeapalkkaisten työpaikkojen kasvuun kyseisellä alalla.

| b. | Tällaisten työpaikkojen tarjonta johtaa nuoret työntekijät pois ylemmän tason koulutuksesta tai muista korkean ammattitaidon koulutusmahdollisuuksista. |
| --- | --- |

b.

Tällaisten työpaikkojen tarjonta johtaa nuoret työntekijät pois ylemmän tason koulutuksesta tai muista korkean ammattitaidon koulutusmahdollisuuksista.

| c. | Muut toimialat välttelevät aluetta sekä työvoiman heikompien ammatillisten valmiuksien että alueen korkeampien palkkojen takia. |
| --- | --- |

c.

Muut toimialat välttelevät aluetta sekä työvoiman heikompien ammatillisten valmiuksien että alueen korkeampien palkkojen takia.

| d. | Kun luonnonvarojen saatavuus vähenee poraustoiminnan vuoksi – tai kun niiden arvo laskee muiden taloudellisten voimatekijöiden takia – alan työllisyys heikkenee äkillisesti. |
| --- | --- |

d.

Kun luonnonvarojen saatavuus vähenee poraustoiminnan vuoksi – tai kun niiden arvo laskee muiden taloudellisten voimatekijöiden takia – alan työllisyys heikkenee äkillisesti.

| e. | Muiden vaihtoehtojen puuttuessa talouden taantuma johtaa siihen, että työntekijät muuttavat pois alueelta etsiäkseen muita mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

e.

Muiden vaihtoehtojen puuttuessa talouden taantuma johtaa siihen, että työntekijät muuttavat pois alueelta etsiäkseen muita mahdollisuuksia.

| f. | Jäsenvaltioiden tulee ottaa huomioon nämä mahdolliset seuraukset ja paikallis- ja alueviranomaisten tulee voida tehdä suunnitelmia varmistaakseen yhteisöjen elämän jatkuvuuden, kun epätavanomaiset hiilivetyvarat on käytetty loppuun tai kun toiminta ei ole enää kannattavaa. |
| --- | --- |

f.

Jäsenvaltioiden tulee ottaa huomioon nämä mahdolliset seuraukset ja paikallis- ja alueviranomaisten tulee voida tehdä suunnitelmia varmistaakseen yhteisöjen elämän jatkuvuuden, kun epätavanomaiset hiilivetyvarat on käytetty loppuun tai kun toiminta ei ole enää kannattavaa.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Dr Werner Zittel, Shale Gas European Perspectives, Euroopan parlamentti, 14. toukokuuta 2013.

1

Shale Gas European Perspectives

(2)  http://www.kpmg.com/Global/en/IssuesAndInsights/ArticlesPublications/shale-gas/Documents/cee-shale-gas-2.pdf

2

(3)  Euroopan parlamentti, http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201107/20110715ATT24183/20110715ATT24183FI.pdf

3

(4)  Human health risk assessment of air emissions from development of unconventional natural gas resources, Lisa M. McKenzie, Roxana Z. Witter, Lee S. Newman, John L. Adgate, Colorado School of Public Health, University of Colorado, Anschutz Medical Campus, Aurora, Colorado, USA.

4

Human health risk assessment of air emissions from development of unconventional natural gas resources

(5)  http://ec.europa.eu/environment/integration/energy/unconventional_en.htm

5

(6)  IEA, Golden Rules for a Golden age of Gas, s. 91.

6

Golden Rules for a Golden age of Gas

(7)  Methane Migration Data, Pennsylvania DEP.

7

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/30 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/30

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja ympäristössä olevaa muovijätettä koskevasta eurooppalaisesta strategiasta”

2013/C 356/06

ALUEIDEN KOMITEA

| — | kehottaa Euroopan komissiota asettamaan muovin ja tulenaran jätteen kaatopaikkakiellon vuoteen 2020 mennessä sekä ottamaan käyttöön materiaalien aiheuttamaa ympäristökuormitusta heijastavat yksityiskohtaiset ja kunnianhimoiset tavoitteet muovijätteen ennaltaehkäisylle, uudelleenkäytön valmistelulle ja kierrätykselle ja yhdenmukaistamaan ne kaikissa asiaan liittyvissä direktiiveissä. Välitavoitteita ja siirtymäaikoja voitaisiin harkita ja niistä voitaisiin neuvotella jäsenvaltioiden kanssa. |
| --- | --- |

—

kehottaa Euroopan komissiota asettamaan muovin ja tulenaran jätteen kaatopaikkakiellon vuoteen 2020 mennessä sekä ottamaan käyttöön materiaalien aiheuttamaa ympäristökuormitusta heijastavat yksityiskohtaiset ja kunnianhimoiset tavoitteet muovijätteen ennaltaehkäisylle, uudelleenkäytön valmistelulle ja kierrätykselle ja yhdenmukaistamaan ne kaikissa asiaan liittyvissä direktiiveissä. Välitavoitteita ja siirtymäaikoja voitaisiin harkita ja niistä voitaisiin neuvotella jäsenvaltioiden kanssa.

| — | pyytää Euroopan komissiota harkitsemaan sellaisten tulevaisuuden infrastruktuurien rahoittamista, joiden avulla muovi kierrätetään tehokkaasti, ja lakkauttamaan kaatopaikkojen ja jätteenpolton rahoituksen. EU:n rahoitusta tulisi myöntää energian talteenottolaitoksille vain, jos ne ovat osa johdonmukaista jätehuoltokokonaisuutta, johon sisältyy riittävä infrastruktuuri jätehierarkian ensimmäisissä vaiheissa. |
| --- | --- |

—

pyytää Euroopan komissiota harkitsemaan sellaisten tulevaisuuden infrastruktuurien rahoittamista, joiden avulla muovi kierrätetään tehokkaasti, ja lakkauttamaan kaatopaikkojen ja jätteenpolton rahoituksen. EU:n rahoitusta tulisi myöntää energian talteenottolaitoksille vain, jos ne ovat osa johdonmukaista jätehuoltokokonaisuutta, johon sisältyy riittävä infrastruktuuri jätehierarkian ensimmäisissä vaiheissa.

| — | kannattaa aiheuttamisperiaatteen kattavaa soveltamista ja kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan, miten tuottajan laajennettua vastuuta voidaan paremmin soveltaa EU:ssa. Panttimaksut ja käytöstä poistettujen tuotteiden takaisinottovelvoite ovat vaihtoehtoja, jotka voitaisiin ottaa käyttöön EU:n tasolla tiettyjen muovituotteiden osalta. Komitea katsoo, että suurikokoisten esineiden PAYT-periaatteen (pay-as-you-throw, poisheittäjä maksaa -malli) soveltamista olisi edistettävä paikallis- ja alueviranomaisten määrittelemin keräysmenetelmin. Muovipussien uudelleenkäyttöön olisi kannustettava, ja olisi harkittava niiden maksutta jakamisen kieltämistä. |
| --- | --- |

—

kannattaa aiheuttamisperiaatteen kattavaa soveltamista ja kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan, miten tuottajan laajennettua vastuuta voidaan paremmin soveltaa EU:ssa. Panttimaksut ja käytöstä poistettujen tuotteiden takaisinottovelvoite ovat vaihtoehtoja, jotka voitaisiin ottaa käyttöön EU:n tasolla tiettyjen muovituotteiden osalta. Komitea katsoo, että suurikokoisten esineiden PAYT-periaatteen (pay-as-you-throw, poisheittäjä maksaa -malli) soveltamista olisi edistettävä paikallis- ja alueviranomaisten määrittelemin keräysmenetelmin. Muovipussien uudelleenkäyttöön olisi kannustettava, ja olisi harkittava niiden maksutta jakamisen kieltämistä.

| — | katsoo, että suunnittelussa on tärkeää käyttää vain muutamia koostumukseltaan yhtenäisiä ja muihin materiaaleihin yhdistämättömiä muoveja ja että muovilaatu on ilmoitettava selkeästi pakkauksissa ja tuotteissa uudelleenkäytön ja kierrätyksen helpottamiseksi. Komitea kannattaa kierrätysmateriaalin osuuden pakollista vähimmäismäärää tulevassa suunnittelussa. |
| --- | --- |

—

katsoo, että suunnittelussa on tärkeää käyttää vain muutamia koostumukseltaan yhtenäisiä ja muihin materiaaleihin yhdistämättömiä muoveja ja että muovilaatu on ilmoitettava selkeästi pakkauksissa ja tuotteissa uudelleenkäytön ja kierrätyksen helpottamiseksi. Komitea kannattaa kierrätysmateriaalin osuuden pakollista vähimmäismäärää tulevassa suunnittelussa.

| — | kehottaa laatimaan kansainvälisen sopimuksen kiellosta, joka koskee hajoavien muovisten mikrohelmien käyttöä kosmetiikassa ja muissa henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitetuissa tuotteissa, jotta voidaan estää tämän suhteellisen uuden saastelähteen pääsy ravintoketjuun. Lisäksi on olemassa tuntuvasti näyttöä, jonka perusteella oxo-muovia on syytä vaatia kiellettäväksi, kunnes jatkotutkimukset osoittavat kyseisillä tuotteilla olevan lisäarvoa. |
| --- | --- |

—

kehottaa laatimaan kansainvälisen sopimuksen kiellosta, joka koskee hajoavien muovisten mikrohelmien käyttöä kosmetiikassa ja muissa henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitetuissa tuotteissa, jotta voidaan estää tämän suhteellisen uuden saastelähteen pääsy ravintoketjuun. Lisäksi on olemassa tuntuvasti näyttöä, jonka perusteella oxo-muovia on syytä vaatia kiellettäväksi, kunnes jatkotutkimukset osoittavat kyseisillä tuotteilla olevan lisäarvoa.

| Esittelijä | Linda GILLHAM (UK, AE), Runnymeden hallintopiirivaltuutettu |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Vihreä kirja ympäristössä olevaa muovijätettä koskevasta eurooppalaisesta strategiasta
  COM(2013) 123 final |

Esittelijä

Linda GILLHAM (UK, AE), Runnymeden hallintopiirivaltuutettu

Viiteasiakirja

Vihreä kirja ympäristössä olevaa muovijätettä koskevasta eurooppalaisesta strategiasta

COM(2013) 123 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | suhtautuu ympäristössä olevaa muovijätettä koskevaan vihreään kirjaan myönteisesti. Optimaalinen jätehuolto on nykyään yksi paikallis- ja alueviranomaisten suurimmista haasteista sekä lisääntyneiden jätemäärien ympäristövaikutusten vähentämisen, joka tapahtuu perustamalla ja rahoittamalla jätteiden käsittely- ja varastointi-infrastruktuuria, että luonnonvarojen säilyttämisen kannalta. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu ympäristössä olevaa muovijätettä koskevaan vihreään kirjaan myönteisesti. Optimaalinen jätehuolto on nykyään yksi paikallis- ja alueviranomaisten suurimmista haasteista sekä lisääntyneiden jätemäärien ympäristövaikutusten vähentämisen, joka tapahtuu perustamalla ja rahoittamalla jätteiden käsittely- ja varastointi-infrastruktuuria, että luonnonvarojen säilyttämisen kannalta.

| 2. | korostaa, että jätteiden syntymisen estämisen on kuitenkin oltava tärkein prioriteetti. Jätehuollon optimoinnin lisäksi kattavat ja kunnianhimoiset strategiat jätteen syntymisen estämiseksi ovat suurimmat haasteet. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että jätteiden syntymisen estämisen on kuitenkin oltava tärkein prioriteetti. Jätehuollon optimoinnin lisäksi kattavat ja kunnianhimoiset strategiat jätteen syntymisen estämiseksi ovat suurimmat haasteet.

| 3. | kehottaa tähän liittyen soveltamaan aiheuttamisperiaatetta kaikilta osin, sillä se on yksi tehokkaimmista tavoista ehkäistä ennalta jätteiden syntymistä ja voisi auttaa paikallis- ja alueviranomaisia saavuttamaan jätetavoitteensa sekä myös hillitä niille koituvaa taloudellista ja organisatorista taakkaa. |
| --- | --- |

3.

kehottaa tähän liittyen soveltamaan aiheuttamisperiaatetta kaikilta osin, sillä se on yksi tehokkaimmista tavoista ehkäistä ennalta jätteiden syntymistä ja voisi auttaa paikallis- ja alueviranomaisia saavuttamaan jätetavoitteensa sekä myös hillitä niille koituvaa taloudellista ja organisatorista taakkaa.

| 4. | toteaa, että kotitalouksien osallistuminen on ennaltaehkäisyn ja keräys- ja kierrätystavoitteiden nostamisen kannalta ratkaisevaa. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat tarjota kansalaisille tietoa ja palveluita yhtäältä kulutustottumusten muuttamiseksi ja toisaalta kerättävien materiaalien valikoiman ja laadun laajentamiseksi. Tämä edellyttää, että omaksutaan käsitystapa, jonka mukaan muovijätettä pidetään mahdollisena arvokkaana resurssina. |
| --- | --- |

4.

toteaa, että kotitalouksien osallistuminen on ennaltaehkäisyn ja keräys- ja kierrätystavoitteiden nostamisen kannalta ratkaisevaa. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat tarjota kansalaisille tietoa ja palveluita yhtäältä kulutustottumusten muuttamiseksi ja toisaalta kerättävien materiaalien valikoiman ja laadun laajentamiseksi. Tämä edellyttää, että omaksutaan käsitystapa, jonka mukaan muovijätettä pidetään mahdollisena arvokkaana resurssina.

| 5. | huomauttaa, että muovijätettä ei synny pelkästään yksityisissä kotitalouksissa, vaan etenkin teollisuuteen (esimerkiksi ajoneuvojen valmistukseen), rakennusteollisuuteen ja muuhun elinkeinotoimintaan on myös kiinnitettävä huomattavasti enemmän huomiota, sillä muovinkulutus on näillä aloilla erittäin suurta. |
| --- | --- |

5.

huomauttaa, että muovijätettä ei synny pelkästään yksityisissä kotitalouksissa, vaan etenkin teollisuuteen (esimerkiksi ajoneuvojen valmistukseen), rakennusteollisuuteen ja muuhun elinkeinotoimintaan on myös kiinnitettävä huomattavasti enemmän huomiota, sillä muovinkulutus on näillä aloilla erittäin suurta.

| 6. | toteaa, että jätehuollossa on eroja jäsenvaltioiden välillä. Monista syistä, yleinen vastustus mukaan luettuna, investointeja jätehuoltolaitoksiin on tehty hitaasti, mikä on pidentänyt infrastruktuurin toimittamiseen kulunutta aikaa. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että jätehuollossa on eroja jäsenvaltioiden välillä. Monista syistä, yleinen vastustus mukaan luettuna, investointeja jätehuoltolaitoksiin on tehty hitaasti, mikä on pidentänyt infrastruktuurin toimittamiseen kulunutta aikaa.

| 7. | pahoittelee strategisen suunnittelun puutetta ja hitautta koko jätehuoltoketjussa – ennaltaehkäisyssä sekä uudelleenkäytön ja kierrätyksen valmistelussa, keräysjärjestelmissä, käsittelylaitoksissa ja markkina-aloitteissa. Luotettavat markkinat voivat kehittyä vasta, kun kierrätettävän muovimateriaalin määrä on riittävän suuri. |
| --- | --- |

7.

pahoittelee strategisen suunnittelun puutetta ja hitautta koko jätehuoltoketjussa – ennaltaehkäisyssä sekä uudelleenkäytön ja kierrätyksen valmistelussa, keräysjärjestelmissä, käsittelylaitoksissa ja markkina-aloitteissa. Luotettavat markkinat voivat kehittyä vasta, kun kierrätettävän muovimateriaalin määrä on riittävän suuri.

| 8. | kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että olemassa oleva EU:n ympäristölainsäädäntö on saatettu voimaan ja pantu täysimääräisesti täytäntöön kaikissa 28 jäsenvaltiossa. Komitea katsoo, että täytäntöönpanoon ja valvontaan varatut voimavarat ovat tällä hetkellä puutteelliset. |
| --- | --- |

8.

kehottaa Euroopan komissiota varmistamaan, että olemassa oleva EU:n ympäristölainsäädäntö on saatettu voimaan ja pantu täysimääräisesti täytäntöön kaikissa 28 jäsenvaltiossa. Komitea katsoo, että täytäntöönpanoon ja valvontaan varatut voimavarat ovat tällä hetkellä puutteelliset.

| 9. | suhtautuu myönteisesti aikomukseen tarkistaa kaatopaikkadirektiiviä vuonna 2014. Komitea katsoo, että tarkistuksen tulisi merkitä kaatopaikkakiellon asettamista muoville ja tulenaralle jätteelle vuoteen 2020 mennessä. AK ymmärtää, että jätehuoltoala sekä paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat aikaa, investointeja ja varmuutta osoittaakseen varoja asianmukaiseen infrastruktuuriin, jolla keräys, lajittelu, kierrätys ja tehokas loppukäsittely toteutetaan. Vaikka kehityksessä jäljessä olevat jäsenvaltiot saattavat tarvita kiellon toteuttamiseksi siirtymäaikaa, kaikkea muovijätettä on käsiteltävä resurssina etenemissuunnitelmassa kohti resurssitehokasta Eurooppaa tarkoitetulla tavalla vuoteen 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

9.

suhtautuu myönteisesti aikomukseen tarkistaa kaatopaikkadirektiiviä vuonna 2014. Komitea katsoo, että tarkistuksen tulisi merkitä kaatopaikkakiellon asettamista muoville ja tulenaralle jätteelle vuoteen 2020 mennessä. AK ymmärtää, että jätehuoltoala sekä paikallis- ja alueviranomaiset tarvitsevat aikaa, investointeja ja varmuutta osoittaakseen varoja asianmukaiseen infrastruktuuriin, jolla keräys, lajittelu, kierrätys ja tehokas loppukäsittely toteutetaan. Vaikka kehityksessä jäljessä olevat jäsenvaltiot saattavat tarvita kiellon toteuttamiseksi siirtymäaikaa, kaikkea muovijätettä on käsiteltävä resurssina etenemissuunnitelmassa kohti resurssitehokasta Eurooppaa tarkoitetulla tavalla vuoteen 2020 asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 10. | toteaa, että vaikka seitsemässä jäsenvaltiossa kaatopaikoille viedään enää alle 10 prosenttia jätteestä, yhdessätoista jäsenvaltiossa vastaava määrä on edelleen yli 60 prosenttia. Muovin erityinen arvo on otettava jätehuollossa huomioon kehittämällä entistä parempia ja tehokkaampia keräysjärjestelmiä saastumisen minimoimiseksi. |
| --- | --- |

10.

toteaa, että vaikka seitsemässä jäsenvaltiossa kaatopaikoille viedään enää alle 10 prosenttia jätteestä, yhdessätoista jäsenvaltiossa vastaava määrä on edelleen yli 60 prosenttia. Muovin erityinen arvo on otettava jätehuollossa huomioon kehittämällä entistä parempia ja tehokkaampia keräysjärjestelmiä saastumisen minimoimiseksi.

| 11. | kehottaa Euroopan komissiota omaksumaan tulevissa tarkistuksissa yhdennetyn lähestymistavan kaikkeen muoviin nähden, sähkö- ja elektroniikkaromu, romuajoneuvot ja pakkausmateriaalit mukaan luettuina. Jätteitä koskevan puitedirektiivin tavoitteet ovat liian alhaiset, eikä niissä huomioida erityisesti muovijätettä. |
| --- | --- |

11.

kehottaa Euroopan komissiota omaksumaan tulevissa tarkistuksissa yhdennetyn lähestymistavan kaikkeen muoviin nähden, sähkö- ja elektroniikkaromu, romuajoneuvot ja pakkausmateriaalit mukaan luettuina. Jätteitä koskevan puitedirektiivin tavoitteet ovat liian alhaiset, eikä niissä huomioida erityisesti muovijätettä.

| 12. | katsoo, että uusissa muovia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon tonnimäärää koskeva kysymys: tonnimäärä ei sovi mittausvälineeksi etenkään hyvin kevyen muovikalvon osalta. Tavoitteissa tulisi ottaa huomioon materiaalien aiheuttama ympäristökuormitus ja nostaa muovin arvoa, sillä se jää usein raskaampien kierrätysmateriaalien varjoon. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että uusissa muovia koskevissa tavoitteissa olisi otettava huomioon tonnimäärää koskeva kysymys: tonnimäärä ei sovi mittausvälineeksi etenkään hyvin kevyen muovikalvon osalta. Tavoitteissa tulisi ottaa huomioon materiaalien aiheuttama ympäristökuormitus ja nostaa muovin arvoa, sillä se jää usein raskaampien kierrätysmateriaalien varjoon.

| 13. | huomauttaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet jätteen energiakäytön asiaankuuluvaksi vaihtoehdoksi uusiokäytön ja kierrätyksen jälkeen jäljelle jäävän jätteen kaatopaikoille sijoittamiselle. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että EU:n rahoitusta tulisi myöntää energian talteenottolaitoksille vain, jos ne ovat osa johdonmukaista jätehuoltokokonaisuutta, johon sisältyy riittävä infrastruktuuri huolehtimaan ensin kerättyjen jätteiden lajittelusta, puhdistuksesta ja kierrätyksestä. Lisäksi komitea katsoo, että koska muoveista saadaan suurilämpöarvoista polttoainetta, on tärkeää, että muoveille asetetaan materiaalikohtaiset, prosessointikapasiteettiin pohjautuvat kierrätystavoitteet, jotta polttoaineen kysyntä ei johtaisi arvokkaiden resurssien polttamiseen. |
| --- | --- |

13.

huomauttaa, että kaikki jäsenvaltiot ovat hyväksyneet jätteen energiakäytön asiaankuuluvaksi vaihtoehdoksi uusiokäytön ja kierrätyksen jälkeen jäljelle jäävän jätteen kaatopaikoille sijoittamiselle. Komitea muistuttaa tässä yhteydessä, että EU:n rahoitusta tulisi myöntää energian talteenottolaitoksille vain, jos ne ovat osa johdonmukaista jätehuoltokokonaisuutta, johon sisältyy riittävä infrastruktuuri huolehtimaan ensin kerättyjen jätteiden lajittelusta, puhdistuksesta ja kierrätyksestä. Lisäksi komitea katsoo, että koska muoveista saadaan suurilämpöarvoista polttoainetta, on tärkeää, että muoveille asetetaan materiaalikohtaiset, prosessointikapasiteettiin pohjautuvat kierrätystavoitteet, jotta polttoaineen kysyntä ei johtaisi arvokkaiden resurssien polttamiseen.

| 14. | katsoo, että nykyisten tavoitteiden täytäntöönpanoa olisi parannettava. Komitea kannattaa lisäksi sitovien, tarkkojen ja kunnianhimoisten tavoitteiden asettamista kaatopaikkasijoittamisen välttämisen lisäksi myös muovijätteen ennaltaehkäisylle, uudelleenkäytön valmistelulle ja kierrätykselle, koska viimeksi mainitut ovat tarkemmin mitattavissa. Nämä tavoitteet on yhdenmukaistettava kaikissa asiaa koskevissa direktiiveissä. Välitavoitteita ja siirtymäkausia voitaisiin harkita ja niistä voitaisiin neuvotella sellaisten jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, jotka eivät ole edistyneet jätetavoitteissa tyydyttävästi. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että nykyisten tavoitteiden täytäntöönpanoa olisi parannettava. Komitea kannattaa lisäksi sitovien, tarkkojen ja kunnianhimoisten tavoitteiden asettamista kaatopaikkasijoittamisen välttämisen lisäksi myös muovijätteen ennaltaehkäisylle, uudelleenkäytön valmistelulle ja kierrätykselle, koska viimeksi mainitut ovat tarkemmin mitattavissa. Nämä tavoitteet on yhdenmukaistettava kaikissa asiaa koskevissa direktiiveissä. Välitavoitteita ja siirtymäkausia voitaisiin harkita ja niistä voitaisiin neuvotella sellaisten jäsenvaltioiden ja paikallis- ja alueviranomaisten kanssa, jotka eivät ole edistyneet jätetavoitteissa tyydyttävästi.

| 15. | kehottaa ottamaan suhteellisuus-, läheisyys- ja varovaisuusperiaatteet huomioon tavoitteita asetettaessa. |
| --- | --- |

15.

kehottaa ottamaan suhteellisuus-, läheisyys- ja varovaisuusperiaatteet huomioon tavoitteita asetettaessa.

| 16. | uskoo, että näillä toimenpiteillä muovijäte nousee jätehierarkiassa ylöspäin, ja kannattaa Euroopan parlamentin vaatimusta kaiken kierrätettävän jätteen ja biojätteen kaatopaikoille sijoittamista koskevasta kiellosta vuoteen 2020 mennessä, mutta varoittaa, että vaarana on, että tällöin muovijätteen vienti Euroopan ulkopuolelle lisääntyy, ellei muovin kierrätystä EU:ssa kehitetä edelleen. |
| --- | --- |

16.

uskoo, että näillä toimenpiteillä muovijäte nousee jätehierarkiassa ylöspäin, ja kannattaa Euroopan parlamentin vaatimusta kaiken kierrätettävän jätteen ja biojätteen kaatopaikoille sijoittamista koskevasta kiellosta vuoteen 2020 mennessä, mutta varoittaa, että vaarana on, että tällöin muovijätteen vienti Euroopan ulkopuolelle lisääntyy, ellei muovin kierrätystä EU:ssa kehitetä edelleen.

| 17. | vaatii, että muovin kierrätystä kaikissa vaiheissa edistetään nykyistä tehokkaammin kierrätystalouden kannustamiseksi. Alkuperäisessä suunnittelussa tulisi ottaa huomioon käytöstä poiston yhteydessä tapahtuvan kierrätyksen lisäksi myös polymeerien käytön tehostaminen tuotannossa ja se, että käytetään vain muutamia koostumukseltaan yhtenäisiä ja muihin materiaaleihin yhdistämättömiä muoveja, jotta voidaan helpottaa kierrätystä varten tehtävää erottelua. |
| --- | --- |

17.

vaatii, että muovin kierrätystä kaikissa vaiheissa edistetään nykyistä tehokkaammin kierrätystalouden kannustamiseksi. Alkuperäisessä suunnittelussa tulisi ottaa huomioon käytöstä poiston yhteydessä tapahtuvan kierrätyksen lisäksi myös polymeerien käytön tehostaminen tuotannossa ja se, että käytetään vain muutamia koostumukseltaan yhtenäisiä ja muihin materiaaleihin yhdistämättömiä muoveja, jotta voidaan helpottaa kierrätystä varten tehtävää erottelua.

| 18. | rohkaisee Euroopan komissiota edistämään ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja lisäämällä kannustimia ennaltaehkäisyyn, uudelleenkäytön valmisteluun, kierrätykseen ja kierrätysmuovin osuuden lisäämiseen uusissa tuotteissa. |
| --- | --- |

18.

rohkaisee Euroopan komissiota edistämään ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja lisäämällä kannustimia ennaltaehkäisyyn, uudelleenkäytön valmisteluun, kierrätykseen ja kierrätysmuovin osuuden lisäämiseen uusissa tuotteissa.

| 19. | pyytää Euroopan komissiota harkitsemaan sellaisten tulevaisuuden infrastruktuurien rahoittamista, joiden avulla muovi kierrätetään tehokkaasti, ja kaatopaikkojen ja jätteenpolton rahoituksen lakkauttamista sekä tukemaan samalla muovin kierrätysmarkkinoita ja luomaan näin työpaikkoja. |
| --- | --- |

19.

pyytää Euroopan komissiota harkitsemaan sellaisten tulevaisuuden infrastruktuurien rahoittamista, joiden avulla muovi kierrätetään tehokkaasti, ja kaatopaikkojen ja jätteenpolton rahoituksen lakkauttamista sekä tukemaan samalla muovin kierrätysmarkkinoita ja luomaan näin työpaikkoja.

| 20. | toteaa, että EU voi materiaalien kierrätyksen ansiosta saavuttaa raaka-aineiden osalta entistä korkeamman omavaraisuusasteen ja että energian talteenoton tulisi säilyä toissijaisena vaihtoehtona jätehierarkian mukaisesti, jotta voidaan hyödyntää sellaisen jätteen täysi potentiaali, jota ei sijoiteta kaatopaikoille. Kuten vihreässä kirjassa suositellaan, tulevien toimien ei pitäisi synnyttää ”imurivaikutusta” energian talteenoton hyväksi. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että EU voi materiaalien kierrätyksen ansiosta saavuttaa raaka-aineiden osalta entistä korkeamman omavaraisuusasteen ja että energian talteenoton tulisi säilyä toissijaisena vaihtoehtona jätehierarkian mukaisesti, jotta voidaan hyödyntää sellaisen jätteen täysi potentiaali, jota ei sijoiteta kaatopaikoille. Kuten vihreässä kirjassa suositellaan, tulevien toimien ei pitäisi synnyttää ”imurivaikutusta” energian talteenoton hyväksi.

| 21. | uskoo vahvasti, että suoraan kiinteistöistä tapahtuvaan jätteenkeruuseen perustuvien järjestelmien tulisi olla pakollisia, mutta ne olisi myös suunniteltava niin, että ne kannustavat lajitteluun ja maksimoivat laadukkaiden kierrätysmateriaalien talteenoton. Tämä on toissijaisuusperiaatteen piiriin kuuluva kysymys, ja vaikka lajittelemattoman kuivan jätteen kierrätys on osoittautunut erittäin tehokkaaksi eräissä jäsenvaltioissa, on todettava, että keräysmenetelmät vaihtelevat kaupungeista maaseudulle ja valtiosta toiseen. Vaikka yhdenmukaisen ”vakiopolitiikan” soveltaminen on epäkäytännöllistä, vapaaehtoiselle tehostamiselle ja keräysmenetelmien yhdenmukaistamiselle on perusteita. |
| --- | --- |

21.

uskoo vahvasti, että suoraan kiinteistöistä tapahtuvaan jätteenkeruuseen perustuvien järjestelmien tulisi olla pakollisia, mutta ne olisi myös suunniteltava niin, että ne kannustavat lajitteluun ja maksimoivat laadukkaiden kierrätysmateriaalien talteenoton. Tämä on toissijaisuusperiaatteen piiriin kuuluva kysymys, ja vaikka lajittelemattoman kuivan jätteen kierrätys on osoittautunut erittäin tehokkaaksi eräissä jäsenvaltioissa, on todettava, että keräysmenetelmät vaihtelevat kaupungeista maaseudulle ja valtiosta toiseen. Vaikka yhdenmukaisen ”vakiopolitiikan” soveltaminen on epäkäytännöllistä, vapaaehtoiselle tehostamiselle ja keräysmenetelmien yhdenmukaistamiselle on perusteita.

| 22. | toistaa näkemyksensä, jonka mukaan alueviranomaisilla saattaa olla mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä rajat ylittävän jätehuollon ja jätteidenkäsittelykeskusten puitteissa samankaltaisten kiinteistöjen, esimerkiksi kerrostalojen, osalta varmistaakseen jätevirtojen tehokkaan hallinnan sekä infrastruktuurin ja toimialan käytettävissä olevien resurssien optimaalisen käytön. |
| --- | --- |

22.

toistaa näkemyksensä, jonka mukaan alueviranomaisilla saattaa olla mahdollisuuksia tehdä yhteistyötä rajat ylittävän jätehuollon ja jätteidenkäsittelykeskusten puitteissa samankaltaisten kiinteistöjen, esimerkiksi kerrostalojen, osalta varmistaakseen jätevirtojen tehokkaan hallinnan sekä infrastruktuurin ja toimialan käytettävissä olevien resurssien optimaalisen käytön.

| 23. | katsoo, että olisi edistettävä laadukasta kierrätystä tukemalla aktiivisesti kierrätysmuovin markkinoita ja kannustettava valitsemaan ympäristömyönteisiä materiaaleja, jotta muovijätteen määrä ympäristössä vähenisi. |
| --- | --- |

23.

katsoo, että olisi edistettävä laadukasta kierrätystä tukemalla aktiivisesti kierrätysmuovin markkinoita ja kannustettava valitsemaan ympäristömyönteisiä materiaaleja, jotta muovijätteen määrä ympäristössä vähenisi.

| 24. | pahoittelee sitä, että jätepuitedirektiivin talteenottotavoitteiden nykyinen raportointi perustuu keräämiseen eikä tosiasialliseen kierrätykseen tai energian talteenottoon. On kiireesti tarpeen selkeyttää määritelmiä ja löytää kierrätystehokkuudelle yhteinen laskentamenetelmä. |
| --- | --- |

24.

pahoittelee sitä, että jätepuitedirektiivin talteenottotavoitteiden nykyinen raportointi perustuu keräämiseen eikä tosiasialliseen kierrätykseen tai energian talteenottoon. On kiireesti tarpeen selkeyttää määritelmiä ja löytää kierrätystehokkuudelle yhteinen laskentamenetelmä.

| 25. | toteaa, että Euroopan komissio on jo hyväksynyt jätepolitiikan alalla heikoimmin suoriutuville kymmenelle jäsenvaltiolle suunnatun tukiohjelman. Pahoittelee sitä, että 18 jäsenvaltiota on vielä kaukana jätepuitedirektiivin vaatimustenmukaisuuden saavuttamisesta. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että Euroopan komissio on jo hyväksynyt jätepolitiikan alalla heikoimmin suoriutuville kymmenelle jäsenvaltiolle suunnatun tukiohjelman. Pahoittelee sitä, että 18 jäsenvaltiota on vielä kaukana jätepuitedirektiivin vaatimustenmukaisuuden saavuttamisesta.

| 26. | katsoo, että tarvitaan valikoima toimenpiteitä, koska mikään poliittinen väline ei yksin riitä korvaamaan kaatopaikoille sijoittamista kierrätyksellä. Kierrätys ei kuitenkaan aina ole toteuttamiskelpoinen strategia, koska muovin kierrättäminen on teknisesti vaikeaa eikä aina taloudellisesti perusteltua parhaistakaan ympäristösyistä huolimatta. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että tarvitaan valikoima toimenpiteitä, koska mikään poliittinen väline ei yksin riitä korvaamaan kaatopaikoille sijoittamista kierrätyksellä. Kierrätys ei kuitenkaan aina ole toteuttamiskelpoinen strategia, koska muovin kierrättäminen on teknisesti vaikeaa eikä aina taloudellisesti perusteltua parhaistakaan ympäristösyistä huolimatta.

| 27. | uskoo, että EU on hyvässä asemassa osoittaakseen maailmanlaajuista johtajuutta muovin poistamisessa kaatopaikoilta ja että EU:n tulisi jakaa jätehuollon parhaita toimintatapoja paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja kansainvälisesti. EU:n tulisi edistää kestävyysajattelun mukaisia hankkeita ja varmistaa, että kierrättäjät toimittavat materiaalia ainoastaan sellaisiin kierrätyslaitoksiin, joissa jätehuoltovelvollisuudet ovat samat kuin EU:n laitoksissa. Välittäjät eivät ole kierrättäjiä, ja AK kehottaa seuraamaan jäteliikenteestä annettujen asetusten soveltamista Euroopan satamissa nykyistä tarkemmin. |
| --- | --- |

27.

uskoo, että EU on hyvässä asemassa osoittaakseen maailmanlaajuista johtajuutta muovin poistamisessa kaatopaikoilta ja että EU:n tulisi jakaa jätehuollon parhaita toimintatapoja paikallisesti, alueellisesti, kansallisesti ja kansainvälisesti. EU:n tulisi edistää kestävyysajattelun mukaisia hankkeita ja varmistaa, että kierrättäjät toimittavat materiaalia ainoastaan sellaisiin kierrätyslaitoksiin, joissa jätehuoltovelvollisuudet ovat samat kuin EU:n laitoksissa. Välittäjät eivät ole kierrättäjiä, ja AK kehottaa seuraamaan jäteliikenteestä annettujen asetusten soveltamista Euroopan satamissa nykyistä tarkemmin.

| 28. | korostaa tähän liittyen kannattavansa eurooppalaisen tiedotusfoorumin perustamista, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat vaihtaa tietoja EU:ssa ja sen ulkopuolella toteutetuista jätteiden syntymisen ennaltaehkäisy- ja jätehuoltokäytännöistä. |
| --- | --- |

28.

korostaa tähän liittyen kannattavansa eurooppalaisen tiedotusfoorumin perustamista, jotta paikallis- ja alueviranomaiset voivat vaihtaa tietoja EU:ssa ja sen ulkopuolella toteutetuista jätteiden syntymisen ennaltaehkäisy- ja jätehuoltokäytännöistä.

| 29. | toteaa, että muovia käytetään maailmanlaajuisesti, joten uusiokäyttöä, korjaamista ja kierrätettävyyttä koskevat hyvät toimintatavat suunnitteluvaiheessa vaikuttavat EU:n ulkopuolellakin ja auttavat ehkäisemään muoviesineiden päätymistä tulevaisuudessa jätteeksi meriympäristöön. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että muovia käytetään maailmanlaajuisesti, joten uusiokäyttöä, korjaamista ja kierrätettävyyttä koskevat hyvät toimintatavat suunnitteluvaiheessa vaikuttavat EU:n ulkopuolellakin ja auttavat ehkäisemään muoviesineiden päätymistä tulevaisuudessa jätteeksi meriympäristöön.

| 30. | huomauttaa, että monet kuluttajatuotteet, etenkin sähkö- ja elektroniikkatuotteet, valmistetaan EU:n ulkopuolella ja että ne viedään EU:n korkeiden työvoimakustannusten vuoksi myöhemmin jälleen EU:n ulkopuolelle purkamista, kierrätystä tai loppukäsittelyä varten. Läheisyysperiaatteen mukaisesti AK suosittelee, että kierrätys- ja uusiokäyttöinfrastruktuuria kehitetään EU:n puitteissa, jotta jäsenvaltiot voivat tehokkaasti hyödyntää olemassa olevaa jätehuoltoinfrastruktuuria EU:n laajuisesti ja välttää tarpeettomia päällekkäisiä investointeja. Muovijätettä voitaisiin tällöin käsitellä naapurivaltioissa niin, ettei jokaisen jäsenvaltion tarvitsisi rakentaa monenlaisia jätteen kierrätyslaitoksia, ja tietynlaisen jätteen erikoiskäsittelyn edellyttämä infrastruktuuri voitaisiin suunnitella EU:n laajuisesti päällekkäisyyksien välttämiseksi. AK toteaa, että tämä edellyttäisi jätteiden kuljetuksia koskevia tarkoituksenmukaisia rajatarkastuksia ja niiden valvontaa. |
| --- | --- |

30.

huomauttaa, että monet kuluttajatuotteet, etenkin sähkö- ja elektroniikkatuotteet, valmistetaan EU:n ulkopuolella ja että ne viedään EU:n korkeiden työvoimakustannusten vuoksi myöhemmin jälleen EU:n ulkopuolelle purkamista, kierrätystä tai loppukäsittelyä varten. Läheisyysperiaatteen mukaisesti AK suosittelee, että kierrätys- ja uusiokäyttöinfrastruktuuria kehitetään EU:n puitteissa, jotta jäsenvaltiot voivat tehokkaasti hyödyntää olemassa olevaa jätehuoltoinfrastruktuuria EU:n laajuisesti ja välttää tarpeettomia päällekkäisiä investointeja. Muovijätettä voitaisiin tällöin käsitellä naapurivaltioissa niin, ettei jokaisen jäsenvaltion tarvitsisi rakentaa monenlaisia jätteen kierrätyslaitoksia, ja tietynlaisen jätteen erikoiskäsittelyn edellyttämä infrastruktuuri voitaisiin suunnitella EU:n laajuisesti päällekkäisyyksien välttämiseksi. AK toteaa, että tämä edellyttäisi jätteiden kuljetuksia koskevia tarkoituksenmukaisia rajatarkastuksia ja niiden valvontaa.

| 31. | uskoo, että vaikka vapaaehtoinen toiminta voi täydentää lainsäädäntöä, jonkinlainen sääntely on tarpeen tehokkaan, tosiasiallisen, turvallisen ja kestäväpohjaisen jätteitä koskevan puitekokonaisuuden varmistamiseksi. AK katsoo kuitenkin, että ennen veroihin tai kieltoihin turvautumista Euroopan komission tulisi harkita toimenpiteitä, joiden avulla kuluttajille ja kotitalouksille tarjotaan tietoa ja näihin vaikutetaan näiden muuttaessa toimintatapojaan. |
| --- | --- |

31.

uskoo, että vaikka vapaaehtoinen toiminta voi täydentää lainsäädäntöä, jonkinlainen sääntely on tarpeen tehokkaan, tosiasiallisen, turvallisen ja kestäväpohjaisen jätteitä koskevan puitekokonaisuuden varmistamiseksi. AK katsoo kuitenkin, että ennen veroihin tai kieltoihin turvautumista Euroopan komission tulisi harkita toimenpiteitä, joiden avulla kuluttajille ja kotitalouksille tarjotaan tietoa ja näihin vaikutetaan näiden muuttaessa toimintatapojaan.

| 32. | kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan, miten tuottajan ja maahantuojan laajennettua vastuuta voidaan paremmin soveltaa EU:ssa erityisesti muovijätteen kohdalla. Muovijätteen käsittely on liian usein paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla. Vastuun parempi soveltaminen voisi mahdollistaa sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, joista syntyy vähemmän muovijätettä ja joiden muovijäte on helpommin kierrätettävää. Panttimaksut ja käytöstä poistettujen tuotteiden takaisinottovelvoite ovat vaihtoehtoja, jotka voitaisiin ottaa käyttöön Euroopan unionin tasolla tiettyjen muovituotteiden kohdalla, jotta paikallis- ja alueviranomaisten raskasta taakkaa voitaisiin keventää. Komitea uskoo, että myös käytöstä poistetun materiaalin takaisinottoa koskevia malleja kannattaa edistää jälleenmyyjien keskuudessa sekä kouluissa ja työpaikoilla, missä arvokkaita erotettavissa olevia materiaaleja pystytään kokoamaan sellaisia määriä, että kierrätys on kannattavaa. Esimerkiksi matkapuhelimia ja tulostinten värikasetteja varten on olemassa omat mallinsa. |
| --- | --- |

32.

kehottaa Euroopan komissiota tutkimaan, miten tuottajan ja maahantuojan laajennettua vastuuta voidaan paremmin soveltaa EU:ssa erityisesti muovijätteen kohdalla. Muovijätteen käsittely on liian usein paikallis- ja alueviranomaisten vastuulla. Vastuun parempi soveltaminen voisi mahdollistaa sellaisten tuotteiden markkinoille saattamisen, joista syntyy vähemmän muovijätettä ja joiden muovijäte on helpommin kierrätettävää. Panttimaksut ja käytöstä poistettujen tuotteiden takaisinottovelvoite ovat vaihtoehtoja, jotka voitaisiin ottaa käyttöön Euroopan unionin tasolla tiettyjen muovituotteiden kohdalla, jotta paikallis- ja alueviranomaisten raskasta taakkaa voitaisiin keventää. Komitea uskoo, että myös käytöstä poistetun materiaalin takaisinottoa koskevia malleja kannattaa edistää jälleenmyyjien keskuudessa sekä kouluissa ja työpaikoilla, missä arvokkaita erotettavissa olevia materiaaleja pystytään kokoamaan sellaisia määriä, että kierrätys on kannattavaa. Esimerkiksi matkapuhelimia ja tulostinten värikasetteja varten on olemassa omat mallinsa.

| 33. | katsoo, että suurikokoisten esineiden PAYT-periaatteen (pay-as-you-throw, poisheittäjä maksaa -malli) soveltamista olisi edistettävä paikallis- ja alueviranomaisten määrittelemin keräysmenetelmin. Tämän ohella olisi jaettava valistusta ja valvottava entistä tehokkaammin sitä, minne jätteet päätyvät. Näin voidaan torjua sitä, että (muovi)jätteitä poltetaan yhä enemmän muualla kuin tarkoitukseen teknisesti soveltuvissa laitoksissa tai niitä sijoitetaan luvattomiin paikkoihin. |
| --- | --- |

33.

katsoo, että suurikokoisten esineiden PAYT-periaatteen (pay-as-you-throw, poisheittäjä maksaa -malli) soveltamista olisi edistettävä paikallis- ja alueviranomaisten määrittelemin keräysmenetelmin. Tämän ohella olisi jaettava valistusta ja valvottava entistä tehokkaammin sitä, minne jätteet päätyvät. Näin voidaan torjua sitä, että (muovi)jätteitä poltetaan yhä enemmän muualla kuin tarkoitukseen teknisesti soveltuvissa laitoksissa tai niitä sijoitetaan luvattomiin paikkoihin.

| 34. | toteaa, että pantti- ja palautusjärjestelmiä voidaan kehittää tapauskohtaisesti. Juomapullojen ja -tölkkien palauttaminen on osoittautunut toimivaksi järjestelmäksi eräissä jäsenvaltioissa, ja siten saadaan laadukasta kierrätysmateriaalia. Tämä voisi olla harkinnanarvoinen vaihtoehto maaseutualueilla, missä erilliskeräystä ei voida toteuttaa. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat lisäksi edistää muovien, kuten polyetyleenitereftalaatin (PET), keräystä entistä tehokkaammin suurissa yleisötapahtumissa sovellettavilla ekologisen kestävyyden ohjelmilla, ellei PET-pulloja voida korvata ympäristöystävällisillä vaihtoehdoilla. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että pantti- ja palautusjärjestelmiä voidaan kehittää tapauskohtaisesti. Juomapullojen ja -tölkkien palauttaminen on osoittautunut toimivaksi järjestelmäksi eräissä jäsenvaltioissa, ja siten saadaan laadukasta kierrätysmateriaalia. Tämä voisi olla harkinnanarvoinen vaihtoehto maaseutualueilla, missä erilliskeräystä ei voida toteuttaa. Paikallis- ja alueviranomaiset voivat lisäksi edistää muovien, kuten polyetyleenitereftalaatin (PET), keräystä entistä tehokkaammin suurissa yleisötapahtumissa sovellettavilla ekologisen kestävyyden ohjelmilla, ellei PET-pulloja voida korvata ympäristöystävällisillä vaihtoehdoilla.

Ekosuunnittelu

| 35. | katsoo, että tuotesuunnittelu on jätemäärien minimoinnin kannalta ratkaisevan tärkeää. Komitea uskoo, että vaikka nykyisessä ekosuunnitteludirektiivissä keskitytään veden ja energian kulutukseen, tarkistuksella sen alaa voitaisiin nyt laajentaa niin, että se käsittäisi myös muut muovituotteet, uudelleenkäytön valmistelua, vanhenemisen estämistä, korjattavuutta ja kierrättämistä koskevat vaatimukset sekä kuluttajalle tuotteen kestävyydestä annettavat tiedot (esimerkiksi tuotteeseen liitettävän ”tuotepassin”). Suunnittelu on tärkeää kuluttajille, mutta myös jätehuoltoviranomaisille, jotka vastaavat tuotteiden käytöstä poiston hallinnasta. Esineen ja sen pakkaamisen ja purkamisen huolellinen suunnittelu mahdollistaa kierrätyksen ja tehostaa sitä. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että tuotesuunnittelu on jätemäärien minimoinnin kannalta ratkaisevan tärkeää. Komitea uskoo, että vaikka nykyisessä ekosuunnitteludirektiivissä keskitytään veden ja energian kulutukseen, tarkistuksella sen alaa voitaisiin nyt laajentaa niin, että se käsittäisi myös muut muovituotteet, uudelleenkäytön valmistelua, vanhenemisen estämistä, korjattavuutta ja kierrättämistä koskevat vaatimukset sekä kuluttajalle tuotteen kestävyydestä annettavat tiedot (esimerkiksi tuotteeseen liitettävän ”tuotepassin”). Suunnittelu on tärkeää kuluttajille, mutta myös jätehuoltoviranomaisille, jotka vastaavat tuotteiden käytöstä poiston hallinnasta. Esineen ja sen pakkaamisen ja purkamisen huolellinen suunnittelu mahdollistaa kierrätyksen ja tehostaa sitä.

| 36. | kiinnittää huomiota siihen, että kuluttajapakkaukset suunnitellaan yhä useammin kevyiksi ja pakkauksina käytetään enenevässä määrin pusseja (siirrytään lasista tai metallista muoveihin), mikä vähentää kuljetuskustannuksia ja siten hiilidioksidipäästöjä. Vaikka nämä vaikutukset hyödyttävät kaikkia, komitea toteaa kuitenkin, että suuntaus on ehkä erittäin kannattava tuottajille, mutta varjopuolena on paikallis- ja alueviranomaisille koituvien keruu- ja käsittelykustannusten kasvu. |
| --- | --- |

36.

kiinnittää huomiota siihen, että kuluttajapakkaukset suunnitellaan yhä useammin kevyiksi ja pakkauksina käytetään enenevässä määrin pusseja (siirrytään lasista tai metallista muoveihin), mikä vähentää kuljetuskustannuksia ja siten hiilidioksidipäästöjä. Vaikka nämä vaikutukset hyödyttävät kaikkia, komitea toteaa kuitenkin, että suuntaus on ehkä erittäin kannattava tuottajille, mutta varjopuolena on paikallis- ja alueviranomaisille koituvien keruu- ja käsittelykustannusten kasvu.

| 37. | pitää tässä yhteydessä tärkeänä vähentää muovilaatujen (muovikoostumusten määrää), jotta mahdollistetaan lajiteltujen yhteensopivien muovien sulattaminen. Tähän kuuluu myös muovilaadun selkeä ilmoittaminen pakkauksissa ja tuotteissa lajittelun helpottamiseksi. Muovien ei myöskään tulisi sisältää pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP) eikä Reach-asetuksen nojalla kiellettyjä kemikaaleja. |
| --- | --- |

37.

pitää tässä yhteydessä tärkeänä vähentää muovilaatujen (muovikoostumusten määrää), jotta mahdollistetaan lajiteltujen yhteensopivien muovien sulattaminen. Tähän kuuluu myös muovilaadun selkeä ilmoittaminen pakkauksissa ja tuotteissa lajittelun helpottamiseksi. Muovien ei myöskään tulisi sisältää pysyviä orgaanisia yhdisteitä (POP) eikä Reach-asetuksen nojalla kiellettyjä kemikaaleja.

| 38. | uskoo, että tuotteen koko elinkaaren – käytöstä poisto mukaan luettuna – kattava, kestäväpohjaista tuotesuunnittelua koskeva opastus auttaa käyttäjää ymmärtämään esineen todellisen arvon ja ehkäisemään tiettyjen arvokkaiden resurssien tarpeetonta haaskausta. |
| --- | --- |

38.

uskoo, että tuotteen koko elinkaaren – käytöstä poisto mukaan luettuna – kattava, kestäväpohjaista tuotesuunnittelua koskeva opastus auttaa käyttäjää ymmärtämään esineen todellisen arvon ja ehkäisemään tiettyjen arvokkaiden resurssien tarpeetonta haaskausta.

| 39. | kannattaa kierrätysmateriaalin osuuden pakollista vähimmäismäärää tulevissa suunnittelua koskevissa tarkistuksissa, mutta ymmärtää myös, että tietyt elintarvikkeisiin ja terveydenhuoltoon liittyvät käyttötarkoitukset asettavat materiaalille tiettyjä vaatimuksia. |
| --- | --- |

39.

kannattaa kierrätysmateriaalin osuuden pakollista vähimmäismäärää tulevissa suunnittelua koskevissa tarkistuksissa, mutta ymmärtää myös, että tietyt elintarvikkeisiin ja terveydenhuoltoon liittyvät käyttötarkoitukset asettavat materiaalille tiettyjä vaatimuksia.

| 40. | kehottaa poistamaan asteittain vaarallisten aineiden käytön muovissa sekä uusissa tuotteissa että kierrätetyissä tuotteissa, jotta voidaan vähentää niiden käyttöön liittyviä riskejä ja lisätä niiden kierrätysmahdollisuuksia. Komitea kannattaa resurssitehokasta Eurooppaa koskevaa etenemissuunnitelmaa, jossa ehdotetaan, että vuoteen 2020 mennessä kaikki asiaa koskevat erityistä huolta aiheuttavat aineet olisi lisättävä REACH-asetuksen luetteloon aineista, jotka mahdollisesti sisällytetään lupamenettelyn piiriin. Luettelo kattaisi siten myös asiaa koskevat muovin lisäaineet. Komitea kehottaa kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota pieniin muovihelmiin ja nanohiukkasiin, jotka aiheuttavat uusia ongelmia, joita REACH-asetus ei välttämättä kata. |
| --- | --- |

40.

kehottaa poistamaan asteittain vaarallisten aineiden käytön muovissa sekä uusissa tuotteissa että kierrätetyissä tuotteissa, jotta voidaan vähentää niiden käyttöön liittyviä riskejä ja lisätä niiden kierrätysmahdollisuuksia. Komitea kannattaa resurssitehokasta Eurooppaa koskevaa etenemissuunnitelmaa, jossa ehdotetaan, että vuoteen 2020 mennessä kaikki asiaa koskevat erityistä huolta aiheuttavat aineet olisi lisättävä REACH-asetuksen luetteloon aineista, jotka mahdollisesti sisällytetään lupamenettelyn piiriin. Luettelo kattaisi siten myös asiaa koskevat muovin lisäaineet. Komitea kehottaa kiinnittämään tässä yhteydessä erityistä huomiota pieniin muovihelmiin ja nanohiukkasiin, jotka aiheuttavat uusia ongelmia, joita REACH-asetus ei välttämättä kata.

| 41. | kehottaa kiinnittämään ekosuunnittelussa erityistä huomiota 3D-tulostimiin, joiden kehittyminen voi vaikuttaa merkittävällä tavalla muovijätteen määrään ja laatuun. |
| --- | --- |

41.

kehottaa kiinnittämään ekosuunnittelussa erityistä huomiota 3D-tulostimiin, joiden kehittyminen voi vaikuttaa merkittävällä tavalla muovijätteen määrään ja laatuun.

Kertakäyttöiset muovituotteet

| 42. | uskoo, että lyhytikäisiä kertakäyttöisiä muovituotteita koskevan ongelman ratkaisemiseksi on yhdistettävä erilaisia keinoja, mukaan lukien säännökset niiden käytön vähentämiseksi ja uudelleen käytettävien tuotteiden edistämiseksi. Vastuuttomasti pois heitetyt muovipussit ja tyhjät muovipullot kuvaavat osuvasti kertakäyttökulttuuriamme ja pilaavat ympäristöämme. Muovipussien maksutta jakamisen kielto kannustaa uudelleenkäyttöön, ja siitä on saatu myönteisiä tuloksia lukuisilla alueilla. Kiellon asettamista tulisi näin ollen harkita. |
| --- | --- |

42.

uskoo, että lyhytikäisiä kertakäyttöisiä muovituotteita koskevan ongelman ratkaisemiseksi on yhdistettävä erilaisia keinoja, mukaan lukien säännökset niiden käytön vähentämiseksi ja uudelleen käytettävien tuotteiden edistämiseksi. Vastuuttomasti pois heitetyt muovipussit ja tyhjät muovipullot kuvaavat osuvasti kertakäyttökulttuuriamme ja pilaavat ympäristöämme. Muovipussien maksutta jakamisen kielto kannustaa uudelleenkäyttöön, ja siitä on saatu myönteisiä tuloksia lukuisilla alueilla. Kiellon asettamista tulisi näin ollen harkita.

| 43. | uskoo, että vapaaehtoiset kansallisen tason hankkeet, jälleenmyyjille määrättävä takaisinottovelvoite mukaan luettuna, voivat auttaa siirtämään osan muovijätteen käsittelykustannuksista pois jätehuolto- ja ympäristöviranomaisilta koko arvoketjussa. Näihin toimenpiteisiin on sisällytettävä valistusohjelma kuluttajille. |
| --- | --- |

43.

uskoo, että vapaaehtoiset kansallisen tason hankkeet, jälleenmyyjille määrättävä takaisinottovelvoite mukaan luettuna, voivat auttaa siirtämään osan muovijätteen käsittelykustannuksista pois jätehuolto- ja ympäristöviranomaisilta koko arvoketjussa. Näihin toimenpiteisiin on sisällytettävä valistusohjelma kuluttajille.

| 44. | katsoo, että käytöstä poistettujen esineiden takaisinottoon voitaisiin kannustaa ja että sitä voitaisiin laajentaa muihin sellaisiin paikkoihin, joissa käydään usein (työpaikoilla ja kouluilla on usein pieniä vastaavanlaisia malleja, joiden turvin ne pystyvät keräämään riittävän määrän kierrätyksen toteuttamiseksi). |
| --- | --- |

44.

katsoo, että käytöstä poistettujen esineiden takaisinottoon voitaisiin kannustaa ja että sitä voitaisiin laajentaa muihin sellaisiin paikkoihin, joissa käydään usein (työpaikoilla ja kouluilla on usein pieniä vastaavanlaisia malleja, joiden turvin ne pystyvät keräämään riittävän määrän kierrätyksen toteuttamiseksi).

Biohajoavuus

| 45. | ilmaisee huolensa siitä, että käsite ”biohajoava” voi johtaa kuluttajia harhaan, sillä kyseiset muovit ovat usein biohajoavia ainoastaan teollisten kompostointilaitosten korkeissa lämpötiloissa. |
| --- | --- |

45.

ilmaisee huolensa siitä, että käsite ”biohajoava” voi johtaa kuluttajia harhaan, sillä kyseiset muovit ovat usein biohajoavia ainoastaan teollisten kompostointilaitosten korkeissa lämpötiloissa.

| 46. | korostaa, että on tärkeää tehdä ero hajoavan, biohajoavan ja kompostoituvan materiaalin välillä. Näitä käsitteitä käytetään usein virheellisesti toistensa synonyymeina. Muovi saattaa olla hajoavaa, mutta ei biohajoavaa, tai se saattaa olla ainoastaan kompostoituvaa. |
| --- | --- |

46.

korostaa, että on tärkeää tehdä ero hajoavan, biohajoavan ja kompostoituvan materiaalin välillä. Näitä käsitteitä käytetään usein virheellisesti toistensa synonyymeina. Muovi saattaa olla hajoavaa, mutta ei biohajoavaa, tai se saattaa olla ainoastaan kompostoituvaa.

| 47. | uskoo, että yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen on olennaisen tärkeää kaikissa kuluttajille suunnatuissa merkinnöissä. Komitea on kuitenkin huolissaan joidenkin tietojen hämmentävyydestä tai harhaanjohtavuudesta ja katsoo, että ne on mahdollisesti tarpeen poistaa. Asianmukaisia kierrätysmenettelyjä sekä kierrätysmateriaaleja koskevan tiedon tulisi olla helppotajuista. |
| --- | --- |

47.

uskoo, että yhdenmukaistaminen ja yksinkertaistaminen on olennaisen tärkeää kaikissa kuluttajille suunnatuissa merkinnöissä. Komitea on kuitenkin huolissaan joidenkin tietojen hämmentävyydestä tai harhaanjohtavuudesta ja katsoo, että ne on mahdollisesti tarpeen poistaa. Asianmukaisia kierrätysmenettelyjä sekä kierrätysmateriaaleja koskevan tiedon tulisi olla helppotajuista.

| 48. | on huolissaan myös siitä, että käsite ”biopohjaiset muovit” voidaan liittää ympäristöuskottavuuteen, vaikka tuotannossa käytetty biomassa ei välttämättä ole kestäväpohjaista tai se saattaa kilpailla elintarviketuotantoon käytetystä maaperästä. Komitea kannattaa biopohjaisten muovien tutkimuksen ja kehittämisen tukemista ja edistämistä. Tässä yhteydessä on olennaista kiinnittää huomiota ympäristön kannalta kestävään suunnitteluun, kun on kyse raaka-aineista (mahdollisimman pitkälti jätteistä tuotettuja), lisäaineista (ympäristölle ja terveydelle vaarattomia), korjattavuudesta (helposti korjattavissa), uudelleenhyödynnettävyydestä, hajoavuudesta ja muusta vastaavasta. |
| --- | --- |

48.

on huolissaan myös siitä, että käsite ”biopohjaiset muovit” voidaan liittää ympäristöuskottavuuteen, vaikka tuotannossa käytetty biomassa ei välttämättä ole kestäväpohjaista tai se saattaa kilpailla elintarviketuotantoon käytetystä maaperästä. Komitea kannattaa biopohjaisten muovien tutkimuksen ja kehittämisen tukemista ja edistämistä. Tässä yhteydessä on olennaista kiinnittää huomiota ympäristön kannalta kestävään suunnitteluun, kun on kyse raaka-aineista (mahdollisimman pitkälti jätteistä tuotettuja), lisäaineista (ympäristölle ja terveydelle vaarattomia), korjattavuudesta (helposti korjattavissa), uudelleenhyödynnettävyydestä, hajoavuudesta ja muusta vastaavasta.

| 49. | vaatii näin ollen (sekä teollista että kotioloissa tapahtuvaa) kompostointia, biohajoavuutta ja hajoavuutta koskevien eurooppalaisten standardien, kuten EN 13432:n ja EN 14995:n, kattavaa soveltamista, mutta kehottaa myös varmentamaan niiden soveltuvuuden asianmukaisissa ympäristöissä, kuten maaperässä, meressä ja makeassa vedessä, jäteveden käsittelylaitoksissa ja anaerobisessa mätänemisessä. Näin on tarkoitus saada aikaan EU:n laajuinen merkintäjärjestelmä, jolla nämä väitteet erotetaan erittäin selvästi toisistaan. |
| --- | --- |

49.

vaatii näin ollen (sekä teollista että kotioloissa tapahtuvaa) kompostointia, biohajoavuutta ja hajoavuutta koskevien eurooppalaisten standardien, kuten EN 13432:n ja EN 14995:n, kattavaa soveltamista, mutta kehottaa myös varmentamaan niiden soveltuvuuden asianmukaisissa ympäristöissä, kuten maaperässä, meressä ja makeassa vedessä, jäteveden käsittelylaitoksissa ja anaerobisessa mätänemisessä. Näin on tarkoitus saada aikaan EU:n laajuinen merkintäjärjestelmä, jolla nämä väitteet erotetaan erittäin selvästi toisistaan.

| 50. | vaatii kansainvälistä sopimusta kiellosta, joka koskee hajoavien muovisten mikrohelmien käyttöä kosmeettisissa kuorinta-aineissa, hammastahnassa ja muissa henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitetuissa tuotteissa, jotta tämän suhteellisen uuden saastelähteen pääsy ravintoketjuun ehkäistään. |
| --- | --- |

50.

vaatii kansainvälistä sopimusta kiellosta, joka koskee hajoavien muovisten mikrohelmien käyttöä kosmeettisissa kuorinta-aineissa, hammastahnassa ja muissa henkilökohtaiseen hygieniaan tarkoitetuissa tuotteissa, jotta tämän suhteellisen uuden saastelähteen pääsy ravintoketjuun ehkäistään.

| 51. | on huolissaan siitä, että hapen kanssa reagoidessaan hajoavaksi merkitty muovi (niin sanottu oxo-muovi) hajoaa ainoastaan reagoidessaan hapen kanssa, se ei siis ole biohajoavaa, ja kun hajoamista tapahtuu, ympäristöön saattaa jäädä mikroskooppisen pieniä muovihiukkasia. Kierrätysprosessiin otetun oxo-muovin on todettu kontaminoivan kierrätysmateriaalia ja heikentävän sen laatua. Tässäkin yhteydessä on olemassa tuntuvasti näyttöä, jonka perusteella oxo-muovia on syytä vaatia kiellettäväksi, kunnes jatkotutkimukset osoittavat, että kyseisillä tuotteilla on lisäarvoa. |
| --- | --- |

51.

on huolissaan siitä, että hapen kanssa reagoidessaan hajoavaksi merkitty muovi (niin sanottu oxo-muovi) hajoaa ainoastaan reagoidessaan hapen kanssa, se ei siis ole biohajoavaa, ja kun hajoamista tapahtuu, ympäristöön saattaa jäädä mikroskooppisen pieniä muovihiukkasia. Kierrätysprosessiin otetun oxo-muovin on todettu kontaminoivan kierrätysmateriaalia ja heikentävän sen laatua. Tässäkin yhteydessä on olemassa tuntuvasti näyttöä, jonka perusteella oxo-muovia on syytä vaatia kiellettäväksi, kunnes jatkotutkimukset osoittavat, että kyseisillä tuotteilla on lisäarvoa.

Meriympäristössä oleva jäte

| 52. | on yhtä mieltä vihreän kirjan näkemysten kanssa siitä, että ”suurin osa merissä ja valtamerissä tavatusta jätteestä on muovia” ja että tämä on vakava maailmanlaajuinen ongelma. Komitea uskoo, että meriympäristöön päätyvän muovin määrän vähentämisen on oltava ensisijaista kaikille osapuolille muovin elinkaaren varrella. |
| --- | --- |

52.

on yhtä mieltä vihreän kirjan näkemysten kanssa siitä, että ”suurin osa merissä ja valtamerissä tavatusta jätteestä on muovia” ja että tämä on vakava maailmanlaajuinen ongelma. Komitea uskoo, että meriympäristöön päätyvän muovin määrän vähentämisen on oltava ensisijaista kaikille osapuolille muovin elinkaaren varrella.

| 53. | toteaa, että ympäristöön päätyvän makro- ja mikrotason muoviroskan lähteiden, kulkeutumisen ja esiintyvyyden selvittämiseksi tarvitaan lisätutkimuksia. On myös tarpeen ymmärtää näiden mikroskooppisen pienten hiukkasten vaikutus merieliöihin. |
| --- | --- |

53.

toteaa, että ympäristöön päätyvän makro- ja mikrotason muoviroskan lähteiden, kulkeutumisen ja esiintyvyyden selvittämiseksi tarvitaan lisätutkimuksia. On myös tarpeen ymmärtää näiden mikroskooppisen pienten hiukkasten vaikutus merieliöihin.

| 54. | kehottaa lisäämään seurantaa ja tiedon keräämistä yksittäisten toimenpiteiden onnistumisen tai epäonnistumisen arvioimiseksi ja mahdollisten ratkaisujen kehittämisen helpottamiseksi. AK katsoo, että meren roskaantumista koskeva täsmällinen vähentämistavoite voidaan määrittää vasta sitten, kun käytettävissä on tarkkaa tietoa meren roskaantumisen nykyisistä määristä. |
| --- | --- |

54.

kehottaa lisäämään seurantaa ja tiedon keräämistä yksittäisten toimenpiteiden onnistumisen tai epäonnistumisen arvioimiseksi ja mahdollisten ratkaisujen kehittämisen helpottamiseksi. AK katsoo, että meren roskaantumista koskeva täsmällinen vähentämistavoite voidaan määrittää vasta sitten, kun käytettävissä on tarkkaa tietoa meren roskaantumisen nykyisistä määristä.

| 55. | kannattaa kaksitahoista strategiaa:






  (a) | maissa/rannikolla toteutettava strategia, jolla ehkäistään muovijätteen pääsy vesiympäristöön |
| --- | --- | --- |

55.

kannattaa kaksitahoista strategiaa:

(a)

maissa/rannikolla toteutettava strategia, jolla ehkäistään muovijätteen pääsy vesiympäristöön

| (b) | meriympäristössä toteutettava strategia, jolla varmistetaan, että merillä ja valtamerillä toimivat tahot käsittelevät jätteensä vastuullisesti. |
| --- | --- |

(b)

meriympäristössä toteutettava strategia, jolla varmistetaan, että merillä ja valtamerillä toimivat tahot käsittelevät jätteensä vastuullisesti.

Maissa/rannikolla toteutettava strategia perustuu edellä esitettyihin keinoihin, kun taas meriympäristössä toteutettava strategiaa perustuu Marpol-yleissopimuksen (aluksista aiheutuvan meren pilaantumisen ehkäisemisestä tehty kansainvälinen yleissopimus) ja muiden yleissopimusten noudattamisen tehokkaampaan valvontaan.

| 56. | suosittelee politiikan koordinoinnin ja täytäntöönpanon parantamista EU:n ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön välillä (IMO, Yhdistyneiden kansakuntien alainen organisaatio, joka vastaa laivakuljetusten turvallisuudesta ja alusten aiheuttaman merien pilaantumisen ehkäisemisestä). |
| --- | --- |

56.

suosittelee politiikan koordinoinnin ja täytäntöönpanon parantamista EU:n ja Kansainvälisen merenkulkujärjestön välillä (IMO, Yhdistyneiden kansakuntien alainen organisaatio, joka vastaa laivakuljetusten turvallisuudesta ja alusten aiheuttaman merien pilaantumisen ehkäisemisestä).

| 57. | toteaa, että EU:n meristrategiapuitedirektiivissä on asetettu meriympäristön roskaantumista koskevat tavoitteet ja että mahdollisten uusien tavoitteiden tulisi olla yhdenmukaisia olemassa olevien jätetavoitteiden kanssa. Erityisiä muovin osalta asetettavia tavoitteita voidaan harkita, mutta mahdollisten tavoitteiden tulisi olla älykkäitä eikä pelkkiä vähentämiskehotuksia. Olemassa olevan Marpol-yleissopimuksen mukaisen jäte- ja resurssilainsäädännön noudattamisen valvontaa on tehostettava. |
| --- | --- |

57.

toteaa, että EU:n meristrategiapuitedirektiivissä on asetettu meriympäristön roskaantumista koskevat tavoitteet ja että mahdollisten uusien tavoitteiden tulisi olla yhdenmukaisia olemassa olevien jätetavoitteiden kanssa. Erityisiä muovin osalta asetettavia tavoitteita voidaan harkita, mutta mahdollisten tavoitteiden tulisi olla älykkäitä eikä pelkkiä vähentämiskehotuksia. Olemassa olevan Marpol-yleissopimuksen mukaisen jäte- ja resurssilainsäädännön noudattamisen valvontaa on tehostettava.

| 58. | tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden kumppanien roolin valistustoiminnassa. Tieto muovijätteen leviämisestä joki- ja meriympäristöön on ongelman korjaamisen ja pienentämisen edellytys. Tiedottaminen voi käsittää esimerkiksi opetusohjelmia kouluissa, vastuulliseen toimintaan kannustamista matkailualalla sekä muoviteollisuuden toteuttamia hankkeita. Eurooppalaisten siivousviikkojen tai vastaavien hankkeiden käynnistäminen ja niiden asianmukaisen julkisuuden varmistaminen nostaisi ongelman paremmin esiin. |
| --- | --- |

58.

tunnustaa paikallis- ja alueviranomaisten ja niiden kumppanien roolin valistustoiminnassa. Tieto muovijätteen leviämisestä joki- ja meriympäristöön on ongelman korjaamisen ja pienentämisen edellytys. Tiedottaminen voi käsittää esimerkiksi opetusohjelmia kouluissa, vastuulliseen toimintaan kannustamista matkailualalla sekä muoviteollisuuden toteuttamia hankkeita. Eurooppalaisten siivousviikkojen tai vastaavien hankkeiden käynnistäminen ja niiden asianmukaisen julkisuuden varmistaminen nostaisi ongelman paremmin esiin.

| 59. | rohkaisee paikallis- ja alueviranomaisia ja niiden kumppaneita yhteistyöhön arvokkaiden ”siivoushankkeiden” kohdentamiseksi entistä paremmin. Vaikka rannikkoseutujen siivouspäivien, rantojen roskakorien ja uimarannoilla järjestettävän roskien keruun avulla roskista saadaan kerättyä vain pieni osuus, niillä lisätään kuitenkin kysymyksen saamaa huomiota paikallisyhteisöissä. Voitaisiin myös edistää kalastusalan kampanjoita, joissa kalastuksenkieltopäivinä kalastettaisiin roskia ja joissa roskat voitaisiin jättää kotisataman sijasta lähimpään satamaan. AK kannattaakin Euroopan komission suunnitelmia käynnistää vuonna 2014 Euroopan laajuinen ”puhdistuspäivä” ja tarjoutuu tutkimaan aloitteeseen liittyviä yhteistyömahdollisuuksia. |
| --- | --- |

59.

rohkaisee paikallis- ja alueviranomaisia ja niiden kumppaneita yhteistyöhön arvokkaiden ”siivoushankkeiden” kohdentamiseksi entistä paremmin. Vaikka rannikkoseutujen siivouspäivien, rantojen roskakorien ja uimarannoilla järjestettävän roskien keruun avulla roskista saadaan kerättyä vain pieni osuus, niillä lisätään kuitenkin kysymyksen saamaa huomiota paikallisyhteisöissä. Voitaisiin myös edistää kalastusalan kampanjoita, joissa kalastuksenkieltopäivinä kalastettaisiin roskia ja joissa roskat voitaisiin jättää kotisataman sijasta lähimpään satamaan. AK kannattaakin Euroopan komission suunnitelmia käynnistää vuonna 2014 Euroopan laajuinen ”puhdistuspäivä” ja tarjoutuu tutkimaan aloitteeseen liittyviä yhteistyömahdollisuuksia.

| 60. | katsoo, etteivät paikallis- ja alueviranomaiset voi yksin ottaa kantaakseen merten roskaantumisesta aiheutuvia kustannuksia, ja kehottaa jäsenvaltioita suurempaan keskinäiseen yhteistyöhön kaikilla hallinnon tasoilla sekä vastuullisia instituutioita, vesiviranomaisia, satamaviranomaisia ja jätehuoltoalaa etsimään kustannustehokkaita tapoja ehkäistä muovijätettä joutumasta meriympäristöön. |
| --- | --- |

60.

katsoo, etteivät paikallis- ja alueviranomaiset voi yksin ottaa kantaakseen merten roskaantumisesta aiheutuvia kustannuksia, ja kehottaa jäsenvaltioita suurempaan keskinäiseen yhteistyöhön kaikilla hallinnon tasoilla sekä vastuullisia instituutioita, vesiviranomaisia, satamaviranomaisia ja jätehuoltoalaa etsimään kustannustehokkaita tapoja ehkäistä muovijätettä joutumasta meriympäristöön.

| 61. | kehottaa parantamaan tietopohjaa EU:n tukemien ohjelmien, kuten Life+:n, tai EAKR:n varojen avulla, jotta saadaan selvitettyä muovijätteen vaikutukset sekä maa- että meriympäristöön. |
| --- | --- |

61.

kehottaa parantamaan tietopohjaa EU:n tukemien ohjelmien, kuten Life+:n, tai EAKR:n varojen avulla, jotta saadaan selvitettyä muovijätteen vaikutukset sekä maa- että meriympäristöön.

Johtopäätös

| 62. | vetoaa kaikkiin jätehuoltoalan toimijoihin, jotta ne tekisivät yhteistyötä vähentääkseen muovin esiintyvyyttä ja vaikutuksia ympäristössä ja raaka-aineiden käyttöä ja tunnustaisivat sen mahdollisuudet arvokkaana resurssina. Tämä on haaste, koska muovi on halpaa ja monikäyttöistä ja sen käyttökohteet ovat kasvussa, mutta samalla sen kestävyys tekee siitä pysyvän ongelman. Vaikka muoviroskan enenevä kertyminen maailman meriympäristöihin on hälytysmerkki, on yleisesti tunnustettua, että suurin osa tästä hallitsemattomasta poisheittämisestä tapahtui alun perin maissa. Muoviroskaa ei voida hyväksyä missään ympäristössä! |
| --- | --- |

62.

vetoaa kaikkiin jätehuoltoalan toimijoihin, jotta ne tekisivät yhteistyötä vähentääkseen muovin esiintyvyyttä ja vaikutuksia ympäristössä ja raaka-aineiden käyttöä ja tunnustaisivat sen mahdollisuudet arvokkaana resurssina. Tämä on haaste, koska muovi on halpaa ja monikäyttöistä ja sen käyttökohteet ovat kasvussa, mutta samalla sen kestävyys tekee siitä pysyvän ongelman. Vaikka muoviroskan enenevä kertyminen maailman meriympäristöihin on hälytysmerkki, on yleisesti tunnustettua, että suurin osa tästä hallitsemattomasta poisheittämisestä tapahtui alun perin maissa. Muoviroskaa ei voida hyväksyä missään ympäristössä!

Bryssel 8. lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/37 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/37

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi”

2013/C 356/07

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että globaalin ilmastonmuutoksen vaikutukset saattavat olla yhtä merkittäviä kuin paikalliset vaikutukset eräissä kaupungeissa ja eräillä alueilla Euroopassa, ja katsoo näin ollen, että sopeutumisstrategiat on ulotettava EU:ta laajemmalle. |
| --- | --- |

—

toteaa, että globaalin ilmastonmuutoksen vaikutukset saattavat olla yhtä merkittäviä kuin paikalliset vaikutukset eräissä kaupungeissa ja eräillä alueilla Euroopassa, ja katsoo näin ollen, että sopeutumisstrategiat on ulotettava EU:ta laajemmalle.

| — | katsoo, että vihreä infrastruktuuri tarjoaa perinteisen sopeutumisvaihtoehdon, joka ei aiheuta pettymyksiä ja jonka kustannukset ovat alhaiset. Se auttaa lisäämään taajama-alueiden kestokykyä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että vihreä infrastruktuuri tarjoaa perinteisen sopeutumisvaihtoehdon, joka ei aiheuta pettymyksiä ja jonka kustannukset ovat alhaiset. Se auttaa lisäämään taajama-alueiden kestokykyä.

| — | on erittäin huolissaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista maa-, metsä- ja kalataloustuotantoon |
| --- | --- |

—

on erittäin huolissaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista maa-, metsä- ja kalataloustuotantoon

| — | katsoo, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi on kiinnitettävä enemmän huomiota sopeutumisen edistämiseen paikallistasolla, jolla vaikutukset koetaan voimakkaammin ja jolla vaikutuksiin reagoidaan ensimmäisinä. |
| --- | --- |

—

katsoo, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi on kiinnitettävä enemmän huomiota sopeutumisen edistämiseen paikallistasolla, jolla vaikutukset koetaan voimakkaammin ja jolla vaikutuksiin reagoidaan ensimmäisinä.

| — | katsoo, että rahoitus on keskeisessä asemassa sopeutumistoimien toteuttamisessa paikallistasolla. |
| --- | --- |

—

katsoo, että rahoitus on keskeisessä asemassa sopeutumistoimien toteuttamisessa paikallistasolla.

| — | panee merkille paikallisten ja alueellisten verkostojen merkityksen sopeutumistoimien edistämisessä ja kehottaa myöntämään näitä verkostoja varten asianmukaista taloudellista tukea EU:n varoista. AK ei kuitenkaan suosittele uuden organisaation luomista tai vapaaehtoista sitoumusta sopeutumistoimien toteuttamista varten, kuten strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi esitetään, sillä näin luotaisiin päällekkäisyyksiä, hämmennettäisiin osanottajia ja saatettaisiin hukata arvokkaita resursseja. Nykyistä kaupunginjohtajien ilmastosopimusta varten olisi osoitettava nykyistä paremmat resurssit, ja se olisi käynnistettävä uudelleen verkostona, jossa keskitytään ilmastotoimien kahteen näkökohtaan, hillitsemiseen ja sopeutumiseen. |
| --- | --- |

—

panee merkille paikallisten ja alueellisten verkostojen merkityksen sopeutumistoimien edistämisessä ja kehottaa myöntämään näitä verkostoja varten asianmukaista taloudellista tukea EU:n varoista. AK ei kuitenkaan suosittele uuden organisaation luomista tai vapaaehtoista sitoumusta sopeutumistoimien toteuttamista varten, kuten strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi esitetään, sillä näin luotaisiin päällekkäisyyksiä, hämmennettäisiin osanottajia ja saatettaisiin hukata arvokkaita resursseja. Nykyistä kaupunginjohtajien ilmastosopimusta varten olisi osoitettava nykyistä paremmat resurssit, ja se olisi käynnistettävä uudelleen verkostona, jossa keskitytään ilmastotoimien kahteen näkökohtaan, hillitsemiseen ja sopeutumiseen.

| — | katsoo lopuksi, että toimien kiireellisyyden vuoksi strategian ehdotetun tarkistuksen yhteydessä vuonna 2017 olisi keskityttävä kansallisten sopeutumisstrategioiden edistymiseen ja lainsäädännön tarpeeseen tulevaisuudessa, mutta kyseisen ajankohdan olisi myös oltava määräaika, johon mennessä olisi saavutettava lukuisia toimintaetappeja kaikilla hallinnon tasoilla. EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi olisi tuettava suuntaviivoin, joilla autetaan niin valtiotasoa alempia tahoja kuin jäsenvaltiota saavuttamaan kyseiset välitavoitteet. |
| --- | --- |

—

katsoo lopuksi, että toimien kiireellisyyden vuoksi strategian ehdotetun tarkistuksen yhteydessä vuonna 2017 olisi keskityttävä kansallisten sopeutumisstrategioiden edistymiseen ja lainsäädännön tarpeeseen tulevaisuudessa, mutta kyseisen ajankohdan olisi myös oltava määräaika, johon mennessä olisi saavutettava lukuisia toimintaetappeja kaikilla hallinnon tasoilla. EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi olisi tuettava suuntaviivoin, joilla autetaan niin valtiotasoa alempia tahoja kuin jäsenvaltiota saavuttamaan kyseiset välitavoitteet.

| Esittelijä | Neil SWANNICK (UK, PSE), Manchesterin kaupunginvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi
  COM(2013) 216 final |

Esittelijä

Neil SWANNICK (UK, PSE), Manchesterin kaupunginvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi

COM(2013) 216 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | toteaa, että vuodeksi 2015 odotettava YK:n ilmastonmuutossopimus koskee hillitsemisen lisäksi myös sopeutumista. Jotta sopimus voisi olla tasapuolinen, ilmastonmuutoksen sietokyvyn parantaminen etenkin maailman köyhimmissä ja haavoittuvimmissa maissa on ehdottoman välttämätöntä. |
| --- | --- |

1.

toteaa, että vuodeksi 2015 odotettava YK:n ilmastonmuutossopimus koskee hillitsemisen lisäksi myös sopeutumista. Jotta sopimus voisi olla tasapuolinen, ilmastonmuutoksen sietokyvyn parantaminen etenkin maailman köyhimmissä ja haavoittuvimmissa maissa on ehdottoman välttämätöntä.

| 2. | painottaa, että ilmastonmuutoksen hillitseminen on paras tapa puuttua ennaltaehkäisevästi moniin keskeisiin mukautumisen haasteisiin ja että mitä tehokkaampia ja kunnianhimoisempia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimet ovat, sitä vähemmän tarvitaan sopeutumistoimia. |
| --- | --- |

2.

painottaa, että ilmastonmuutoksen hillitseminen on paras tapa puuttua ennaltaehkäisevästi moniin keskeisiin mukautumisen haasteisiin ja että mitä tehokkaampia ja kunnianhimoisempia ilmastonmuutoksen hillitsemistoimet ovat, sitä vähemmän tarvitaan sopeutumistoimia.

| 3. | panee merkille, että ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on nyt 400 ppm, ja näin ollen maailmassa on ylitetty vaarallinen pitoisuusraja. |
| --- | --- |

3.

panee merkille, että ilmakehän hiilidioksidipitoisuus on nyt 400 ppm, ja näin ollen maailmassa on ylitetty vaarallinen pitoisuusraja.

| 4. | kehottaa EU:n neuvottelijoita edistämään sopimuksen syntymistä vuonna 2015 ja hakemaan sille kansainvälistä tukea. Sopimukseen on sisällyttävä yksiselitteisesti myös maailmanlaajuinen energiajärjestelmän muutos. |
| --- | --- |

4.

kehottaa EU:n neuvottelijoita edistämään sopimuksen syntymistä vuonna 2015 ja hakemaan sille kansainvälistä tukea. Sopimukseen on sisällyttävä yksiselitteisesti myös maailmanlaajuinen energiajärjestelmän muutos.

| 5. | on täysin tietoinen siitä, että monia kehitysmaita uhkaa hidas ilmastonmuutosprosessi, kuten merenpinnan nouseminen ja lämpötilan kohoaminen, jotka lisäävät äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamia uhkia ja heikentävät merkittävästi globaalin kestävän kehityksen saavuttamisen mahdollisuuksia. |
| --- | --- |

5.

on täysin tietoinen siitä, että monia kehitysmaita uhkaa hidas ilmastonmuutosprosessi, kuten merenpinnan nouseminen ja lämpötilan kohoaminen, jotka lisäävät äärimmäisten sääilmiöiden aiheuttamia uhkia ja heikentävät merkittävästi globaalin kestävän kehityksen saavuttamisen mahdollisuuksia.

| 6. | korostaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa suoraan vesivaroihin ja että niiden hallinnointi vaikuttaa ekosysteemeihin, kasvin- ja eläintuotantoon, sosioekonomiseen toimintaan ja ihmisten terveyteen. |
| --- | --- |

6.

korostaa, että ilmastonmuutos vaikuttaa suoraan vesivaroihin ja että niiden hallinnointi vaikuttaa ekosysteemeihin, kasvin- ja eläintuotantoon, sosioekonomiseen toimintaan ja ihmisten terveyteen.

| 7. | kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan alueiden komitean mukaan paitsi ilmastonmuutoksen hillitsemistyöhön myös Nairobin työohjelmaan liittyvään tekniseen työhön. Työohjelmassa keskitytään ekosysteemiin perustuvaan sopeutumiseen ja biologiseen monimuotoisuuteen. |
| --- | --- |

7.

kehottaa neuvostoa ja komissiota ottamaan alueiden komitean mukaan paitsi ilmastonmuutoksen hillitsemistyöhön myös Nairobin työohjelmaan liittyvään tekniseen työhön. Työohjelmassa keskitytään ekosysteemiin perustuvaan sopeutumiseen ja biologiseen monimuotoisuuteen.

Sopeutuminen ja kestokyky

| 8. | suhtautuu myönteisesti kestokykyä koskeviin viittauksiin EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen kokonaistavoitteeseen edistää kehitystä kohti ”ilmastonmuutosta paremmin kestävää Eurooppaa”. Alueiden komitea katsoo, että suhtautuminen ilmastonmuutokseen sopeutumiseen kestokyvyn ulottuvuutena on arvokas lähestymistapa. Kaupunki voi toipua kaupunkijärjestelmään kohdistuvasta (ilmastoon tai muihin seikkoihin liittyvästä) sokista, jos sillä on korkea kestokyky, mutta jos kestokyky on heikko, järjestelmä voi heikentyä vakavasti. |
| --- | --- |

8.

suhtautuu myönteisesti kestokykyä koskeviin viittauksiin EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ja sen kokonaistavoitteeseen edistää kehitystä kohti ”ilmastonmuutosta paremmin kestävää Eurooppaa”. Alueiden komitea katsoo, että suhtautuminen ilmastonmuutokseen sopeutumiseen kestokyvyn ulottuvuutena on arvokas lähestymistapa. Kaupunki voi toipua kaupunkijärjestelmään kohdistuvasta (ilmastoon tai muihin seikkoihin liittyvästä) sokista, jos sillä on korkea kestokyky, mutta jos kestokyky on heikko, järjestelmä voi heikentyä vakavasti.

| 9. | pitää keskeisenä, että luodaan yhteydet ilmastonmuutokseen sopeutumisen, katastrofiriskien hallinnan ja valmiussuunnittelusta vastaavien tahojen välille. |
| --- | --- |

9.

pitää keskeisenä, että luodaan yhteydet ilmastonmuutokseen sopeutumisen, katastrofiriskien hallinnan ja valmiussuunnittelusta vastaavien tahojen välille.

| 10. | katsoo, että kestokyvyn yhteydessä sopeutuminen on






  — | kokonaisvaltainen lähestymistapa, jonka piiriin kuuluu järjestelmiä, aloja, alueita ja aikatauluja |
| --- | --- | --- |

10.

katsoo, että kestokyvyn yhteydessä sopeutuminen on

—

kokonaisvaltainen lähestymistapa, jonka piiriin kuuluu järjestelmiä, aloja, alueita ja aikatauluja

| — | sellaisen laajemman strategian yksi osatekijä, jota tarvitaan luomaan kestokykyä Euroopassa sekä sen kaupungeissa ja alueilla |
| --- | --- |

—

sellaisen laajemman strategian yksi osatekijä, jota tarvitaan luomaan kestokykyä Euroopassa sekä sen kaupungeissa ja alueilla

| — | prosessi, jossa kartoitetaan ja sen jälkeen vähennetään äärimmäisistä sää- ja ilmasto-oloista johtuvia riskejä ja alennetaan näin syntyvien sokkien voimakkuutta. |
| --- | --- |

—

prosessi, jossa kartoitetaan ja sen jälkeen vähennetään äärimmäisistä sää- ja ilmasto-oloista johtuvia riskejä ja alennetaan näin syntyvien sokkien voimakkuutta.

| 11. | toteaa, että ilmastonmuutoksesta voidaan odottaa kielteisiä seurauksia, vaikka kehitetään voimakkaita sopeutumistoimia ja vaikka tavoite lämpenemisen rajoittamisesta keskimäärin kahteen celsiusasteeseen saavutetaan. Painopisteenä on kehittää kestokykyä tällaisten tapahtumien varalle, ja tämän vuoksi olisi asianmukaisempaa käyttää käsitteen climate-proofing sijaan käsitettä climate-resilience (ilmastokestävyyden varmistaminen). |
| --- | --- |

11.

toteaa, että ilmastonmuutoksesta voidaan odottaa kielteisiä seurauksia, vaikka kehitetään voimakkaita sopeutumistoimia ja vaikka tavoite lämpenemisen rajoittamisesta keskimäärin kahteen celsiusasteeseen saavutetaan. Painopisteenä on kehittää kestokykyä tällaisten tapahtumien varalle, ja tämän vuoksi olisi asianmukaisempaa käyttää käsitteen climate-proofing sijaan käsitettä climate-resilience (ilmastokestävyyden varmistaminen).

| 12. | toteaa, että globaalin ilmastonmuutoksen vaikutukset saattavat olla yhtä merkittäviä kuin paikalliset vaikutukset eräissä kaupungeissa ja eräillä alueilla Euroopassa, mikä johtuu globaaleihin logistisiin ja toimitusketjuihin, ruokaturvaan ja (ihmisten, kasvien, eläinten ja sairauksien) migraatioon kohdistuvista vaikutuksista. Komitea katsoo näin ollen, että sopeutumisstrategiat on ulotettava EU:ta laajemmalle. Kun otetaan huomioon sopeutumisen mahdolliset riskit ja edut EU:lle, on sitä tuettava globaalisti samalla tavoin kuin kehitystä ja yhteistyötä, elintarvikkeita ja energiaa. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että globaalin ilmastonmuutoksen vaikutukset saattavat olla yhtä merkittäviä kuin paikalliset vaikutukset eräissä kaupungeissa ja eräillä alueilla Euroopassa, mikä johtuu globaaleihin logistisiin ja toimitusketjuihin, ruokaturvaan ja (ihmisten, kasvien, eläinten ja sairauksien) migraatioon kohdistuvista vaikutuksista. Komitea katsoo näin ollen, että sopeutumisstrategiat on ulotettava EU:ta laajemmalle. Kun otetaan huomioon sopeutumisen mahdolliset riskit ja edut EU:lle, on sitä tuettava globaalisti samalla tavoin kuin kehitystä ja yhteistyötä, elintarvikkeita ja energiaa.

| 13. | panee merkille, että tutkimus keskittyy kulttuuriperintöön kohdistuviin ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, ja on vahvasti sitä mieltä, että sopeutumisstrategioissa olisi arvioitava kulttuuriperinnön, kuten rakennusten, taiteen ja arkistojen, haavoittuvuutta äärimmäisten sääilmiöiden ja ympäristön pilaantumisen suhteen. |
| --- | --- |

13.

panee merkille, että tutkimus keskittyy kulttuuriperintöön kohdistuviin ilmastonmuutoksen vaikutuksiin, ja on vahvasti sitä mieltä, että sopeutumisstrategioissa olisi arvioitava kulttuuriperinnön, kuten rakennusten, taiteen ja arkistojen, haavoittuvuutta äärimmäisten sääilmiöiden ja ympäristön pilaantumisen suhteen.

| 14. | katsoo, että vihreä infrastruktuuri tarjoaa perinteisen sopeutumisvaihtoehdon, joka ei aiheuta pettymyksiä ja jonka kustannukset ovat alhaiset. Se auttaa lisäämään taajama-alueiden kestokykyä pintalämpötilan alenemisen ja hulevesien vähenemisen avulla. Luonnon- ja taajamajärjestelmiin perustuva lähestymistapa sopeutumiseen on tärkeä: esimerkiksi hallinnolliset rajat ylittävillä ekologisilla käytävillä tuetaan villieläinten vaellusreittejä ilmaston muuttuessa. Tämän vuoksi on järkevää edistää ekosysteemejä tai ympäristöystävällistä infrastruktuuria keskeisinä perusrakenteina. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että vihreä infrastruktuuri tarjoaa perinteisen sopeutumisvaihtoehdon, joka ei aiheuta pettymyksiä ja jonka kustannukset ovat alhaiset. Se auttaa lisäämään taajama-alueiden kestokykyä pintalämpötilan alenemisen ja hulevesien vähenemisen avulla. Luonnon- ja taajamajärjestelmiin perustuva lähestymistapa sopeutumiseen on tärkeä: esimerkiksi hallinnolliset rajat ylittävillä ekologisilla käytävillä tuetaan villieläinten vaellusreittejä ilmaston muuttuessa. Tämän vuoksi on järkevää edistää ekosysteemejä tai ympäristöystävällistä infrastruktuuria keskeisinä perusrakenteina.

| 15. | katsoo, että terveet ekosysteemit ja biologinen monimuotoisuus vahvistavat paikallis- ja alueyhteisöjen kestokykyä ilmastonmuutosta vastaan, ja korostaa, että ilmastonmuutos uhkaa myös näitä järjestelmiä. Tämä seikka olisi otettava paremmin huomioon EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, kansallisissa sopeutumisstrategioissa ja EU:n ohjelmissa. |
| --- | --- |

15.

katsoo, että terveet ekosysteemit ja biologinen monimuotoisuus vahvistavat paikallis- ja alueyhteisöjen kestokykyä ilmastonmuutosta vastaan, ja korostaa, että ilmastonmuutos uhkaa myös näitä järjestelmiä. Tämä seikka olisi otettava paremmin huomioon EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi, kansallisissa sopeutumisstrategioissa ja EU:n ohjelmissa.

Sopeutuminen ja talouden kilpailukyky

| 16. | suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi äärimmäisten sääilmiöiden ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin riskeihin sopeutuminen on nivottu Euroopan taloudellisen hyvinvoinnin säilyttämiseen tulevaisuudessa. Komitea varoittaa kuitenkin, että kasvun ja kilpailukyvyn ylläpitämiseen tähtääviä sopeutumistoimia ei tule toteuttaa sosiaalisen hyvinvoinnin ja terveyden kustannuksella. |
| --- | --- |

16.

suhtautuu myönteisesti siihen, että EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi äärimmäisten sääilmiöiden ja ilmastonmuutoksen aiheuttamiin riskeihin sopeutuminen on nivottu Euroopan taloudellisen hyvinvoinnin säilyttämiseen tulevaisuudessa. Komitea varoittaa kuitenkin, että kasvun ja kilpailukyvyn ylläpitämiseen tähtääviä sopeutumistoimia ei tule toteuttaa sosiaalisen hyvinvoinnin ja terveyden kustannuksella.

| 17. | panee merkille sää- ja ilmastoriskeihin liittyvät huomattavat välittömät kustannukset esimerkiksi rakennusten ja infrastruktuurien vaurioitumisen yhteydessä. Tämän vuoksi olisi edistettävä sopeutumistoimia, joihin kuuluu sekä olemassa olevaan kiinteään omaisuuteen tehtäviä jälkiasennustöitä että kestokyvyn sisällyttäminen esimerkiksi rautateiden ja asuntorakentamisen kehittämistä koskeviin tuleviin toimiin. |
| --- | --- |

17.

panee merkille sää- ja ilmastoriskeihin liittyvät huomattavat välittömät kustannukset esimerkiksi rakennusten ja infrastruktuurien vaurioitumisen yhteydessä. Tämän vuoksi olisi edistettävä sopeutumistoimia, joihin kuuluu sekä olemassa olevaan kiinteään omaisuuteen tehtäviä jälkiasennustöitä että kestokyvyn sisällyttäminen esimerkiksi rautateiden ja asuntorakentamisen kehittämistä koskeviin tuleviin toimiin.

| 18. | toteaa, että vakuutusyhtiöt saattavat katsoa, ettei kaupungin tai alueen maata, rakennuksia eikä infrastruktuuria ole suojattu tarpeeksi ilmastonmuutoksen riskeiltä. Seurauksena voi olla rajoituksia vakuutukseen tai vakuutusturvan kustannusten nousu. Tällaisten ongelmien kohtaamilla alueilla saattaa olla vaikeuksia saavuttaa kasvutavoitteensa, ja tietyistä kaupunkien alueista voi tulla vakuutuskelvottomia. Onkin myönteistä, että komissio käsittelee tätä aihetta julkaisemassaan vihreässä kirjassa luonnonkatastrofeja ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja koskevista vakuutuksista. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että vakuutusyhtiöt saattavat katsoa, ettei kaupungin tai alueen maata, rakennuksia eikä infrastruktuuria ole suojattu tarpeeksi ilmastonmuutoksen riskeiltä. Seurauksena voi olla rajoituksia vakuutukseen tai vakuutusturvan kustannusten nousu. Tällaisten ongelmien kohtaamilla alueilla saattaa olla vaikeuksia saavuttaa kasvutavoitteensa, ja tietyistä kaupunkien alueista voi tulla vakuutuskelvottomia. Onkin myönteistä, että komissio käsittelee tätä aihetta julkaisemassaan vihreässä kirjassa luonnonkatastrofeja ja ihmisen aiheuttamia katastrofeja koskevista vakuutuksista.

| 19. | pitää tärkeänä, että ilmastonvaikutuksen kustannukset arvioidaan siten, että ennakoivien sopeutumistoimien arvoa voidaan verrata. Näin voitaisiin ymmärtää paremmin sopeutumisen taloudellisia mahdollisuuksia ja välttää kustannuksia. Niin sanotussa Sternin raportissa on jo analysoitu ilmastonmuutoksen taloudellisia näkökohtia. Olisi edistettävä lisätutkimuksia tällä alalla, jotta tuetaan taloudellisten mahdollisuuksien kehittämistä ja näin ollen sopeutumisen huomioon ottamista poliittisissa ja strategisissa toimissa. |
| --- | --- |

19.

pitää tärkeänä, että ilmastonvaikutuksen kustannukset arvioidaan siten, että ennakoivien sopeutumistoimien arvoa voidaan verrata. Näin voitaisiin ymmärtää paremmin sopeutumisen taloudellisia mahdollisuuksia ja välttää kustannuksia. Niin sanotussa Sternin raportissa on jo analysoitu ilmastonmuutoksen taloudellisia näkökohtia. Olisi edistettävä lisätutkimuksia tällä alalla, jotta tuetaan taloudellisten mahdollisuuksien kehittämistä ja näin ollen sopeutumisen huomioon ottamista poliittisissa ja strategisissa toimissa.

| 20. | kannattaa koko elinkaaren käsittävää lähestymistapaa arvioitaessa investointien kustannuksia ja etuja, jotta varmistetaan ilmastokestävyyteen tehtyjen investointien takaisinmaksu pitkällä aikavälillä. Olisi vaadittava, että kirjanpitoon ja riskirekistereihin sisällytetään niiden toimien ja investointien taloudelliset, ekologiset ja sosiaaliset vaikutukset, joissa ei oteta huomioon ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

20.

kannattaa koko elinkaaren käsittävää lähestymistapaa arvioitaessa investointien kustannuksia ja etuja, jotta varmistetaan ilmastokestävyyteen tehtyjen investointien takaisinmaksu pitkällä aikavälillä. Olisi vaadittava, että kirjanpitoon ja riskirekistereihin sisällytetään niiden toimien ja investointien taloudelliset, ekologiset ja sosiaaliset vaikutukset, joissa ei oteta huomioon ilmastonmuutosta.

| 21. | katsoo, että sopeutumisstrategioissa on asetettava etusijalle äärimmäisistä sääilmiöistä tai ilmastonmuutoksesta johtuvan, verkottuneisiin infrastruktuurijärjestelmiin kohdistuvan häiriön mahdollisuus. Sään tai ilmaston aiheuttamilla vahingoilla, kuten muuntajien tai tieto- ja viestintätekniikan keskittymien toiminnan lakkaamisella, voi olla epäsuoria vaikutuksia tai ”ketjuvaikutuksia” moniin talouden aloihin ja palveluihin. |
| --- | --- |

21.

katsoo, että sopeutumisstrategioissa on asetettava etusijalle äärimmäisistä sääilmiöistä tai ilmastonmuutoksesta johtuvan, verkottuneisiin infrastruktuurijärjestelmiin kohdistuvan häiriön mahdollisuus. Sään tai ilmaston aiheuttamilla vahingoilla, kuten muuntajien tai tieto- ja viestintätekniikan keskittymien toiminnan lakkaamisella, voi olla epäsuoria vaikutuksia tai ”ketjuvaikutuksia” moniin talouden aloihin ja palveluihin.

| 22. | toteaa, että sosioekonomisten järjestelmien, ilmastonmuutoksen ja infrastruktuurin yhteydet voivat johtaa muutoksiin matkustusmieltymyksissä tai energian käyttötavoissa, mikä vaikuttaa huomattavasti infrastruktuuripalvelujen kysyntään ja tarjontaan. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että sosioekonomisten järjestelmien, ilmastonmuutoksen ja infrastruktuurin yhteydet voivat johtaa muutoksiin matkustusmieltymyksissä tai energian käyttötavoissa, mikä vaikuttaa huomattavasti infrastruktuuripalvelujen kysyntään ja tarjontaan.

| 23. | on erittäin huolissaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista maa-, metsä- ja kalataloustuotantoon. Komitea pyytää, että kyseisten alojen EU-politiikalla autettaisiin parantamaan näiden elintärkeiden alkutuotantoalojen ja tuotannon mahdollistavien ekosysteemien kykyä kestää ilmastonmuutosta. |
| --- | --- |

23.

on erittäin huolissaan ilmastonmuutoksen vaikutuksista maa-, metsä- ja kalataloustuotantoon. Komitea pyytää, että kyseisten alojen EU-politiikalla autettaisiin parantamaan näiden elintärkeiden alkutuotantoalojen ja tuotannon mahdollistavien ekosysteemien kykyä kestää ilmastonmuutosta.

Sopeutumistavoite

| 24. | panee merkille epävarmuuden, joka koskee kasvihuonekaasujen tulevaa pitoisuutta ilmakehässä sekä siihen liittyen lämpötilan nousuun ja muihin vaikutuksiin. EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi keskitytään sopeutumaan maapallon lämpötilan 2 °C:n nousun aiheuttamiin vaikutuksiin. Nykytieteessä sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin arviointiraportissa 4 (1) lähtökohtana on kuitenkin, että nykyiset ilmakehän pitoisuudet (jos ne vain säilyvät ennallaan) nostavat lämpötilaa yli 2 °C:ta. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti komitea kehottaakin ryhtymään toimiin, joilla voidaan vastata ennakoidusta korkeammasta lämpötilannoususta aiheutuviin sopeutumistarpeisiin tulevaisuudessa. |
| --- | --- |

24.

panee merkille epävarmuuden, joka koskee kasvihuonekaasujen tulevaa pitoisuutta ilmakehässä sekä siihen liittyen lämpötilan nousuun ja muihin vaikutuksiin. EU:n strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi keskitytään sopeutumaan maapallon lämpötilan 2 °C:n nousun aiheuttamiin vaikutuksiin. Nykytieteessä sekä hallitustenvälisen ilmastonmuutospaneelin arviointiraportissa 4 (1) lähtökohtana on kuitenkin, että nykyiset ilmakehän pitoisuudet (jos ne vain säilyvät ennallaan) nostavat lämpötilaa yli 2 °C:ta. Varovaisuusperiaatteen mukaisesti komitea kehottaakin ryhtymään toimiin, joilla voidaan vastata ennakoidusta korkeammasta lämpötilannoususta aiheutuviin sopeutumistarpeisiin tulevaisuudessa.

Haavoittuvuus äärimmäisten sääilmiöiden ja ilmastonmuutosriskien uhatessa

| 25. | on tyytyväinen siihen, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi viitataan haavoittuvuuteen tärkeänä tekijänä, jotta ilmastonmuutosta voidaan ymmärtää ja siihen voidaan sopeutua. ”Kohteiden” (kuten ihmisten, infrastruktuurin ja talouden alojen) haavoittuvuuden alentaminen äärimmäisten sääolojen ja ilmastonmuutoksen riskien suhteen on sopeutumisen ensisijainen tavoite. |
| --- | --- |

25.

on tyytyväinen siihen, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi viitataan haavoittuvuuteen tärkeänä tekijänä, jotta ilmastonmuutosta voidaan ymmärtää ja siihen voidaan sopeutua. ”Kohteiden” (kuten ihmisten, infrastruktuurin ja talouden alojen) haavoittuvuuden alentaminen äärimmäisten sääolojen ja ilmastonmuutoksen riskien suhteen on sopeutumisen ensisijainen tavoite.

| 26. | kannattaa haavoittuvuusnäkökulmaan keskitettyä lähestymistapaa sopeutumisessa, sillä






  — | on menetelmällisesti vaikeaa, aikaa vievää ja kallista laatia ilmastonmuutosennusteita paikallistasolla, kun taas tietoja haavoittuvuuteen vaikuttavista tekijöistä on yleisesti ottaen helpommin saatavilla; haavoittuvuusnäkökohtaan perustuva lähestymistapa mahdollistaa välittömän edistymisen, kun yksityiskohtaisia paikallisia ilmastonmuutosennusteita ei ole |
| --- | --- | --- |

26.

kannattaa haavoittuvuusnäkökulmaan keskitettyä lähestymistapaa sopeutumisessa, sillä

—

on menetelmällisesti vaikeaa, aikaa vievää ja kallista laatia ilmastonmuutosennusteita paikallistasolla, kun taas tietoja haavoittuvuuteen vaikuttavista tekijöistä on yleisesti ottaen helpommin saatavilla; haavoittuvuusnäkökohtaan perustuva lähestymistapa mahdollistaa välittömän edistymisen, kun yksityiskohtaisia paikallisia ilmastonmuutosennusteita ei ole

| — | Maailman terveysjärjestö on todennut, että ilmastonmuutos on 21. vuosisadan suurin kansanterveydellinen haaste |
| --- | --- |

—

Maailman terveysjärjestö on todennut, että ilmastonmuutos on 21. vuosisadan suurin kansanterveydellinen haaste

| — | äärimmäiset sääolot ja ilmastonmuutos uhkaavat etenkin haavoittuvimpia ryhmiä, mukaan luettuina iäkkäät, erittäin nuoret ja sosioekonomisesti heikossa asemassa olevat, sillä heillä ei ole resursseja eikä mahdollisuutta vakuutuksiin; haavoittuvuusnäkökohtaan perustuvan lähestymistavan ansiosta terveyden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden näkökohdat voidaan ottaa huomioon perusteltaessa ilmastonmuutoksen sopeutumistoimia. |
| --- | --- |

—

äärimmäiset sääolot ja ilmastonmuutos uhkaavat etenkin haavoittuvimpia ryhmiä, mukaan luettuina iäkkäät, erittäin nuoret ja sosioekonomisesti heikossa asemassa olevat, sillä heillä ei ole resursseja eikä mahdollisuutta vakuutuksiin; haavoittuvuusnäkökohtaan perustuvan lähestymistavan ansiosta terveyden ja sosiaalisen oikeudenmukaisuuden näkökohdat voidaan ottaa huomioon perusteltaessa ilmastonmuutoksen sopeutumistoimia.

| 27. | toteaa, että strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi hyötyisi siitä, että selvennettäisiin riskin, haavoittuvuuden, alttiuden ja sietokyvyn käsitteitä ja laadittaisiin niitä varten perusluonteiset määritelmät. |
| --- | --- |

27.

toteaa, että strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi hyötyisi siitä, että selvennettäisiin riskin, haavoittuvuuden, alttiuden ja sietokyvyn käsitteitä ja laadittaisiin niitä varten perusluonteiset määritelmät.

Monitasoinen hallintotapa

| 28. | panee merkille, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi keskitytään sopeutumistoimien integroimiseen EU:n toimintaan sekä kansallisten sopeutumisstrategioiden kehittämiseen ja että vähemmän huomiota kiinnitetään siihen, että jäsenvaltioita on tuettava sopeutumisen toteuttamisessa alue- ja paikallistasolla. |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi keskitytään sopeutumistoimien integroimiseen EU:n toimintaan sekä kansallisten sopeutumisstrategioiden kehittämiseen ja että vähemmän huomiota kiinnitetään siihen, että jäsenvaltioita on tuettava sopeutumisen toteuttamisessa alue- ja paikallistasolla.

| 29. | painottaa, että monitasoisen hallintotavan rooli on tunnustettava nykyistä selvemmin toteutettaessa ilmastonmuutoksen sopeutumistoimia. Näin voitaisiin






  — | parantaa sen tiedostamista, että sopeutumiseen liittyvät roolit ja vaatimukset vaihtelevat alueesta riippuen |
| --- | --- | --- |

29.

painottaa, että monitasoisen hallintotavan rooli on tunnustettava nykyistä selvemmin toteutettaessa ilmastonmuutoksen sopeutumistoimia. Näin voitaisiin

—

parantaa sen tiedostamista, että sopeutumiseen liittyvät roolit ja vaatimukset vaihtelevat alueesta riippuen

| — | muodostaa selkeä käsitys sopeutumistoimiin liittyvästä vastuusta eri aluetasoilla, esimerkkinä vastuu strategisista ja paikallisista valtateistä |
| --- | --- |

—

muodostaa selkeä käsitys sopeutumistoimiin liittyvästä vastuusta eri aluetasoilla, esimerkkinä vastuu strategisista ja paikallisista valtateistä

| — | tunnustaa jäsenvaltio- ja aluetason merkitys rajatylittävissä sopeutumiskysymyksissä, esimerkkinä tulvariskin hallinta |
| --- | --- |

—

tunnustaa jäsenvaltio- ja aluetason merkitys rajatylittävissä sopeutumiskysymyksissä, esimerkkinä tulvariskin hallinta

| — | tukea jäsenvaltioiden sopeutumistoimien siirtämistä alue- ja paikallistasolle, jolla toimet toteutetaan. |
| --- | --- |

—

tukea jäsenvaltioiden sopeutumistoimien siirtämistä alue- ja paikallistasolle, jolla toimet toteutetaan.

| 30. | katsoo, että kansalliset strategiat voivat tarjota korkean tason katsauksen vaikutuksiin ja riskeihin, mutta että niissä ei luonnollisesti useinkaan oteta huomioon alueellisesti ja paikallisesti merkittäviä näkemyksiä ja kysymyksiä. |
| --- | --- |

30.

katsoo, että kansalliset strategiat voivat tarjota korkean tason katsauksen vaikutuksiin ja riskeihin, mutta että niissä ei luonnollisesti useinkaan oteta huomioon alueellisesti ja paikallisesti merkittäviä näkemyksiä ja kysymyksiä.

| 31. | korostaa, että kansallisiin sopeutumisstrategioihin olisi sisällyttävä hallinnollisia keinoja tukea sopeutumisprosessia alueellisesti ja paikallisesti ja että jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa seurattava sopeutumisstrategioiden kehittymistä alue- ja paikallistasoilla. EU:n olisi tarjottava ohjausta näiden tehtävien suorittamiseksi. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että kansallisiin sopeutumisstrategioihin olisi sisällyttävä hallinnollisia keinoja tukea sopeutumisprosessia alueellisesti ja paikallisesti ja että jäsenvaltioiden olisi yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten kanssa seurattava sopeutumisstrategioiden kehittymistä alue- ja paikallistasoilla. EU:n olisi tarjottava ohjausta näiden tehtävien suorittamiseksi.

| 32. | katsoo, että jäsenvaltioita olisi kannustettava perustamaan verkostoja, jotka tuovat yhteen eri alojen sidosryhmiä, jotta laaditaan yhdessä alueiden rajat ylittäviä sopeutumisstrategioita. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että jäsenvaltioita olisi kannustettava perustamaan verkostoja, jotka tuovat yhteen eri alojen sidosryhmiä, jotta laaditaan yhdessä alueiden rajat ylittäviä sopeutumisstrategioita.

| 33. | on vahvasti sitä mieltä, että alueelliset sopeutumisstrategiat soveltuvat parhaiten antamaan taustatietoa sekä osoittamaan asianmukaisia resursseja ja antamaan ohjausta paikallisten toimien tukemiseksi. Alue- ja paikallisviranomaiset voivat myös tuoda esiin ilmastonmuutoksen keskeisiä vaikutuksia, jotka ovat usein aluekohtaisia, mikä johtuu alueiden – kuten saaret, vuoristoalueet, taajamat ja rannikkoalueet – eroavuuksista. |
| --- | --- |

33.

on vahvasti sitä mieltä, että alueelliset sopeutumisstrategiat soveltuvat parhaiten antamaan taustatietoa sekä osoittamaan asianmukaisia resursseja ja antamaan ohjausta paikallisten toimien tukemiseksi. Alue- ja paikallisviranomaiset voivat myös tuoda esiin ilmastonmuutoksen keskeisiä vaikutuksia, jotka ovat usein aluekohtaisia, mikä johtuu alueiden – kuten saaret, vuoristoalueet, taajamat ja rannikkoalueet – eroavuuksista.

| 34. | panee merkille, että hallintorakenteet strategioiden paikallistason toteuttamista varten vaihtelevat jäsenvaltioittain ja että eräillä jäsenvaltioilla, mutta ei kaikilla, on merkittäviä alueellisia suunnittelurakenteita. Komitea katsoo kuitenkin, että kaikissa tapauksissa tarvitaan jonkinlaista kehystä valtiotason alle sopeutumisen hallinnoimiseksi, jotta sopeutumiseen liittyvät jäsenvaltion investoinnit, lait ja toimet voidaan viedä paikallistasolle. |
| --- | --- |

34.

panee merkille, että hallintorakenteet strategioiden paikallistason toteuttamista varten vaihtelevat jäsenvaltioittain ja että eräillä jäsenvaltioilla, mutta ei kaikilla, on merkittäviä alueellisia suunnittelurakenteita. Komitea katsoo kuitenkin, että kaikissa tapauksissa tarvitaan jonkinlaista kehystä valtiotason alle sopeutumisen hallinnoimiseksi, jotta sopeutumiseen liittyvät jäsenvaltion investoinnit, lait ja toimet voidaan viedä paikallistasolle.

| 35. | katsoo, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi on kiinnitettävä enemmän huomiota sopeutumisen edistämiseen paikallistasolla, jolla vaikutukset koetaan voimakkaammin ja jolla vaikutuksiin reagoidaan ensimmäisinä. Eurooppalaisten ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien toimien onnistumista mitataan sillä, missä määrin paikallistasolla on kehitetty ja toteutettu sopeutumistoimia, joiden tarkoituksena on vähentää äärimmäisten sääilmiöiden ja ilmastonmuutoksen riskejä. |
| --- | --- |

35.

katsoo, että strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi on kiinnitettävä enemmän huomiota sopeutumisen edistämiseen paikallistasolla, jolla vaikutukset koetaan voimakkaammin ja jolla vaikutuksiin reagoidaan ensimmäisinä. Eurooppalaisten ilmastonmuutokseen sopeutumista koskevien toimien onnistumista mitataan sillä, missä määrin paikallistasolla on kehitetty ja toteutettu sopeutumistoimia, joiden tarkoituksena on vähentää äärimmäisten sääilmiöiden ja ilmastonmuutoksen riskejä.

| 36. | toteaa, että kaupungit ovat alueita, joilla sopeutumistoimet ovat erittäin tärkeitä. Enemmistö EU:n kansalaisista asuu kaupungeissa. Ilmastonmuutoksen vaikutukset moninkertaistuvat kaupungeissa (esimerkkinä kaupunkien lämpösaarekevaikutus), niissä on haavoittuvia kohtia ja ne ovat tärkeitä talous- ja kulttuurikeskuksia. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että kaupungit ovat alueita, joilla sopeutumistoimet ovat erittäin tärkeitä. Enemmistö EU:n kansalaisista asuu kaupungeissa. Ilmastonmuutoksen vaikutukset moninkertaistuvat kaupungeissa (esimerkkinä kaupunkien lämpösaarekevaikutus), niissä on haavoittuvia kohtia ja ne ovat tärkeitä talous- ja kulttuurikeskuksia.

| 37. | korostaa, että sopeutuminen olisi valtavirtaistettava etenkin aluesuunnittelun kaltaisilla aloilla, kun otetaan huomioon sen keskeinen rooli varmistettaessa pitkän aikavälin muutosvaikutukset maisemaan ja rakennettuun ympäristöön. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että sopeutuminen olisi valtavirtaistettava etenkin aluesuunnittelun kaltaisilla aloilla, kun otetaan huomioon sen keskeinen rooli varmistettaessa pitkän aikavälin muutosvaikutukset maisemaan ja rakennettuun ympäristöön.

Sopeutumistoimien toteuttaminen alue- ja paikallistasolla

| 38. | on tyytyväinen siihen, että vähintään 20 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 määrärahoista kohdennetaan kasvaviin ilmastonsuojelumenoihin ja että sopeutuminen integroidaan EU-tason rahoitukseen, toimiin ja tutkimusohjelmiin, mukaan luettuina rakennerahastot, Horisontti 2020, Life+ ja maaseudun kehittämisohjelmat. |
| --- | --- |

38.

on tyytyväinen siihen, että vähintään 20 prosenttia monivuotisen rahoituskehyksen 2014–2020 määrärahoista kohdennetaan kasvaviin ilmastonsuojelumenoihin ja että sopeutuminen integroidaan EU-tason rahoitukseen, toimiin ja tutkimusohjelmiin, mukaan luettuina rakennerahastot, Horisontti 2020, Life+ ja maaseudun kehittämisohjelmat.

| 39. | panee merkille, että jäsenvaltioilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti lopullinen vastuu siitä, että edistetään sopeutumisen integrointia alueelliseen ja paikalliseen politiikkaan ja toimintaan. |
| --- | --- |

39.

panee merkille, että jäsenvaltioilla on toissijaisuusperiaatteen mukaisesti lopullinen vastuu siitä, että edistetään sopeutumisen integrointia alueelliseen ja paikalliseen politiikkaan ja toimintaan.

| 40. | toteaa, että sopeutumisen taso vaihtelee jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien välillä, mikä johtuu ilmastonmuutosriskien laajuudesta, arkuudesta näille riskeille sekä sopeutumiskyvystä. Tämä vaikuttaa puolestaan niiden kykyyn valmistautua ja vastata äärimmäisiin sääilmiöihin ja ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että sopeutumisen taso vaihtelee jäsenvaltioiden, alueiden ja kaupunkien välillä, mikä johtuu ilmastonmuutosriskien laajuudesta, arkuudesta näille riskeille sekä sopeutumiskyvystä. Tämä vaikuttaa puolestaan niiden kykyyn valmistautua ja vastata äärimmäisiin sääilmiöihin ja ilmastonmuutokseen.

| 41. | kannattaa ”sopeutumistypologioiden” kehittämistä, jotta tuetaan strategioiden suunnittelua kaupunkitasolla. Kaupunkien välisten yhtäläisyyksien, kuten nykyisten ja ennakoitujen ilmastoriskien ja sosioekonomisten ominaispiirteiden, kartoittaminen voi auttaa muodostamaan samantyyppisiä sopeutumistarpeita omaavien kaupunkien päätyyppien verkostoja. Tällaiset kaupunkiryhmät edistäisivät tehokkaampaa strategista sopeutumissuunnittelua ja -toimintaa, varojen kohdentamista, asianmukaisen ohjauksen tarjontaa ja oppimisverkostojen luomista. Komitea toteaa, että eräitä vapaaehtoisjärjestöjä on jo olemassa ja että niitä olisi tuettava. |
| --- | --- |

41.

kannattaa ”sopeutumistypologioiden” kehittämistä, jotta tuetaan strategioiden suunnittelua kaupunkitasolla. Kaupunkien välisten yhtäläisyyksien, kuten nykyisten ja ennakoitujen ilmastoriskien ja sosioekonomisten ominaispiirteiden, kartoittaminen voi auttaa muodostamaan samantyyppisiä sopeutumistarpeita omaavien kaupunkien päätyyppien verkostoja. Tällaiset kaupunkiryhmät edistäisivät tehokkaampaa strategista sopeutumissuunnittelua ja -toimintaa, varojen kohdentamista, asianmukaisen ohjauksen tarjontaa ja oppimisverkostojen luomista. Komitea toteaa, että eräitä vapaaehtoisjärjestöjä on jo olemassa ja että niitä olisi tuettava.

| 42. | korostaa, että koska sopeutumistoimien kehittämiseen ja toteuttamiseen vaikuttavat sopeutumistarpeet ja sopeutumisvalmiudet, esimerkiksi hallintojärjestelyt, resurssien käyttömahdollisuudet ja biofyysiset ominaispiirteet, ovat erilaisia, käsite ”parhaat käytännöt” on harhaanjohtava. Koska käytännöt eivät ole täysin siirrettävissä, käsite ”hyvät käytännöt” olisi tässä yhteydessä käyttökelpoisempi. |
| --- | --- |

42.

korostaa, että koska sopeutumistoimien kehittämiseen ja toteuttamiseen vaikuttavat sopeutumistarpeet ja sopeutumisvalmiudet, esimerkiksi hallintojärjestelyt, resurssien käyttömahdollisuudet ja biofyysiset ominaispiirteet, ovat erilaisia, käsite ”parhaat käytännöt” on harhaanjohtava. Koska käytännöt eivät ole täysin siirrettävissä, käsite ”hyvät käytännöt” olisi tässä yhteydessä käyttökelpoisempi.

| 43. | katsoo, että sopeutumisvalmiuksien parantaminen on tärkeä perusta, jonka pohjalta voidaan kehittää ja toteuttaa sopeutumistoimia. Tämän vuoksi on tärkeää perustaa jäsenvaltiotasolla ja valtiotasoa alemmilla tasoilla yhteyspisteitä, joiden avulla kehitetään sopeutumisvalmiuksia, tarjotaan koulutusta ja vaihdetaan tietoa ja kokemuksia kaupunkien ja alueiden välillä. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että sopeutumisvalmiuksien parantaminen on tärkeä perusta, jonka pohjalta voidaan kehittää ja toteuttaa sopeutumistoimia. Tämän vuoksi on tärkeää perustaa jäsenvaltiotasolla ja valtiotasoa alemmilla tasoilla yhteyspisteitä, joiden avulla kehitetään sopeutumisvalmiuksia, tarjotaan koulutusta ja vaihdetaan tietoa ja kokemuksia kaupunkien ja alueiden välillä.

| 44. | korostaa tässä yhteydessä ympäristökoulutuksen ja viestinnän merkitystä sekä paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia. Lisäksi komitea painottaa, että on tärkeää suunnitella etenkin ilmastonmuutosta koskevaa viestintää paikallisten kohdeyleisöjen tarpeet ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen ja että tällaisten viestintä- ja valistuskampanjoiden toteuttamiseen olisi tarjottava rahoitustukea. |
| --- | --- |

44.

korostaa tässä yhteydessä ympäristökoulutuksen ja viestinnän merkitystä sekä paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia. Lisäksi komitea painottaa, että on tärkeää suunnitella etenkin ilmastonmuutosta koskevaa viestintää paikallisten kohdeyleisöjen tarpeet ja paikalliset olosuhteet huomioon ottaen ja että tällaisten viestintä- ja valistuskampanjoiden toteuttamiseen olisi tarjottava rahoitustukea.

| 45. | katsoo, että rahoitus on keskeisessä asemassa sopeutumistoimien toteuttamisessa paikallistasolla. On selvennettävä sitä, mistä on tarkoitus ottaa huomattavat summat, joita tarvitaan sopeutumistoimien edistämiseksi, etenkin kun EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavat tulot ovat jokseenkin epävarmoja. Erityisesti on tarpeen, että sopeutuminen otetaan huomioon rakennerahastojen, kuten EAKR:n, käytössä tulevalla ohjelmakaudella supistamatta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tarvittavia määrärahoja. |
| --- | --- |

45.

katsoo, että rahoitus on keskeisessä asemassa sopeutumistoimien toteuttamisessa paikallistasolla. On selvennettävä sitä, mistä on tarkoitus ottaa huomattavat summat, joita tarvitaan sopeutumistoimien edistämiseksi, etenkin kun EU:n päästökauppajärjestelmästä saatavat tulot ovat jokseenkin epävarmoja. Erityisesti on tarpeen, että sopeutuminen otetaan huomioon rakennerahastojen, kuten EAKR:n, käytössä tulevalla ohjelmakaudella supistamatta ilmastonmuutoksen hillitsemiseen tarvittavia määrärahoja.

| 46. | panee merkille paikallisten ja alueellisten verkostojen merkityksen sopeutumistoimien edistämisessä ja kehottaa myöntämään näitä verkostoja varten asianmukaista taloudellista tukea EU:n varoista. Alueiden komitea ei kuitenkaan suosittele uuden organisaation luomista tai vapaaehtoista sitoumusta sopeutumistoimien toteuttamista varten, kuten strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi esitetään, sillä näin luotaisiin päällekkäisyyksiä, hämmennettäisiin osanottajia ja saatettaisiin hukata arvokkaita resursseja. Nykyistä kaupunginjohtajien ilmastosopimusta varten olisi osoitettava nykyistä paremmat resurssit, ja se olisi käynnistettävä uudelleen verkostona, jossa keskitytään ilmastotoimien kahteen näkökohtaan, hillitsemiseen ja sopeutumiseen. |
| --- | --- |

46.

panee merkille paikallisten ja alueellisten verkostojen merkityksen sopeutumistoimien edistämisessä ja kehottaa myöntämään näitä verkostoja varten asianmukaista taloudellista tukea EU:n varoista. Alueiden komitea ei kuitenkaan suosittele uuden organisaation luomista tai vapaaehtoista sitoumusta sopeutumistoimien toteuttamista varten, kuten strategiassa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi esitetään, sillä näin luotaisiin päällekkäisyyksiä, hämmennettäisiin osanottajia ja saatettaisiin hukata arvokkaita resursseja. Nykyistä kaupunginjohtajien ilmastosopimusta varten olisi osoitettava nykyistä paremmat resurssit, ja se olisi käynnistettävä uudelleen verkostona, jossa keskitytään ilmastotoimien kahteen näkökohtaan, hillitsemiseen ja sopeutumiseen.

| 47. | korostaa, että strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi on suunnattava pikemminkin proaktiivisesti kuin reaktiivisesti. Kehitettäessä ja toteutettaessa sopeutumistoimia on kiinnitettävä huomiota strategioihin, joilla alennetaan pitkän aikavälin riskejä, sekä parannettava reagointikykyä ja -valmiuksia nykyisten äärimmäisten sääilmiöiden ja ilmasto-olojen suhteen. |
| --- | --- |

47.

korostaa, että strategia ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi on suunnattava pikemminkin proaktiivisesti kuin reaktiivisesti. Kehitettäessä ja toteutettaessa sopeutumistoimia on kiinnitettävä huomiota strategioihin, joilla alennetaan pitkän aikavälin riskejä, sekä parannettava reagointikykyä ja -valmiuksia nykyisten äärimmäisten sääilmiöiden ja ilmasto-olojen suhteen.

Sopeutuminen ja hillitseminen – yhteisvaikutusta ja konflikteja

| 48. | katsoo, että sopeutuminen ja hillitseminen ovat integroidun ilmastonmuutosstrategian keskeisiä tekijöitä. On tärkeää sopeutua nykyisiin ja väistämättömiin tuleviin äärimmäisiin sääilmiöihin ja ilmastonmuutokseen, mutta sopeutumisen ei pidä katsoa korvaavan hillitsemistoimia. Cancúnin sopimuksessa, joka laadittiin ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen yhteydessä, korostetaan, että osapuolten olisi annettava sopeutumiselle ja hillitsemiselle yhtäläinen etusija-asema. Voimavarojen jakaminen valtiotasoa alemmilla tasoilla kuitenkin vaihtelee. |
| --- | --- |

48.

katsoo, että sopeutuminen ja hillitseminen ovat integroidun ilmastonmuutosstrategian keskeisiä tekijöitä. On tärkeää sopeutua nykyisiin ja väistämättömiin tuleviin äärimmäisiin sääilmiöihin ja ilmastonmuutokseen, mutta sopeutumisen ei pidä katsoa korvaavan hillitsemistoimia. Cancúnin sopimuksessa, joka laadittiin ilmastonmuutosta koskevan YK:n puitesopimuksen yhteydessä, korostetaan, että osapuolten olisi annettava sopeutumiselle ja hillitsemiselle yhtäläinen etusija-asema. Voimavarojen jakaminen valtiotasoa alemmilla tasoilla kuitenkin vaihtelee.

| 49. | toteaa, että keskeinen näkökohta vahvistettaessa kilpailukykyä ja elämänlaatua Euroopassa tulevina vuosikymmeninä on yhteiskunnan ja talouden kannustaminen siten, että ne kestävät entistä paremmin ilmastonmuutosta. Samalla on kuitenkin välttämätöntä moninkertaistaa mahdollisimman nopeasti toimenpiteet, joilla pyritään alentamaan merkittävästi haitallisia kaasupäästöjä, jotka aiheuttavat ilmastonmuutoksen. |
| --- | --- |

49.

toteaa, että keskeinen näkökohta vahvistettaessa kilpailukykyä ja elämänlaatua Euroopassa tulevina vuosikymmeninä on yhteiskunnan ja talouden kannustaminen siten, että ne kestävät entistä paremmin ilmastonmuutosta. Samalla on kuitenkin välttämätöntä moninkertaistaa mahdollisimman nopeasti toimenpiteet, joilla pyritään alentamaan merkittävästi haitallisia kaasupäästöjä, jotka aiheuttavat ilmastonmuutoksen.

| 50. | katsoo, että vaikka ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillitseminen periaatteessa nivoutuvat läheisesti toisiinsa, integroidut sopeutumis- ja hillitsemistoimet ovat nykyisin harvinaisia. Yhteisvaikutus onkin tunnustettava ja sitä on edistettävä politiikassa, käytännön toimissa ja tutkimuksessa. Lisäksi on tärkeää, että kaikilla Euroopan unionin poliittisilla valinnoilla edistetään näitä kahta tavoitetta. |
| --- | --- |

50.

katsoo, että vaikka ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja sen hillitseminen periaatteessa nivoutuvat läheisesti toisiinsa, integroidut sopeutumis- ja hillitsemistoimet ovat nykyisin harvinaisia. Yhteisvaikutus onkin tunnustettava ja sitä on edistettävä politiikassa, käytännön toimissa ja tutkimuksessa. Lisäksi on tärkeää, että kaikilla Euroopan unionin poliittisilla valinnoilla edistetään näitä kahta tavoitetta.

| 51. | panee merkille edut, jotka voidaan saada aikaan toimin, joilla hillitsemiseen ja sopeutumiseen pyritään vaikuttamaan niin, että toimet täydentävät toisiaan. Muutoin sopeutumis- ja hillitsemistoimet saattavat johtaa huomattaviin haittoihin, jotka johtuvat keskenään ristiriitaisista toimista, esimerkkinä rakennusten aiempaa korkeampien lämpötilojen mekaaninen jäähdytys, joka lisää kasvihuonekaasupäästöjä. |
| --- | --- |

51.

panee merkille edut, jotka voidaan saada aikaan toimin, joilla hillitsemiseen ja sopeutumiseen pyritään vaikuttamaan niin, että toimet täydentävät toisiaan. Muutoin sopeutumis- ja hillitsemistoimet saattavat johtaa huomattaviin haittoihin, jotka johtuvat keskenään ristiriitaisista toimista, esimerkkinä rakennusten aiempaa korkeampien lämpötilojen mekaaninen jäähdytys, joka lisää kasvihuonekaasupäästöjä.

| 52. | katsoo lopuksi, että toimien kiireellisyyden vuoksi strategian ehdotetun tarkistuksen yhteydessä vuonna 2017 olisi keskityttävä kansallisten sopeutumisstrategioiden edistymiseen ja lainsäädännön tarpeeseen tulevaisuudessa, mutta kyseisen ajankohdan olisi myös oltava määräaika, johon mennessä olisi saavutettava lukuisia toimintaetappeja kaikilla hallinnon tasoilla. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää sopeutumisvalmiuden tulostaulua. EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi olisi tuettava suuntaviivoin, joilla autetaan niin valtiotasoa alempia tahoja kuin jäsenvaltiota saavuttamaan kyseiset välitavoitteet. |
| --- | --- |

52.

katsoo lopuksi, että toimien kiireellisyyden vuoksi strategian ehdotetun tarkistuksen yhteydessä vuonna 2017 olisi keskityttävä kansallisten sopeutumisstrategioiden edistymiseen ja lainsäädännön tarpeeseen tulevaisuudessa, mutta kyseisen ajankohdan olisi myös oltava määräaika, johon mennessä olisi saavutettava lukuisia toimintaetappeja kaikilla hallinnon tasoilla. Tässä yhteydessä voitaisiin hyödyntää sopeutumisvalmiuden tulostaulua. EU:n strategiaa ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi olisi tuettava suuntaviivoin, joilla autetaan niin valtiotasoa alempia tahoja kuin jäsenvaltiota saavuttamaan kyseiset välitavoitteet.

| 53. | katsoo, että Euroopan komission ehdotukset EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ovat toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

53.

katsoo, että Euroopan komission ehdotukset EU:n strategiasta ilmastonmuutokseen sopeutumiseksi ovat toissijaisuusperiaatteen ja suhteellisuusperiaatteen mukaisia.

Bryssel 8 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Hallitustenvälinen ilmastonmuutospaneeli, arviointiraportti 4.

1

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/43 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/43

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä infrastruktuuri – Euroopan luonnonpääoman parantaminen”

2013/C 356/08

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä asemaa aloitteen määrittelyssä ja toteuttamisessa sekä kehottaa niitä aktivoitumaan kaikkien asiaan liittyvien alakohtaisten politiikkojen alalla, erityisesti alue- ja kaupunkisuunnittelussa, vihreän infrastruktuurin suunnittelemiseksi ja organisoimiseksi. Komitea korostaa, että vihreän infrastruktuurin toteuttamisen onnistuminen riippuu monitasoisen hallinnon periaatteiden tehokkaasta täytäntöönpanosta sekä kaikkien toimijoiden ja sidosryhmien osallistumisesta. |
| --- | --- |

—

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä asemaa aloitteen määrittelyssä ja toteuttamisessa sekä kehottaa niitä aktivoitumaan kaikkien asiaan liittyvien alakohtaisten politiikkojen alalla, erityisesti alue- ja kaupunkisuunnittelussa, vihreän infrastruktuurin suunnittelemiseksi ja organisoimiseksi. Komitea korostaa, että vihreän infrastruktuurin toteuttamisen onnistuminen riippuu monitasoisen hallinnon periaatteiden tehokkaasta täytäntöönpanosta sekä kaikkien toimijoiden ja sidosryhmien osallistumisesta.

| — | kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti konkreettisia käytännön täytäntöönpano-oppaita vihreän infrastruktuurin integroimiseksi unionin politiikkoihin ja kehottaa laatimaan kaupunkien vihreää infrastruktuuria koskevia täydentäviä teknisiä asiakirjoja. Vihreä infrastruktuuri tulee sisällyttää kestävien kaupunkien eurooppalaiseen viitekehykseen sekä tulevaan kaupunkikehityksen verkostoon. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti konkreettisia käytännön täytäntöönpano-oppaita vihreän infrastruktuurin integroimiseksi unionin politiikkoihin ja kehottaa laatimaan kaupunkien vihreää infrastruktuuria koskevia täydentäviä teknisiä asiakirjoja. Vihreä infrastruktuuri tulee sisällyttää kestävien kaupunkien eurooppalaiseen viitekehykseen sekä tulevaan kaupunkikehityksen verkostoon.

| — | korostaa, että kumppanuussopimuksissa ja rahoitusta koskevissa toimenpideohjelmissa, joita parhaillaan määritellään vuosien 2014–2020 koheesio- ja rakennerahastoja varten, on kiireellisesti vahvistettava vihreän infrastruktuurin sisällyttämistä koskevat menettelyt ja sen ensisijainen luonne. |
| --- | --- |

—

korostaa, että kumppanuussopimuksissa ja rahoitusta koskevissa toimenpideohjelmissa, joita parhaillaan määritellään vuosien 2014–2020 koheesio- ja rakennerahastoja varten, on kiireellisesti vahvistettava vihreän infrastruktuurin sisällyttämistä koskevat menettelyt ja sen ensisijainen luonne.

| — | kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n lainsäädäntöön vaatimukset, joilla pyritään välttämään luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä, sekä jatkamaan ja laajentamaan EU:n rahoituksen ympäristöehtoja ja biologisen monimuotoisuuden varmistamista. Komitea ehdottaa, että kaikista harmaiden infrastruktuurien toteuttamiseen myönnetyistä EU:n tuista otetaan tietty prosenttiosuus biodiversiteettirahaston kartuttamiseksi. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota sisällyttämään EU:n lainsäädäntöön vaatimukset, joilla pyritään välttämään luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä, sekä jatkamaan ja laajentamaan EU:n rahoituksen ympäristöehtoja ja biologisen monimuotoisuuden varmistamista. Komitea ehdottaa, että kaikista harmaiden infrastruktuurien toteuttamiseen myönnetyistä EU:n tuista otetaan tietty prosenttiosuus biodiversiteettirahaston kartuttamiseksi.

| — | on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo suunnitella vuoteen 2014 mennessä yhdessä EIP:n kanssa EU:n rahoitusvälineen, jolla tuetaan vihreään infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden toteuttajia. Komitea toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua sen määrittelyyn. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen siihen, että komissio aikoo suunnitella vuoteen 2014 mennessä yhdessä EIP:n kanssa EU:n rahoitusvälineen, jolla tuetaan vihreään infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden toteuttajia. Komitea toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua sen määrittelyyn.

| — | suhtautuu innostuneesti TEN-G-hankkeeseen toivoo, että TEN-G tunnustetaan yhteisön edun kannalta tärkeäksi samaan tapaan kuin liikenne-, energia- tai tieto- ja viestintätekniset verkot, ja kehottaa komissiota tutkimaan, onko asiaa koskeva unionin lainsäädäntö mahdollista. |
| --- | --- |

—

suhtautuu innostuneesti TEN-G-hankkeeseen toivoo, että TEN-G tunnustetaan yhteisön edun kannalta tärkeäksi samaan tapaan kuin liikenne-, energia- tai tieto- ja viestintätekniset verkot, ja kehottaa komissiota tutkimaan, onko asiaa koskeva unionin lainsäädäntö mahdollista.

| Esittelijä | Annabelle JAEGER, Provence-Alpes Côte d’Azurin aluevaltuuston jäsen (FR, PSE) |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen
  COM(2013) 249 final |

Esittelijä

Annabelle JAEGER, Provence-Alpes Côte d’Azurin aluevaltuuston jäsen (FR, PSE)

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen

COM(2013) 249 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu innostuneesti komission tiedonantoon ”Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen”, jossa ennakoidaan EU:n asiaa koskevaa strategiaa. Komitea pitää esitettyjä ehdotuksia erittäin tärkeinä pyrittäessä saavuttamaan vuodelle 2020 asetetut eurooppalaiset tavoitteet, jotka koskevat resurssitehokkuutta, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, kestävää ja älykästä kasvua, houkuttelevuutta, luonnon monimuotoisuuden ja maiseman laadun parantamista, luonnonkatastrofeilta suojautumista, kestäväpohjaisen kaupunkimallin mahdollistamista, paikallisten työpaikkojen säilyttämistä ja luomista pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, kansanterveyden parantamista sekä eriarvoisuuden torjumista. Tämä tukee luonnon monimuotoisuutta koskevan, vuoteen 2020 ulottuvan EU:n strategian tavoitteita, noudattaa lintu- ja luontotyyppidirektiivejä sekä vahvistaa Natura 2000 -alueiden välisiä kytköksiä (1). |
| --- | --- |

1.

suhtautuu innostuneesti komission tiedonantoon ”Vihreä infrastruktuuri (GI) – Euroopan luonnonpääoman parantaminen”, jossa ennakoidaan EU:n asiaa koskevaa strategiaa. Komitea pitää esitettyjä ehdotuksia erittäin tärkeinä pyrittäessä saavuttamaan vuodelle 2020 asetetut eurooppalaiset tavoitteet, jotka koskevat resurssitehokkuutta, sosiaalista ja alueellista yhteenkuuluvuutta, kestävää ja älykästä kasvua, houkuttelevuutta, luonnon monimuotoisuuden ja maiseman laadun parantamista, luonnonkatastrofeilta suojautumista, kestäväpohjaisen kaupunkimallin mahdollistamista, paikallisten työpaikkojen säilyttämistä ja luomista pienissä ja keskisuurissa yrityksissä, kansanterveyden parantamista sekä eriarvoisuuden torjumista. Tämä tukee luonnon monimuotoisuutta koskevan, vuoteen 2020 ulottuvan EU:n strategian tavoitteita, noudattaa lintu- ja luontotyyppidirektiivejä sekä vahvistaa Natura 2000 -alueiden välisiä kytköksiä (1).

| 2. | toivoo, että vihreän infrastruktuurin tuleva käyttöönotto EU:ssa auttaa saavuttamaan vuoteen 2020 ulottuvan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian toisen tavoitteen, jonka mukaan ainakin 15 prosenttia huonontuneista ekosysteemeistä on ennallistettava vuoteen 2020 mennessä, sekä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden häviämisen ja ekosysteemien heikentymisen ja ennallistamaan ne kaikkialla Euroopassa eikä ainoastaan Natura 2000 -alueilla. |
| --- | --- |

2.

toivoo, että vihreän infrastruktuurin tuleva käyttöönotto EU:ssa auttaa saavuttamaan vuoteen 2020 ulottuvan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian toisen tavoitteen, jonka mukaan ainakin 15 prosenttia huonontuneista ekosysteemeistä on ennallistettava vuoteen 2020 mennessä, sekä pysäyttämään luonnon monimuotoisuuden häviämisen ja ekosysteemien heikentymisen ja ennallistamaan ne kaikkialla Euroopassa eikä ainoastaan Natura 2000 -alueilla.

| 3. | katsoo lisäksi, ettei tähän mennessä toteutetuissa kansainvälisissä, eurooppalaisissa ja kansallisissa strategioissa ja ohjelmissa ole pystytty vielä saavuttamaan tuloksia, jotka olisivat biodiversiteettiin liittyvien haasteiden tasolla. Komitean mukaan kaikki ovat yksimielisiä siitä, että yhteiskunnallisia tuotanto- ja kulutustapoja, jotka ovat biologisen monimuotoisuuden katoamisen päätekijöitä aiheuttaessaan elinympäristöjen tuhoutumista ja pirstoutumista sekä erilaisia epäpuhtauksia, on tarkistettava, koska muuten biodiversiteettisopimuksen ja vuoteen 2020 ulottuvan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian yhteydessä uudistetut sitoumukset ovat hyödyttömiä. |
| --- | --- |

3.

katsoo lisäksi, ettei tähän mennessä toteutetuissa kansainvälisissä, eurooppalaisissa ja kansallisissa strategioissa ja ohjelmissa ole pystytty vielä saavuttamaan tuloksia, jotka olisivat biodiversiteettiin liittyvien haasteiden tasolla. Komitean mukaan kaikki ovat yksimielisiä siitä, että yhteiskunnallisia tuotanto- ja kulutustapoja, jotka ovat biologisen monimuotoisuuden katoamisen päätekijöitä aiheuttaessaan elinympäristöjen tuhoutumista ja pirstoutumista sekä erilaisia epäpuhtauksia, on tarkistettava, koska muuten biodiversiteettisopimuksen ja vuoteen 2020 ulottuvan luonnon monimuotoisuutta koskevan EU:n strategian yhteydessä uudistetut sitoumukset ovat hyödyttömiä.

| 4. | painottaa näin ollen komission keskeistä roolia käynnistettäessä monialainen vihreään infrastruktuuriin perustuva strategia, joka tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden saada kaikki eurooppalaiset toimijat – valtiot, paikallis- ja aluehallinnot, yritykset, tutkijat, järjestöt ja kansalaiset – pyrkimään talouselämän, yhteiskunnan ja biosfäärin yhteensovittamiseen. |
| --- | --- |

4.

painottaa näin ollen komission keskeistä roolia käynnistettäessä monialainen vihreään infrastruktuuriin perustuva strategia, joka tarjoaa ainutlaatuisen tilaisuuden saada kaikki eurooppalaiset toimijat – valtiot, paikallis- ja aluehallinnot, yritykset, tutkijat, järjestöt ja kansalaiset – pyrkimään talouselämän, yhteiskunnan ja biosfäärin yhteensovittamiseen.

| 5. | suhtautuu myönteisesti ehdotettuun määritelmään, johon sisältyy sekä lajien ja luontotyyppien välisten siirtymismahdollisuuksien että kaikentasoisen – kaupunkitaso mukaan luettuna – vihreän infrastruktuurin laadun haaste, sekä suojeltujen että tavanomaisempien alueiden merkittävä biologinen monimuotoisuus ja sekä luonnonmukaiset että ihmisen toteuttamat luontoon perustuvat ratkaisut. Komitea toivoo kuitenkin, että määritelmää tarkennetaan konkreettisesti julkaistavissa täytäntöönpano-oppaissa ja että niihin sisällytetään läpäisevyyden ja kaiken elollisen suojelemisen käsitteet. Tätä varten on painotettava erityisesti ekologisten ja toimivien yhteyksien hyödyntämistä ja luomista kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

5.

suhtautuu myönteisesti ehdotettuun määritelmään, johon sisältyy sekä lajien ja luontotyyppien välisten siirtymismahdollisuuksien että kaikentasoisen – kaupunkitaso mukaan luettuna – vihreän infrastruktuurin laadun haaste, sekä suojeltujen että tavanomaisempien alueiden merkittävä biologinen monimuotoisuus ja sekä luonnonmukaiset että ihmisen toteuttamat luontoon perustuvat ratkaisut. Komitea toivoo kuitenkin, että määritelmää tarkennetaan konkreettisesti julkaistavissa täytäntöönpano-oppaissa ja että niihin sisällytetään läpäisevyyden ja kaiken elollisen suojelemisen käsitteet. Tätä varten on painotettava erityisesti ekologisten ja toimivien yhteyksien hyödyntämistä ja luomista kaikilla tasoilla.

| 6. | on tyytyväinen huomatessaan, että ekologisesti hyvin toimivien ekosysteemien monet taloudelliset, ympäristöön ja riskeiltä suojautumiseen liittyvät sekä yhteiskunnalliset hyödyt tunnustetaan asianmukaisesti, ja vaatii, että tätä ihmisten tarvitsemien hyödykkeiden ja palvelujen tuotannon hyötynäkökohtaa käytettäisiin aina luonnon ja biodiversiteetin suojelun eettisten näkökohtien tukena. |
| --- | --- |

6.

on tyytyväinen huomatessaan, että ekologisesti hyvin toimivien ekosysteemien monet taloudelliset, ympäristöön ja riskeiltä suojautumiseen liittyvät sekä yhteiskunnalliset hyödyt tunnustetaan asianmukaisesti, ja vaatii, että tätä ihmisten tarvitsemien hyödykkeiden ja palvelujen tuotannon hyötynäkökohtaa käytettäisiin aina luonnon ja biodiversiteetin suojelun eettisten näkökohtien tukena.

| 7. | muistuttaa yhtäältä vihreän infrastruktuurin käsitteen olevan luonteeltaan sellainen, että se ylittää hallinnolliset ja alueelliset rajat, ja toisaalta, että sen kehittäminen, säilyttäminen ja vaarantaminen ovat ensi sijassa riippuvaisia jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten harjoittamasta aluesuunnittelua ja luonnonvarojen suojelua koskevasta politiikasta. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa yhtäältä vihreän infrastruktuurin käsitteen olevan luonteeltaan sellainen, että se ylittää hallinnolliset ja alueelliset rajat, ja toisaalta, että sen kehittäminen, säilyttäminen ja vaarantaminen ovat ensi sijassa riippuvaisia jäsenvaltioiden sekä alue- ja paikallisviranomaisten harjoittamasta aluesuunnittelua ja luonnonvarojen suojelua koskevasta politiikasta.

| 8. | on tyytyväinen asiakirjan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, joka liittää vihreän infrastruktuurin kiinteästi ilmastonmuutoksen lieventämisen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen kontekstiin, ja kannattaa sitä. Komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä asemaa strategian määrittelyssä ja toteuttamisessa. |
| --- | --- |

8.

on tyytyväinen asiakirjan kokonaisvaltaiseen lähestymistapaan, joka liittää vihreän infrastruktuurin kiinteästi ilmastonmuutoksen lieventämisen ja ilmastonmuutokseen sopeutumisen kontekstiin, ja kannattaa sitä. Komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä asemaa strategian määrittelyssä ja toteuttamisessa.

| 9. | on samaa mieltä siitä, että vihreän infrastruktuurin säilyttäminen, kehittäminen ja ylläpito tulee keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä huomattavasti halvemmaksi kuin harmaat infrastruktuurit, jos huomioon otetaan niiden kokonaiskustannukset, joihin on laskettu mukaan yhteiskunnan tällä hetkellä maksamat ulkoiset kustannukset. Luonnon synnyttämät tai luontoon perustuvat ratkaisut, joissa otetaan huomioon luonnon monimuotoisuus (ympäristötekniikka), vaativat vähemmän energiaa, huoltoa ja kunnossapitoa kuin tavanomaiset ratkaisut ja ovat näin ollen tehokkaampia ja kestävämpiä. |
| --- | --- |

9.

on samaa mieltä siitä, että vihreän infrastruktuurin säilyttäminen, kehittäminen ja ylläpito tulee keskipitkällä ja pitkällä aikavälillä huomattavasti halvemmaksi kuin harmaat infrastruktuurit, jos huomioon otetaan niiden kokonaiskustannukset, joihin on laskettu mukaan yhteiskunnan tällä hetkellä maksamat ulkoiset kustannukset. Luonnon synnyttämät tai luontoon perustuvat ratkaisut, joissa otetaan huomioon luonnon monimuotoisuus (ympäristötekniikka), vaativat vähemmän energiaa, huoltoa ja kunnossapitoa kuin tavanomaiset ratkaisut ja ovat näin ollen tehokkaampia ja kestävämpiä.

| 10. | muistuttaa, että ensisijaisena on pidettävä ekosysteemien rappeutumisen estämistä ja huonokuntoisten ekosysteemien toiminnallisuuden elvyttämistä, sillä ihmisen toiminnasta johtuvan ekologisen epätasapainon aiheuttamien haittojen korjaaminen on aina kallista, aikaa vaativaa ja erityisesti tuloksiltaan epävarmaa. |
| --- | --- |

10.

muistuttaa, että ensisijaisena on pidettävä ekosysteemien rappeutumisen estämistä ja huonokuntoisten ekosysteemien toiminnallisuuden elvyttämistä, sillä ihmisen toiminnasta johtuvan ekologisen epätasapainon aiheuttamien haittojen korjaaminen on aina kallista, aikaa vaativaa ja erityisesti tuloksiltaan epävarmaa.

| 11. | katsoo, että vaikka ekosysteemipalvelujen taloudellinen arviointi voi osoittautua tarpeelliseksi tiettyjen kustannus-hyötyanalyysien yhteydessä, jotta voidaan sovitella keskenään ristiriitaisia tavoitteita, arviointi ei ole metodologisesti helppoa – se voi olla monessa yhteydessä suorastaan epätarkoituksenmukaista – ja sillä on ilmeisiä eettisiä seuraamuksia. Onkin korostettava, että biologisen monimuotoisuuden vähenemisen hinnan arvioimiseksi on olemassa toinen ajattelumalli: lasketaan, paljonko maksaa vähenemisen korjaamiseksi tarvittavien ekologisten mahdollisuuksien ylläpito laskemalla niiden investointien hinta, jotka tarvitaan biodiversiteetin tilan säilyttämiseksi tai parantamiseksi niin, että voidaan taata ekologisten palvelujen pysyvyys. Alueiden komitea toivoo, että tätä menetelmää pidetään ensisijaisena. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että vaikka ekosysteemipalvelujen taloudellinen arviointi voi osoittautua tarpeelliseksi tiettyjen kustannus-hyötyanalyysien yhteydessä, jotta voidaan sovitella keskenään ristiriitaisia tavoitteita, arviointi ei ole metodologisesti helppoa – se voi olla monessa yhteydessä suorastaan epätarkoituksenmukaista – ja sillä on ilmeisiä eettisiä seuraamuksia. Onkin korostettava, että biologisen monimuotoisuuden vähenemisen hinnan arvioimiseksi on olemassa toinen ajattelumalli: lasketaan, paljonko maksaa vähenemisen korjaamiseksi tarvittavien ekologisten mahdollisuuksien ylläpito laskemalla niiden investointien hinta, jotka tarvitaan biodiversiteetin tilan säilyttämiseksi tai parantamiseksi niin, että voidaan taata ekologisten palvelujen pysyvyys. Alueiden komitea toivoo, että tätä menetelmää pidetään ensisijaisena.

| 12. | kehottaa kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia aktivoitumaan kaikkien asiaan liittyvien alakohtaisten politiikkojen alalla ja erityisesti käyttämään alue- ja kaupunkisuunnitteluun liittyvää toimivaltaansa vihreän infrastruktuurin suunnittelemiseksi ja organisoimiseksi. |
| --- | --- |

12.

kehottaa kaikkia paikallis- ja alueviranomaisia aktivoitumaan kaikkien asiaan liittyvien alakohtaisten politiikkojen alalla ja erityisesti käyttämään alue- ja kaupunkisuunnitteluun liittyvää toimivaltaansa vihreän infrastruktuurin suunnittelemiseksi ja organisoimiseksi.

| 13. | kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tukemaan viranomaisia haasteiden edellyttämällä tavalla inhimillisin, teknisin ja taloudellisin voimavaroin (2). |
| --- | --- |

13.

kehottaa unionia ja jäsenvaltioita tukemaan viranomaisia haasteiden edellyttämällä tavalla inhimillisin, teknisin ja taloudellisin voimavaroin (2).

Maatalous, metsät, maa ja maaperä

| 14. | katsoo, että maaperän käyttötarkoitusten vähentymisen, maankäytön tehostamisen ja maaperän huonontumisen torjunnan on oltava ehdottomasti etusijalla alue- ja kaupunkisuunnittelussa. Kaupunkirakenteiden hajotessa tavoitteena on oltava luonnonympäristöjen, metsien ja maatalousmaiden nettomääräinen nollahäviö, ja eräät paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo alkaneet sisällyttää kaupunki- ja aluesuunnittelua koskeviin asiakirjoihinsa nollahäviön ja vihreän infrastruktuurin käsitteet eri muodoissaan. |
| --- | --- |

14.

katsoo, että maaperän käyttötarkoitusten vähentymisen, maankäytön tehostamisen ja maaperän huonontumisen torjunnan on oltava ehdottomasti etusijalla alue- ja kaupunkisuunnittelussa. Kaupunkirakenteiden hajotessa tavoitteena on oltava luonnonympäristöjen, metsien ja maatalousmaiden nettomääräinen nollahäviö, ja eräät paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo alkaneet sisällyttää kaupunki- ja aluesuunnittelua koskeviin asiakirjoihinsa nollahäviön ja vihreän infrastruktuurin käsitteet eri muodoissaan.

| 15. | muistuttaa lisäksi antavansa tukensa jäsenvaltioiden uudelleen aloittamille tarpeellisille keskusteluille maaperänsuojelua ja maaperän toimintojen ennallistamista koskevien EU:n yhteisten oikeudellisten puitteiden hyväksymiseksi, sillä ne ovat välttämättömät tämän elintärkeän haasteen hallitsemiseksi (3). |
| --- | --- |

15.

muistuttaa lisäksi antavansa tukensa jäsenvaltioiden uudelleen aloittamille tarpeellisille keskusteluille maaperänsuojelua ja maaperän toimintojen ennallistamista koskevien EU:n yhteisten oikeudellisten puitteiden hyväksymiseksi, sillä ne ovat välttämättömät tämän elintärkeän haasteen hallitsemiseksi (3).

| 16. | muistuttaa metsätalouden panoksesta vihreään infrastruktuuriin. Se voi olla aktiivista, esimerkiksi metsäalueiden jatkuvuuden palauttamista tai ekologisten metsänhoitotapojen käyttöönottoa, tai passiivista, esimerkiksi metsänreunojen säilyttämistä. Erityisesti alueilla, joilla metsäomaisuus on pilkkoutunut pieniin osiin ja on yksityisten hallussa, vihreän infrastruktuurin luominen edellyttää omistajien yhdistysten perustamista ja sujuvaa toimintaa sekä sitä, että alueille ja paikallisviranomaisille annetaan välineitä, joilla yksityiset toimijat saadaan liikkeelle, eli maan omistukseen, koulutukseen, tekniseen tukeen ja voimavarojen yhteiskäyttöön liittyviä välineitä sekä taloudellista apua. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa metsätalouden panoksesta vihreään infrastruktuuriin. Se voi olla aktiivista, esimerkiksi metsäalueiden jatkuvuuden palauttamista tai ekologisten metsänhoitotapojen käyttöönottoa, tai passiivista, esimerkiksi metsänreunojen säilyttämistä. Erityisesti alueilla, joilla metsäomaisuus on pilkkoutunut pieniin osiin ja on yksityisten hallussa, vihreän infrastruktuurin luominen edellyttää omistajien yhdistysten perustamista ja sujuvaa toimintaa sekä sitä, että alueille ja paikallisviranomaisille annetaan välineitä, joilla yksityiset toimijat saadaan liikkeelle, eli maan omistukseen, koulutukseen, tekniseen tukeen ja voimavarojen yhteiskäyttöön liittyviä välineitä sekä taloudellista apua.

| 17. | panee merkille EU:n tekemät päätökset, jotka koskevat yhteistä maatalouspolitiikkaa vuosina 2014–2020, ja pohtii, toteutuuko vihreä infrastruktuuri tehokkaasti näillä aloilla vuoteen 2020 mennessä. Alueiden komitea korostaakin toimivaltaisten viranomaisten toiminnan merkitystä: niiden on otettava vihreä infrastruktuuri yhdeksi resurssien käyttöä ohjaavaksi suuntaviivaksi luonnon monimuotoisuuden vaalimisessa ja palauttamisessa sisällyttämällä ympäristöulottuvuus ekologisesti merkittäville alueille maksettaviin suoriin tukiin ja maaseuturahaston käyttöön siten, että noudatetaan johdonmukaisuutta maatalouden ympäristötoimenpiteiden maantieteellisessä kohdentamisessa ja määrärahojen osoittamisessa. Niiden on samalla myös varattava resursseja maaseudun luonnon monimuotoisuuden palauttamiseen tukemalla muun muassa luonnonmukaista maataloutta ja peltometsäviljelyä. |
| --- | --- |

17.

panee merkille EU:n tekemät päätökset, jotka koskevat yhteistä maatalouspolitiikkaa vuosina 2014–2020, ja pohtii, toteutuuko vihreä infrastruktuuri tehokkaasti näillä aloilla vuoteen 2020 mennessä. Alueiden komitea korostaakin toimivaltaisten viranomaisten toiminnan merkitystä: niiden on otettava vihreä infrastruktuuri yhdeksi resurssien käyttöä ohjaavaksi suuntaviivaksi luonnon monimuotoisuuden vaalimisessa ja palauttamisessa sisällyttämällä ympäristöulottuvuus ekologisesti merkittäville alueille maksettaviin suoriin tukiin ja maaseuturahaston käyttöön siten, että noudatetaan johdonmukaisuutta maatalouden ympäristötoimenpiteiden maantieteellisessä kohdentamisessa ja määrärahojen osoittamisessa. Niiden on samalla myös varattava resursseja maaseudun luonnon monimuotoisuuden palauttamiseen tukemalla muun muassa luonnonmukaista maataloutta ja peltometsäviljelyä.

| 18. | katsoo, että jos vihreän infrastruktuurin yhteydessä halutaan edistää kestäväpohjaista maa- ja metsätaloutta, rakentamisessa käytettävien biologista alkuperää olevien materiaalien kehittäminen on välttämätöntä maaseutu- ja kaupunkialueiden välisen yhteisvastuun kannalta, koska perinteisten materiaalien käyttö kaupunkirakentamiseen ja harmaisiin infrastruktuureihin aiheuttaa suuria paineita maaseutu- ja meriympäristölle. Tärkeää on myös edistää puun sekä muiden, maatalouden oheistuotteista peräisin olevien tai tavanomaisia tuotteita täydentävien materiaalien (olki, hamppu, pellava, villa jne.) käyttöä paikallisten sidosryhmien hyödyksi. AK on sitä mieltä, että paikallista yritteliäisyyttä on edistettävä erityisesti tuotannonalojen rakennejärjestelyjen avulla ja investoimalla jalostusteollisuuden välineisiin, mutta myös muuttamalla markkinoiden rakennetta julkisten hankintojen esimerkin avulla tai tukemalla yhteisöjä, jotka asettavat tällaiset materiaalit etusijalle. On myös kehitettävä tutkimusohjelmia, jotta saadaan tietoa näiden materiaalien teknisistä ominaisuuksista sekä niiden optimaalisista tuotanto-olosuhteista ekosysteemien säilyttämisen kannalta. Lisäksi käyttäjien on saatava tietoa materiaalien alkuperästä ja viljelyolosuhteista asianmukaisten merkintöjen avulla. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että jos vihreän infrastruktuurin yhteydessä halutaan edistää kestäväpohjaista maa- ja metsätaloutta, rakentamisessa käytettävien biologista alkuperää olevien materiaalien kehittäminen on välttämätöntä maaseutu- ja kaupunkialueiden välisen yhteisvastuun kannalta, koska perinteisten materiaalien käyttö kaupunkirakentamiseen ja harmaisiin infrastruktuureihin aiheuttaa suuria paineita maaseutu- ja meriympäristölle. Tärkeää on myös edistää puun sekä muiden, maatalouden oheistuotteista peräisin olevien tai tavanomaisia tuotteita täydentävien materiaalien (olki, hamppu, pellava, villa jne.) käyttöä paikallisten sidosryhmien hyödyksi. AK on sitä mieltä, että paikallista yritteliäisyyttä on edistettävä erityisesti tuotannonalojen rakennejärjestelyjen avulla ja investoimalla jalostusteollisuuden välineisiin, mutta myös muuttamalla markkinoiden rakennetta julkisten hankintojen esimerkin avulla tai tukemalla yhteisöjä, jotka asettavat tällaiset materiaalit etusijalle. On myös kehitettävä tutkimusohjelmia, jotta saadaan tietoa näiden materiaalien teknisistä ominaisuuksista sekä niiden optimaalisista tuotanto-olosuhteista ekosysteemien säilyttämisen kannalta. Lisäksi käyttäjien on saatava tietoa materiaalien alkuperästä ja viljelyolosuhteista asianmukaisten merkintöjen avulla.

Jaettu hallintovastuu

| 19. | korostaa, että vihreän infrastruktuurin toteuttamisen onnistuminen riippuu kaikkien hallintotasojen välisestä yhteistyöstä ja monitasoisen hallinnon periaatteiden tehokkaasta täytäntöönpanosta sekä siitä, saadaanko kyseisen alueen kaikki toimijat ja sidosryhmät sekä myös suuri yleisö mukaan sen suunnitteluun ja toteuttamiseen. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että vihreän infrastruktuurin toteuttamisen onnistuminen riippuu kaikkien hallintotasojen välisestä yhteistyöstä ja monitasoisen hallinnon periaatteiden tehokkaasta täytäntöönpanosta sekä siitä, saadaanko kyseisen alueen kaikki toimijat ja sidosryhmät sekä myös suuri yleisö mukaan sen suunnitteluun ja toteuttamiseen.

| 20. | kannattaa osallistavia lähestymistapoja, jotka synnyttävät alhaalta lähteviä, aluesuunnitteluun ja maankäyttöön osallistuvien toimijoiden, erityisesti paikallisyhteisöjen, tekemiä tarvittavia lisäaloitteita (4). |
| --- | --- |

20.

kannattaa osallistavia lähestymistapoja, jotka synnyttävät alhaalta lähteviä, aluesuunnitteluun ja maankäyttöön osallistuvien toimijoiden, erityisesti paikallisyhteisöjen, tekemiä tarvittavia lisäaloitteita (4).

Uudenlainen kansalaisuus

| 21. | panee merkille kaupunkiluonnon erittäin suuren sosiaalisen kysynnän, joka vastaa niin luonnon kaipuuseen eri muodoissa (virkistys- ja vapaa-ajan käyttö, puutarhanhoito ja maanviljely, maisema- ja kauneusnäkökohdat, luonnonvaraiset alueet jne.) kuin luontoon liittyvään hyvinvoinnin tunteeseen, mutta myös kansanterveydellisiin sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen epätasa-arvon torjuntaan liittyviin haasteisiin. Näihin tarpeisiin vastaaminen on ilmeisen tärkeää kaikkein nuorimpien, mutta myös vanhimpien ja epäsuotuisassa asemassa olevien kannalta. |
| --- | --- |

21.

panee merkille kaupunkiluonnon erittäin suuren sosiaalisen kysynnän, joka vastaa niin luonnon kaipuuseen eri muodoissa (virkistys- ja vapaa-ajan käyttö, puutarhanhoito ja maanviljely, maisema- ja kauneusnäkökohdat, luonnonvaraiset alueet jne.) kuin luontoon liittyvään hyvinvoinnin tunteeseen, mutta myös kansanterveydellisiin sekä taloudellisen ja yhteiskunnallisen epätasa-arvon torjuntaan liittyviin haasteisiin. Näihin tarpeisiin vastaaminen on ilmeisen tärkeää kaikkein nuorimpien, mutta myös vanhimpien ja epäsuotuisassa asemassa olevien kannalta.

| 22. | suhtautuu kiinnostuneesti ja kannustaen kansalaisaloitteisiin, jotka liittyvät vihreään infrastruktuuriin erityisesti kaupunki- ja esikaupunkialueilla (luonnon monimuotoisuuteen liittyvät osallistavat inventaariot, osallistuminen uusien, luonnon monimuotoisuuteen liittyvien kaupunkialueiden määrittelyyn, joutomaiden tai hoitamattomien alueiden kunnostaminen, yhteispuutarhat jne.) Näiden kaikkien alueiden yhteenliitettävyys muulle kuin moottoroidulle liikenteelle soveltuvin reitein on olennaisen tärkeää elämänlaadun parantamiseksi kaupungeissa. |
| --- | --- |

22.

suhtautuu kiinnostuneesti ja kannustaen kansalaisaloitteisiin, jotka liittyvät vihreään infrastruktuuriin erityisesti kaupunki- ja esikaupunkialueilla (luonnon monimuotoisuuteen liittyvät osallistavat inventaariot, osallistuminen uusien, luonnon monimuotoisuuteen liittyvien kaupunkialueiden määrittelyyn, joutomaiden tai hoitamattomien alueiden kunnostaminen, yhteispuutarhat jne.) Näiden kaikkien alueiden yhteenliitettävyys muulle kuin moottoroidulle liikenteelle soveltuvin reitein on olennaisen tärkeää elämänlaadun parantamiseksi kaupungeissa.

Mahdollisuudet innovointiin ja uusien ammattien syntymiseen

| 23. | panee merkille, että vihreä infrastruktuuri tuo mukanaan tutkimusta ja innovointia, jotka tarjoavat kehittämistilaisuuksia suunnittelijoille esimerkiksi viherseinien ja -kattojen tai luonnontilan palauttamisen muodossa. Komitea muistuttaa kuitenkin, että vihreään infrastruktuuriin liittyvien hyötyjen toteutuminen, esimerkiksi ilmastonmuutokseen sopeutuminen, riippuu siitä, kuinka hyvin vihreä infrastruktuuri toteutetaan. On edistettävä vain ilmastoon ja biodiversiteettiin mukautettuja toiminnallisia ratkaisuja. |
| --- | --- |

23.

panee merkille, että vihreä infrastruktuuri tuo mukanaan tutkimusta ja innovointia, jotka tarjoavat kehittämistilaisuuksia suunnittelijoille esimerkiksi viherseinien ja -kattojen tai luonnontilan palauttamisen muodossa. Komitea muistuttaa kuitenkin, että vihreään infrastruktuuriin liittyvien hyötyjen toteutuminen, esimerkiksi ilmastonmuutokseen sopeutuminen, riippuu siitä, kuinka hyvin vihreä infrastruktuuri toteutetaan. On edistettävä vain ilmastoon ja biodiversiteettiin mukautettuja toiminnallisia ratkaisuja.

| 24. | kannattaa komission ehdotusta vähentää innovointiprosessiin liittyviä riskejä rahoitusvälineiden (esimerkiksi riskijakoon perustuvien käytäntöjen) avulla ja kannustaa komissiota tukemaan julkisin ja yksityisin varoin rahoitettuja hankkeita. |
| --- | --- |

24.

kannattaa komission ehdotusta vähentää innovointiprosessiin liittyviä riskejä rahoitusvälineiden (esimerkiksi riskijakoon perustuvien käytäntöjen) avulla ja kannustaa komissiota tukemaan julkisin ja yksityisin varoin rahoitettuja hankkeita.

| 25. | panee kiinnostuneena merkille vihreään infrastruktuuriin liittyvät uudet ammatit (luonnontilan palauttamista koskeva ympäristötekniikka, rappeutuneiden ekosysteemien kunnossapito ja ennallistaminen) ja korostaa siihen välillisesti liittyvien tai siitä johtuvien ammattien (kasvintuotanto, maatalousala jne.) huomioon ottamisen tärkeyttä. Talouden kehityksestä vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten on oltava mukana tässä työpaikkoja synnyttävässä toiminnassa ja tuettava sitä. |
| --- | --- |

25.

panee kiinnostuneena merkille vihreään infrastruktuuriin liittyvät uudet ammatit (luonnontilan palauttamista koskeva ympäristötekniikka, rappeutuneiden ekosysteemien kunnossapito ja ennallistaminen) ja korostaa siihen välillisesti liittyvien tai siitä johtuvien ammattien (kasvintuotanto, maatalousala jne.) huomioon ottamisen tärkeyttä. Talouden kehityksestä vastaavien alue- ja paikallisviranomaisten on oltava mukana tässä työpaikkoja synnyttävässä toiminnassa ja tuettava sitä.

| 26. | katsoo, että vihreä infrastruktuuri on riippuvainen ekosysteemeistä ja niihin liittyvistä inhimillisistä kulttuureista, jotka molemmat vaihtelevat suuresti biomaantieteellisten olosuhteiden ja historian mukaan. Tämän vuoksi se edistää sellaisten paikallisten talouden alojen ja työpaikkojen luomista, joita ei voida siirtää. Tässä yhteydessä AK muistuttaa, että julkisia hankintoja koskevan Euroopan unionin lainsäädännön tarkistus on parhaillaan käynnissä ja että Euroopan parlamentin sisämarkkinavaliokunta katsoi 11. tammikuuta 2013, että hankintaviranomaisten tulee käyttää kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta kriteerinä hankintasopimuksia tehdessään. AK tukee EP:n kantaa, jonka mukaan perusteet voivat olla hinnan tai kustannusten lisäksi laadullisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia: erityisesti sosiaaliset sekä ympäristöön ja innovointiin liittyvät näkökohdat, tarvittaessa myös lähihankintojen kustannustehokkuus. |
| --- | --- |

26.

katsoo, että vihreä infrastruktuuri on riippuvainen ekosysteemeistä ja niihin liittyvistä inhimillisistä kulttuureista, jotka molemmat vaihtelevat suuresti biomaantieteellisten olosuhteiden ja historian mukaan. Tämän vuoksi se edistää sellaisten paikallisten talouden alojen ja työpaikkojen luomista, joita ei voida siirtää. Tässä yhteydessä AK muistuttaa, että julkisia hankintoja koskevan Euroopan unionin lainsäädännön tarkistus on parhaillaan käynnissä ja että Euroopan parlamentin sisämarkkinavaliokunta katsoi 11. tammikuuta 2013, että hankintaviranomaisten tulee käyttää kokonaistaloudellisesti edullisinta tarjousta kriteerinä hankintasopimuksia tehdessään. AK tukee EP:n kantaa, jonka mukaan perusteet voivat olla hinnan tai kustannusten lisäksi laadullisia, ympäristöön liittyviä ja sosiaalisia: erityisesti sosiaaliset sekä ympäristöön ja innovointiin liittyvät näkökohdat, tarvittaessa myös lähihankintojen kustannustehokkuus.

Toimintaa edistävät tekijät

| 27. | kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti tarkkoja ja konkreettisia käytännön täytäntöönpano-oppaita vihreän infrastruktuurin integroimiseksi unionin politiikkoihin ja ehdottaa, että alueet ja paikallisviranomaiset, jotka ovat jo ryhtyneet vihreän infrastruktuurin edistämistoimiin, otetaan mukaan laatimaan oppaita, jotta ne voivat suunnitella yhdessä komission kanssa oppaista paikallisesti muokattuja versioita, joissa luontotyypit sekä paikallinen tietous ja taitotieto tulevat paremmin esiin. Komitea toteaa, että alustavia suuntaviivoja on jo annettu oppaassa, jossa käsitellään luontoon ja vihreään infrastruktuuriin kohdistuvia, monia etuja tuottavia koheesiopoliittisia investointeja (5). |
| --- | --- |

27.

kehottaa komissiota laatimaan mahdollisimman nopeasti tarkkoja ja konkreettisia käytännön täytäntöönpano-oppaita vihreän infrastruktuurin integroimiseksi unionin politiikkoihin ja ehdottaa, että alueet ja paikallisviranomaiset, jotka ovat jo ryhtyneet vihreän infrastruktuurin edistämistoimiin, otetaan mukaan laatimaan oppaita, jotta ne voivat suunnitella yhdessä komission kanssa oppaista paikallisesti muokattuja versioita, joissa luontotyypit sekä paikallinen tietous ja taitotieto tulevat paremmin esiin. Komitea toteaa, että alustavia suuntaviivoja on jo annettu oppaassa, jossa käsitellään luontoon ja vihreään infrastruktuuriin kohdistuvia, monia etuja tuottavia koheesiopoliittisia investointeja (5).

| 28. | kehottaa laatimaan kaupunkien vihreää infrastruktuuria koskevia täydentäviä teknisiä asiakirjoja, jotka myös auttaisivat käynnistämään rakennerahastoihin liittyvien uusien toimien piiriin kuuluvia hankkeita, joissa kaupunkialueiden kestävään kehittämiseen voi saada viiden prosentin rahoituksen. |
| --- | --- |

28.

kehottaa laatimaan kaupunkien vihreää infrastruktuuria koskevia täydentäviä teknisiä asiakirjoja, jotka myös auttaisivat käynnistämään rakennerahastoihin liittyvien uusien toimien piiriin kuuluvia hankkeita, joissa kaupunkialueiden kestävään kehittämiseen voi saada viiden prosentin rahoituksen.

| 29. | toivoo, että vihreä infrastruktuuri sisällytetään kestävien kaupunkien eurooppalaiseen viitekehykseen (6) sekä koheesiopolitiikkaan kaudella 2014–2020 kuuluvaan tulevaan kaupunkikehityksen verkostoon. |
| --- | --- |

29.

toivoo, että vihreä infrastruktuuri sisällytetään kestävien kaupunkien eurooppalaiseen viitekehykseen (6) sekä koheesiopolitiikkaan kaudella 2014–2020 kuuluvaan tulevaan kaupunkikehityksen verkostoon.

| 30. | pyytää, että kun tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointia koskevaa direktiiviä 2001/42/EY tulevaisuudessa tarkistetaan, siihen sisällytetään vihreää infrastruktuuria koskeva viite lisäkriteerinä vaikutusten todennäköisen merkityksen arvioinnille. |
| --- | --- |

30.

pyytää, että kun tiettyjen suunnitelmien ja ohjelmien ympäristövaikutusten arviointia koskevaa direktiiviä 2001/42/EY tulevaisuudessa tarkistetaan, siihen sisällytetään vihreää infrastruktuuria koskeva viite lisäkriteerinä vaikutusten todennäköisen merkityksen arvioinnille.

| 31. | pitää tarpeellisena, että jos harmaa infrastruktuuri katsotaan välttämättömäksi, kun on ensin tutkittu vihreään infrastruktuurin tukeutuvia ratkaisuja, se olisi suunniteltava niin, että vaikutukset jäävät mahdollisimman pieniksi, minkä jälkeen vähennetään jäljelle jääviä vaikutuksia ja lopuksi otetaan käyttöön tasoitustoimenpiteitä, jotka on validoitu ottaen huomioon sekä ekologiset että maata koskevat näkökohdat (7). Alueiden komitea kehottaa komissiota sisällyttämään nämä vaatimukset EU:n lainsäädäntöön ottaen huomioon Euroopan komission työn, jolla edistetään vuoteen 2020 ulottuvaan luonnon monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan sisältyvää toimea 7b eli sen varmistamista, ettei tapahdu luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä. |
| --- | --- |

31.

pitää tarpeellisena, että jos harmaa infrastruktuuri katsotaan välttämättömäksi, kun on ensin tutkittu vihreään infrastruktuurin tukeutuvia ratkaisuja, se olisi suunniteltava niin, että vaikutukset jäävät mahdollisimman pieniksi, minkä jälkeen vähennetään jäljelle jääviä vaikutuksia ja lopuksi otetaan käyttöön tasoitustoimenpiteitä, jotka on validoitu ottaen huomioon sekä ekologiset että maata koskevat näkökohdat (7). Alueiden komitea kehottaa komissiota sisällyttämään nämä vaatimukset EU:n lainsäädäntöön ottaen huomioon Euroopan komission työn, jolla edistetään vuoteen 2020 ulottuvaan luonnon monimuotoisuutta koskevaan EU:n strategiaan sisältyvää toimea 7b eli sen varmistamista, ettei tapahdu luonnon monimuotoisuuden ja ekosysteemipalvelujen nettohävikkiä.

Seuranta ja arviointi

| 32. | on tyytyväinen ehdotukseen laatia vuoden 2017 loppuun mennessä katsaus vihreän infrastruktuurin toteutumisen edistymisestä ja vakuuttaa, että alueet ja paikallisviranomaiset ovat valmiita auttamaan katsauksen laatimisessa ja mobilisoimaan paikalliset seurantakeskukset, jotka tutkivat mm. luonnon monimuotoisuutta, taloudellista toimintaa, terveyttä ja sosiaalista epätasa-arvoa, jotta tarvittavat tiedot välittyvät Euroopan tasolle. |
| --- | --- |

32.

on tyytyväinen ehdotukseen laatia vuoden 2017 loppuun mennessä katsaus vihreän infrastruktuurin toteutumisen edistymisestä ja vakuuttaa, että alueet ja paikallisviranomaiset ovat valmiita auttamaan katsauksen laatimisessa ja mobilisoimaan paikalliset seurantakeskukset, jotka tutkivat mm. luonnon monimuotoisuutta, taloudellista toimintaa, terveyttä ja sosiaalista epätasa-arvoa, jotta tarvittavat tiedot välittyvät Euroopan tasolle.

| 33. | pohtii vihreän infrastruktuurin tehokkuuden mittaamista ja pitää välttämättömänä tukea sellaisen välineen kehittämistä, jolla voidaan nopeasti arvioida ekosysteemien toiminnan terveys ja joka on helppokäyttöinen ja sidosryhmien ulottuvilla niiden arvioidessa vihreän infrastruktuurin tehokkuutta tai verratessa sitä harmaisiin infrastruktuureihin. |
| --- | --- |

33.

pohtii vihreän infrastruktuurin tehokkuuden mittaamista ja pitää välttämättömänä tukea sellaisen välineen kehittämistä, jolla voidaan nopeasti arvioida ekosysteemien toiminnan terveys ja joka on helppokäyttöinen ja sidosryhmien ulottuvilla niiden arvioidessa vihreän infrastruktuurin tehokkuutta tai verratessa sitä harmaisiin infrastruktuureihin.

| 34. | katsoo, että harmaiden infrastruktuurien luontoon kohdistuvien vaikutusten täydellinen arviointi on tehtävä mahdolliseksi, ja tukee komission aloittamia ekosysteemipalveluiden ja niiden Euroopalle tuottamien etujen kartoitus- ja arviointitoimia (MAES). Komitea pitää myös välttämättömänä tukea sellaisten mittaus- ja laskumenetelmien ja -välineiden kehittämistä, joiden avulla voidaan tehdä avoin ja elinkaarianalyysiin perustuva selvitys taloudellisen toiminnan ja tuotteiden yhteyksistä luontoon ja ekosysteemipalveluihin. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että harmaiden infrastruktuurien luontoon kohdistuvien vaikutusten täydellinen arviointi on tehtävä mahdolliseksi, ja tukee komission aloittamia ekosysteemipalveluiden ja niiden Euroopalle tuottamien etujen kartoitus- ja arviointitoimia (MAES). Komitea pitää myös välttämättömänä tukea sellaisten mittaus- ja laskumenetelmien ja -välineiden kehittämistä, joiden avulla voidaan tehdä avoin ja elinkaarianalyysiin perustuva selvitys taloudellisen toiminnan ja tuotteiden yhteyksistä luontoon ja ekosysteemipalveluihin.

Viestintä, valistus ja kasvatus

| 35. | suosittaa, että EU toteuttaa yhdessä muiden hallintotasojen kanssa kunnianhimoisen viestintäkampanjan, joka soveltuu erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten (8) sekä muiden paikallisten toimijoiden (järjestöjen, yritysten jne.) tarkoituksiin. Kampanja voisi perustua kolmeen vihreän infrastruktuurin tuottamaan hyötyyn eli ympäristölle, taloudelle ja yhteiskunnalle koituviin hyötyihin sekä jäsenvaltioissa parhaillaan toteutettaviin hyviin käytäntöihin. |
| --- | --- |

35.

suosittaa, että EU toteuttaa yhdessä muiden hallintotasojen kanssa kunnianhimoisen viestintäkampanjan, joka soveltuu erityisesti paikallis- ja alueviranomaisten (8) sekä muiden paikallisten toimijoiden (järjestöjen, yritysten jne.) tarkoituksiin. Kampanja voisi perustua kolmeen vihreän infrastruktuurin tuottamaan hyötyyn eli ympäristölle, taloudelle ja yhteiskunnalle koituviin hyötyihin sekä jäsenvaltioissa parhaillaan toteutettaviin hyviin käytäntöihin.

| 36. | toteaa, että hyvien käytäntöjen hyödyntämistä on lisättävä. Komission ja muiden institutionaalisten toimijoiden, järjestöjen sekä paikallis- ja alueviranomaisten, jotka jo nyt keräävät näitä tietoja, on edelleenkin tunnistettava, jaettava ja nostettava esiin onnistuneita kokemuksia tietojenvaihtofoorumin lisäksi myös säännöllisissä tapaamisissa ja koulutustapahtumissa, joita alueet ja paikallisviranomaiset ovat valmiita järjestämään komission tuella, koska ne ovat avainasemassa vihreää infrastruktuuria koskevaa valistusta jaettaessa. |
| --- | --- |

36.

toteaa, että hyvien käytäntöjen hyödyntämistä on lisättävä. Komission ja muiden institutionaalisten toimijoiden, järjestöjen sekä paikallis- ja alueviranomaisten, jotka jo nyt keräävät näitä tietoja, on edelleenkin tunnistettava, jaettava ja nostettava esiin onnistuneita kokemuksia tietojenvaihtofoorumin lisäksi myös säännöllisissä tapaamisissa ja koulutustapahtumissa, joita alueet ja paikallisviranomaiset ovat valmiita järjestämään komission tuella, koska ne ovat avainasemassa vihreää infrastruktuuria koskevaa valistusta jaettaessa.

| 37. | kannustaa Euroopan komissiota sisällyttämään vihreää infrastruktuuria koskevat osatekijät nykyisiin tai kehitteillä oleviin eurooppalaisiin ympäristömerkintää koskeviin ohjelmiin niin alueiden (maaseutu-, esikaupunki- ja kaupunkialueiden luonnonpuistot jne.) kuin tuotteiden (materiaalit, rakentaminen jne.) osalta. |
| --- | --- |

37.

kannustaa Euroopan komissiota sisällyttämään vihreää infrastruktuuria koskevat osatekijät nykyisiin tai kehitteillä oleviin eurooppalaisiin ympäristömerkintää koskeviin ohjelmiin niin alueiden (maaseutu-, esikaupunki- ja kaupunkialueiden luonnonpuistot jne.) kuin tuotteiden (materiaalit, rakentaminen jne.) osalta.

Rahoitus

| 38. | toteaa, että alakohtaisten politiikkojen aktivoiminen vastaamaan luonnon monimuotoisuutta koskevaan haasteeseen edellyttää ristikkäistukia, mutta korostaa tällaisen rahoituksen hankkimisen olevan vaikeaa monesta syystä, muun muassa siksi, että rahoitusvälineillä on monta eri nimeä ja että rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaisia. Komitea kehottaakin laatimaan selkeitä käyttöoppaita. |
| --- | --- |

38.

toteaa, että alakohtaisten politiikkojen aktivoiminen vastaamaan luonnon monimuotoisuutta koskevaan haasteeseen edellyttää ristikkäistukia, mutta korostaa tällaisen rahoituksen hankkimisen olevan vaikeaa monesta syystä, muun muassa siksi, että rahoitusvälineillä on monta eri nimeä ja että rahoitusjärjestelyt ovat monimutkaisia. Komitea kehottaakin laatimaan selkeitä käyttöoppaita.

| 39. | korostaa, että kumppanuussopimuksissa ja rahoitusta koskevissa toimenpideohjelmissa, joita parhaillaan määritellään vuosien 2014–2020 koheesio- ja rakennerahastoja varten, on kiireellisesti vahvistettava vihreän infrastruktuurin sisällyttämistä koskevat menettelyt ja sen ensisijainen luonne, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat hoitaa täysipainoisesti asiaa koskevan rahoitusvastuunsa. Komitea kannustaa asiasta vastaavia alue- ja paikallisviranomaisia tarttumaan mahdollisuuksiin rahoittaa toimenpideohjelmissa ehdotettuja, paikallisiin olosuhteisiin soveltuvia vihreän infrastruktuurin ratkaisuja ja investoimaan tarvittaviin monialaisiin valmiuksiin, yhteisrahoitukseen ja verkottumiseen niiden täytäntöönpanon onnistumisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

39.

korostaa, että kumppanuussopimuksissa ja rahoitusta koskevissa toimenpideohjelmissa, joita parhaillaan määritellään vuosien 2014–2020 koheesio- ja rakennerahastoja varten, on kiireellisesti vahvistettava vihreän infrastruktuurin sisällyttämistä koskevat menettelyt ja sen ensisijainen luonne, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat hoitaa täysipainoisesti asiaa koskevan rahoitusvastuunsa. Komitea kannustaa asiasta vastaavia alue- ja paikallisviranomaisia tarttumaan mahdollisuuksiin rahoittaa toimenpideohjelmissa ehdotettuja, paikallisiin olosuhteisiin soveltuvia vihreän infrastruktuurin ratkaisuja ja investoimaan tarvittaviin monialaisiin valmiuksiin, yhteisrahoitukseen ja verkottumiseen niiden täytäntöönpanon onnistumisen varmistamiseksi.

| 40. | toteaa, että vihreään infrastruktuuriin liittyville hankkeille tarvitaan oma rahoitusväline, ja on erityisesti tyytyväinen tiedonantoon sisältyvään ilmoitukseen, jonka mukaan komissio suunnittelee vuoteen 2014 mennessä yhdessä EIP:n kanssa EU:n rahoitusvälineen, jolla tuetaan vihreään infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden toteuttajia. AK toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua sen määrittelyyn. |
| --- | --- |

40.

toteaa, että vihreään infrastruktuuriin liittyville hankkeille tarvitaan oma rahoitusväline, ja on erityisesti tyytyväinen tiedonantoon sisältyvään ilmoitukseen, jonka mukaan komissio suunnittelee vuoteen 2014 mennessä yhdessä EIP:n kanssa EU:n rahoitusvälineen, jolla tuetaan vihreään infrastruktuuriin liittyvien hankkeiden toteuttajia. AK toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat osallistua sen määrittelyyn.

| 41. | ehdottaa, että kaikista harmaiden infrastruktuurien toteuttamiseen myönnetyistä EU:n tuista otetaan tietty prosenttiosuus kyseistä rahoitusta täydentävän biodiversiteettirahaston kartuttamiseksi. Rahastosta rahoitetaan vihreää infrastruktuuria niissä jäsenvaltioissa, joissa näitä harmaita infrastruktuureja toteutetaan. Tarkoituksena on vahvistaa pääomapohjaa. |
| --- | --- |

41.

ehdottaa, että kaikista harmaiden infrastruktuurien toteuttamiseen myönnetyistä EU:n tuista otetaan tietty prosenttiosuus kyseistä rahoitusta täydentävän biodiversiteettirahaston kartuttamiseksi. Rahastosta rahoitetaan vihreää infrastruktuuria niissä jäsenvaltioissa, joissa näitä harmaita infrastruktuureja toteutetaan. Tarkoituksena on vahvistaa pääomapohjaa.

| 42. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia pyrkimään tehokkaasti siihen, että kaikilla rahoituksen tasoilla lopetetaan biodiversiteetille haitalliset tuet ja verojärjestelyt. |
| --- | --- |

42.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita ja paikallisviranomaisia pyrkimään tehokkaasti siihen, että kaikilla rahoituksen tasoilla lopetetaan biodiversiteetille haitalliset tuet ja verojärjestelyt.

| 43. | kehottaa komissiota jatkamaan ja laajentamaan EU:n rahoituksen ympäristöehtoja (9) ja biologisen monimuotoisuuden varmistamista (10), jotta jokaisen EU:n rahoitusta saavan hankkeen vaikutus vihreään infrastruktuuriin ja luonnon monimuotoisuuteen tulee arvioiduksi ja EU:n rahoitustuen laajuus moduloidaan sen mukaisesti. |
| --- | --- |

43.

kehottaa komissiota jatkamaan ja laajentamaan EU:n rahoituksen ympäristöehtoja (9) ja biologisen monimuotoisuuden varmistamista (10), jotta jokaisen EU:n rahoitusta saavan hankkeen vaikutus vihreään infrastruktuuriin ja luonnon monimuotoisuuteen tulee arvioiduksi ja EU:n rahoitustuen laajuus moduloidaan sen mukaisesti.

| 44. | kehottaa komissiota määrittämään ja nostamaan esiin vihreään infrastruktuuriin liittyviä tulevia toimia vuosien 2014–2020 rakennerahastojen ja Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnissa. |
| --- | --- |

44.

kehottaa komissiota määrittämään ja nostamaan esiin vihreään infrastruktuuriin liittyviä tulevia toimia vuosien 2014–2020 rakennerahastojen ja Verkkojen Eurooppa -välineen väliarvioinnissa.

TEN-G-hanke

| 45. | suhtautuu innostuneesti TEN-G-hankkeeseen ja toivoo, että ennakolta tehtäviin tutkimuksiin sisällytetään Euroopan laajuiseen vihreään infrastruktuuriin liittyvät alueelliset ja paikalliset ulottuvuudet, jotta voidaan taata hankkeen yhtenäisyys, sen vaikutusten tehokkuus ekosysteemien toimintojen palauttamiseen ja näin ollen luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja kykyyn sietää ilmastonmuutosta sekä sen hyväksyntä kansalaisten ja sidosryhmien keskuudessa. |
| --- | --- |

45.

suhtautuu innostuneesti TEN-G-hankkeeseen ja toivoo, että ennakolta tehtäviin tutkimuksiin sisällytetään Euroopan laajuiseen vihreään infrastruktuuriin liittyvät alueelliset ja paikalliset ulottuvuudet, jotta voidaan taata hankkeen yhtenäisyys, sen vaikutusten tehokkuus ekosysteemien toimintojen palauttamiseen ja näin ollen luonnon monimuotoisuuden säilyttämiseen ja kykyyn sietää ilmastonmuutosta sekä sen hyväksyntä kansalaisten ja sidosryhmien keskuudessa.

| 46. | toivoo, että TEN-G tunnustetaan yhteisön edun kannalta tärkeäksi samaan tapaan kuin liikenne-, energia- tai tieto- ja viestintätekniset verkot, ja kehottaa komissiota tutkimaan, onko asiaa koskeva unionin lainsäädäntö mahdollista. |
| --- | --- |

46.

toivoo, että TEN-G tunnustetaan yhteisön edun kannalta tärkeäksi samaan tapaan kuin liikenne-, energia- tai tieto- ja viestintätekniset verkot, ja kehottaa komissiota tutkimaan, onko asiaa koskeva unionin lainsäädäntö mahdollista.

Rajatylittävät ja yleiseurooppalaiset haasteet

| 47. | kannustaa alueita ja paikallisviranomaisia tekemään yhteistyötä elinympäristöjen välisen kytkeytyvyyden takaamiseksi, jotta voidaan varmistaa vihreän infrastruktuurin yhtenäisyys, ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan kyseisen rajatylittävän yhteistyön osaksi unionin tason yleistä järjestelmää. |
| --- | --- |

47.

kannustaa alueita ja paikallisviranomaisia tekemään yhteistyötä elinympäristöjen välisen kytkeytyvyyden takaamiseksi, jotta voidaan varmistaa vihreän infrastruktuurin yhtenäisyys, ja kehottaa Euroopan komissiota ottamaan kyseisen rajatylittävän yhteistyön osaksi unionin tason yleistä järjestelmää.

| 48. | pyytää, että eurooppalaista vihreää infrastruktuuria koskevaa hanketta laajennetaan Euroopan rajojen ulkopuolelle tehostamalla EU:n naapuruuspolitiikan välineitä, joilla investoidaan vihreään infrastruktuuriin maaseutu- ja kaupunkialueilla. Parhaillaan toteutettavat hankkeet, kuten Emeraude-verkosto, Man and Biosphere -ohjelma ja Pan-European Ecological Network -verkosto voivat osaltaan edistää tätä. |
| --- | --- |

48.

pyytää, että eurooppalaista vihreää infrastruktuuria koskevaa hanketta laajennetaan Euroopan rajojen ulkopuolelle tehostamalla EU:n naapuruuspolitiikan välineitä, joilla investoidaan vihreään infrastruktuuriin maaseutu- ja kaupunkialueilla. Parhaillaan toteutettavat hankkeet, kuten Emeraude-verkosto, Man and Biosphere -ohjelma ja Pan-European Ecological Network -verkosto voivat osaltaan edistää tätä.

Toissijaisuusperiaate

| 49. | katsoo, että Euroopan komission ehdotukset vihreän infrastruktuurin sisällyttämisestä muihin EU:n politiikanaloihin sekä tuki, jota se ehdottaa muille hallintotasoille niiden kehittäessä asiaa koskevia omia politiikkojaan, ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että Euroopan komission ehdotukset vihreän infrastruktuurin sisällyttämisestä muihin EU:n politiikanaloihin sekä tuki, jota se ehdottaa muille hallintotasoille niiden kehittäessä asiaa koskevia omia politiikkojaan, ovat toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisia.

Bryssel 8 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

1

(2)  CdR 22/2009 fin, CdR 112/2010 fin.

2

(3)  CdR 112/2010 fin.

3

(4)  CdR 112/2010 fin.

4

(5)  http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/guide_multi_benefit_nature.pdf

5

(6)  Reference Framework for Sustainable European Cities (RFSC), EU:n jäsenvaltioiden, Euroopan komission ja paikallishallinnon järjestöjen yhteinen aloite. Ks. http://www.rfsc-community.eu/

6

Reference Framework for Sustainable European Cities

(7)  Tavoitteena on, että biodiversiteettiin ei kohdistu nettohäviötä.

7

(8)  CdR 112/2010 fin.

8

(9)  CdR 22/2009 fin, CdR 218/2009 fin.

9

(10)  IEEP, joulukuu 2012: Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget.

10

Background Study towards biodiversity proofing of the EU budget

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/49 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/49

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n avaruusteollisuuspolitiikka”

2013/C 356/09

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa, että paikallis- ja aluetason – joka tekee yhteistyötä teollisuuden kanssa ja pyrkii tutkimaan sen ensi vaiheita ja tukemaan sitä – ja valtiollisen ja unionin tason välisten tiiviiden yhteyksien tulisi olla EU:n teollisuuspolitiikan olennainen piirre. |
| --- | --- |

—

korostaa, että paikallis- ja aluetason – joka tekee yhteistyötä teollisuuden kanssa ja pyrkii tutkimaan sen ensi vaiheita ja tukemaan sitä – ja valtiollisen ja unionin tason välisten tiiviiden yhteyksien tulisi olla EU:n teollisuuspolitiikan olennainen piirre.

| — | on yhtä mieltä siitä, että EU:n avaruusalaa koskevan kysyntäsuuntautuneen julkisen päätöksenteon tarkoituksena on vahvistaa käyttäjien asemaa mutta että sitä ei voida kaventaa vain kuluttajille maksettaviksi tuiksi. |
| --- | --- |

—

on yhtä mieltä siitä, että EU:n avaruusalaa koskevan kysyntäsuuntautuneen julkisen päätöksenteon tarkoituksena on vahvistaa käyttäjien asemaa mutta että sitä ei voida kaventaa vain kuluttajille maksettaviksi tuiksi.

| — | kehottaa komissiota vahvistamaan julkisten viranomaisten toimivaltuuksien ja tarpeiden yleisen hyödyllisyyden kriteerit, joita käytetään käyttäjien kysynnän arvioinnissa. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota vahvistamaan julkisten viranomaisten toimivaltuuksien ja tarpeiden yleisen hyödyllisyyden kriteerit, joita käytetään käyttäjien kysynnän arvioinnissa.

| — | haluaa kiinnittää huomion paikallisista ja alueellisista parhaista käytännöistä saatuun näyttöön siitä, että valtaosassa tapauksia Copernicuksen/GMES:n loppukäyttäjille tarjottavat palvelut tyydyttävät julkisen toiminnan tarpeet ja ovat osoittaneet hyödyllisyytensä julkisten tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

—

haluaa kiinnittää huomion paikallisista ja alueellisista parhaista käytännöistä saatuun näyttöön siitä, että valtaosassa tapauksia Copernicuksen/GMES:n loppukäyttäjille tarjottavat palvelut tyydyttävät julkisen toiminnan tarpeet ja ovat osoittaneet hyödyllisyytensä julkisten tavoitteiden kannalta.

| — | ehdottaa, että avaruusteknologian pohjalta kehitetyt palvelut ja sovellukset yhteisrahoitettaisiin rakennerahastoista, mikä edellyttää, että rahaston hallinnoijilla on riittävästi poliittista tahtoa ja valveutuneisuutta. |
| --- | --- |

—

ehdottaa, että avaruusteknologian pohjalta kehitetyt palvelut ja sovellukset yhteisrahoitettaisiin rakennerahastoista, mikä edellyttää, että rahaston hallinnoijilla on riittävästi poliittista tahtoa ja valveutuneisuutta.

| — | Tämäntyyppistä mekanismia on jo käytetty vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä, jossa käyttämätön koheesiorahoitus/EAKR-rahoitus kohdennettiin uudelleen, uuteen tavoitteeseen eli syrjäisten alueiden satelliittipohjaiseen laajakaistainternetiin. |
| --- | --- |

—

Tämäntyyppistä mekanismia on jo käytetty vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä, jossa käyttämätön koheesiorahoitus/EAKR-rahoitus kohdennettiin uudelleen, uuteen tavoitteeseen eli syrjäisten alueiden satelliittipohjaiseen laajakaistainternetiin.

| — | toteaa, että Copernicus-ohjelman toimintavaihe on ratkaisevan tärkeä teknologiassa tapahtuvan uuden kehityksen taloudellisen läpimurron kannalta mutta että lukuisat käyttäjät tarvitsevat taloudellista tukea voidakseen selvitä uuden teknologian käyttöönottoon liittyvistä käynnistysvaiheen kustannuksista. |
| --- | --- |

—

toteaa, että Copernicus-ohjelman toimintavaihe on ratkaisevan tärkeä teknologiassa tapahtuvan uuden kehityksen taloudellisen läpimurron kannalta mutta että lukuisat käyttäjät tarvitsevat taloudellista tukea voidakseen selvitä uuden teknologian käyttöönottoon liittyvistä käynnistysvaiheen kustannuksista.

| Esittelijä | Adam STRUZIK (PL, PPE),Masovian voivodikunnan aluejohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n avaruusteollisuuspolitiikka – Talouskasvun mahdollisuuksien hyödyntäminen avaruusalalla
  COM(2013) 108 final |

Esittelijä

Adam STRUZIK (PL, PPE),Masovian voivodikunnan aluejohtaja

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – EU:n avaruusteollisuuspolitiikka – Talouskasvun mahdollisuuksien hyödyntäminen avaruusalalla

COM(2013) 108 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen komission tiedonantoon, jossa selvästi todetaan EU:n avaruusteollisuuspolitiikan tärkeys. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission tiedonantoon, jossa selvästi todetaan EU:n avaruusteollisuuspolitiikan tärkeys.

Alustavat huomautukset

| 2. | korostaa, että avaruusala on Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden, erityisesti innovaatiounionin ja teollisuuspolitiikan keskeinen elementti. Avaruusteknologialla on erityinen merkitys tietopohjaisen talouden kannalta. Se vaikuttaa tulevaan taloudelliseen kilpailukykyyn ja tuottaa välineitä maapallon muiden kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Avaruusalan spin-off-ilmiö voidaan määritellä siten, että siinä on kyse asiasta, joka on opittu tai jota on muutettu avaruusalan toiminnan aikana ja jota sitten käytetään hyväksi muissa taloudellista arvoa tuottavissa yhteyksissä. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että avaruusala on Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden, erityisesti innovaatiounionin ja teollisuuspolitiikan keskeinen elementti. Avaruusteknologialla on erityinen merkitys tietopohjaisen talouden kannalta. Se vaikuttaa tulevaan taloudelliseen kilpailukykyyn ja tuottaa välineitä maapallon muiden kiireellisten ongelmien ratkaisemiseksi. Avaruusalan spin-off-ilmiö voidaan määritellä siten, että siinä on kyse asiasta, joka on opittu tai jota on muutettu avaruusalan toiminnan aikana ja jota sitten käytetään hyväksi muissa taloudellista arvoa tuottavissa yhteyksissä.

| 3. | huomauttaa, että avaruussovelluksien lisäarvoa tuottavia loppupään sektoreita koskevan ESAn arvioinnin mukaan Euroopan markkinat ovat maailmanmarkkinoihin verrattuna pienemmät eivätkä yksityisten markkinoiden osalta yhtä pitkälle erikoistuneet. Toisin kuin muissa avaruusvaltioissa puolustusteollisuus ei myöskään määrää mitään perusstandardeja ja -toimintoja. Maailmanlaajuisesti useimmat yritykset toimivat useilla segmenteillä ja koko arvoketjussa. Euroopassa tuskin minkään toimijan voi todeta hallitsevan koko arvoketjua. Kaiken kaikkiaan erikoistuminen on Euroopassa (joka keskittyy satelliittinavigointisovelluksiin) hieman vähäisempää kuin muualla maailmassa. |
| --- | --- |

3.

huomauttaa, että avaruussovelluksien lisäarvoa tuottavia loppupään sektoreita koskevan ESAn arvioinnin mukaan Euroopan markkinat ovat maailmanmarkkinoihin verrattuna pienemmät eivätkä yksityisten markkinoiden osalta yhtä pitkälle erikoistuneet. Toisin kuin muissa avaruusvaltioissa puolustusteollisuus ei myöskään määrää mitään perusstandardeja ja -toimintoja. Maailmanlaajuisesti useimmat yritykset toimivat useilla segmenteillä ja koko arvoketjussa. Euroopassa tuskin minkään toimijan voi todeta hallitsevan koko arvoketjua. Kaiken kaikkiaan erikoistuminen on Euroopassa (joka keskittyy satelliittinavigointisovelluksiin) hieman vähäisempää kuin muualla maailmassa.

| 4. | on varsin tietoinen EU:n avaruusalan keskeisistä poliittisista kysymyksistä, joita ovat markkinajärjestely, hallinnon yksinkertaistaminen, hankintaperiaatteet, tiedonsaanti, julkisten laitosten asiakkuus ja sääntelykehys. |
| --- | --- |

4.

on varsin tietoinen EU:n avaruusalan keskeisistä poliittisista kysymyksistä, joita ovat markkinajärjestely, hallinnon yksinkertaistaminen, hankintaperiaatteet, tiedonsaanti, julkisten laitosten asiakkuus ja sääntelykehys.

| 5. | toteaa, että EU:n avaruusteollisuudella on yleisesti ottaen merkittävä vaikutus Euroopan tieteelliseen ja teknologiseen asemaan. Tämä koskee muun muassa Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan edistämistä sekä avaruusteknologian laajempia vaikutuksia talouteen yleensä. |
| --- | --- |

5.

toteaa, että EU:n avaruusteollisuudella on yleisesti ottaen merkittävä vaikutus Euroopan tieteelliseen ja teknologiseen asemaan. Tämä koskee muun muassa Euroopan tieteellisen ja teknologisen perustan edistämistä sekä avaruusteknologian laajempia vaikutuksia talouteen yleensä.

| 6. | yhtyy 30. toukokuuta 2013 annettuihin neuvoston päätelmiin aiheesta ”EU:n avaruusteollisuuspolitiikka – Talouskasvun mahdollisuuksien hyödyntäminen avaruusalalla”, joiden mukaan tasapainoisen teollisen perustan kehittämisessä pk-yritysten osallistuminen toimitusketjuun on Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn kannalta keskeinen tekijä, ja kehottaa neuvoston tavoin komissiota arvioimaan edelleen uusien innovatiivisten rahoitusvälineiden tarvetta. |
| --- | --- |

6.

yhtyy 30. toukokuuta 2013 annettuihin neuvoston päätelmiin aiheesta ”EU:n avaruusteollisuuspolitiikka – Talouskasvun mahdollisuuksien hyödyntäminen avaruusalalla”, joiden mukaan tasapainoisen teollisen perustan kehittämisessä pk-yritysten osallistuminen toimitusketjuun on Euroopan avaruusteollisuuden kilpailukyvyn kannalta keskeinen tekijä, ja kehottaa neuvoston tavoin komissiota arvioimaan edelleen uusien innovatiivisten rahoitusvälineiden tarvetta.

| 7. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta on erityisen tärkeää, että EU:n politiikoissa tuetaan avaruusalan sovellusten käyttöä ja että EU:n olisi siksi suunniteltava tarkoituksenmukaisia tukitoimenpiteitä vauhdittamaan avaruusalan sovellusten kehittämistä ja käyttöä kaikkien julkisten ja yksityisten käyttäjien, erityisesti paikallisviranomaisten keskuudessa ja pk-sektorilla, ja liitettävä niihin innovoinnin tukitoimia. |
| --- | --- |

7.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta on erityisen tärkeää, että EU:n politiikoissa tuetaan avaruusalan sovellusten käyttöä ja että EU:n olisi siksi suunniteltava tarkoituksenmukaisia tukitoimenpiteitä vauhdittamaan avaruusalan sovellusten kehittämistä ja käyttöä kaikkien julkisten ja yksityisten käyttäjien, erityisesti paikallisviranomaisten keskuudessa ja pk-sektorilla, ja liitettävä niihin innovoinnin tukitoimia.

A.   Avaruusteollisuuspolitiikan tavoitteet ja toimet

| 8. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että avaruusala on EU:n ja sen kansalaisten kannalta äärimmäisen tärkeä, ja panee komission tavoin merkille suuret haasteet, joiden edessä EU:n avaruusteollisuus on, kun otetaan huomioon kehittymässä olevissa avaruusvalloissa (kuten Kiinassa ja Intiassa) tapahtuva edistys. Kuten tiedonannossa todetaan, tämä tilanne johtuu riittämättömästä rahoituksesta eikä niinkään Euroopan avaruusalan tehokkuuden puutteesta. |
| --- | --- |

8.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että avaruusala on EU:n ja sen kansalaisten kannalta äärimmäisen tärkeä, ja panee komission tavoin merkille suuret haasteet, joiden edessä EU:n avaruusteollisuus on, kun otetaan huomioon kehittymässä olevissa avaruusvalloissa (kuten Kiinassa ja Intiassa) tapahtuva edistys. Kuten tiedonannossa todetaan, tämä tilanne johtuu riittämättömästä rahoituksesta eikä niinkään Euroopan avaruusalan tehokkuuden puutteesta.

| 9. | ymmärtää, että aikana, jolloin EU ja sen jäsenvaltiot ovat taloudellisissa vaikeuksissa, EU:n avaruusteollisuuspolitiikassa olisi keskityttävä luomaan perusta alan tulevaisuuden vahvistamiseksi globaaleilla markkinoilla ja poistamaan esteet, jotka voivat vaikeuttaa tätä prosessia. Siksi komitea tukee täysin tiedonannossa kuvattuja tavoitteita, jotka ovat sääntelykehyksen luominen, kilpailukykyisen teollisen perustan kehittäminen, kustannustehokkuuden parantaminen, markkinoiden kehittäminen avaruusalan sovelluksille ja teknologisen riippumattomuuden ja itsenäisen avaruuteen pääsyn varmistaminen. |
| --- | --- |

9.

ymmärtää, että aikana, jolloin EU ja sen jäsenvaltiot ovat taloudellisissa vaikeuksissa, EU:n avaruusteollisuuspolitiikassa olisi keskityttävä luomaan perusta alan tulevaisuuden vahvistamiseksi globaaleilla markkinoilla ja poistamaan esteet, jotka voivat vaikeuttaa tätä prosessia. Siksi komitea tukee täysin tiedonannossa kuvattuja tavoitteita, jotka ovat sääntelykehyksen luominen, kilpailukykyisen teollisen perustan kehittäminen, kustannustehokkuuden parantaminen, markkinoiden kehittäminen avaruusalan sovelluksille ja teknologisen riippumattomuuden ja itsenäisen avaruuteen pääsyn varmistaminen.

| 10. | tukee väitettä, jonka mukaan tehokas eurooppalainen avaruusasioiden hallinnointi edellyttää sopimusta keskeisten tahojen, kuten Euroopan komission, ESAn ja jäsenvaltioiden kesken, mutta huomauttaa, että poliittisesta näkökulmasta yhteistä eurooppalaista puolustuspolitiikkaa koskeva päätös helpottaisi yhteistyötä kansallisten sotilasalojen kesken, mistä myös siviiliavaruustoiminnan ala hyötyisi. |
| --- | --- |

10.

tukee väitettä, jonka mukaan tehokas eurooppalainen avaruusasioiden hallinnointi edellyttää sopimusta keskeisten tahojen, kuten Euroopan komission, ESAn ja jäsenvaltioiden kesken, mutta huomauttaa, että poliittisesta näkökulmasta yhteistä eurooppalaista puolustuspolitiikkaa koskeva päätös helpottaisi yhteistyötä kansallisten sotilasalojen kesken, mistä myös siviiliavaruustoiminnan ala hyötyisi.

| 11. | tunnustaa Euroopan sotilasalan menestyksen markkinoilla erityisesti satelliittiviestinnän alalla ja tukee komissiota sen pyrkimyksissä pitää tämä segmentti kilpailukykyisenä maailmanmarkkinoilla. Tästä näkökulmasta komitea tukee voimakkaasti aloitetta eurooppalaisten operaattorien radiotaajuuskanaville pääsyn takaamisesta. Asia on tärkeä alueiden kannalta, koska satelliittiviestintä antaa keinon parantaa laajakaistayhteyksiä harvaan asutuilla seuduilla. |
| --- | --- |

11.

tunnustaa Euroopan sotilasalan menestyksen markkinoilla erityisesti satelliittiviestinnän alalla ja tukee komissiota sen pyrkimyksissä pitää tämä segmentti kilpailukykyisenä maailmanmarkkinoilla. Tästä näkökulmasta komitea tukee voimakkaasti aloitetta eurooppalaisten operaattorien radiotaajuuskanaville pääsyn takaamisesta. Asia on tärkeä alueiden kannalta, koska satelliittiviestintä antaa keinon parantaa laajakaistayhteyksiä harvaan asutuilla seuduilla.

| 12. | tunnustaa Euroopan avaruusalan teknologisen riippumattomuuden tärkeyden ja kannattaa ehdotettuja ratkaisuja, kuten avaruusalan ja muiden alojen välistä vuorovaikutusta, Horisontti 2020 -puiteohjelman asiaankuuluvien ehdotuspyyntöjen käynnistämistä ja investoimista avaruusteollisuuden tarvitseman ammattitaitoisen työvoiman koulutukseen. |
| --- | --- |

12.

tunnustaa Euroopan avaruusalan teknologisen riippumattomuuden tärkeyden ja kannattaa ehdotettuja ratkaisuja, kuten avaruusalan ja muiden alojen välistä vuorovaikutusta, Horisontti 2020 -puiteohjelman asiaankuuluvien ehdotuspyyntöjen käynnistämistä ja investoimista avaruusteollisuuden tarvitseman ammattitaitoisen työvoiman koulutukseen.

| 13. | pohtii kuitenkin, onko saatavilla oleva rahoitus (esimerkiksi Horisontti 2020 -puiteohjelmasta) riittävä edistämään merkittävästi teknologisen riippumattomuuden luomista. Komitea kehottaakin komissiota esittämään yksityiskohtaisen suunnitelman siitä, miten tämä tavoite on tarkoitus saavuttaa. |
| --- | --- |

13.

pohtii kuitenkin, onko saatavilla oleva rahoitus (esimerkiksi Horisontti 2020 -puiteohjelmasta) riittävä edistämään merkittävästi teknologisen riippumattomuuden luomista. Komitea kehottaakin komissiota esittämään yksityiskohtaisen suunnitelman siitä, miten tämä tavoite on tarkoitus saavuttaa.

| 14. | ehdottaa, että ammattitaitoisen työvoiman etsintä aloitetaan ensin uusissa jäsenvaltioissa, jotka kaikki ovat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita liittymisestä avaruusvaltioiden joukkoon ja tavoittelevansa sitä ja joilla lisäksi on tarjota korkeatasoista koulutusta tekniikan ja fysiikan aloilla. |
| --- | --- |

14.

ehdottaa, että ammattitaitoisen työvoiman etsintä aloitetaan ensin uusissa jäsenvaltioissa, jotka kaikki ovat ilmaisseet olevansa kiinnostuneita liittymisestä avaruusvaltioiden joukkoon ja tavoittelevansa sitä ja joilla lisäksi on tarjota korkeatasoista koulutusta tekniikan ja fysiikan aloilla.

| 15. | tukee voimakkaasti markkinoiden kehittämistä avaruussovelluksille ja -palveluille ja huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla keskeinen rooli tässä prosessissa. |
| --- | --- |

15.

tukee voimakkaasti markkinoiden kehittämistä avaruussovelluksille ja -palveluille ja huomauttaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voi olla keskeinen rooli tässä prosessissa.

| 16. | haluaa tässä yhteydessä muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat avaruuspalvelujen tärkeitä loppukäyttäjiä. Jotta avaruussovellusten potentiaali voidaan hyödyntää täysimittaisesti, paikallis- ja alueviranomaiset olisi saatava paremmin tietoisiksi niiden eduista. Palveluntuottajan ja loppukäyttäjän välillä tarvitaan tiiviimpää vuoropuhelua. |
| --- | --- |

16.

haluaa tässä yhteydessä muistuttaa, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat avaruuspalvelujen tärkeitä loppukäyttäjiä. Jotta avaruussovellusten potentiaali voidaan hyödyntää täysimittaisesti, paikallis- ja alueviranomaiset olisi saatava paremmin tietoisiksi niiden eduista. Palveluntuottajan ja loppukäyttäjän välillä tarvitaan tiiviimpää vuoropuhelua.

| 17. | katsoo lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaiset kokoavat alueillaan yhteen erilaiset innovaatiokolmioon kuuluvat talouden toimijat. Paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat innovoinnista ja pk-yritysten ohjelmista, jotka voitaisiin liittää avaruusalaan ja jotka voisivat siten strategisesti edistää avaruusmarkkinoiden vahvistamista. |
| --- | --- |

17.

katsoo lisäksi, että paikallis- ja alueviranomaiset kokoavat alueillaan yhteen erilaiset innovaatiokolmioon kuuluvat talouden toimijat. Paikallis- ja alueviranomaiset vastaavat innovoinnista ja pk-yritysten ohjelmista, jotka voitaisiin liittää avaruusalaan ja jotka voisivat siten strategisesti edistää avaruusmarkkinoiden vahvistamista.

| 18. | huomauttaa myös, että paikallis- ja alueviranomaisilla on suurta yleisöä lähellä olevana tahona pääsy erilaisten yhteiskunnan ryhmien pariin alueellaan, joten ne ovat ihanteellisessa asemassa tiedottamaan ihmisille avaruuspalvelujen eduista. Tässä paikallis- ja alueviranomaisten verkostot, kuten NEREUS-verkosto (Network of European Regions Using Space Technologies) ovat erityisen tärkeitä. |
| --- | --- |

18.

huomauttaa myös, että paikallis- ja alueviranomaisilla on suurta yleisöä lähellä olevana tahona pääsy erilaisten yhteiskunnan ryhmien pariin alueellaan, joten ne ovat ihanteellisessa asemassa tiedottamaan ihmisille avaruuspalvelujen eduista. Tässä paikallis- ja alueviranomaisten verkostot, kuten NEREUS-verkosto (Network of European Regions Using Space Technologies) ovat erityisen tärkeitä.

B.   Yleiset paikalliset ja alueelliset huolet

| 19. | toteaa siitä näkökulmasta, että alueet ovat yksi satelliittisovellusten, erityisesti Copernicuksen/GMES:n palveluiden ja tuotteiden tärkeimmistä käyttäjistä, että EU:n avaruusteollisuuspolitiikan tulisi tukea teknistä innovointia ja poistaa esteet, jotka haittaavat sen kehittämistä. EU:n avaruuspolitiikan onnistumista mitataan tulevaisuudessa kasvulla, kustannusten välttämisellä, heijastumisella eri aloille ja korkeaa ammattitaitoa vaativilla, tuottavilla työmahdollisuuksilla. |
| --- | --- |

19.

toteaa siitä näkökulmasta, että alueet ovat yksi satelliittisovellusten, erityisesti Copernicuksen/GMES:n palveluiden ja tuotteiden tärkeimmistä käyttäjistä, että EU:n avaruusteollisuuspolitiikan tulisi tukea teknistä innovointia ja poistaa esteet, jotka haittaavat sen kehittämistä. EU:n avaruuspolitiikan onnistumista mitataan tulevaisuudessa kasvulla, kustannusten välttämisellä, heijastumisella eri aloille ja korkeaa ammattitaitoa vaativilla, tuottavilla työmahdollisuuksilla.

| 20. | on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että kysyntäpuolen innovoinnin edistäminen on keskeinen haaste, johon EU:n avaruuspolitiikassa on löydettävä ratkaisu, jotta EU:n alueille ja kansalaisille voidaan tuottaa taloudellisia etuja puiteohjelmissa avaruusalaan jo investoiduista määrärahoista. |
| --- | --- |

20.

on komission kanssa yhtä mieltä siitä, että kysyntäpuolen innovoinnin edistäminen on keskeinen haaste, johon EU:n avaruuspolitiikassa on löydettävä ratkaisu, jotta EU:n alueille ja kansalaisille voidaan tuottaa taloudellisia etuja puiteohjelmissa avaruusalaan jo investoiduista määrärahoista.

| 21. | on yhtä mieltä siitä, että EU:n avaruusalaa koskevan kysyntäsuuntautuneen julkisen päätöksenteon tarkoituksena on vahvistaa käyttäjien asemaa mutta että sitä ei voida kaventaa vain kuluttajille maksettaviksi tuiksi. |
| --- | --- |

21.

on yhtä mieltä siitä, että EU:n avaruusalaa koskevan kysyntäsuuntautuneen julkisen päätöksenteon tarkoituksena on vahvistaa käyttäjien asemaa mutta että sitä ei voida kaventaa vain kuluttajille maksettaviksi tuiksi.

| 22. | kehottaa komissiota vahvistamaan julkisten viranomaisten toimivaltuuksien ja tarpeiden yleisen hyödyllisyyden kriteerit, joita käytetään käyttäjien kysynnän arvioinnissa. |
| --- | --- |

22.

kehottaa komissiota vahvistamaan julkisten viranomaisten toimivaltuuksien ja tarpeiden yleisen hyödyllisyyden kriteerit, joita käytetään käyttäjien kysynnän arvioinnissa.

| 23. | panee merkille alueellisesta näkökulmasta sen, että paikalliset ja alueelliset käyttäjät hyödyntävät Copernicuksen palveluja ja tuotteita vain, jos ne näkevät niiden käytössä selkeän liiketoimintamahdollisuuden. |
| --- | --- |

23.

panee merkille alueellisesta näkökulmasta sen, että paikalliset ja alueelliset käyttäjät hyödyntävät Copernicuksen palveluja ja tuotteita vain, jos ne näkevät niiden käytössä selkeän liiketoimintamahdollisuuden.

| 24. | suosittaa, että komissio paneutuu nykyisille ja mahdollisille loppukäyttäjille tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin, joita EU ja sen jäsenvaltiot voisivat tarjota, kun palvelut otetaan käyttöön. Euroopassa kuten muuallakin maailmassa maanhavainnointi on julkista infrastruktuuria, ja pyrkimys yleiseen etuun tuo mukanaan riippuvuuden tutkimuksen ja kehityksen sekä palvelujen operatiivisen käyttöönoton julkisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

24.

suosittaa, että komissio paneutuu nykyisille ja mahdollisille loppukäyttäjille tarkoitettuihin rahoitusmekanismeihin, joita EU ja sen jäsenvaltiot voisivat tarjota, kun palvelut otetaan käyttöön. Euroopassa kuten muuallakin maailmassa maanhavainnointi on julkista infrastruktuuria, ja pyrkimys yleiseen etuun tuo mukanaan riippuvuuden tutkimuksen ja kehityksen sekä palvelujen operatiivisen käyttöönoton julkisesta rahoituksesta.

| 25. | toteaa, että Copernicus-ohjelman toimintavaihe on ratkaisevan tärkeä teknologiassa tapahtuvan uuden kehityksen taloudellisen läpimurron kannalta mutta että lukuisat käyttäjät tarvitsevat taloudellista tukea voidakseen selvitä uuden teknologian käyttöönottoon liittyvistä käynnistysvaiheen kustannuksista. |
| --- | --- |

25.

toteaa, että Copernicus-ohjelman toimintavaihe on ratkaisevan tärkeä teknologiassa tapahtuvan uuden kehityksen taloudellisen läpimurron kannalta mutta että lukuisat käyttäjät tarvitsevat taloudellista tukea voidakseen selvitä uuden teknologian käyttöönottoon liittyvistä käynnistysvaiheen kustannuksista.

| 26. | olettaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja pk-yritysten kaltaiset käyttäjät tarvitsevat jatkossakin kannustimia ja tukea EU:lta ja jäsenvaltioilta, ja huomauttaa, että myös ESA voitaisiin ottaa mukaan tarjoamaan tukea käyttäjille. |
| --- | --- |

26.

olettaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja pk-yritysten kaltaiset käyttäjät tarvitsevat jatkossakin kannustimia ja tukea EU:lta ja jäsenvaltioilta, ja huomauttaa, että myös ESA voitaisiin ottaa mukaan tarjoamaan tukea käyttäjille.

| 27. | haluaa kiinnittää huomion paikallisista ja alueellisista parhaista käytännöistä saatuun näyttöön siitä, että valtaosassa tapauksia Copernicuksen/GMES:n loppukäyttäjille tarjottavat palvelut tyydyttävät julkisen toiminnan tarpeet ja ovat osoittaneet hyödyllisyytensä julkisten tavoitteiden kannalta. |
| --- | --- |

27.

haluaa kiinnittää huomion paikallisista ja alueellisista parhaista käytännöistä saatuun näyttöön siitä, että valtaosassa tapauksia Copernicuksen/GMES:n loppukäyttäjille tarjottavat palvelut tyydyttävät julkisen toiminnan tarpeet ja ovat osoittaneet hyödyllisyytensä julkisten tavoitteiden kannalta.

| 28. | ehdottaa, että avaruusteknologian pohjalta kehitetyt palvelut ja sovellukset yhteisrahoitettaisiin rakennerahastoista, mikä edellyttää, että rahaston hallinnoijilla on riittävästi poliittista tahtoa ja valveutuneisuutta. Tämäntyyppistä mekanismia on jo käytetty vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä, jossa käyttämätön koheesiorahoitus/EAKR-rahoitus kohdennettiin uudelleen uuteen tavoitteeseen eli syrjäisten alueiden satelliittipohjaiseen laajakaistainternetiin. |
| --- | --- |

28.

ehdottaa, että avaruusteknologian pohjalta kehitetyt palvelut ja sovellukset yhteisrahoitettaisiin rakennerahastoista, mikä edellyttää, että rahaston hallinnoijilla on riittävästi poliittista tahtoa ja valveutuneisuutta. Tämäntyyppistä mekanismia on jo käytetty vuosien 2007–2013 rahoituskehyksessä, jossa käyttämätön koheesiorahoitus/EAKR-rahoitus kohdennettiin uudelleen uuteen tavoitteeseen eli syrjäisten alueiden satelliittipohjaiseen laajakaistainternetiin.

C.   Puuttuminen alan ongelmiin

| 29. | toteaa, että avaruusalalle ovat luonteenomaisia pitkäkestoiset kehityssyklit. Se lisää markkinariskejä, koska uusien sovellusten markkinapotentiaali on arvioitava etukäteen. Näin ollen avaruusalan yrittäjien on vaikea houkutella investoijia. Lisäksi avaruusresurssien pitkä käyttöikä (tietoliikennesatelliitin tapauksessa 10–15 vuotta) tekee markkinoista erittäin sykliset, ja tarjontaa on hyvin vaikea sopeuttaa nopeasti muuttuviin kysyntäolosuhteisiin. |
| --- | --- |

29.

toteaa, että avaruusalalle ovat luonteenomaisia pitkäkestoiset kehityssyklit. Se lisää markkinariskejä, koska uusien sovellusten markkinapotentiaali on arvioitava etukäteen. Näin ollen avaruusalan yrittäjien on vaikea houkutella investoijia. Lisäksi avaruusresurssien pitkä käyttöikä (tietoliikennesatelliitin tapauksessa 10–15 vuotta) tekee markkinoista erittäin sykliset, ja tarjontaa on hyvin vaikea sopeuttaa nopeasti muuttuviin kysyntäolosuhteisiin.

| 30. | toteaa, että tuotantoketjun alkupään mittavista t&k-investoinneista ja pitkistä kehittämisajoista johtuvat korkeat kiinteät kustannukset sekä markkinoiden pieni koko estävät mittakaavaetujen synnyn, mikä edistää suuntausta kohti keskittymistä (esimerkiksi laukaisuliiketoiminnassa). Toisaalta suuret mittakaavaedut ovat mahdollisia tuotantoketjun loppupäässä, mikä tekee suuremmat markkinat taloudellisesti kannattavammiksi. Näiden haasteiden luonne merkitsee, että julkisen vallan keskeistä roolia Euroopan avaruustaloudessa ei voida jättää huomiotta. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että tuotantoketjun alkupään mittavista t&k-investoinneista ja pitkistä kehittämisajoista johtuvat korkeat kiinteät kustannukset sekä markkinoiden pieni koko estävät mittakaavaetujen synnyn, mikä edistää suuntausta kohti keskittymistä (esimerkiksi laukaisuliiketoiminnassa). Toisaalta suuret mittakaavaedut ovat mahdollisia tuotantoketjun loppupäässä, mikä tekee suuremmat markkinat taloudellisesti kannattavammiksi. Näiden haasteiden luonne merkitsee, että julkisen vallan keskeistä roolia Euroopan avaruustaloudessa ei voida jättää huomiotta.

| 31. | korostaa, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on ehdottoman tärkeää tehdä yhdessä ESAn kanssa viipymättä tarpeelliset poliittiset, oikeudelliset ja tekniset päätökset turvatakseen tarvittavat taloudelliset resurssit, jotta ne voivat varmistaa riippumattoman pääsyn avaruuteen, saattaa päätökseen parhaillaan kehitettävänä olevat tai suunnitellut avaruusjärjestelmät sekä edistää tutkimus- ja kehittämistoimintaa ja innovatiivisten avaruuspalvelujen ja sovellusten kehittämistä. |
| --- | --- |

31.

korostaa, että Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden on ehdottoman tärkeää tehdä yhdessä ESAn kanssa viipymättä tarpeelliset poliittiset, oikeudelliset ja tekniset päätökset turvatakseen tarvittavat taloudelliset resurssit, jotta ne voivat varmistaa riippumattoman pääsyn avaruuteen, saattaa päätökseen parhaillaan kehitettävänä olevat tai suunnitellut avaruusjärjestelmät sekä edistää tutkimus- ja kehittämistoimintaa ja innovatiivisten avaruuspalvelujen ja sovellusten kehittämistä.

| 32. | katsoo, että avaruusalan valmistusteollisuus ei strategisesta merkityksestään huolimatta ole kansallisissa talouksissa vieläkään keskeinen voima Euroopan muihin teollisuudenaloihin verrattuna, ja kehottaa varmistamaan EU:n tulevassa avaruusteollisuuspolitiikassa EU:n riippumattomuuden strategisten komponenttien saannista kolmansista maista. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että avaruusalan valmistusteollisuus ei strategisesta merkityksestään huolimatta ole kansallisissa talouksissa vieläkään keskeinen voima Euroopan muihin teollisuudenaloihin verrattuna, ja kehottaa varmistamaan EU:n tulevassa avaruusteollisuuspolitiikassa EU:n riippumattomuuden strategisten komponenttien saannista kolmansista maista.

| 33. | kannustaa ESAa jatkamaan tukeaan avaruusteknologian siirtämiseksi muille toimialoille rahoittamalla toteutettavuustutkimuksia, markkina-analyyseja ja prototyyppien valmistusta. Tukea uusille yrityksille on saatavissa yrityshautomoiden kautta sekä ESAn teknologiasiirron ohjelmatoimistolta (Technology Transfer Programme Office, TTPO) saatavissa olevan kannustusrahoituksen (tai siemenrahoituksen) avulla. Komitea myös edellyttää vuoropuhelua, joka voisi johtaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden mahdollisuuksien lisääntymiseen. |
| --- | --- |

33.

kannustaa ESAa jatkamaan tukeaan avaruusteknologian siirtämiseksi muille toimialoille rahoittamalla toteutettavuustutkimuksia, markkina-analyyseja ja prototyyppien valmistusta. Tukea uusille yrityksille on saatavissa yrityshautomoiden kautta sekä ESAn teknologiasiirron ohjelmatoimistolta (Technology Transfer Programme Office, TTPO) saatavissa olevan kannustusrahoituksen (tai siemenrahoituksen) avulla. Komitea myös edellyttää vuoropuhelua, joka voisi johtaa paikallisten ja alueellisten toimijoiden mahdollisuuksien lisääntymiseen.

| 34. | katsoo, että jos EU haluaa välttää jäämisen jälkeen kansainvälisistä kilpailijoistaan, sen on olennaisen tärkeää edistää ”älykästä erikoistumista” ja yhteistyötä alueellisten ohjelmien ja innovoinnin rahoitusohjelmien välillä. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että jos EU haluaa välttää jäämisen jälkeen kansainvälisistä kilpailijoistaan, sen on olennaisen tärkeää edistää ”älykästä erikoistumista” ja yhteistyötä alueellisten ohjelmien ja innovoinnin rahoitusohjelmien välillä.

| 35. | yhtyy neuvoston päätelmiin, joiden mukaan älykkään erikoistumisen olennainen osatekijä on alueiden osallistuminen keskeisinä toimijoina Euroopan innovaatiopolitiikkaan, mikä voi lisäksi auttaa tutkimusalaa saamaan käyttöön EU:n alueellisten rahastojen laajat rahoitusmahdollisuudet. Pk-yritysten liiketoimintaosaamisen parantaminen ja liiketoimintamallien kehittäminen maanhavainnointiin liittyvien palvelujen alalla on paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta erityisen tärkeää. |
| --- | --- |

35.

yhtyy neuvoston päätelmiin, joiden mukaan älykkään erikoistumisen olennainen osatekijä on alueiden osallistuminen keskeisinä toimijoina Euroopan innovaatiopolitiikkaan, mikä voi lisäksi auttaa tutkimusalaa saamaan käyttöön EU:n alueellisten rahastojen laajat rahoitusmahdollisuudet. Pk-yritysten liiketoimintaosaamisen parantaminen ja liiketoimintamallien kehittäminen maanhavainnointiin liittyvien palvelujen alalla on paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta erityisen tärkeää.

| 36. | vaatii koordinoitua EU:n ja kansallisen tason politiikkaa vauhdittamaan Euroopan maanhavainnointialan kypsymisprosessia sekä tarjonta- että kysyntäpuolella. Viimeaikainen vakauttamisaalto on merkki siitä, että toimiala itse on valmistautumassa seuraavaan vaiheeseen. Ratkaisevan tärkeiden asiakasryhmien kuten hallitusten on aika siirtyä laajamittaisiin maanhavainnointisovelluksiin. Jos EU:n alueen hallitukset onnistuvat yhdistämään kysynnän, se lisää kysyntää ja antaa toisaalta mahdollisuuden standardointiin (ja toimialan mittakaavaetuihin). |
| --- | --- |

36.

vaatii koordinoitua EU:n ja kansallisen tason politiikkaa vauhdittamaan Euroopan maanhavainnointialan kypsymisprosessia sekä tarjonta- että kysyntäpuolella. Viimeaikainen vakauttamisaalto on merkki siitä, että toimiala itse on valmistautumassa seuraavaan vaiheeseen. Ratkaisevan tärkeiden asiakasryhmien kuten hallitusten on aika siirtyä laajamittaisiin maanhavainnointisovelluksiin. Jos EU:n alueen hallitukset onnistuvat yhdistämään kysynnän, se lisää kysyntää ja antaa toisaalta mahdollisuuden standardointiin (ja toimialan mittakaavaetuihin).

D.   Avaruusalan vaikutus

| 37. | panee merkille, että lukuisat biotieteisiin liittyvät avaruusalan teknologian oheistuotteet ovat EU:ssa nykyään hyödyntämättä ja että Euroopan tasolla olisi saavutettavissa valtavia etuja hyvin suunnatulla tietyn avaruusohjelman käynnistysvaiheen spin-off-strategialla, joka sisältäisi muiden toimialojen edustajien entistä laajemman osallistumisen. |
| --- | --- |

37.

panee merkille, että lukuisat biotieteisiin liittyvät avaruusalan teknologian oheistuotteet ovat EU:ssa nykyään hyödyntämättä ja että Euroopan tasolla olisi saavutettavissa valtavia etuja hyvin suunnatulla tietyn avaruusohjelman käynnistysvaiheen spin-off-strategialla, joka sisältäisi muiden toimialojen edustajien entistä laajemman osallistumisen.

| 38. | korostaa satelliittiteknologia merkitystä EU:n avaruusalalla ja toteaa, että arviolta kaksi kolmannesta kaikesta satelliittimyynnistä liittyy televiestintäsovelluksiin. Siksi EU:n avaruusteollisuuspolitiikassa on tärkeää ottaa huomioon se tosiseikka, että nämä markkinat ovat olleet alttiita suhdannevaihteluille, mikä on näkynyt ensisijaisesti muutoksina geosynkroniselle kiertoradalle lähetettävien televiestintäsatelliittien ja niihin liittyvien laukaisupalvelujen kysynnässä. |
| --- | --- |

38.

korostaa satelliittiteknologia merkitystä EU:n avaruusalalla ja toteaa, että arviolta kaksi kolmannesta kaikesta satelliittimyynnistä liittyy televiestintäsovelluksiin. Siksi EU:n avaruusteollisuuspolitiikassa on tärkeää ottaa huomioon se tosiseikka, että nämä markkinat ovat olleet alttiita suhdannevaihteluille, mikä on näkynyt ensisijaisesti muutoksina geosynkroniselle kiertoradalle lähetettävien televiestintäsatelliittien ja niihin liittyvien laukaisupalvelujen kysynnässä.

| 39. | toteaa, että matkapuhelimet, internet, luottokortit, tiemaksut, televisiolähetykset ja sääennusteet ovat vain muutamia esimerkkejä päivittäisistä toiminnoista, jotka ovat osittain tai kokonaan riippuvaisia satelliiteista. Muihin, strategisempiin toimintoihin kuuluvat esimerkiksi maatalous, valtamerten ja tuulivirtausten seuranta, laivojen ja lentokoneiden navigointi ja hätätilanteiden, saastumisen, ilmaston ja ympäristön seuranta. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että matkapuhelimet, internet, luottokortit, tiemaksut, televisiolähetykset ja sääennusteet ovat vain muutamia esimerkkejä päivittäisistä toiminnoista, jotka ovat osittain tai kokonaan riippuvaisia satelliiteista. Muihin, strategisempiin toimintoihin kuuluvat esimerkiksi maatalous, valtamerten ja tuulivirtausten seuranta, laivojen ja lentokoneiden navigointi ja hätätilanteiden, saastumisen, ilmaston ja ympäristön seuranta.

| 40. | toteaa myös, että avaruusalan yksityisten toimijoiden lisääntyminen on auttanut tekemään avaruusteknologiasta ja -palveluista kohtuuhintaisempia ja helpommin saatavia, mikä on mahdollistanut sen, että vailla kansallisia avaruusohjelmia olevat valtiot ja kehittyvät valtiot voivat saavuttaa joitain avaruusalan tuottamia hyötyjä. |
| --- | --- |

40.

toteaa myös, että avaruusalan yksityisten toimijoiden lisääntyminen on auttanut tekemään avaruusteknologiasta ja -palveluista kohtuuhintaisempia ja helpommin saatavia, mikä on mahdollistanut sen, että vailla kansallisia avaruusohjelmia olevat valtiot ja kehittyvät valtiot voivat saavuttaa joitain avaruusalan tuottamia hyötyjä.

| 41. | toteaa, että EU:n tutkimuksen puiteohjelma (seitsemäs puiteohjelma) on tärkeällä tavalla edistänyt Galileo- ja EGNOS-järjestelmiä ja niihin liittyviä palveluja koskevaa innovointia. Voidaan kuitenkin pitää valitettavana sitä, että seitsemännen puiteohjelman yhteydessä mielenkiinto hakemuksia kohtaan on ollut hyvin vähäistä ja se on keskittynyt tuotantoketjun alkupäähän. |
| --- | --- |

41.

toteaa, että EU:n tutkimuksen puiteohjelma (seitsemäs puiteohjelma) on tärkeällä tavalla edistänyt Galileo- ja EGNOS-järjestelmiä ja niihin liittyviä palveluja koskevaa innovointia. Voidaan kuitenkin pitää valitettavana sitä, että seitsemännen puiteohjelman yhteydessä mielenkiinto hakemuksia kohtaan on ollut hyvin vähäistä ja se on keskittynyt tuotantoketjun alkupäähän.

E.   EU:n avaruusteollisuuspolitiikkaa koskeva uusi lähestymistapa

| 42. | pohtii, onko tähänastinen työmarkkinoihin, infrastruktuuriin ja kilpailusääntöjen noudattamiseen (toisin sanoen taloudellisen ympäristön laatuun) rajoittunut painotus riittävä, vai pitäisikö painopiste sen sijaan siirtää kykyyn tuottaa vientikelpoisia tavaroita ja palveluja. |
| --- | --- |

42.

pohtii, onko tähänastinen työmarkkinoihin, infrastruktuuriin ja kilpailusääntöjen noudattamiseen (toisin sanoen taloudellisen ympäristön laatuun) rajoittunut painotus riittävä, vai pitäisikö painopiste sen sijaan siirtää kykyyn tuottaa vientikelpoisia tavaroita ja palveluja.

| 43. | on tyytyväinen, että Galileo- ja Copernicus-ohjelmat on huomioitu EU:n monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosille 2014–2020. |
| --- | --- |

43.

on tyytyväinen, että Galileo- ja Copernicus-ohjelmat on huomioitu EU:n monivuotisessa rahoituskehyksessä vuosille 2014–2020.

| 44. | korostaa, että vaikka EU:n vuosia 2014–2020 koskeva strategia keskittyy tutkimukseen ja kehitykseen ja huipputeknologiaan, EU saattaa menettää kilpailuetunsa tällä alalla suhteessa nopeasti kehittyviin teollistuviin maihin kuten Intiaan, Kiinaan ja Brasiliaan, jos jäsenvaltioiden tutkimusta ja kehitystä koskevat talousarviot jäävät alle Lissabonin strategiassa asetetun tavoitteen. |
| --- | --- |

44.

korostaa, että vaikka EU:n vuosia 2014–2020 koskeva strategia keskittyy tutkimukseen ja kehitykseen ja huipputeknologiaan, EU saattaa menettää kilpailuetunsa tällä alalla suhteessa nopeasti kehittyviin teollistuviin maihin kuten Intiaan, Kiinaan ja Brasiliaan, jos jäsenvaltioiden tutkimusta ja kehitystä koskevat talousarviot jäävät alle Lissabonin strategiassa asetetun tavoitteen.

| 45. | huomauttaa, että kaiken teollisuuspolitiikan menestys on myös erottamattomasti yhteydessä EU:n ja kansallisten talouksien makrotaloudellisiin suuntauksiin, ja kehottaa kehittämään huipputeknologista, tutkimusintensiivistä teollista tuotantoa, jossa kilpailuetua voidaan käyttää hyväksi. |
| --- | --- |

45.

huomauttaa, että kaiken teollisuuspolitiikan menestys on myös erottamattomasti yhteydessä EU:n ja kansallisten talouksien makrotaloudellisiin suuntauksiin, ja kehottaa kehittämään huipputeknologista, tutkimusintensiivistä teollista tuotantoa, jossa kilpailuetua voidaan käyttää hyväksi.

| 46. | pitää tärkeänä Eurooppa 2020 -strategian tasapainoista täytäntöönpanoa ja pohtiikin, onko innovatiivisten alojen kilpailukyky riittävä parantamaan koko EU:n talouden työllisyyttä ja kasvua. Komitea kehottaa antamaan tukea koko avaruusalalle, jotta alan rakenteesta tulee suurten, keskisuurten ja pienten yritysten osalta tasapainoisempi. |
| --- | --- |

46.

pitää tärkeänä Eurooppa 2020 -strategian tasapainoista täytäntöönpanoa ja pohtiikin, onko innovatiivisten alojen kilpailukyky riittävä parantamaan koko EU:n talouden työllisyyttä ja kasvua. Komitea kehottaa antamaan tukea koko avaruusalalle, jotta alan rakenteesta tulee suurten, keskisuurten ja pienten yritysten osalta tasapainoisempi.

| 47. | toteaa, että vaikka Euroopan komissiolla on käytettävissään välineitä (kuten älykäs erikoistuminen), joilla se voi varmistaa avainalojen teollisuuspolitiikkaa koskevan maantieteellisemmän lähestymistavan, paljon on vielä tehtävää riittävän rahoituksen (riskipääoman) saannin varmistamiseksi lähteistä, joihin voi myös liittyä jonkin verran riskejä. |
| --- | --- |

47.

toteaa, että vaikka Euroopan komissiolla on käytettävissään välineitä (kuten älykäs erikoistuminen), joilla se voi varmistaa avainalojen teollisuuspolitiikkaa koskevan maantieteellisemmän lähestymistavan, paljon on vielä tehtävää riittävän rahoituksen (riskipääoman) saannin varmistamiseksi lähteistä, joihin voi myös liittyä jonkin verran riskejä.

| 48. | korostaa, että paikallis- ja aluetason – joka tekee yhteistyötä teollisuuden kanssa ja pyrkii tutkimaan sen ensi vaiheita ja tukemaan sitä – ja kansallisen ja unionin tason välisten tiiviiden yhteyksien tulisi olla EU:n teollisuuspolitiikan olennainen piirre. |
| --- | --- |

48.

korostaa, että paikallis- ja aluetason – joka tekee yhteistyötä teollisuuden kanssa ja pyrkii tutkimaan sen ensi vaiheita ja tukemaan sitä – ja kansallisen ja unionin tason välisten tiiviiden yhteyksien tulisi olla EU:n teollisuuspolitiikan olennainen piirre.

F.   Toissijaisuusperiaate ja suhteellisuusperiaate

| 49. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja avaruuden aloilla unionilla on toimivalta toteuttaa toimia, erityisesti määritellä ja panna täytäntöön ohjelmia, ilman että tämän toimivallan käyttäminen estää jäsenvaltioita käyttämästä omaa toimivaltaansa. Jaettu toimivalta kestää kunnes unioni luo näitä aloja koskevan EU:n sekundaarilainsäädännön, ja tuolloin kansallisten parlamenttien on kumottava kaikki sen kanssa ristiriidassa oleva kansallinen lainsäädäntö. |
| --- | --- |

49.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n toiminnasta tehdyn sopimuksen 4 artiklan 3 kohdan mukaisesti tutkimuksen, teknologian kehittämisen ja avaruuden aloilla unionilla on toimivalta toteuttaa toimia, erityisesti määritellä ja panna täytäntöön ohjelmia, ilman että tämän toimivallan käyttäminen estää jäsenvaltioita käyttämästä omaa toimivaltaansa. Jaettu toimivalta kestää kunnes unioni luo näitä aloja koskevan EU:n sekundaarilainsäädännön, ja tuolloin kansallisten parlamenttien on kumottava kaikki sen kanssa ristiriidassa oleva kansallinen lainsäädäntö.

| 50. | toteaa, että avaruustutkimukseen käytettävissä olevan rahoituksen pilkkoutuneisuutta ja niukkuutta pidetään yhtenä avaruustoiminnan kehittämisen keskeisenä esteenä, ja vaatiikin EU:n, ESAn ja jäsenvaltioiden avaruusalan toimien parempaa koordinointia, jotta EU voi toimia maailmanlaajuisesti johtavana tekijänä avaruusalalla. EU:n on tärkeää osallistua avaruustutkimuksen rahoitukseen, mitä tukee se tosiasia, että monet avaruustutkimustoimet eivät toteutuisi ilman Euroopan komission tukea. EU:n toimintaa pidetään siis tämän vuoksi välttämättömänä. |
| --- | --- |

50.

toteaa, että avaruustutkimukseen käytettävissä olevan rahoituksen pilkkoutuneisuutta ja niukkuutta pidetään yhtenä avaruustoiminnan kehittämisen keskeisenä esteenä, ja vaatiikin EU:n, ESAn ja jäsenvaltioiden avaruusalan toimien parempaa koordinointia, jotta EU voi toimia maailmanlaajuisesti johtavana tekijänä avaruusalalla. EU:n on tärkeää osallistua avaruustutkimuksen rahoitukseen, mitä tukee se tosiasia, että monet avaruustutkimustoimet eivät toteutuisi ilman Euroopan komission tukea. EU:n toimintaa pidetään siis tämän vuoksi välttämättömänä.

| 51. | katsoo, että tiedonannossa ehdotetut toimet ovat välttämättömiä, koska käsiteltävänä olevaan kysymykseen sisältyy rajatylittäviä näkökohtia, joita jäsenvaltiot eivät voi tyydyttävästi säännellä, ja koska nykyiset EU:n toimenpiteet ja tälle alalle varattu kohdennettu tuki eivät ole riittäviä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotetut toimet tarjoavat sirpaleisiin kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimiin verrattuna pääasiassa mittakaavaeduista johtuen eli laajuutensa ja tehokkuutensa vuoksi selviä hyötyjä, koska kattavat avaruusohjelmat vaativat investointitoimintaa, johon jäsenvaltioilla ei yksin ole varaa. |
| --- | --- |

51.

katsoo, että tiedonannossa ehdotetut toimet ovat välttämättömiä, koska käsiteltävänä olevaan kysymykseen sisältyy rajatylittäviä näkökohtia, joita jäsenvaltiot eivät voi tyydyttävästi säännellä, ja koska nykyiset EU:n toimenpiteet ja tälle alalle varattu kohdennettu tuki eivät ole riittäviä asetettujen tavoitteiden saavuttamiseksi. Ehdotetut toimet tarjoavat sirpaleisiin kansallisen, alueellisen tai paikallisen tason toimiin verrattuna pääasiassa mittakaavaeduista johtuen eli laajuutensa ja tehokkuutensa vuoksi selviä hyötyjä, koska kattavat avaruusohjelmat vaativat investointitoimintaa, johon jäsenvaltioilla ei yksin ole varaa.

| 52. | toteaa lisäksi, että tarkasteltavana olevalla aloitteella ei pyritä korvaamaan jäsenvaltioiden tekemiä aloitteita. Sillä pyritään täydentämään niiden toteuttamia toimia ja vahvistamaan koordinointia siellä, missä se on tarpeen yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

52.

toteaa lisäksi, että tarkasteltavana olevalla aloitteella ei pyritä korvaamaan jäsenvaltioiden tekemiä aloitteita. Sillä pyritään täydentämään niiden toteuttamia toimia ja vahvistamaan koordinointia siellä, missä se on tarpeen yhteisten tavoitteiden saavuttamiseksi.

| 53. | katsoo, että perustelut ovat selkeitä, riittäviä ja vakuuttavia. Siksi tässä tiedonannossa suunnitellut toimet ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia. |
| --- | --- |

53.

katsoo, että perustelut ovat selkeitä, riittäviä ja vakuuttavia. Siksi tässä tiedonannossa suunnitellut toimet ovat toissijaisuusperiaatteen mukaisia.

| 54. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että suhteellisuus merkitsee sitä, että EU:n tulee antaa säädöksiä vain niiltä osin kuin se on tarpeen. Ensisijaisesti olisi edistettävä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, koordinoitava kansallisia toimia tai täydennettävä ja tuettava kyseisiä toimia mm. antamalla suuntaviivoja ja perustamalla tiedonvaihtomekanismeja. EU:n tulevan avaruuspolitiikan puitteissa säänneltäviä olennaisia asioita ovat teollisuuden standardit, teknisiin toimintoihin liittyvät kysymykset sekä satelliittiviestintäinfrastruktuurin kaupallinen hyödyntäminen. |
| --- | --- |

54.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että suhteellisuus merkitsee sitä, että EU:n tulee antaa säädöksiä vain niiltä osin kuin se on tarpeen. Ensisijaisesti olisi edistettävä yhteistyötä jäsenvaltioiden välillä, koordinoitava kansallisia toimia tai täydennettävä ja tuettava kyseisiä toimia mm. antamalla suuntaviivoja ja perustamalla tiedonvaihtomekanismeja. EU:n tulevan avaruuspolitiikan puitteissa säänneltäviä olennaisia asioita ovat teollisuuden standardit, teknisiin toimintoihin liittyvät kysymykset sekä satelliittiviestintäinfrastruktuurin kaupallinen hyödyntäminen.

Bryssel 8 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/55 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/55

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”CARS 2020: kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma”

2013/C 356/10

ALUEIDEN KOMITEA

| — | toteaa, että autoteollisuuden vaikeudet ovat monissa jäsenvaltioissa yhteydessä rakenteellisiin syihin, jotka edellyttävät perustavanlaatuisia muutoksia. |
| --- | --- |

—

toteaa, että autoteollisuuden vaikeudet ovat monissa jäsenvaltioissa yhteydessä rakenteellisiin syihin, jotka edellyttävät perustavanlaatuisia muutoksia.

| — | korostaa, että on tärkeää hyödyntää kaikkia mahdollisuuksia paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. Valtiollisesti säädellystä toimivallasta riippuen niitä ovat byrokraattisten esteiden purkaminen, hyväksymismenettelyjen nopeuttaminen, perus- ja täydennyskoulutustoimet, osaamis- ja innovaatiokeskusten perustaminen ja innovatiivisia hankkeita koskevat tarjouskilpailut. |
| --- | --- |

—

korostaa, että on tärkeää hyödyntää kaikkia mahdollisuuksia paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. Valtiollisesti säädellystä toimivallasta riippuen niitä ovat byrokraattisten esteiden purkaminen, hyväksymismenettelyjen nopeuttaminen, perus- ja täydennyskoulutustoimet, osaamis- ja innovaatiokeskusten perustaminen ja innovatiivisia hankkeita koskevat tarjouskilpailut.

| — | viittaa rakennerahastojen tarjoamiin mahdollisuuksiin, joita ovat esimerkiksi tutkimus- ja kehittämishankkeiden tukeminen tai klustereiden perustaminen. Joillakin alueilla autoklustereista on kehitetty edelleen ”liikkuvuusklustereita”, kun niihin on yhdistetty rautatiejärjestelmiä, lentoliikennettä ja jopa polkupyöriä, erityisesti sähköavusteisia polkupyöriä. Tuotantoa eriyttämällä on yritysten jatkuvaa käyttöastetta voitu ylläpitää myös kriisiaikoina. Etenkin innovaatio- ja teknologia-alan synergiavaikutusten hyödyntäminen tukee tätä suuntausta. |
| --- | --- |

—

viittaa rakennerahastojen tarjoamiin mahdollisuuksiin, joita ovat esimerkiksi tutkimus- ja kehittämishankkeiden tukeminen tai klustereiden perustaminen. Joillakin alueilla autoklustereista on kehitetty edelleen ”liikkuvuusklustereita”, kun niihin on yhdistetty rautatiejärjestelmiä, lentoliikennettä ja jopa polkupyöriä, erityisesti sähköavusteisia polkupyöriä. Tuotantoa eriyttämällä on yritysten jatkuvaa käyttöastetta voitu ylläpitää myös kriisiaikoina. Etenkin innovaatio- ja teknologia-alan synergiavaikutusten hyödyntäminen tukee tätä suuntausta.

| — | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ajatukseen perustaa korkean tason asiantuntijaryhmä seuraamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja hiomaan sitä, ja on tyytyväinen siihen, että alueiden komitea otetaan mukaan sen työskentelyyn. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ajatukseen perustaa korkean tason asiantuntijaryhmä seuraamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja hiomaan sitä, ja on tyytyväinen siihen, että alueiden komitea otetaan mukaan sen työskentelyyn.

| Esittelijä | Christian BUCHMANN (AT, PPE), Steiermarkin osavaltiohallituksen ministeri |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – CARS 2020: Kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma
  COM(2012) 636 final |

Esittelijä

Christian BUCHMANN (AT, PPE), Steiermarkin osavaltiohallituksen ministeri

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto neuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – CARS 2020: Kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskeva toimintasuunnitelma

COM(2012) 636 final

I   YLEISTÄ

| 1. | EU:ssa autoteollisuuteen on välittömästi tai välillisesti sidoksissa 12 miljoonaa työpaikkaa, ja alan tutkimukseen ja kehittämiseen on investoitu 28 miljardia euroa (2009). Autoteollisuus on talouskasvun edistäjä, jonka myönteinen vaikutus EU:n kauppataseeseen on varteenotettava. |
| --- | --- |

1.

EU:ssa autoteollisuuteen on välittömästi tai välillisesti sidoksissa 12 miljoonaa työpaikkaa, ja alan tutkimukseen ja kehittämiseen on investoitu 28 miljardia euroa (2009). Autoteollisuus on talouskasvun edistäjä, jonka myönteinen vaikutus EU:n kauppataseeseen on varteenotettava.

| 2. | Eurooppalainen autoteollisuus on vakavassa kriisissä, joka uhkaa syvetä ja vaikuttaa Euroopan kokonaistalouteen. |
| --- | --- |

2.

Eurooppalainen autoteollisuus on vakavassa kriisissä, joka uhkaa syvetä ja vaikuttaa Euroopan kokonaistalouteen.

| 3. | Siinä missä BRIC-valtioiden kaltaisilla Euroopan ulkopuolisilla markkinoilla on korkeasuhdanne, on eurooppalainen autokysyntä pysähdyksissä, kuten henkilöautojen ensirekisteröintien kehitys Euroopassa selkeästi osoittaa. Tammikuussa 2013 uusien ajoneuvorekisteröintien määrä laski 8,7 prosentilla 885 159:ään. Luku on alhaisempi kuin koskaan aiemmin tammikuussa siitä asti, kun asiaa on tilastoitu (1). |
| --- | --- |

3.

Siinä missä BRIC-valtioiden kaltaisilla Euroopan ulkopuolisilla markkinoilla on korkeasuhdanne, on eurooppalainen autokysyntä pysähdyksissä, kuten henkilöautojen ensirekisteröintien kehitys Euroopassa selkeästi osoittaa. Tammikuussa 2013 uusien ajoneuvorekisteröintien määrä laski 8,7 prosentilla 885 159:ään. Luku on alhaisempi kuin koskaan aiemmin tammikuussa siitä asti, kun asiaa on tilastoitu (1).

| 4. | Eurooppalaiset valmistajat voivat tai ovat voineet hyödyntää ulkomaisten markkinoiden mahdollisuuksia vain rajallisesti ja eri tavoin. PSA Peugeot Citroën, Ford ja Fiat ovat tehneet merkittäviä tappioita, mutta korkealuokkaiset valmistajat, kuten BMW, Audi ja Daimler, ovat aluksi vielä pystyneet kasvattamaan myyntilukujaan. Massavalmistajille, jotka ovat toistaiseksi myyneet pienet ja keskiluokan autonsa ennen kaikkea Euroopassa, taloustilanne näyttää yhä vaikeammalta. |
| --- | --- |

4.

Eurooppalaiset valmistajat voivat tai ovat voineet hyödyntää ulkomaisten markkinoiden mahdollisuuksia vain rajallisesti ja eri tavoin. PSA Peugeot Citroën, Ford ja Fiat ovat tehneet merkittäviä tappioita, mutta korkealuokkaiset valmistajat, kuten BMW, Audi ja Daimler, ovat aluksi vielä pystyneet kasvattamaan myyntilukujaan. Massavalmistajille, jotka ovat toistaiseksi myyneet pienet ja keskiluokan autonsa ennen kaikkea Euroopassa, taloustilanne näyttää yhä vaikeammalta.

| 5. | Asiantuntijat eivät odota tilanteen paranevan seuraavien kolmen vuoden aikana. Autoalalla on odotettavissa jatkuvia rakennemuutoksia, työpaikkojen menetyksiä ja tehtaiden sulkemisia. Samanaikaisesti on käsiteltävä kysymystä mahdollisten tukien laajuudesta ja tutkimus- ja innovointitoiminnan tehostamisesta. |
| --- | --- |

5.

Asiantuntijat eivät odota tilanteen paranevan seuraavien kolmen vuoden aikana. Autoalalla on odotettavissa jatkuvia rakennemuutoksia, työpaikkojen menetyksiä ja tehtaiden sulkemisia. Samanaikaisesti on käsiteltävä kysymystä mahdollisten tukien laajuudesta ja tutkimus- ja innovointitoiminnan tehostamisesta.

II   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 6. | toteaa, että autoteollisuuden vaikeudet ovat monissa jäsenvaltioissa yhteydessä rakenteellisiin syihin, jotka edellyttävät perustavanlaatuisia muutoksia. |
| --- | --- |

6.

toteaa, että autoteollisuuden vaikeudet ovat monissa jäsenvaltioissa yhteydessä rakenteellisiin syihin, jotka edellyttävät perustavanlaatuisia muutoksia.

| 7. | korostaa, että kyseisten muutosten yhteydessä on käytävä tiivistä työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua asianosaisiin kohdistuvien vaikutusten pitämiseksi mahdollisimman kohtuullisina. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että kyseisten muutosten yhteydessä on käytävä tiivistä työmarkkinaosapuolten välistä vuoropuhelua asianosaisiin kohdistuvien vaikutusten pitämiseksi mahdollisimman kohtuullisina.

| 8. | on erittäin tyytyväinen komission tiedonantoon CARS 2020, jossa ehdotetaan kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa. |
| --- | --- |

8.

on erittäin tyytyväinen komission tiedonantoon CARS 2020, jossa ehdotetaan kilpailukykyistä ja kestävää eurooppalaista autoteollisuutta koskevaa toimintasuunnitelmaa.

| 9. | jakaa Euroopan komission näkemyksen, jonka mukaan asianomaiset toimenpiteet on kuvatun lähtötilanteen perusteella pantava nopeasti täytäntöön. |
| --- | --- |

9.

jakaa Euroopan komission näkemyksen, jonka mukaan asianomaiset toimenpiteet on kuvatun lähtötilanteen perusteella pantava nopeasti täytäntöön.

| 10. | korostaa, että eurooppalaisen autoteollisuuden tulee antaa panoksensa pitkäjänteisesti kestäväpohjaiseen yhteiskuntaan. Tässä yhteydessä ympäristö- ja ilmastoalan ja myös liikenneturvallisuusalan toimenpiteet ovat erittäin tärkeitä. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että eurooppalaisen autoteollisuuden tulee antaa panoksensa pitkäjänteisesti kestäväpohjaiseen yhteiskuntaan. Tässä yhteydessä ympäristö- ja ilmastoalan ja myös liikenneturvallisuusalan toimenpiteet ovat erittäin tärkeitä.

| 11. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ajatukseen perustaa korkean tason asiantuntijaryhmä seuraamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja hiomaan sitä, ja on tyytyväinen siihen, että alueiden komitea otetaan mukaan korkean tason asiantuntijaryhmän työskentelyyn. |
| --- | --- |

11.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission ajatukseen perustaa korkean tason asiantuntijaryhmä seuraamaan toimintasuunnitelman täytäntöönpanoa ja hiomaan sitä, ja on tyytyväinen siihen, että alueiden komitea otetaan mukaan korkean tason asiantuntijaryhmän työskentelyyn.

| 12. | on erittäin huolissaan siitä, etteivät Euroopan komission ehdotukset ole riittävän yhtenäisiä. Yrityksiä, ilmastoa, ympäristöä, työllisyyttä, sisämarkkinoita tai kauppapolitiikkaa käsittelevät pääosastot työskentelevät usein toistensa ohi, eikä eri alojen aloitteita ole koordinoitu riittävästi keskenään. |
| --- | --- |

12.

on erittäin huolissaan siitä, etteivät Euroopan komission ehdotukset ole riittävän yhtenäisiä. Yrityksiä, ilmastoa, ympäristöä, työllisyyttä, sisämarkkinoita tai kauppapolitiikkaa käsittelevät pääosastot työskentelevät usein toistensa ohi, eikä eri alojen aloitteita ole koordinoitu riittävästi keskenään.

| 13. | viittaa esimerkiksi suuryritysten tukiin tehtyihin rajoituksiin ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) määritelmälle tällä hetkellä asetettuihin erittäin alhaisiin rajoihin, kuten on jo tuotu esille AK:n lausunnossa ”Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosiksi 2014–2020” (CdR2232/2012_00_00_TRA_AC). |
| --- | --- |

13.

viittaa esimerkiksi suuryritysten tukiin tehtyihin rajoituksiin ja pienten ja keskisuurten yritysten (pk-yritykset) määritelmälle tällä hetkellä asetettuihin erittäin alhaisiin rajoihin, kuten on jo tuotu esille AK:n lausunnossa ”Alueellisia valtiontukia koskevat suuntaviivat vuosiksi 2014–2020” (CdR2232/2012_00_00_TRA_AC).

| 14. | korostaa tässä yhteydessä joustavien välineiden suurta merkitystä vaikeuksissa olevien yritysten tukemisessa ja viittaa tässä yhteydessä AK:n lausuntoon ”Unionin suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi” (CdR240/2013_00_00_TRA_AC). |
| --- | --- |

14.

korostaa tässä yhteydessä joustavien välineiden suurta merkitystä vaikeuksissa olevien yritysten tukemisessa ja viittaa tässä yhteydessä AK:n lausuntoon ”Unionin suuntaviivat valtiontuesta vaikeuksissa olevien yritysten pelastamiseksi ja rakenteiden uudistamiseksi” (CdR240/2013_00_00_TRA_AC).

| 15. | muistuttaa, että eurooppalaisten suuntaviivojen laatiminen puhtaita ajoneuvoja edistäviä taloudellisia kannustimia varten oli yksi kesäkuussa 2012 hyväksytyn CARS 21 –loppuraportin sisältämistä suosituksista. AK pahoittelee tässä yhteydessä, että Euroopan komissio on laatinut taloudellisia kannustimia koskevat eurooppalaiset suuntaviivat lainsäädäntöasiakirjan sijaan yksinomaan työasiakirjan muotoon. Se on myös pahoillaan, että kyseisessä työasiakirjassa on vain viisi ei-sitovaa ”suositettua periaatetta” ja että siinä ilmaistaan epämääräisesti verokannustimissa olevien merkittävien erojen vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että eurooppalaisten suuntaviivojen laatiminen puhtaita ajoneuvoja edistäviä taloudellisia kannustimia varten oli yksi kesäkuussa 2012 hyväksytyn CARS 21 –loppuraportin sisältämistä suosituksista. AK pahoittelee tässä yhteydessä, että Euroopan komissio on laatinut taloudellisia kannustimia koskevat eurooppalaiset suuntaviivat lainsäädäntöasiakirjan sijaan yksinomaan työasiakirjan muotoon. Se on myös pahoillaan, että kyseisessä työasiakirjassa on vain viisi ei-sitovaa ”suositettua periaatetta” ja että siinä ilmaistaan epämääräisesti verokannustimissa olevien merkittävien erojen vaikutus sisämarkkinoiden toimintaan.

| 16. | korostaa, että on tärkeää hyödyntää kaikkia mahdollisuuksia paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. Valtiollisesti säädellystä toimivallasta riippuen niitä ovat byrokraattisten esteiden purkaminen, hyväksymismenettelyjen nopeuttaminen, perus- ja täydennyskoulutustoimet, osaamis- ja innovaatiokeskusten perustaminen ja innovatiivisia hankkeita koskevat tarjouskilpailut. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että on tärkeää hyödyntää kaikkia mahdollisuuksia paikallis- ja alueviranomaisten tasolla. Valtiollisesti säädellystä toimivallasta riippuen niitä ovat byrokraattisten esteiden purkaminen, hyväksymismenettelyjen nopeuttaminen, perus- ja täydennyskoulutustoimet, osaamis- ja innovaatiokeskusten perustaminen ja innovatiivisia hankkeita koskevat tarjouskilpailut.

| 17. | esittää tässä yhteydessä, että yhteistyö eurooppalaisen autoteollisuuden yhteisten testausympäristöjen alalla on aloite, johon voitaisiin ryhtyä alue- tai paikallistasolla. Tällaisiin yhteisiin hankkeisiin voisivat osallistua muun muassa paikallis- ja alueviranomaiset, teollisuus sekä tutkimusalan toimijat. Hankkeilla olisi huomattava mahdollisuus alentaa autoteollisuuden kokonaiskehittämiskustannuksia sekä aikaansaada myönteisiä pitkän aikavälin vaikutuksia kilpailuun maailmanlaajuisesti. |
| --- | --- |

17.

esittää tässä yhteydessä, että yhteistyö eurooppalaisen autoteollisuuden yhteisten testausympäristöjen alalla on aloite, johon voitaisiin ryhtyä alue- tai paikallistasolla. Tällaisiin yhteisiin hankkeisiin voisivat osallistua muun muassa paikallis- ja alueviranomaiset, teollisuus sekä tutkimusalan toimijat. Hankkeilla olisi huomattava mahdollisuus alentaa autoteollisuuden kokonaiskehittämiskustannuksia sekä aikaansaada myönteisiä pitkän aikavälin vaikutuksia kilpailuun maailmanlaajuisesti.

| 18. | huomauttaa, että komission tiedonannossa keskitytään ajoneuvojen energiatehokkuuden kehittämiseen ja tavoitteluun, mutta siinä jätetään huomiotta sekä yritysten kilpailukyvyn että ympäristön kannalta erityisen tärkeä näkökohta eli itse autotehtaiden ja autoteollisuutta palvelevien yritysten energiatehokkuus. Sen tulisi sisältyä Cars 2020 -toimintasuunnitelmaan yhtenä tarkasteltavana toimintalinjana. |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että komission tiedonannossa keskitytään ajoneuvojen energiatehokkuuden kehittämiseen ja tavoitteluun, mutta siinä jätetään huomiotta sekä yritysten kilpailukyvyn että ympäristön kannalta erityisen tärkeä näkökohta eli itse autotehtaiden ja autoteollisuutta palvelevien yritysten energiatehokkuus. Sen tulisi sisältyä Cars 2020 -toimintasuunnitelmaan yhtenä tarkasteltavana toimintalinjana.

T&K-INVESTOINNIT

| 19. | tukee Euroopan komissiota näkemyksessä, että investoinneilla tutkimukseen ja kehittämiseen on keskeinen asema Euroopan autoteollisuuden tulevassa kehityksessä, kuten on jo todettu AK:n lausunnossa ”Horisontti 2020 (tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma)” (CdR 402/2011 fin). |
| --- | --- |

19.

tukee Euroopan komissiota näkemyksessä, että investoinneilla tutkimukseen ja kehittämiseen on keskeinen asema Euroopan autoteollisuuden tulevassa kehityksessä, kuten on jo todettu AK:n lausunnossa ”Horisontti 2020 (tutkimuksen ja innovoinnin puiteohjelma)” (CdR 402/2011 fin).

| 20. | kiinnittää huomiota muun muassa demografiseen tilanteeseen, joka kärjistää tarvetta panostaa voimakkaasti tutkimukseen ja kehitykseen tehtäviin investointeihin. Väestön ikääntyminen synnyttää uudenlaisen tarpeen mukauttaa ajoneuvojen tekniikkaa ja toimintoja, jotta vastattaisiin muuttuneisiin tarpeisiin, joita yhä iäkkäämmällä väestöllä on ajoneuvojen käyttäjinä. Entistä tehokkaammat, mukavammat, turvallisemmat, hiljaisemmat ja entistä paremmilla yhteyksillä varustetut ja käyttäjäystävällisemmät ajoneuvot voivat näin ollen olla nykyaikaisia kilpailutekijöitä, jotka voivat vahvistaa eurooppalaista autoteollisuutta pitkäjänteisesti. |
| --- | --- |

20.

kiinnittää huomiota muun muassa demografiseen tilanteeseen, joka kärjistää tarvetta panostaa voimakkaasti tutkimukseen ja kehitykseen tehtäviin investointeihin. Väestön ikääntyminen synnyttää uudenlaisen tarpeen mukauttaa ajoneuvojen tekniikkaa ja toimintoja, jotta vastattaisiin muuttuneisiin tarpeisiin, joita yhä iäkkäämmällä väestöllä on ajoneuvojen käyttäjinä. Entistä tehokkaammat, mukavammat, turvallisemmat, hiljaisemmat ja entistä paremmilla yhteyksillä varustetut ja käyttäjäystävällisemmät ajoneuvot voivat näin ollen olla nykyaikaisia kilpailutekijöitä, jotka voivat vahvistaa eurooppalaista autoteollisuutta pitkäjänteisesti.

| 21. | tähdentää, että erityisesti alihankinta-alan innovaattoreina toimivilla ja työpaikkoja luovilla pk-yrityksillä on tärkeä rooli autoteollisuudessa. CARS 2020 -toimintasuunnitelmassa mainitut EU:n tason tuet olisivat juuri tässä äärimmäisen tärkeitä. |
| --- | --- |

21.

tähdentää, että erityisesti alihankinta-alan innovaattoreina toimivilla ja työpaikkoja luovilla pk-yrityksillä on tärkeä rooli autoteollisuudessa. CARS 2020 -toimintasuunnitelmassa mainitut EU:n tason tuet olisivat juuri tässä äärimmäisen tärkeitä.

| 22. | viittaa viime vuosien tutkimuksen puiteohjelmista saatuihin kokemuksiin, jotka osoittavat, että pk-yritykset saavat Euroopan komission parantamispyrkimyksistä huolimatta edelleen vain vähän tukea eurooppalaisista tutkimusohjelmista. Syitä siihen ovat liiallinen byrokratia, pitkät käsittelyajat, mutta myös kaiken kaikkiaan liian vaatimattomat tukimäärät ja näin ollen tuettujen hankkeiden vähyys. |
| --- | --- |

22.

viittaa viime vuosien tutkimuksen puiteohjelmista saatuihin kokemuksiin, jotka osoittavat, että pk-yritykset saavat Euroopan komission parantamispyrkimyksistä huolimatta edelleen vain vähän tukea eurooppalaisista tutkimusohjelmista. Syitä siihen ovat liiallinen byrokratia, pitkät käsittelyajat, mutta myös kaiken kaikkiaan liian vaatimattomat tukimäärät ja näin ollen tuettujen hankkeiden vähyys.

| 23. | tukee Euroopan komission ehdotuksia yksinkertaistaa hankkeiden rahoittamista Horisontti 2020 -ohjelmasta ja kehottaa Euroopan parlamenttia tukemaan esitettyjä ehdotuksia vähentää byrokratiaa, jotta myös höllennetään valvontaa. |
| --- | --- |

23.

tukee Euroopan komission ehdotuksia yksinkertaistaa hankkeiden rahoittamista Horisontti 2020 -ohjelmasta ja kehottaa Euroopan parlamenttia tukemaan esitettyjä ehdotuksia vähentää byrokratiaa, jotta myös höllennetään valvontaa.

| 24. | pahoittelee, että Euroopan komission ehdotukset varojen myöntämiseksi Horisontti 2020 -ohjelmasta eivät ole toteutuneet. |
| --- | --- |

24.

pahoittelee, että Euroopan komission ehdotukset varojen myöntämiseksi Horisontti 2020 -ohjelmasta eivät ole toteutuneet.

RAKENNERAHASTOJEN ROOLI

| 25. | ehdottaa, että alue- ja paikallisviranomaiset käyttävät optimaalisesti hyväkseen rakennerahastoja valtiontukisääntöjen mahdollisuuksien puitteissa. |
| --- | --- |

25.

ehdottaa, että alue- ja paikallisviranomaiset käyttävät optimaalisesti hyväkseen rakennerahastoja valtiontukisääntöjen mahdollisuuksien puitteissa.

| 26. | viittaa rakennerahastojen tarjoamiin mahdollisuuksiin, joita ovat esimerkiksi tutkimus- ja kehittämishankkeiden tukeminen tai klustereiden perustaminen. Joillakin alueilla autoklustereista on kehitetty edelleen ”liikkuvuusklustereita”, kun niihin on yhdistetty rautatiejärjestelmiä, lentoliikennettä ja jopa polkupyöriä, erityisesti sähköavusteisia polkupyöriä. Tuotantoa eriyttämällä on yritysten jatkuvaa käyttöastetta voitu ylläpitää myös kriisiaikoina. Etenkin innovaatio- ja teknologia-alan synergiavaikutusten hyödyntäminen tukee tätä suuntausta. |
| --- | --- |

26.

viittaa rakennerahastojen tarjoamiin mahdollisuuksiin, joita ovat esimerkiksi tutkimus- ja kehittämishankkeiden tukeminen tai klustereiden perustaminen. Joillakin alueilla autoklustereista on kehitetty edelleen ”liikkuvuusklustereita”, kun niihin on yhdistetty rautatiejärjestelmiä, lentoliikennettä ja jopa polkupyöriä, erityisesti sähköavusteisia polkupyöriä. Tuotantoa eriyttämällä on yritysten jatkuvaa käyttöastetta voitu ylläpitää myös kriisiaikoina. Etenkin innovaatio- ja teknologia-alan synergiavaikutusten hyödyntäminen tukee tätä suuntausta.

AMMATTIPÄTEVYYS

| 27. | korostaa myös CARS 2020 -tiedonannossa käsiteltyjä ongelmia: perus- ja täydennyskoulutusta, väestörakenteen muutosta, pätevän työvoiman puutetta sekä tuntuvaa pulaa teknisistä korkeakouluista valmistuvista. |
| --- | --- |

27.

korostaa myös CARS 2020 -tiedonannossa käsiteltyjä ongelmia: perus- ja täydennyskoulutusta, väestörakenteen muutosta, pätevän työvoiman puutetta sekä tuntuvaa pulaa teknisistä korkeakouluista valmistuvista.

| 28. | painottaa, että ESR-varoja on tarpeen käyttää järkevästi työttömyysuhan ulottumattomissa toistaiseksi olevien työntekijöiden jatkuvaa pätevöitymistä varten. ESR-rahaston käyttämisen suunnittelu on jäsenvaltioiden vastuulla. Siten on määrä varmistaa kunkin alueen erityisten kehittämisvaatimusten huomioon ottaminen. |
| --- | --- |

28.

painottaa, että ESR-varoja on tarpeen käyttää järkevästi työttömyysuhan ulottumattomissa toistaiseksi olevien työntekijöiden jatkuvaa pätevöitymistä varten. ESR-rahaston käyttämisen suunnittelu on jäsenvaltioiden vastuulla. Siten on määrä varmistaa kunkin alueen erityisten kehittämisvaatimusten huomioon ottaminen.

| 29. | ilmaisee tässä yhteydessä tukensa Euroopan parlamentin vaatimukselle, että komission tulee esittää direktiiviehdotus työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoinnista ja hallitsemisesta. |
| --- | --- |

29.

ilmaisee tässä yhteydessä tukensa Euroopan parlamentin vaatimukselle, että komission tulee esittää direktiiviehdotus työntekijöille tiedottamisesta ja heidän kuulemisestaan sekä rakennemuutoksen ennakoinnista ja hallitsemisesta.

| 30. | vaatii Euroopan globalisaatiorahastolle (EGR) riittävää rahoitusta ja joustavuutta maailmanlaajuistumisesta eurooppalaisille yrityksille ja niiden työntekijöille aiheutuvien kielteisten vaikutusten vaimentamiseksi. |
| --- | --- |

30.

vaatii Euroopan globalisaatiorahastolle (EGR) riittävää rahoitusta ja joustavuutta maailmanlaajuistumisesta eurooppalaisille yrityksille ja niiden työntekijöille aiheutuvien kielteisten vaikutusten vaimentamiseksi.

| 31. | viittaa myönteisiin kokemuksiin, joita on saatu nuorten varhaisesta osallistumisesta vuorottelukoulutukseen, jossa yritykset kouluttavat itse tarvitsemansa ammattilaiset ja nuorilla on hyvät mahdollisuudet löytää työtä heti koulutuksen päätyttyä. |
| --- | --- |

31.

viittaa myönteisiin kokemuksiin, joita on saatu nuorten varhaisesta osallistumisesta vuorottelukoulutukseen, jossa yritykset kouluttavat itse tarvitsemansa ammattilaiset ja nuorilla on hyvät mahdollisuudet löytää työtä heti koulutuksen päätyttyä.

| 32. | kannattaa teknisten ammattien kiinnostavuutta lisäävien toimien kohdentamista naisiin. Naisten osuus teknisistä korkeakouluista valmistuneista on koko Euroopassa alle 10 prosenttia. Yksittäisiltä alueilta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että naiset tuovat t&k-toimintaan erityisen arvokasta sensitiivisyyttä, jota arvostetaan varsinkin autojen kehittämisessä. Yli 50 prosentin osuudella naiset muodostavat lisäksi suurimman ostajaryhmän. |
| --- | --- |

32.

kannattaa teknisten ammattien kiinnostavuutta lisäävien toimien kohdentamista naisiin. Naisten osuus teknisistä korkeakouluista valmistuneista on koko Euroopassa alle 10 prosenttia. Yksittäisiltä alueilta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että naiset tuovat t&k-toimintaan erityisen arvokasta sensitiivisyyttä, jota arvostetaan varsinkin autojen kehittämisessä. Yli 50 prosentin osuudella naiset muodostavat lisäksi suurimman ostajaryhmän.

| 33. | kannustaa jatkamaan ammattikoulutusjärjestelmän ja yrityssektorin yhteistyötä, sillä se näkee tässä tilaisuuden mukauttaa koulutusohjelmat nykyistä paremmin markkinoiden muuttuviin vaatimuksiin. |
| --- | --- |

33.

kannustaa jatkamaan ammattikoulutusjärjestelmän ja yrityssektorin yhteistyötä, sillä se näkee tässä tilaisuuden mukauttaa koulutusohjelmat nykyistä paremmin markkinoiden muuttuviin vaatimuksiin.

VAIHTOEHTOISET POLTTOAINEET JA VAADITTAVA INFRASTRUKTUURI

| 34. | kehottaa teollisuutta tehostamaan vaihtoehtoisten moottoriteknologioiden kehittämistä entisestään ja tuomaan markkinoille käytännön ratkaisuja, joiden avulla asetetut ilmastotavoitteet pystytään saavuttamaan ja teknologista etumatkaa voidaan hyödyntää taloudellisesti (käytettävistä polttoaineista syntyvien kustannusten väheneminen, kauppatase, työpaikat biopolttoaineiden tuotannossa jne.) ja energiansäästön näkökulmasta. Tämä koskee myös uusista energialähteistä saatavan energian varastointiin ja talteenottoon liittyviä menettelyjä ja teknologioita. |
| --- | --- |

34.

kehottaa teollisuutta tehostamaan vaihtoehtoisten moottoriteknologioiden kehittämistä entisestään ja tuomaan markkinoille käytännön ratkaisuja, joiden avulla asetetut ilmastotavoitteet pystytään saavuttamaan ja teknologista etumatkaa voidaan hyödyntää taloudellisesti (käytettävistä polttoaineista syntyvien kustannusten väheneminen, kauppatase, työpaikat biopolttoaineiden tuotannossa jne.) ja energiansäästön näkökulmasta. Tämä koskee myös uusista energialähteistä saatavan energian varastointiin ja talteenottoon liittyviä menettelyjä ja teknologioita.

| 35. | ehdottaa tiivistä tiedonvaihtoa kaikkien jäsenvaltioiden kesken onnistuneista käytänteistä ammattikoulutusjärjestelmän ja yrityssektorin välisen yhteistyön alalla, jotta kaikki alueet voivat hyötyä niistä. |
| --- | --- |

35.

ehdottaa tiivistä tiedonvaihtoa kaikkien jäsenvaltioiden kesken onnistuneista käytänteistä ammattikoulutusjärjestelmän ja yrityssektorin välisen yhteistyön alalla, jotta kaikki alueet voivat hyötyä niistä.

| 36. | vaatii tässä yhteydessä, että erilaisten teknologioiden kehittämistä edistetään tavoitteellisesti eikä mitään vaihtoehtoa suljeta pois. Yksittäisillä teknologioilla on käyttötarkoituksesta riippuen vahvuutensa ja myös heikkoutensa. Uusiutuvista energianlähteistä saatavien vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä koskevassa sääntelyssä olisi samalla otettava huomioon kokonaisenergiatase, mukaan luettuna energian käyttö polttoainetuotannossa. |
| --- | --- |

36.

vaatii tässä yhteydessä, että erilaisten teknologioiden kehittämistä edistetään tavoitteellisesti eikä mitään vaihtoehtoa suljeta pois. Yksittäisillä teknologioilla on käyttötarkoituksesta riippuen vahvuutensa ja myös heikkoutensa. Uusiutuvista energianlähteistä saatavien vaihtoehtoisten polttoaineiden käyttöä koskevassa sääntelyssä olisi samalla otettava huomioon kokonaisenergiatase, mukaan luettuna energian käyttö polttoainetuotannossa.

| 37. | painottaa tässä yhteydessä, että on tärkeää asettaa käyttöön tarvittava infrastruktuuri, jota ilman markkinoille pääsy vaikeutuu. Siksi olisi yhdessä ryhdyttävä toimeen vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja tarvittavan infrastruktuurin luomiseksi. Tätä varten tulee perustaa erityisiä koordinointivaliokuntia alan toimijoiden ja infrastruktuurien suunnittelusta vastaavien tahojen välille. Näiden infrastruktuurien kehittämisen olisi tukeuduttava ja pohjauduttava ennalta tehtyihin tutkimuksiin ja kokonaisvaltaisiin liikkuvuussuunnitelmiin, joiden avulla voidaan analysoida eri vaihtoehtoja liikennevälineittäin ja kulloisenkin alueen tai paikallisyhteisön tarpeiden mukaan. |
| --- | --- |

37.

painottaa tässä yhteydessä, että on tärkeää asettaa käyttöön tarvittava infrastruktuuri, jota ilman markkinoille pääsy vaikeutuu. Siksi olisi yhdessä ryhdyttävä toimeen vaihtoehtoisten polttoaineiden edistämiseksi ja tarvittavan infrastruktuurin luomiseksi. Tätä varten tulee perustaa erityisiä koordinointivaliokuntia alan toimijoiden ja infrastruktuurien suunnittelusta vastaavien tahojen välille. Näiden infrastruktuurien kehittämisen olisi tukeuduttava ja pohjauduttava ennalta tehtyihin tutkimuksiin ja kokonaisvaltaisiin liikkuvuussuunnitelmiin, joiden avulla voidaan analysoida eri vaihtoehtoja liikennevälineittäin ja kulloisenkin alueen tai paikallisyhteisön tarpeiden mukaan.

| 38. | kehottaa laatimaan eurooppalaiset suuntaviivat puhtaita ajoneuvoja koskevia taloudellisia kannustimia varten. Kyseisten kannustimien on perustuttava objektiivisiin ja käytettävissä oleviin tietoihin, kuten hiilidioksidipäästöihin. |
| --- | --- |

38.

kehottaa laatimaan eurooppalaiset suuntaviivat puhtaita ajoneuvoja koskevia taloudellisia kannustimia varten. Kyseisten kannustimien on perustuttava objektiivisiin ja käytettävissä oleviin tietoihin, kuten hiilidioksidipäästöihin.

| 39. | ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä Euroopan komission aloitteeseen ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla” ja viittaa AK:n aiheesta antamaan lausuntoon (CdR28/2013_00_00_TRA_AC). |
| --- | --- |

39.

ilmaisee tässä yhteydessä tyytyväisyytensä Euroopan komission aloitteeseen ”Puhdasta energiaa liikenteen alalla” ja viittaa AK:n aiheesta antamaan lausuntoon (CdR28/2013_00_00_TRA_AC).

| 40. | toteaa, että julkisten hankintojen alalta löytyy innovatiivisia ratkaisuja. Varsinkin kaupunkialueilla voidaan erityisesti tukea vaihtoehtoisia moottoritekniikoita julkisin investoinnein (ajoneuvokannan uudistaminen). |
| --- | --- |

40.

toteaa, että julkisten hankintojen alalta löytyy innovatiivisia ratkaisuja. Varsinkin kaupunkialueilla voidaan erityisesti tukea vaihtoehtoisia moottoritekniikoita julkisin investoinnein (ajoneuvokannan uudistaminen).

| 41. | viittaa alueilta ja kunnista löytyviin moniin onnistuneisiin esimerkkeihin siitä, miten avataan uusia uria yhdistelemällä sähköajoneuvojen edistämistä, pysäköintialueiden hoitoa ja infrastruktuuria (latauspisteitä) koskevia toimia. |
| --- | --- |

41.

viittaa alueilta ja kunnista löytyviin moniin onnistuneisiin esimerkkeihin siitä, miten avataan uusia uria yhdistelemällä sähköajoneuvojen edistämistä, pysäköintialueiden hoitoa ja infrastruktuuria (latauspisteitä) koskevia toimia.

ELINKAAREN HUOMIOON OTTAMINEN JA KIERRÄTYS

| 42. | viittaa 18. syyskuuta 2000 annettuun EU:n direktiiviin 2000/53/EY, jossa säädetään, että vuodesta 2015 alkaen 95 prosenttia auton painosta on käytettävä uudelleen. Kierrätettäviä materiaaleja hyödyntämällä voidaan vähentää raaka-aineiden käyttöä ja pienentää raaka-aineiden toimittajien riippuvuutta tuonnista. Prosessisuuntautuneesta kierrätyksestä tulee samanaikaisesti perusta jatkuvalle arvonluomiselle, ja ala luo ammattitaitoa vaativia työpaikkoja Euroopan alueille. |
| --- | --- |

42.

viittaa 18. syyskuuta 2000 annettuun EU:n direktiiviin 2000/53/EY, jossa säädetään, että vuodesta 2015 alkaen 95 prosenttia auton painosta on käytettävä uudelleen. Kierrätettäviä materiaaleja hyödyntämällä voidaan vähentää raaka-aineiden käyttöä ja pienentää raaka-aineiden toimittajien riippuvuutta tuonnista. Prosessisuuntautuneesta kierrätyksestä tulee samanaikaisesti perusta jatkuvalle arvonluomiselle, ja ala luo ammattitaitoa vaativia työpaikkoja Euroopan alueille.

| 43. | painottaa, että johdonmukainen elinkaariajattelu alkaa jo auton suunnitteluvaiheessa. Se käsittää myös tuotantoprosessissa kaikki ympäristövaikutukset ja käyttövaiheen ja lopuksi myös kierrätyksen tai valmistelun myöhempää uudelleenkäyttöä varten. |
| --- | --- |

43.

painottaa, että johdonmukainen elinkaariajattelu alkaa jo auton suunnitteluvaiheessa. Se käsittää myös tuotantoprosessissa kaikki ympäristövaikutukset ja käyttövaiheen ja lopuksi myös kierrätyksen tai valmistelun myöhempää uudelleenkäyttöä varten.

| 44. | huomauttaa, että tämä kokonaisvaltainen ajattelutapa tarjoaa ennen kaikkea suuria mahdollisuuksia uusien kestäväpohjaisten materiaalien ja raaka-aineiden kehittämiseen ja auttaa saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategiaan kirjatut hiilidioksiditavoitteet. |
| --- | --- |

44.

huomauttaa, että tämä kokonaisvaltainen ajattelutapa tarjoaa ennen kaikkea suuria mahdollisuuksia uusien kestäväpohjaisten materiaalien ja raaka-aineiden kehittämiseen ja auttaa saavuttamaan Eurooppa 2020 -strategiaan kirjatut hiilidioksiditavoitteet.

| 45. | korostaa, että koska yli 75 prosenttia romuajoneuvoista viedään elinkaarensa päätteeksi pois Euroopasta, menetetään suunnattomasti mahdollisia raaka-aineita ja siksi uusiin ajoneuvoihin on käytettävä uusia raaka-aineita (harvinaisia maametalleja), jotka ostetaan Aasiasta. |
| --- | --- |

45.

korostaa, että koska yli 75 prosenttia romuajoneuvoista viedään elinkaarensa päätteeksi pois Euroopasta, menetetään suunnattomasti mahdollisia raaka-aineita ja siksi uusiin ajoneuvoihin on käytettävä uusia raaka-aineita (harvinaisia maametalleja), jotka ostetaan Aasiasta.

| 46. | tähdentää kierrätyksen tärkeää tehtävää tässä yhteydessä, sillä se luo uusia työpaikkoja Eurooppaan ja vähentää riippuvuutta raaka-aineiden toimittajista. |
| --- | --- |

46.

tähdentää kierrätyksen tärkeää tehtävää tässä yhteydessä, sillä se luo uusia työpaikkoja Eurooppaan ja vähentää riippuvuutta raaka-aineiden toimittajista.

| 47. | edellyttää siksi, että ryhdytään yhdessä tinkimättömämmin toimiin romuajoneuvojen hyödyntämiseksi aiempaa enemmän raaka-aineena. Tavoitteena tulisi olla kierrätysvelvoitetta koskevan selkeän sääntelyn luominen ja kestäväpohjaisten materiaalien kehittämisen edistäminen. |
| --- | --- |

47.

edellyttää siksi, että ryhdytään yhdessä tinkimättömämmin toimiin romuajoneuvojen hyödyntämiseksi aiempaa enemmän raaka-aineena. Tavoitteena tulisi olla kierrätysvelvoitetta koskevan selkeän sääntelyn luominen ja kestäväpohjaisten materiaalien kehittämisen edistäminen.

| 48. | kehottaa kiinnittämän enemmän huomiota käytettyjen autojen markkinoihin sekä kuluttajien tottumusten analysointiin päätöksentekoprosessissa, joka koskee autoteollisuuden ja siihen liittyvien kysymysten arviointia. |
| --- | --- |

48.

kehottaa kiinnittämän enemmän huomiota käytettyjen autojen markkinoihin sekä kuluttajien tottumusten analysointiin päätöksentekoprosessissa, joka koskee autoteollisuuden ja siihen liittyvien kysymysten arviointia.

| 49. | pitää valitettavana, että käytettyjen autojen markkinat mainitaan toimintasuunnitelmassa vain yhdessä kohdassa. Komitea huomauttaa, että ikääntyvä autokanta on luonteenomaista erityisesti EU:n itäisissä jäsenvaltioissa. Tähän vaikuttavia tekijöitä ovat käytettyjen autojen halvemmat markkinat, uusien autojen hinnat ja keskimääräinen nettopalkka sekä elintason aleneminen. |
| --- | --- |

49.

pitää valitettavana, että käytettyjen autojen markkinat mainitaan toimintasuunnitelmassa vain yhdessä kohdassa. Komitea huomauttaa, että ikääntyvä autokanta on luonteenomaista erityisesti EU:n itäisissä jäsenvaltioissa. Tähän vaikuttavia tekijöitä ovat käytettyjen autojen halvemmat markkinat, uusien autojen hinnat ja keskimääräinen nettopalkka sekä elintason aleneminen.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Lähde: ACEA (Euroopan autonvalmistajien yhteistyöjärjestö).

1

http://www.acea.be/index.php/news/news_detail/passenger_car_registrations_-8.7_in_january_2013 [21.2.2013].

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/60 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/60

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”EU:n sosiaalisten investointien paketti”

2013/C 356/11

ALUEIDEN KOMITEA

| — | on tyytyväinen komission aikomukseen kiinnittää sosiaalisten investointien paketin avulla lisää huomiota kansalaisten valmiuksien vahvistamiseen ja tukea heidän osallistumistaan yhteiskuntaelämään ja työmarkkinoille, jotta lisättäisiin kansalaisten vaurautta, vauhditettaisiin taloutta ja autettaisiin EU:ta selviämään kriisistä entistä vahvempana, eheämpänä ja kilpailukykyisempänä. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen komission aikomukseen kiinnittää sosiaalisten investointien paketin avulla lisää huomiota kansalaisten valmiuksien vahvistamiseen ja tukea heidän osallistumistaan yhteiskuntaelämään ja työmarkkinoille, jotta lisättäisiin kansalaisten vaurautta, vauhditettaisiin taloutta ja autettaisiin EU:ta selviämään kriisistä entistä vahvempana, eheämpänä ja kilpailukykyisempänä.

| — | pahoittelee sitä, että komission sosiaalisten investointien paketissa paikallis- ja alueviranomaisten rooli jää huomiotta. Paikallis- ja alueviranomaisilla on ensikäden tietoa sosiaalisista ongelmista ja ne ovat avainasemassa näiden ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavien toimenpiteiden koordinoinnissa ja täytäntöönpanossa. |
| --- | --- |

—

pahoittelee sitä, että komission sosiaalisten investointien paketissa paikallis- ja alueviranomaisten rooli jää huomiotta. Paikallis- ja alueviranomaisilla on ensikäden tietoa sosiaalisista ongelmista ja ne ovat avainasemassa näiden ongelmien ratkaisemiseksi tarvittavien toimenpiteiden koordinoinnissa ja täytäntöönpanossa.

| — | panee merkille, että monet paikallis- ja alueviranomaistahot ovat jo kehittämässä ja toteuttamassa menestyksellä ohjelmia, joilla puututaan sosiaalisia investointeja koskevassa paketissa mainittuihin haasteisiin. Paikallis- ja alueviranomaisten välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi siksi edistettävä. |
| --- | --- |

—

panee merkille, että monet paikallis- ja alueviranomaistahot ovat jo kehittämässä ja toteuttamassa menestyksellä ohjelmia, joilla puututaan sosiaalisia investointeja koskevassa paketissa mainittuihin haasteisiin. Paikallis- ja alueviranomaisten välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi siksi edistettävä.

| — | kehottaa EU:ta harkitsemaan mahdollisuutta laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen asuntotuotannon eurooppalaiset puitteet, sillä sosiaalisella asuntotarjonnalla on keskeinen merkitys asunnottomuuden torjumisessa sekä komission esittämien, asumisoloja ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyä painottavien strategioiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

—

kehottaa EU:ta harkitsemaan mahdollisuutta laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen asuntotuotannon eurooppalaiset puitteet, sillä sosiaalisella asuntotarjonnalla on keskeinen merkitys asunnottomuuden torjumisessa sekä komission esittämien, asumisoloja ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyä painottavien strategioiden toteuttamisessa.

| — | toteaa, että ESR:n toiminnassa olisi otettava nykyistä paremmin huomioon kansalaisten todelliset tarpeet antamalla paikallis- ja alueviranomaisille lisää joustovaraa tavoitteiden määrittelyyn paikallistasolla |
| --- | --- |

—

toteaa, että ESR:n toiminnassa olisi otettava nykyistä paremmin huomioon kansalaisten todelliset tarpeet antamalla paikallis- ja alueviranomaisille lisää joustovaraa tavoitteiden määrittelyyn paikallistasolla

| — | kehottaa komissiota laatimaan sosiaalisten investointien paketille konkreettisen täytäntöönpanosuunnitelman. Sen tulisi sisältää valvontaan, koordinointiin, kansainväliseen tiedonvaihtoon sekä vastavuoroiseen oppimiseen liittyviä mekanismeja työttömyyden, koulutuksen, asunnottomuuden, lasten köyhyyden sekä vammaisten ja huollettavina olevien hoidon kaltaisilla keskeisillä aihealueilla. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota laatimaan sosiaalisten investointien paketille konkreettisen täytäntöönpanosuunnitelman. Sen tulisi sisältää valvontaan, koordinointiin, kansainväliseen tiedonvaihtoon sekä vastavuoroiseen oppimiseen liittyviä mekanismeja työttömyyden, koulutuksen, asunnottomuuden, lasten köyhyyden sekä vammaisten ja huollettavina olevien hoidon kaltaisilla keskeisillä aihealueilla.

| Esittelijä | Ahmed ABOUTALEB (NL, PSE), Rotterdamin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Euroopan komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020
  COM(2013) 83 final |

Esittelijä

Ahmed ABOUTALEB (NL, PSE), Rotterdamin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja

Euroopan komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kasvua ja yhteenkuuluvuutta tukevat sosiaaliset investoinnit, mukaan luettuna Euroopan sosiaalirahaston täytäntöönpano vuosina 2014–2020

COM(2013) 83 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Tausta ja perusteet lausunnon laatimiselle

| 1. | on tyytyväinen komission aikomukseen kiinnittää sosiaalisten investointien paketin avulla lisää huomiota kansalaisten valmiuksien vahvistamiseen ja tukea heidän osallistumistaan yhteiskuntaelämään ja työmarkkinoille, jotta lisättäisiin kansalaisten vaurautta, vauhditettaisiin taloutta ja autettaisiin EU:ta selviämään kriisistä entistä vahvempana, eheämpänä ja kilpailukykyisempänä. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission aikomukseen kiinnittää sosiaalisten investointien paketin avulla lisää huomiota kansalaisten valmiuksien vahvistamiseen ja tukea heidän osallistumistaan yhteiskuntaelämään ja työmarkkinoille, jotta lisättäisiin kansalaisten vaurautta, vauhditettaisiin taloutta ja autettaisiin EU:ta selviämään kriisistä entistä vahvempana, eheämpänä ja kilpailukykyisempänä.

| 2. | palauttaa mieliin aktiivista osallisuutta käsitelleen lausuntonsa (2008/C 257/01), jossa korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia aktiivisen osallisuuden politiikoissa. |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin aktiivista osallisuutta käsitelleen lausuntonsa (2008/C 257/01), jossa korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia aktiivisen osallisuuden politiikoissa.

| 3. | katsoo, että kestävä kasvu, tasapainoiset talousarviot ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus voidaan saavuttaa vain tehostamalla uusien, kunnollisten työpaikkojen luomista sekä parantamalla sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta. Tämä on otettava täysimääräisesti huomioon EU-ohjausjaksossa varmistamalla, että seuranta- ja koordinointimekanismeihin sisällytetään erityisesti kunnollisiin työpaikkoihin ja eriarvoisuuden vähentämiseen liittyviä tavoitteita, jotta voidaan turvata taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden välinen tasapaino, ja jatkamalla ponnisteluja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi, jotta pienennetään alueiden välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että kestävä kasvu, tasapainoiset talousarviot ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus voidaan saavuttaa vain tehostamalla uusien, kunnollisten työpaikkojen luomista sekä parantamalla sosiaalista suojelua ja sosiaalista osallisuutta. Tämä on otettava täysimääräisesti huomioon EU-ohjausjaksossa varmistamalla, että seuranta- ja koordinointimekanismeihin sisällytetään erityisesti kunnollisiin työpaikkoihin ja eriarvoisuuden vähentämiseen liittyviä tavoitteita, jotta voidaan turvata taloudellisten ja sosiaalisten tavoitteiden välinen tasapaino, ja jatkamalla ponnisteluja taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden edistämiseksi, jotta pienennetään alueiden välisiä taloudellisia ja sosiaalisia eroja.

| 4. | kiinnittää huomiota siihen, että köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät ongelmat ovat absoluuttisesti katsoen erityisen vaikeita kaupunkialueilla, jotka kattavat 80 prosenttia Euroopan väestöstä ja 85 prosenttia EU:n bkt:stä, kun taas maaseutualueet kärsivät matalan tulotason ja alhaisen väestöntiheyden takia suhteellisesti katsoen vakavista sosiaalisista ongelmista. Kaupungeissa sosiaaliset ongelmat keskittyvät tietyille asuinalueille ja luovat köyhyyssaarekkeita kaupungin vauraudesta riippumatta. |
| --- | --- |

4.

kiinnittää huomiota siihen, että köyhyyteen ja sosiaaliseen syrjäytymiseen liittyvät ongelmat ovat absoluuttisesti katsoen erityisen vaikeita kaupunkialueilla, jotka kattavat 80 prosenttia Euroopan väestöstä ja 85 prosenttia EU:n bkt:stä, kun taas maaseutualueet kärsivät matalan tulotason ja alhaisen väestöntiheyden takia suhteellisesti katsoen vakavista sosiaalisista ongelmista. Kaupungeissa sosiaaliset ongelmat keskittyvät tietyille asuinalueille ja luovat köyhyyssaarekkeita kaupungin vauraudesta riippumatta.

Yleistä

| 5. | korostaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on erittäin tärkeää pyrkiä varmistamaan kaikille kansalaisille EU:n perusoikeuskirjassa vahvistetut asumisen, koulutuksen, terveydenhoidon, sekä työvoima- ja sosiaalipalvelujen kaltaiset yleishyödylliset peruspalvelut. Kaikista yhteiskuntakerroksista peräisin olevien kansalaisten solidaarisuus on yksi perusedellytyksistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Peruspalvelujen tuottaminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon sekä lyhyt että pitkä aikaväli ja asetetaan kansalaiset keskeiseen asemaan ratkaisuprosessissa. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnassa on erittäin tärkeää pyrkiä varmistamaan kaikille kansalaisille EU:n perusoikeuskirjassa vahvistetut asumisen, koulutuksen, terveydenhoidon, sekä työvoima- ja sosiaalipalvelujen kaltaiset yleishyödylliset peruspalvelut. Kaikista yhteiskuntakerroksista peräisin olevien kansalaisten solidaarisuus on yksi perusedellytyksistä tämän tavoitteen saavuttamiseksi. Peruspalvelujen tuottaminen edellyttää kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon sekä lyhyt että pitkä aikaväli ja asetetaan kansalaiset keskeiseen asemaan ratkaisuprosessissa.

| 6. | kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä sitoutumaan selkeästi kansalaisten osallistumiseen kaikissa politiikanteon vaiheissa pohdinnasta täytäntöönpanoon. Etenkin nykytilanteessa on erittäin tärkeää, että luottamus demokraattisiin instituutioihin palautetaan reagoimalla asianmukaisesti kansalaisten tarpeisiin ja odotuksiin. Lisäksi etsimällä vastauksia yhteisön tasolla ja hyödyntämällä kansalaisten energiaa, sitoutumista ja paikallistietoa kyetään paremmin löytämään realistisia ja toimivia ratkaisuja sosiaalisiin haasteisiin. Investoiminen paikallisyhteisöihin auttaa luomaan vakaita asuinalueita, millä on myönteinen vaikutus käsitykseen turvallisuudesta. |
| --- | --- |

6.

kehottaa kaikkia EU:n toimielimiä sitoutumaan selkeästi kansalaisten osallistumiseen kaikissa politiikanteon vaiheissa pohdinnasta täytäntöönpanoon. Etenkin nykytilanteessa on erittäin tärkeää, että luottamus demokraattisiin instituutioihin palautetaan reagoimalla asianmukaisesti kansalaisten tarpeisiin ja odotuksiin. Lisäksi etsimällä vastauksia yhteisön tasolla ja hyödyntämällä kansalaisten energiaa, sitoutumista ja paikallistietoa kyetään paremmin löytämään realistisia ja toimivia ratkaisuja sosiaalisiin haasteisiin. Investoiminen paikallisyhteisöihin auttaa luomaan vakaita asuinalueita, millä on myönteinen vaikutus käsitykseen turvallisuudesta.

| 7. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tunnustaa työllisyyden ja sosiaalipolitiikan kuuluvan ensisijaisesti jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan ja että näin ollen se kunnioittaa toissijaisuusperiaatetta. |
| --- | --- |

7.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio tunnustaa työllisyyden ja sosiaalipolitiikan kuuluvan ensisijaisesti jäsenvaltioiden sekä paikallis- ja alueviranomaisten toimivaltaan ja että näin ollen se kunnioittaa toissijaisuusperiaatetta.

| 8. | tukee komission näkemystä siitä, että työttömyyden torjunnassa on keskeisen tärkeää korostaa nykyistä enemmän toimenpiteitä, jotka tähtäävät uusien työpaikkojen luomiseen, työttömyyden vähentämiseen, elinikäiseen oppimiseen, kilpailukyvyn parantamiseen työmarkkinoilla, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä muuhun työntekijöiden taitoja ja mahdollisuuksia parantavaan toimintaan. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät työntekijöiden liikkuvuuden mahdollistaminen ja yritysten perustamiseen tai laajentamiseen tarkoitettujen pienluottojen tarjoaminen. |
| --- | --- |

8.

tukee komission näkemystä siitä, että työttömyyden torjunnassa on keskeisen tärkeää korostaa nykyistä enemmän toimenpiteitä, jotka tähtäävät uusien työpaikkojen luomiseen, työttömyyden vähentämiseen, elinikäiseen oppimiseen, kilpailukyvyn parantamiseen työmarkkinoilla, yleissivistävään ja ammatilliseen koulutukseen, yhtäläisiin mahdollisuuksiin sekä muuhun työntekijöiden taitoja ja mahdollisuuksia parantavaan toimintaan. Näihin toimenpiteisiin sisältyvät työntekijöiden liikkuvuuden mahdollistaminen ja yritysten perustamiseen tai laajentamiseen tarkoitettujen pienluottojen tarjoaminen.

| 9. | pahoittelee sitä, että komission sosiaalisten investointien paketissa paikallis- ja alueviranomaisten rooli jää huomiotta. Kotien, työpaikkojen ja oppilaitosten kautta tai vammaisten ja huollettavina olevien hoidon muodossa paikallis- ja alueviranomaisilla on huomattava vaikutus useimpien eurooppalaisten arkielämään. Valtaosa sosiaalipalveluista ja -tuista tarjotaan nimenomaan paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

9.

pahoittelee sitä, että komission sosiaalisten investointien paketissa paikallis- ja alueviranomaisten rooli jää huomiotta. Kotien, työpaikkojen ja oppilaitosten kautta tai vammaisten ja huollettavina olevien hoidon muodossa paikallis- ja alueviranomaisilla on huomattava vaikutus useimpien eurooppalaisten arkielämään. Valtaosa sosiaalipalveluista ja -tuista tarjotaan nimenomaan paikallis- ja aluetasolla.

| 10. | uskoo, että paikallis- ja alueviranomaisten roolin voimistuminen päätöksenteossa helpottaa aktiivisen osallisuuden strategioiden yhdennettyä toteuttamista, jonka Euroopan parlamentti ja komissio ovat ottaneet tavoitteekseen. Paikallis- ja alueviranomaisilla on ensi käden tietoa sosiaalisista ongelmista, ja niillä on keskeinen rooli tällaisten ongelmien torjumiseen tarkoitettujen toimien koordinoinnissa ja täytäntöönpanossa. Kokemus sosiaalisten haasteiden ratkaisemisesta on erittäin tärkeää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamisessa. Sen vuoksi paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava oleellinen rooli talouspolitiikan EU-ohjausjaksossa sekä kansallisia uudistusohjelmia ja niiden toteutusta koskevissa neuvotteluissa. |
| --- | --- |

10.

uskoo, että paikallis- ja alueviranomaisten roolin voimistuminen päätöksenteossa helpottaa aktiivisen osallisuuden strategioiden yhdennettyä toteuttamista, jonka Euroopan parlamentti ja komissio ovat ottaneet tavoitteekseen. Paikallis- ja alueviranomaisilla on ensi käden tietoa sosiaalisista ongelmista, ja niillä on keskeinen rooli tällaisten ongelmien torjumiseen tarkoitettujen toimien koordinoinnissa ja täytäntöönpanossa. Kokemus sosiaalisten haasteiden ratkaisemisesta on erittäin tärkeää Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden toteuttamisessa. Sen vuoksi paikallis- ja alueviranomaisilla on oltava oleellinen rooli talouspolitiikan EU-ohjausjaksossa sekä kansallisia uudistusohjelmia ja niiden toteutusta koskevissa neuvotteluissa.

| 11. | painottaa, että työnteon pitää kannattaa. Tämä tarkoittaa asianmukaisen minimipalkan ja hyvälaatuisten työpaikkojen takaamista. Mikäli henkilö on (tilapäisesti) työkyvytön (tai ei vielä työssäkäyvä), hänelle on turvattava asianmukainen toimeentulo ja tasa-arvoinen pääsy käsiksi peruslaatuisiin ennaltaehkäiseviin, kapasiteettia parantaviin ja aktivoiviin palveluihin. Alueiden komitea kehottaa siksi komissiota kiinnittämään huomiota tarpeeseen panna täytäntöön neuvoston vuonna 1992 antama suositus vähimmäistoimeentulosta. |
| --- | --- |

11.

painottaa, että työnteon pitää kannattaa. Tämä tarkoittaa asianmukaisen minimipalkan ja hyvälaatuisten työpaikkojen takaamista. Mikäli henkilö on (tilapäisesti) työkyvytön (tai ei vielä työssäkäyvä), hänelle on turvattava asianmukainen toimeentulo ja tasa-arvoinen pääsy käsiksi peruslaatuisiin ennaltaehkäiseviin, kapasiteettia parantaviin ja aktivoiviin palveluihin. Alueiden komitea kehottaa siksi komissiota kiinnittämään huomiota tarpeeseen panna täytäntöön neuvoston vuonna 1992 antama suositus vähimmäistoimeentulosta.

| 12. | toteaa, että paikallisviranomaisten on hyödynnettävä kaupunkialueiden kaikkien ihmisten, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten potentiaalia. Olisi tuettava sellaisten yhteiskunnallisten yritysten innovatiivisuutta, jotka voivat tarjota uusia ratkaisuja palveluja ja perusrakenteita koskevien tarpeiden täyttämiseen. Alueiden ja kuntien olisi pyrittävä toimimaan yhdessä perustamalla tuottavia kumppanuuksia yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan ryhmien kanssa sekä samalla edistettävä aitoa ja laaja-alaista kansalaisten osallistumista sosiaalisen innovoinnin kaikissa vaiheissa (ideointi, suunnittelu, kokeilu, kehittäminen ja toteutus). |
| --- | --- |

12.

toteaa, että paikallisviranomaisten on hyödynnettävä kaupunkialueiden kaikkien ihmisten, kansalaisyhteiskunnan ja yritysten potentiaalia. Olisi tuettava sellaisten yhteiskunnallisten yritysten innovatiivisuutta, jotka voivat tarjota uusia ratkaisuja palveluja ja perusrakenteita koskevien tarpeiden täyttämiseen. Alueiden ja kuntien olisi pyrittävä toimimaan yhdessä perustamalla tuottavia kumppanuuksia yksityisen sektorin ja kansalaisyhteiskunnan ryhmien kanssa sekä samalla edistettävä aitoa ja laaja-alaista kansalaisten osallistumista sosiaalisen innovoinnin kaikissa vaiheissa (ideointi, suunnittelu, kokeilu, kehittäminen ja toteutus).

| 13. | katsoo, että paikallis- ja aluetasolla sosiaalista osallisuutta ja integroitumista tukevassa politiikassa kaikkien asukkaiden osallistuminen on olennaista, eikä tulisi tehdä eroa EU:n ulkopuolisten maiden ja EU:n kansalaisten välillä. Komitea kiinnittää huomiota siihen, että EU:n sisäisestä liikkuvuudesta aiheutuva maahanmuuttajien määrän lisääntyminen luo haasteita julkisten palvelujen ja hoitopalvelujen tarjoamisessa kansalaisille muun muassa asuntojen, työpaikkojen ja koulutuksen osalta. Pohjimmiltaan EU-kansalaisten kotouttamiseen liittyvät vaatimukset eivät yleensä eroa muita maahanmuuttajia koskevista vaatimuksista. Heidän on opittava uutta kieltä ja totuttava uusiin instituutioihin ja joskus myös erilaisiin sosiaalisiin normeihin. |
| --- | --- |

13.

katsoo, että paikallis- ja aluetasolla sosiaalista osallisuutta ja integroitumista tukevassa politiikassa kaikkien asukkaiden osallistuminen on olennaista, eikä tulisi tehdä eroa EU:n ulkopuolisten maiden ja EU:n kansalaisten välillä. Komitea kiinnittää huomiota siihen, että EU:n sisäisestä liikkuvuudesta aiheutuva maahanmuuttajien määrän lisääntyminen luo haasteita julkisten palvelujen ja hoitopalvelujen tarjoamisessa kansalaisille muun muassa asuntojen, työpaikkojen ja koulutuksen osalta. Pohjimmiltaan EU-kansalaisten kotouttamiseen liittyvät vaatimukset eivät yleensä eroa muita maahanmuuttajia koskevista vaatimuksista. Heidän on opittava uutta kieltä ja totuttava uusiin instituutioihin ja joskus myös erilaisiin sosiaalisiin normeihin.

| 14. | pahoittelee, että komissio on ottanut vain osittain huomioon sosiaalisia investointeja käsittelevän Euroopan parlamentin oma-aloitteisen mietinnön (25.7.2012, 2012/2003 INI), jossa kehotetaan parantamaan hallintotapoja Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien sosiaalisten ja työllisyystavoitteiden toteuttamiseksi, ja että se ei ehdota lisäresursseja tässä yhteydessä. Sosiaalisten investointien paketti ei saisi rajoittua jäsenvaltioille osoitettuihin poliittisiin suosituksiin ja muutamasta lainsäädäntöaloitteesta ilmoittamiseen. Etenkin tällaisina kriisiaikoina unionin ja sen jäsenvaltioiden talousarvioihin olisi pyrittävä sisällyttämään työllisyyttä ja sosiaalisia investointeja koskevia ohjelmia. |
| --- | --- |

14.

pahoittelee, että komissio on ottanut vain osittain huomioon sosiaalisia investointeja käsittelevän Euroopan parlamentin oma-aloitteisen mietinnön (25.7.2012, 2012/2003 INI), jossa kehotetaan parantamaan hallintotapoja Eurooppa 2020 -strategiaan sisältyvien sosiaalisten ja työllisyystavoitteiden toteuttamiseksi, ja että se ei ehdota lisäresursseja tässä yhteydessä. Sosiaalisten investointien paketti ei saisi rajoittua jäsenvaltioille osoitettuihin poliittisiin suosituksiin ja muutamasta lainsäädäntöaloitteesta ilmoittamiseen. Etenkin tällaisina kriisiaikoina unionin ja sen jäsenvaltioiden talousarvioihin olisi pyrittävä sisällyttämään työllisyyttä ja sosiaalisia investointeja koskevia ohjelmia.

| 15. | toteaa, että sosiaalisten investointien paketti sisältää kattavaa tietoa Euroopassa vallitsevista yhteiskunnallisista suuntauksista. Käytetyt tiedot perustuvat kansallisiin tai alueellisiin suuntauksiin ja tilastoihin. Tällainen yhdistelty tieto ei kuitenkaan kuvasta riittävästi paikallistason haasteita eikä erilaisia sosiaalisia tarpeita ja puutteita kaupunki- ja alue- tai valtiotasojen välillä. Tiedon kerääminen paikallistasolla toimivista ja toimimattomista ratkaisuista on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistua toteutettavien toimien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sosiaalipolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa. AK kannustaa unionin toimielimiä keräämään tietoa yhteiskunnallisista suuntauksista paikallis- ja aluetasolla sekä arvioimaan paikallis- ja aluetasolla ja erityisesti suurissa kaupungeissa noudatettavia, sosiaalista osallisuutta edistäviä politiikkoja. |
| --- | --- |

15.

toteaa, että sosiaalisten investointien paketti sisältää kattavaa tietoa Euroopassa vallitsevista yhteiskunnallisista suuntauksista. Käytetyt tiedot perustuvat kansallisiin tai alueellisiin suuntauksiin ja tilastoihin. Tällainen yhdistelty tieto ei kuitenkaan kuvasta riittävästi paikallistason haasteita eikä erilaisia sosiaalisia tarpeita ja puutteita kaupunki- ja alue- tai valtiotasojen välillä. Tiedon kerääminen paikallistasolla toimivista ja toimimattomista ratkaisuista on ratkaisevan tärkeää, jotta voidaan varmistua toteutettavien toimien tehokkuudesta ja vaikuttavuudesta sosiaalipolitiikan tavoitteiden saavuttamisessa. AK kannustaa unionin toimielimiä keräämään tietoa yhteiskunnallisista suuntauksista paikallis- ja aluetasolla sekä arvioimaan paikallis- ja aluetasolla ja erityisesti suurissa kaupungeissa noudatettavia, sosiaalista osallisuutta edistäviä politiikkoja.

| 16. | muistuttaa sukupuolten yhä jatkuvasta eriarvoisuudesta, joka koettelee vielä voimakkaammin monin eri tavoin heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia (esimerkiksi yksinhuoltajanaisia), ja on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tiedostaa tämän erityishaasteen ja aikoo kiinnittää siihen asianmukaisesti huomiota. |
| --- | --- |

16.

muistuttaa sukupuolten yhä jatkuvasta eriarvoisuudesta, joka koettelee vielä voimakkaammin monin eri tavoin heikossa asemassa oleviin ryhmiin kuuluvia (esimerkiksi yksinhuoltajanaisia), ja on tyytyväinen siihen, että Euroopan komissio tiedostaa tämän erityishaasteen ja aikoo kiinnittää siihen asianmukaisesti huomiota.

| 17. | katsoo kuitenkin, että tiedonanto voi olla käännekohta, koska siinä määritellään sosiaalipolitiikka pikemminkin investointina yhteiskuntaan kuin markkinahäiriön kustannuksina. Sosiaalipolitiikan kuvaaminen tällä tavoin voi edistää strategian muuttamista korjaavista ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin ja siten myös sosiaalisen syrjäytymisen kaltaisiin ongelmiin puuttumista ennen niiden kehittymistä tai riippumattomuuden säilymistä pidempään oman toimintakyvyn edistämisen ja aktiivisen ikääntymisen keinoin. |
| --- | --- |

17.

katsoo kuitenkin, että tiedonanto voi olla käännekohta, koska siinä määritellään sosiaalipolitiikka pikemminkin investointina yhteiskuntaan kuin markkinahäiriön kustannuksina. Sosiaalipolitiikan kuvaaminen tällä tavoin voi edistää strategian muuttamista korjaavista ennaltaehkäiseviin toimenpiteisiin ja siten myös sosiaalisen syrjäytymisen kaltaisiin ongelmiin puuttumista ennen niiden kehittymistä tai riippumattomuuden säilymistä pidempään oman toimintakyvyn edistämisen ja aktiivisen ikääntymisen keinoin.

| 18. | pitää tervetulleena sitä, että Eurooppa-neuvosto tunnusti 27.–28. kesäkuuta 2013 pitämässään kokouksessa tarpeen vahvistaa talous ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta. Haasteena on tarjota EU:lle välineet säilyttää mahdollisuudet aitoon taloudelliseen lähentymiseen ja sosiaaliseen kehitykseen kaikissa jäsenvaltioissa sen sijaan, että tukeudutaan sisäisiin devalvaatiomekanismeihin ainoastaan epäsymmetristen sokkien ratkaisemiseksi. Komitea odottaa tästä syystä mielenkiinnolla lokakuun alkupuolella 2013 julkaistavaksi ilmoitettua komission tiedonantoa talous- ja rahaliiton sosiaalisesta ulottuvuudesta. |
| --- | --- |

18.

pitää tervetulleena sitä, että Eurooppa-neuvosto tunnusti 27.–28. kesäkuuta 2013 pitämässään kokouksessa tarpeen vahvistaa talous ja rahaliiton sosiaalista ulottuvuutta. Haasteena on tarjota EU:lle välineet säilyttää mahdollisuudet aitoon taloudelliseen lähentymiseen ja sosiaaliseen kehitykseen kaikissa jäsenvaltioissa sen sijaan, että tukeudutaan sisäisiin devalvaatiomekanismeihin ainoastaan epäsymmetristen sokkien ratkaisemiseksi. Komitea odottaa tästä syystä mielenkiinnolla lokakuun alkupuolella 2013 julkaistavaksi ilmoitettua komission tiedonantoa talous- ja rahaliiton sosiaalisesta ulottuvuudesta.

| 19. | katsoo, että talous- ja rahaliiton sosiaalinen ulottuvuus voisi – kuten Euroopan parlamentti on ehdottanut (1) – rakentua sosiaaliseen investointisopimukseen Euro Plus -sopimuksen antaman mallin pohjalta. Siinä asetettaisiin päämäärät sosiaalisille investoinneille, joita jäsenvaltioiden tulee tehdä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi. Sosiaalista investointisopimusta tulisi myös täydentää työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevalla tulostaululla, joka otettaisiin käyttöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan mukaisesti ja joka kuuluisi työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston vastuualaan. Näin pyrittäisiin havaitsemaan työllisyyteen ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvät tasapainottomat tilanteet, jotka voivat vaarantaa talous- ja rahaliiton vakauden. |
| --- | --- |

19.

katsoo, että talous- ja rahaliiton sosiaalinen ulottuvuus voisi – kuten Euroopan parlamentti on ehdottanut (1) – rakentua sosiaaliseen investointisopimukseen Euro Plus -sopimuksen antaman mallin pohjalta. Siinä asetettaisiin päämäärät sosiaalisille investoinneille, joita jäsenvaltioiden tulee tehdä Eurooppa 2020 -strategian työllisyys-, sosiaali- ja koulutustavoitteiden saavuttamiseksi. Sosiaalista investointisopimusta tulisi myös täydentää työllisyys- ja sosiaalipolitiikkaa koskevalla tulostaululla, joka otettaisiin käyttöön Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 148 artiklan mukaisesti ja joka kuuluisi työllisyys-, sosiaalipolitiikka-, terveys- ja kuluttaja-asioiden neuvoston vastuualaan. Näin pyrittäisiin havaitsemaan työllisyyteen ja sosiaalisiin kysymyksiin liittyvät tasapainottomat tilanteet, jotka voivat vaarantaa talous- ja rahaliiton vakauden.

| 20. | kannustaa Euroopan komissiota tutkimaan edelleen mahdollisuuksia toteuttaa Euroopan unionin työttömyyskorvausvakuutusjärjestelmä, joka mahdollisesti toimisi automaattisena vakauttajana talous- ja rahaliiton tasolla. |
| --- | --- |

20.

kannustaa Euroopan komissiota tutkimaan edelleen mahdollisuuksia toteuttaa Euroopan unionin työttömyyskorvausvakuutusjärjestelmä, joka mahdollisesti toimisi automaattisena vakauttajana talous- ja rahaliiton tasolla.

| 21. | pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvoston päätelmissä (2) korostetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevässä osiossa tulee edelleen ”hyödyntää EU:n olemassa olevan finanssipoliittisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia tasapainottaa tarve tehdä tuottavia julkisia investointeja julkisen talouden kurinalaisuustavoitteiden kanssa”. Näin ollen komitea odottaa Euroopan komission käsittelevän edelleen julkisten menojen laatua ja suosittaa muun muassa, että juoksevat menot ja investoinnit eritellään budjettialijäämää koskevissa laskelmissa, jotta voidaan välttää pitkän aikavälin nettotuottoa kerryttävien investointien hankaloituminen. |
| --- | --- |

21.

pitää myönteisenä, että Eurooppa-neuvoston päätelmissä (2) korostetaan, että vakaus- ja kasvusopimuksen ennaltaehkäisevässä osiossa tulee edelleen ”hyödyntää EU:n olemassa olevan finanssipoliittisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia tasapainottaa tarve tehdä tuottavia julkisia investointeja julkisen talouden kurinalaisuustavoitteiden kanssa”. Näin ollen komitea odottaa Euroopan komission käsittelevän edelleen julkisten menojen laatua ja suosittaa muun muassa, että juoksevat menot ja investoinnit eritellään budjettialijäämää koskevissa laskelmissa, jotta voidaan välttää pitkän aikavälin nettotuottoa kerryttävien investointien hankaloituminen.

Suositukset

| 22. | painottaa, että koulutus (sekä virallinen koulutus että arkioppiminen) on asetettava keskeiseen asemaan sosiaalisten investointien paketissa. Erot koulutuksen saatavuudessa ovat huomattava este köyhyyden poistamiselle ja talouskasvun lisäämiselle. Tämä koskee etenkin korkealaatuista koulutusta, joka valmentaa nuoria työllistymiseen osallistavassa tietoyhteiskunnassa ja auttaa heitä tulemaan aktiivisiksi kansalaisiksi monitahoisissa demokraattisissa yhteiskunnissa. Jäsenvaltioiden on sitouduttava investoimaan kaikkien ryhmien koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja ammattiopetukseen ja panostettava erityisesti pienten lasten opetukseen sekä korkea-asteen koulutuksen saatavuuteen, yritysten ja oppilaitosten väliseen yhteistyöhön, työharjoitteluun ja työvoimapulasta kärsivien alojen (esim. lääketieteellinen ala, vähäpäästöinen teknologia, tieto- ja viestintätekniikka) erityiskoulutukseen sekä koulunkäynnin ennenaikaisen keskeyttämisen vähentämiseen. |
| --- | --- |

22.

painottaa, että koulutus (sekä virallinen koulutus että arkioppiminen) on asetettava keskeiseen asemaan sosiaalisten investointien paketissa. Erot koulutuksen saatavuudessa ovat huomattava este köyhyyden poistamiselle ja talouskasvun lisäämiselle. Tämä koskee etenkin korkealaatuista koulutusta, joka valmentaa nuoria työllistymiseen osallistavassa tietoyhteiskunnassa ja auttaa heitä tulemaan aktiivisiksi kansalaisiksi monitahoisissa demokraattisissa yhteiskunnissa. Jäsenvaltioiden on sitouduttava investoimaan kaikkien ryhmien koulutukseen, elinikäiseen oppimiseen ja ammattiopetukseen ja panostettava erityisesti pienten lasten opetukseen sekä korkea-asteen koulutuksen saatavuuteen, yritysten ja oppilaitosten väliseen yhteistyöhön, työharjoitteluun ja työvoimapulasta kärsivien alojen (esim. lääketieteellinen ala, vähäpäästöinen teknologia, tieto- ja viestintätekniikka) erityiskoulutukseen sekä koulunkäynnin ennenaikaisen keskeyttämisen vähentämiseen.

| 23. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio korostaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen merkitystä, ja katsoo, että ammatilliseen koulutukseen ja sen laatuun tulisi kiinnittää entistä enemmän huomiota toteuttamalla konkreettisia toimia sekä orientoitumisvaiheessa että perus- ja ammattikoulutuksen aikana. EU:ssa tarvitaan nykyistä enemmän käsityöläisiä, insinöörejä ja teknikoita, jotta sen talous voisi olla kilpailukykyinen globalisoituneessa maailmassa. On valitettavaa, että yhä harvemmat eurooppalaiset ovat kiinnostuneita ammatillisesta koulutuksesta, joka tarjoaisi kuitenkin hyvät mahdollisuudet vähentää työttömyyttä ja kehittää taloutta kestävyysajattelun mukaisella tavalla. |
| --- | --- |

23.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio korostaa yleissivistävän ja ammatillisen koulutuksen merkitystä, ja katsoo, että ammatilliseen koulutukseen ja sen laatuun tulisi kiinnittää entistä enemmän huomiota toteuttamalla konkreettisia toimia sekä orientoitumisvaiheessa että perus- ja ammattikoulutuksen aikana. EU:ssa tarvitaan nykyistä enemmän käsityöläisiä, insinöörejä ja teknikoita, jotta sen talous voisi olla kilpailukykyinen globalisoituneessa maailmassa. On valitettavaa, että yhä harvemmat eurooppalaiset ovat kiinnostuneita ammatillisesta koulutuksesta, joka tarjoaisi kuitenkin hyvät mahdollisuudet vähentää työttömyyttä ja kehittää taloutta kestävyysajattelun mukaisella tavalla.

| 24. | korostaa, että jatkuvan ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen on saatava riittävä arvostus. Euroopan unionin olisi esitettävä asianmukaisia pitkäaikaistoimia ja varattava Euroopan sosiaalirahastosta kylliksi rahoitusta ammatillisen koulutuksen tason nostamiseksi. |
| --- | --- |

24.

korostaa, että jatkuvan ammatillisen koulutuksen ja elinikäisen oppimisen on saatava riittävä arvostus. Euroopan unionin olisi esitettävä asianmukaisia pitkäaikaistoimia ja varattava Euroopan sosiaalirahastosta kylliksi rahoitusta ammatillisen koulutuksen tason nostamiseksi.

| 25. | painottaa, että työllistettävyyden kannalta on kiinnitettävä voimakkaasti huomiota paitsi tarjontaan, mutta yhä enemmän myös kysyntään työmarkkinoilla. On tosiasia, että työttömät ovat pääasiassa heikosti koulutettuja ja että avoimissa työpaikoissa edellytetään korkean tason pätevyyttä. Näinä kriisiaikoina kysyntäpuolen toimenpiteitä on täydennettävä tarjontapuolen välineillä, jotka eivät rajoitu työmarkkinoiden sääntelyn purkamiseen, työvoimakustannusten alentamiseen ja kannustimien tarjoamiseen työttömille matalapalkkaisen työn vastaanottamisesta. Heikosti koulutettujen ja työttömien taitoja olisi parannettava antamalla heille tarvittavat valmiudet opiskeluun. |
| --- | --- |

25.

painottaa, että työllistettävyyden kannalta on kiinnitettävä voimakkaasti huomiota paitsi tarjontaan, mutta yhä enemmän myös kysyntään työmarkkinoilla. On tosiasia, että työttömät ovat pääasiassa heikosti koulutettuja ja että avoimissa työpaikoissa edellytetään korkean tason pätevyyttä. Näinä kriisiaikoina kysyntäpuolen toimenpiteitä on täydennettävä tarjontapuolen välineillä, jotka eivät rajoitu työmarkkinoiden sääntelyn purkamiseen, työvoimakustannusten alentamiseen ja kannustimien tarjoamiseen työttömille matalapalkkaisen työn vastaanottamisesta. Heikosti koulutettujen ja työttömien taitoja olisi parannettava antamalla heille tarvittavat valmiudet opiskeluun.

| 26. | kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia pyrkimään tulevaisuudessa tarvittavien taitojen ennakoimiseen nykyistä paremmin, sovittamaan paremmin yhteen ammattitaitotarpeet ja työmarkkinoiden odotukset sekä lähentämään koulutus- ja työmaailmaa toisiinsa. Etenkin niukimmin koulutettujen työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille on kannustettava joustavalla ja ei-byrokraattisella tavalla. Esimerkiksi Alankomaissa valtiovalta, yritykset ja oppilaitokset ovat allekirjoittaneet teknologiasopimuksen, jonka tavoitteena on edistää koulutusmaailman ja työmarkkinoiden välisiä yhteyksiä teknologiasektorilla ja vähentää siten pulaa teknisestä henkilöstöstä. Teknologiasopimuksesta on sovittu valtakunnallisella tasolla, mutta se koostuu laajalti toimista, jotka on määrä toteuttaa noudattamalla alue- ja alakohtaista lähestymistapaa ja hyödyntämällä olemassa olevia rakenteita. Esimerkkinä voidaan mainita Rotterdamissa toimivat erilaiset paikalliset osaamiskeskukset (kenniswerkplaatsen), jotka käsittelevät kykyjen kehittämistä, asumisviihtyvyyttä ja kansanterveyttä. |
| --- | --- |

26.

kehottaa komissiota, jäsenvaltioita sekä alue- ja paikallisviranomaisia pyrkimään tulevaisuudessa tarvittavien taitojen ennakoimiseen nykyistä paremmin, sovittamaan paremmin yhteen ammattitaitotarpeet ja työmarkkinoiden odotukset sekä lähentämään koulutus- ja työmaailmaa toisiinsa. Etenkin niukimmin koulutettujen työntekijöiden osallistumista työmarkkinoille on kannustettava joustavalla ja ei-byrokraattisella tavalla. Esimerkiksi Alankomaissa valtiovalta, yritykset ja oppilaitokset ovat allekirjoittaneet teknologiasopimuksen, jonka tavoitteena on edistää koulutusmaailman ja työmarkkinoiden välisiä yhteyksiä teknologiasektorilla ja vähentää siten pulaa teknisestä henkilöstöstä. Teknologiasopimuksesta on sovittu valtakunnallisella tasolla, mutta se koostuu laajalti toimista, jotka on määrä toteuttaa noudattamalla alue- ja alakohtaista lähestymistapaa ja hyödyntämällä olemassa olevia rakenteita. Esimerkkinä voidaan mainita Rotterdamissa toimivat erilaiset paikalliset osaamiskeskukset (kenniswerkplaatsen), jotka käsittelevät kykyjen kehittämistä, asumisviihtyvyyttä ja kansanterveyttä.

| 27. | korostaa, että on tärkeää hyödyntää koko työvoimapotentiaali mahdollisimman hyvin. Työmarkkinoille vaikeasti sijoittuvia voidaan tukea valtiollisten ja/tai alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan kuuluvien toimenpiteiden avulla. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että on tärkeää hyödyntää koko työvoimapotentiaali mahdollisimman hyvin. Työmarkkinoille vaikeasti sijoittuvia voidaan tukea valtiollisten ja/tai alue- ja paikallisviranomaisten toimivaltaan kuuluvien toimenpiteiden avulla.

| 28. | suosittaa, että (sosiaalinen) osallistuminen lisättäisiin komission nykyiseen lähestymistapaan sisältyviin kolmeen periaatteeseen työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistämiseksi eli riittävään tulotukeen, aktiiviseen integroimiseen ja laadukkaisiin palveluihin. Sosiaalisen osallistumisen ja osallisuuden on oltava keskeisessä asemassa, jotta voidaan saavuttaa sosiaaliset tavoitteet sekä kehittää hyvinvointiyhteiskuntaa ja säilyttää se. Kansalaisille olisi annettava mahdollisuudet hyödyntää potentiaalinsa, käyttää ja kehittää taitojaan täysipainoisesti sekä saavuttaa taloudellinen riippumattomuus. |
| --- | --- |

28.

suosittaa, että (sosiaalinen) osallistuminen lisättäisiin komission nykyiseen lähestymistapaan sisältyviin kolmeen periaatteeseen työmarkkinoilta kauimmas etääntyneiden ihmisten aktiivisen osallisuuden edistämiseksi eli riittävään tulotukeen, aktiiviseen integroimiseen ja laadukkaisiin palveluihin. Sosiaalisen osallistumisen ja osallisuuden on oltava keskeisessä asemassa, jotta voidaan saavuttaa sosiaaliset tavoitteet sekä kehittää hyvinvointiyhteiskuntaa ja säilyttää se. Kansalaisille olisi annettava mahdollisuudet hyödyntää potentiaalinsa, käyttää ja kehittää taitojaan täysipainoisesti sekä saavuttaa taloudellinen riippumattomuus.

| 29. | kehottaa selventämään sosiaaliturvan ehdollisuutta. Ehdollisuutta voidaan pitää hyväksyttävänä, jos sosiaaliset tulonsiirrot ovat tarpeen yksittäisten ihmisten työmarkkinoille paluun tai kouluttautumisen tukemiseksi ja kannustamiseksi. |
| --- | --- |

29.

kehottaa selventämään sosiaaliturvan ehdollisuutta. Ehdollisuutta voidaan pitää hyväksyttävänä, jos sosiaaliset tulonsiirrot ovat tarpeen yksittäisten ihmisten työmarkkinoille paluun tai kouluttautumisen tukemiseksi ja kannustamiseksi.

| 30. | pitää tervetulleena komission ehdotusta turvata jokaiselle Euroopan unionissa oikeus peruspankkitiliin ottaen huomioon, että EU:ssa arviolta noin 56 miljoonalla yli 15-vuotiaalla ei ole pankkitiliä. |
| --- | --- |

30.

pitää tervetulleena komission ehdotusta turvata jokaiselle Euroopan unionissa oikeus peruspankkitiliin ottaen huomioon, että EU:ssa arviolta noin 56 miljoonalla yli 15-vuotiaalla ei ole pankkitiliä.

| 31. | suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen pohtia, kuinka hyödyntää uusia rahoitusvälineitä ja erityisesti investointien yhteiskunnallista tuottoa sekä sosiaalisia investointeja koskevia obligaatioita, jotta voitaisiin lisätä sosiaalisten investointien vipuvaikutusta. Komitea kehottaakin komissiota esittämään yksityiskohtaisempia ehdotuksia aiheesta ottamalla huomioon investointien yhteiskunnallisen tuoton EU:n julkisia hankintoja koskevissa säännöissä. AK kannattaa tässä yhteydessä ehdotusta EU:n säästötilin käyttöönotosta, jotta EU saisi lisärahoitusta Eurooppa 2020 -strategian työllisyys- ja kasvutavoitteiden edistämiseen paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

31.

suhtautuu myönteisesti komission aikomukseen pohtia, kuinka hyödyntää uusia rahoitusvälineitä ja erityisesti investointien yhteiskunnallista tuottoa sekä sosiaalisia investointeja koskevia obligaatioita, jotta voitaisiin lisätä sosiaalisten investointien vipuvaikutusta. Komitea kehottaakin komissiota esittämään yksityiskohtaisempia ehdotuksia aiheesta ottamalla huomioon investointien yhteiskunnallisen tuoton EU:n julkisia hankintoja koskevissa säännöissä. AK kannattaa tässä yhteydessä ehdotusta EU:n säästötilin käyttöönotosta, jotta EU saisi lisärahoitusta Eurooppa 2020 -strategian työllisyys- ja kasvutavoitteiden edistämiseen paikallis- ja aluetasolla.

| 32. | korostaa, että jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen olisi hyödynnettävä kansalaistensa monipuolisuutta. Innovoinnin edellytys on osallistava kulttuuri, jossa on turvallista olla ainutlaatuinen ja luoda yhteyksiä toisiin monimuotoisuuden avulla. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että jäsenvaltioiden, alueiden ja paikallisyhteisöjen olisi hyödynnettävä kansalaistensa monipuolisuutta. Innovoinnin edellytys on osallistava kulttuuri, jossa on turvallista olla ainutlaatuinen ja luoda yhteyksiä toisiin monimuotoisuuden avulla.

| 33. | panee merkille, että monet paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo kehittämässä ja toteuttamassa onnistuneita ohjelmia, joilla puututaan sosiaalisia investointeja koskevassa paketissa mainittuihin haasteisiin. Esimerkkejä tällaisista ohjelmista ovat keskitetyt palvelupisteet (”nuorisotiskit”), alueelliset nuoriso- ja perhekeskukset, asuntojen saatavuuteen ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyyn painottuvat strategiat, investointien yhteiskunnallista tuottoa koskevat strategiat, sosiaalivaikutteiset joukkovelkakirjalainat, luovien lahjakkuuksien foorumit, lapsiystävälliset asuinalueet ja täysipainoinen osallistuminen. Paikallis- ja alueviranomaisten välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi edistettävä. Paikallisviranomaisten väliset kumppanuudet ja yhteistyö antavat mahdollisuuden hyödyntää resursseja ja kokemusta kattavasti ja edistää laaja-alaista osallistumista kehitystyöhön eri sektoreilta olevien kumppanien kanssa. Nämä kokemukset olisi otettava kattavasti huomioon laadittaessa sosiaalisten investointien pakettiin sisältyvää tietopankkia ja tuettaessa tällaista tiedonvaihtoa sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevassa ohjelmassa. |
| --- | --- |

33.

panee merkille, että monet paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo kehittämässä ja toteuttamassa onnistuneita ohjelmia, joilla puututaan sosiaalisia investointeja koskevassa paketissa mainittuihin haasteisiin. Esimerkkejä tällaisista ohjelmista ovat keskitetyt palvelupisteet (”nuorisotiskit”), alueelliset nuoriso- ja perhekeskukset, asuntojen saatavuuteen ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyyn painottuvat strategiat, investointien yhteiskunnallista tuottoa koskevat strategiat, sosiaalivaikutteiset joukkovelkakirjalainat, luovien lahjakkuuksien foorumit, lapsiystävälliset asuinalueet ja täysipainoinen osallistuminen. Paikallis- ja alueviranomaisten välistä parhaiden käytäntöjen vaihtoa olisi edistettävä. Paikallisviranomaisten väliset kumppanuudet ja yhteistyö antavat mahdollisuuden hyödyntää resursseja ja kokemusta kattavasti ja edistää laaja-alaista osallistumista kehitystyöhön eri sektoreilta olevien kumppanien kanssa. Nämä kokemukset olisi otettava kattavasti huomioon laadittaessa sosiaalisten investointien pakettiin sisältyvää tietopankkia ja tuettaessa tällaista tiedonvaihtoa sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevassa ohjelmassa.

| 34. | toteaa, että sekä Euroopan kotouttamisrahasto (INTI) että Euroopan sosiaalirahasto ovat rahoittaneet kotouttamisohjelmia. Rahoituslähde on kuitenkin liian usein rajoittanut palvelujen tarjonnan laajuutta. On korostettava, että EU:ssa yhä tärkeämmäksi tuleva liikkuvuus huomioon ottaen seuraavassa budjettiohjelmassa olisi varattava rahoitusta EU:n kansalaisten liikkuvuuden tukemiseen yhdistämällä mainittujen rahastojen painopistealat ja luotava kaikkia ihmisiä koskeva rahoitusohjelma näiden kansalaisuudesta riippumatta. Tällaisilla uusilla rahoitusbudjeteilla voitaisiin tukea EU:n kansalaisten osallistumista kieli- ja tutustumiskoulutukseen tiiviissä yhteistyössä kansalaisjärjestöjen kaltaisten muiden sidosryhmien ja erityisesti yksityisen sektorin kanssa. Komission on käytettävä vaikutusvaltaansa ja kehotettava eräiden lähtömaiden paikallis- ja alueviranomaisia hyödyntämään Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan aluekehitysrahastoa, jotta ne voisivat investoida voimakkaasti väestönsä sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

34.

toteaa, että sekä Euroopan kotouttamisrahasto (INTI) että Euroopan sosiaalirahasto ovat rahoittaneet kotouttamisohjelmia. Rahoituslähde on kuitenkin liian usein rajoittanut palvelujen tarjonnan laajuutta. On korostettava, että EU:ssa yhä tärkeämmäksi tuleva liikkuvuus huomioon ottaen seuraavassa budjettiohjelmassa olisi varattava rahoitusta EU:n kansalaisten liikkuvuuden tukemiseen yhdistämällä mainittujen rahastojen painopistealat ja luotava kaikkia ihmisiä koskeva rahoitusohjelma näiden kansalaisuudesta riippumatta. Tällaisilla uusilla rahoitusbudjeteilla voitaisiin tukea EU:n kansalaisten osallistumista kieli- ja tutustumiskoulutukseen tiiviissä yhteistyössä kansalaisjärjestöjen kaltaisten muiden sidosryhmien ja erityisesti yksityisen sektorin kanssa. Komission on käytettävä vaikutusvaltaansa ja kehotettava eräiden lähtömaiden paikallis- ja alueviranomaisia hyödyntämään Euroopan sosiaalirahastoa ja Euroopan aluekehitysrahastoa, jotta ne voisivat investoida voimakkaasti väestönsä sosiaaliseen ja taloudelliseen kehitykseen.

| 35. | panee merkille, että vaikka jäsenvaltioiden sisäinen ja niiden välinen muuttoliike on tarjonnut yksittäisille ihmisille keinon reagoida talouden taantumaan, laaja-alaisilla ja pitkäaikaisilla sosiaalisilla investoinneilla alueille ja kuntiin, joilla on parhaat mahdollisuudet ymmärtää alueiden ja yhteisöjen erityispiirteitä, voidaan vastata kriisiin pysyvämmin ja lieventää yksittäisten ihmisten paineita jättää kotinsa, perheensä ja yhteisönsä työnhaun vuoksi. Lisäksi riittämätön kielitaito voi rajoittaa yksittäisten ihmisten mahdollisuuksia muuttaa toiseen jäsenvaltioon etsimään työtä tai koulutusta. Tarvitaan ehkä lisäpanostusta kielenopetuksen tehostamiseen lyhytaikaisen muuttoliikkeen tukemiseksi, kunnes löydetään pitkäaikaisempia ratkaisuja. Tämä edistäisi myös sosiaalista osallisuutta. |
| --- | --- |

35.

panee merkille, että vaikka jäsenvaltioiden sisäinen ja niiden välinen muuttoliike on tarjonnut yksittäisille ihmisille keinon reagoida talouden taantumaan, laaja-alaisilla ja pitkäaikaisilla sosiaalisilla investoinneilla alueille ja kuntiin, joilla on parhaat mahdollisuudet ymmärtää alueiden ja yhteisöjen erityispiirteitä, voidaan vastata kriisiin pysyvämmin ja lieventää yksittäisten ihmisten paineita jättää kotinsa, perheensä ja yhteisönsä työnhaun vuoksi. Lisäksi riittämätön kielitaito voi rajoittaa yksittäisten ihmisten mahdollisuuksia muuttaa toiseen jäsenvaltioon etsimään työtä tai koulutusta. Tarvitaan ehkä lisäpanostusta kielenopetuksen tehostamiseen lyhytaikaisen muuttoliikkeen tukemiseksi, kunnes löydetään pitkäaikaisempia ratkaisuja. Tämä edistäisi myös sosiaalista osallisuutta.

| 36. | tukee komission näkemystä väestökehityksen muutoksen ja väestön ikääntymisen paikallisista vaikutuksista, jotka luovat uusia sosiaaliseen infrastruktuuriin ja julkisten alueiden esteettömyyteen liittyviä tarpeita. Vanhuusiän köyhyyden lisääntyminen luo kestävällä pohjalla olevien sosiaaliturvajärjestelmien ja kaikkien saatavilla olevien, kohtuuhintaisten palveluiden tarvetta. Avustusmallin on väistyttävä siten, että sen sijaan otetaan käyttöön ennalta ehkäisyn malli, jossa pidennetään itsenäisen toimintakyvyn säilymistä ja väestön sosiaalista integroitumista. Olisi myös kiinnitettävä erityistä huomiota aktiivisena ja terveenä ikääntymisen edistämiseen Euroopassa ja lähestymistavan muuttamiseen institutionaalisesta yhteisöpohjaiseksi. |
| --- | --- |

36.

tukee komission näkemystä väestökehityksen muutoksen ja väestön ikääntymisen paikallisista vaikutuksista, jotka luovat uusia sosiaaliseen infrastruktuuriin ja julkisten alueiden esteettömyyteen liittyviä tarpeita. Vanhuusiän köyhyyden lisääntyminen luo kestävällä pohjalla olevien sosiaaliturvajärjestelmien ja kaikkien saatavilla olevien, kohtuuhintaisten palveluiden tarvetta. Avustusmallin on väistyttävä siten, että sen sijaan otetaan käyttöön ennalta ehkäisyn malli, jossa pidennetään itsenäisen toimintakyvyn säilymistä ja väestön sosiaalista integroitumista. Olisi myös kiinnitettävä erityistä huomiota aktiivisena ja terveenä ikääntymisen edistämiseen Euroopassa ja lähestymistavan muuttamiseen institutionaalisesta yhteisöpohjaiseksi.

| 37. | pitää valitettavana, ettei komission yksikköjen työasiakirjassa, jossa tarkastellaan pitkäaikaishoitoa ikääntyvissä yhteiskunnissa, käsitellä ikääntyneiden ihmisten köyhyyteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja riittävään toimeentuloon liittyviä kysymyksiä, jotka puolestaan saattavat johtaa pitkäaikaishoidon lisääntyneeseen tarpeeseen. AK kaipaa myös syvempää analyysia siitä, kuinka rakennerahastojen kautta voidaan tukea pitkäaikaishoitoon suunnattuja investointeja. |
| --- | --- |

37.

pitää valitettavana, ettei komission yksikköjen työasiakirjassa, jossa tarkastellaan pitkäaikaishoitoa ikääntyvissä yhteiskunnissa, käsitellä ikääntyneiden ihmisten köyhyyteen, sosiaaliseen syrjäytymiseen ja riittävään toimeentuloon liittyviä kysymyksiä, jotka puolestaan saattavat johtaa pitkäaikaishoidon lisääntyneeseen tarpeeseen. AK kaipaa myös syvempää analyysia siitä, kuinka rakennerahastojen kautta voidaan tukea pitkäaikaishoitoon suunnattuja investointeja.

| 38. | katsoo, että sosiaalisten investointien paketin rinnalla olisi tunnustettava nykyistä paremmin yhteisötalouden merkitys ottaen huomioon, että EU:ssa on 2 miljoonaa yhteisötalouden yritystä (10 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä), joissa työskentelee yli 11 miljoonaa palkattua työntekijää (6 prosenttia EU:n työväestöstä). AK toistaakin kehotuksensa ottaa käyttöön eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussääntö, jota myös Euroopan parlamentti vaati maaliskuussa 2013. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että sosiaalisten investointien paketin rinnalla olisi tunnustettava nykyistä paremmin yhteisötalouden merkitys ottaen huomioon, että EU:ssa on 2 miljoonaa yhteisötalouden yritystä (10 prosenttia kaikista EU:n yrityksistä), joissa työskentelee yli 11 miljoonaa palkattua työntekijää (6 prosenttia EU:n työväestöstä). AK toistaakin kehotuksensa ottaa käyttöön eurooppalaisen keskinäisen yhtiön perussääntö, jota myös Euroopan parlamentti vaati maaliskuussa 2013.

| 39. | korostaa terveydenhuolto- ja sosiaalialojen eri ammateissa toimivien samoin kuin yhteisön virallisten ja epävirallisten verkostojen välisen yhteistyön merkitystä. Tarvitaan tietoa naapuriavun erilaisista muodoista sekä vapaaehtoisten, ammattilaisten ja naapuriapua antavien toisiaan täydentävistä rooleista. Ammattilaisten olisi perehdyttävä tarkoin asuinyhteisön tapoihin, koska yhteistyökykyisen välittäjän roolilla voidaan vahvistaa ja edistää naapuriapua ja vapaaehtoistyötä. Tällaista eräissä Euroopan kaupungeissa menestyksekästä uutta lähestymistapaa hallintoon olisi tuettava Euroopan tason välineillä, jotta parhaat käytännöt voitaisiin levittää kaikkialle Eurooppaan. Soveltuvalta menetelmältä vaikuttaa sellaisten järjestelmien käyttöönotto, joissa yhdistetään kansalaista koskeva tieto (sosiaalinen ja lääketieteellinen tausta) ja tiedon saaminen käytössä olevista resursseista ja palveluista (luettelo tai tietopaketti palveluista ja resursseista, etähoitojärjestelmien ja etäseurannan kaltaisista sovellettavista teknisistä innovaatioista jne.). |
| --- | --- |

39.

korostaa terveydenhuolto- ja sosiaalialojen eri ammateissa toimivien samoin kuin yhteisön virallisten ja epävirallisten verkostojen välisen yhteistyön merkitystä. Tarvitaan tietoa naapuriavun erilaisista muodoista sekä vapaaehtoisten, ammattilaisten ja naapuriapua antavien toisiaan täydentävistä rooleista. Ammattilaisten olisi perehdyttävä tarkoin asuinyhteisön tapoihin, koska yhteistyökykyisen välittäjän roolilla voidaan vahvistaa ja edistää naapuriapua ja vapaaehtoistyötä. Tällaista eräissä Euroopan kaupungeissa menestyksekästä uutta lähestymistapaa hallintoon olisi tuettava Euroopan tason välineillä, jotta parhaat käytännöt voitaisiin levittää kaikkialle Eurooppaan. Soveltuvalta menetelmältä vaikuttaa sellaisten järjestelmien käyttöönotto, joissa yhdistetään kansalaista koskeva tieto (sosiaalinen ja lääketieteellinen tausta) ja tiedon saaminen käytössä olevista resursseista ja palveluista (luettelo tai tietopaketti palveluista ja resursseista, etähoitojärjestelmien ja etäseurannan kaltaisista sovellettavista teknisistä innovaatioista jne.).

| 40. | kehottaa EU:ta harkitsemaan mahdollisuutta laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen asuntotuotannon eurooppalaiset puitteet, kuten AK esitti lokakuussa 2011 antamassaan lausunnossa ja Euroopan parlamentti 11. kesäkuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa. Vaikka asuntotarjonta ei kuulu EU:n nimenomaiseen toimivaltaan, monet EU:n politiikat (kilpailupolitiikka, sisämarkkinat, rakennerahastot, energiatehokkuuspolitiikka, ympäristösäännökset jne.) vaikuttavat suoraan sosiaaliseen asuntotuotantoon. Tarvitaankin koordinointipuitteita, jotta voidaan varmistaa perusoikeuksien noudattaminen ja asuntotarjontaan vaikuttavien EU:n politiikkojen johdonmukaisuus. Tässä yhteydessä AK muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan julkisviranomaiset voivat päättää vapaasti, miten sosiaalinen asuntotarjonta järjestetään ja mitkä kotitaloudet ovat tukikelpoisia. Komitea katsoo myös, että sosiaalinen asuntotarjonta on keskeisen tärkeää yhteenkuuluvuuden kannalta ja että sosiaalisen monimuotoisuuden edistämiseksi sitä ei tulisi rajoittaa ainoastaan heikoimmassa asemassa oleviin. |
| --- | --- |

40.

kehottaa EU:ta harkitsemaan mahdollisuutta laatia yhteistyössä jäsenvaltioiden kanssa sosiaalisen asuntotuotannon eurooppalaiset puitteet, kuten AK esitti lokakuussa 2011 antamassaan lausunnossa ja Euroopan parlamentti 11. kesäkuuta 2013 antamassaan päätöslauselmassa. Vaikka asuntotarjonta ei kuulu EU:n nimenomaiseen toimivaltaan, monet EU:n politiikat (kilpailupolitiikka, sisämarkkinat, rakennerahastot, energiatehokkuuspolitiikka, ympäristösäännökset jne.) vaikuttavat suoraan sosiaaliseen asuntotuotantoon. Tarvitaankin koordinointipuitteita, jotta voidaan varmistaa perusoikeuksien noudattaminen ja asuntotarjontaan vaikuttavien EU:n politiikkojen johdonmukaisuus. Tässä yhteydessä AK muistuttaa, että Euroopan unionista tehdyn sopimuksen mukaan julkisviranomaiset voivat päättää vapaasti, miten sosiaalinen asuntotarjonta järjestetään ja mitkä kotitaloudet ovat tukikelpoisia. Komitea katsoo myös, että sosiaalinen asuntotarjonta on keskeisen tärkeää yhteenkuuluvuuden kannalta ja että sosiaalisen monimuotoisuuden edistämiseksi sitä ei tulisi rajoittaa ainoastaan heikoimmassa asemassa oleviin.

| 41. | muistuttaa jäsenvaltioita ja komissiota siitä, että sosiaaliseen asuntotarjontaan panostaminen auttaa täyttämään kiireellisiä sosiaalisia tarpeita ja toimii strategisten sosiaalisten investointien perustana. Se auttaa myös luomaan kestäväpohjaisella tavalla paikallisia työpaikkoja, joita ei voida ulkoistaa, vakiinnuttamaan taloutta kiinteistökuplia estämällä, puuttumaan ilmastonmuutokseen ja torjumaan energiaköyhyyttä. AK korostaa edelleen, että sosiaalisella asuntotarjonnalla on keskeinen merkitys asunnottomuuden torjumisessa sekä komission esittämien, asumisoloja ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyä painottavien strategioiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

41.

muistuttaa jäsenvaltioita ja komissiota siitä, että sosiaaliseen asuntotarjontaan panostaminen auttaa täyttämään kiireellisiä sosiaalisia tarpeita ja toimii strategisten sosiaalisten investointien perustana. Se auttaa myös luomaan kestäväpohjaisella tavalla paikallisia työpaikkoja, joita ei voida ulkoistaa, vakiinnuttamaan taloutta kiinteistökuplia estämällä, puuttumaan ilmastonmuutokseen ja torjumaan energiaköyhyyttä. AK korostaa edelleen, että sosiaalisella asuntotarjonnalla on keskeinen merkitys asunnottomuuden torjumisessa sekä komission esittämien, asumisoloja ja asunnottomuuden ennaltaehkäisyä painottavien strategioiden toteuttamisessa.

| 42. | on tyytyväinen siihen, että asunnottomuus on sisällytetty sosiaalisten innovointien paketin keskeisiin aihealueisiin ja että jäsenvaltioita kehotetaan ”puuttumaan asunnottomuuteen kattavilla strategioilla, jotka perustuvat ennaltaehkäiseviin toimiin ja asuntojen saamista korostavaan lähestymistapaan, sekä tarkistamaan häätöä koskevia säännöksiä ja käytäntöjä ottaen huomioon tässä paketissa asunnottomuuteen puuttumisesta annettujen suuntaviivojen keskeiset havainnot”. Tässä yhteydessä alueiden komitea kehottaa komissiota kehittämään konkreettiset EU:n puitteet sidosryhmien ja etenkin asiaankuuluvien valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisten tukemiseksi asunnottomuuden hoitamisessa ja ottamaan huomioon AK:n aiheesta antaman oma-aloitteisen lausunnon. |
| --- | --- |

42.

on tyytyväinen siihen, että asunnottomuus on sisällytetty sosiaalisten innovointien paketin keskeisiin aihealueisiin ja että jäsenvaltioita kehotetaan ”puuttumaan asunnottomuuteen kattavilla strategioilla, jotka perustuvat ennaltaehkäiseviin toimiin ja asuntojen saamista korostavaan lähestymistapaan, sekä tarkistamaan häätöä koskevia säännöksiä ja käytäntöjä ottaen huomioon tässä paketissa asunnottomuuteen puuttumisesta annettujen suuntaviivojen keskeiset havainnot”. Tässä yhteydessä alueiden komitea kehottaa komissiota kehittämään konkreettiset EU:n puitteet sidosryhmien ja etenkin asiaankuuluvien valtio-, alue- ja paikallistason viranomaisten tukemiseksi asunnottomuuden hoitamisessa ja ottamaan huomioon AK:n aiheesta antaman oma-aloitteisen lausunnon.

| 43. | korostaa, että lähestymistapoja on uudistettava, jotta voidaan onnistua sosiaalisten tavoitteiden saavuttamisessa, parantaa tulosten laatua tuensaajille ja lisätä tehokkuutta ja toimivuutta. Sosiaalista innovointia tarvitaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja se olisi sisällytettävä rakennerahastoja koskeviin asetuksiin. Lisäksi sillä pitäisi olla merkittävä rooli Horisontti 2020 puiteohjelmassa ja sitä olisi tuettava tehokkaasti sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevassa Euroopan unionin ohjelmassa. Tätä varten Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden ja etenkin köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin olisi muodostettava viitekehys, jotta asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa entistä tehokkaammin. |
| --- | --- |

43.

korostaa, että lähestymistapoja on uudistettava, jotta voidaan onnistua sosiaalisten tavoitteiden saavuttamisessa, parantaa tulosten laatua tuensaajille ja lisätä tehokkuutta ja toimivuutta. Sosiaalista innovointia tarvitaan köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjumiseksi ja se olisi sisällytettävä rakennerahastoja koskeviin asetuksiin. Lisäksi sillä pitäisi olla merkittävä rooli Horisontti 2020 puiteohjelmassa ja sitä olisi tuettava tehokkaasti sosiaalisia muutoksia ja innovaatioita koskevassa Euroopan unionin ohjelmassa. Tätä varten Eurooppa 2020 -strategian lippulaivahankkeiden ja etenkin köyhyyden ja sosiaalisen syrjäytymisen torjunnan eurooppalaisen foorumin olisi muodostettava viitekehys, jotta asetetut tavoitteet voidaan saavuttaa entistä tehokkaammin.

| 44. | toteaa, että nyky-yhteiskunta on riippuvainen tieteestä ja teknologiasta paitsi talouskasvun myös sosiaalisen hyvinvoinnin ja edistyksen lähtökohtina. Tieteen ja tutkimuksen sekä yhteiskunnan ja kansalaisten vuorovaikutus on kuitenkin usein riittämätöntä ja joskus jopa olematonta. Eurooppalaisessa tutkimusrahoituksessa on näin ollen kiinnitettävä huomiota teknisen alan lisäksi myös yhteiskunta- ja humanistisiin tieteisiin, jotta voidaan kehittää käytännön kannalta olennaista tietämystä ja tutkimusta kaupunki- ja haja-asutusalueiden ongelmista ja elinkelpoisuudesta sekä jakaa tällaista käytännöllistä tietoa kaupunki- ja aluesuunnittelupolitiikan laatijoille ja toteuttajille. Erityisen suositeltavia ovat korkeatasoiset arvioivat tutkimukset, jotta saataisiin järjestelmällistä tietoa toimien tehokkuudesta ja siitä, miksi ne ovat tehokkaita ja missä yhteiskunnallisissa ryhmissä ja olosuhteissa. Komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tukea sosiaalista innovaatiota ja pyrkimyksiä jakaa tietoa innovoinnista saaduista kokemuksista. |
| --- | --- |

44.

toteaa, että nyky-yhteiskunta on riippuvainen tieteestä ja teknologiasta paitsi talouskasvun myös sosiaalisen hyvinvoinnin ja edistyksen lähtökohtina. Tieteen ja tutkimuksen sekä yhteiskunnan ja kansalaisten vuorovaikutus on kuitenkin usein riittämätöntä ja joskus jopa olematonta. Eurooppalaisessa tutkimusrahoituksessa on näin ollen kiinnitettävä huomiota teknisen alan lisäksi myös yhteiskunta- ja humanistisiin tieteisiin, jotta voidaan kehittää käytännön kannalta olennaista tietämystä ja tutkimusta kaupunki- ja haja-asutusalueiden ongelmista ja elinkelpoisuudesta sekä jakaa tällaista käytännöllistä tietoa kaupunki- ja aluesuunnittelupolitiikan laatijoille ja toteuttajille. Erityisen suositeltavia ovat korkeatasoiset arvioivat tutkimukset, jotta saataisiin järjestelmällistä tietoa toimien tehokkuudesta ja siitä, miksi ne ovat tehokkaita ja missä yhteiskunnallisissa ryhmissä ja olosuhteissa. Komitea suhtautuu myönteisesti komission aloitteisiin, joiden tarkoituksena on tukea sosiaalista innovaatiota ja pyrkimyksiä jakaa tietoa innovoinnista saaduista kokemuksista.

| 45. | kiinnittää huomiota siihen, että EU:n aluepolitiikassa on edistetty kestävää kaupunkikehitystä vuodesta 1989 lähtien. Aluepolitiikassa investoidaan rakennerahastojen avulla hankkeisiin, joilla edistetään hyvää paikallishallintoa, varmistetaan kestävä kaupunkikehitys, edistetään sosiaalista osallisuutta ja tasa-arvoa, elvytetään kaupunkialueita ja vauhditetaan talouskasvua ja työllisyyttä. Koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähellä kansalaisia ja koska niillä on kokemusta paikallistason tarpeista ja odotuksista, on korostettava, että nykyisen rahoitusrakenteen olisi mukauduttava paremmin paikallisiin tarpeisiin ja annettava kunnille ja kaupunkialueille mahdollisuus ottaa enemmän vastuuta ja johtava rooli yhdennettyjen lähestymistapojen koordinoinnissa kaupunki- tai suurkaupunkialueiden tasolla. Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston koordinointia olisi parannettava alueellisen yhteenkuuluvuuden ja yhdennetyn alueellisen lähestymistavan tukemiseksi. |
| --- | --- |

45.

kiinnittää huomiota siihen, että EU:n aluepolitiikassa on edistetty kestävää kaupunkikehitystä vuodesta 1989 lähtien. Aluepolitiikassa investoidaan rakennerahastojen avulla hankkeisiin, joilla edistetään hyvää paikallishallintoa, varmistetaan kestävä kaupunkikehitys, edistetään sosiaalista osallisuutta ja tasa-arvoa, elvytetään kaupunkialueita ja vauhditetaan talouskasvua ja työllisyyttä. Koska paikallis- ja alueviranomaiset ovat lähellä kansalaisia ja koska niillä on kokemusta paikallistason tarpeista ja odotuksista, on korostettava, että nykyisen rahoitusrakenteen olisi mukauduttava paremmin paikallisiin tarpeisiin ja annettava kunnille ja kaupunkialueille mahdollisuus ottaa enemmän vastuuta ja johtava rooli yhdennettyjen lähestymistapojen koordinoinnissa kaupunki- tai suurkaupunkialueiden tasolla. Euroopan sosiaalirahaston ja Euroopan aluekehitysrahaston koordinointia olisi parannettava alueellisen yhteenkuuluvuuden ja yhdennetyn alueellisen lähestymistavan tukemiseksi.

| 46. | suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan vähintään 20 prosenttia ESR:n rahoituksesta kussakin jäsenvaltiossa varattaisiin sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja köyhyyden torjuntaan. Tässä yhteydessä AK kehottaa toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotta voitaisiin varmistaa rahoituksen asianmukainen hallinnointi ja tuen kohdistaminen sitä eniten tarvitseville. Tämä voi tarkoittaa varojen korvamerkitsemistä kussakin jäsenvaltiossa ennemminkin aluetasolla kuin keskushallinnon tasolla sellaisten tekijöiden (mm. asukaskohtainen bkt, työllisyys, koulutustaso, maahanmuutto) perusteella, joiden avulla voidaan määrittää, ketkä tarvitsevat tukitoimenpiteitä eniten. |
| --- | --- |

46.

suhtautuu myönteisesti ehdotukseen, jonka mukaan vähintään 20 prosenttia ESR:n rahoituksesta kussakin jäsenvaltiossa varattaisiin sosiaalisen osallisuuden edistämiseen ja köyhyyden torjuntaan. Tässä yhteydessä AK kehottaa toteuttamaan lisätoimenpiteitä, jotta voitaisiin varmistaa rahoituksen asianmukainen hallinnointi ja tuen kohdistaminen sitä eniten tarvitseville. Tämä voi tarkoittaa varojen korvamerkitsemistä kussakin jäsenvaltiossa ennemminkin aluetasolla kuin keskushallinnon tasolla sellaisten tekijöiden (mm. asukaskohtainen bkt, työllisyys, koulutustaso, maahanmuutto) perusteella, joiden avulla voidaan määrittää, ketkä tarvitsevat tukitoimenpiteitä eniten.

| 47. | kehottaa toteuttamaan välittömästi nuorisotyöllisyysaloitteen (YEI) sekä sisällyttämään nuorisotakuujärjestelmiin nuoret 30 ikävuoteen asti. Komitea kannattaa komission suositusta nuorisotakuujärjestelmästä, jonka tarkoituksena on puuttua varhaisessa vaiheessa sellaisten henkilöiden tilanteeseen, jotka ovat vaarassa jäädä koulutuksen ja työmarkkinoiden ulkopuolelle. Alueiden komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia sen toteuttamisessa. Komitea pitää erittäin huolestuttavana nuorisotyöllisyysaloitteelle koko seuraavan ohjelmakauden ajaksi varatun rahoituksen (6 miljardia euroa) riittämättömyyttä ja kehottaa etupainottamaan viipymättä nuorisotyöllisyysaloitteeseen varatun budjettikohdan määrärahojen osoittamista käyttöön heti monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisten vuosien aikana. NUTS II -kriteereissä pitäisi 25 prosentin nuorisotyöttömyyden kriteerin lisäksi ottaa huomioon merkittävä aluetason poikkeama valtakunnallisesta keskimääräisestä nuorisotyöttömyysasteesta. |
| --- | --- |

47.

kehottaa toteuttamaan välittömästi nuorisotyöllisyysaloitteen (YEI) sekä sisällyttämään nuorisotakuujärjestelmiin nuoret 30 ikävuoteen asti. Komitea kannattaa komission suositusta nuorisotakuujärjestelmästä, jonka tarkoituksena on puuttua varhaisessa vaiheessa sellaisten henkilöiden tilanteeseen, jotka ovat vaarassa jäädä koulutuksen ja työmarkkinoiden ulkopuolelle. Alueiden komitea korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia sen toteuttamisessa. Komitea pitää erittäin huolestuttavana nuorisotyöllisyysaloitteelle koko seuraavan ohjelmakauden ajaksi varatun rahoituksen (6 miljardia euroa) riittämättömyyttä ja kehottaa etupainottamaan viipymättä nuorisotyöllisyysaloitteeseen varatun budjettikohdan määrärahojen osoittamista käyttöön heti monivuotisen rahoituskehyksen ensimmäisten vuosien aikana. NUTS II -kriteereissä pitäisi 25 prosentin nuorisotyöttömyyden kriteerin lisäksi ottaa huomioon merkittävä aluetason poikkeama valtakunnallisesta keskimääräisestä nuorisotyöttömyysasteesta.

| 48. | toteaa, että ESR:n toiminnassa olisi siksi otettava nykyistä paremmin huomioon kansalaisten todelliset tarpeet antamalla paikallis- ja alueviranomaisille lisää joustovaraa tavoitteiden määrittelyyn paikallistasolla. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi oltava mukana ESR:n painopisteiden muotoilussa ja ESR:n varojen hallinnoinnissa. Lainsäädännössä ESR:ää koskevassa asetuksessa olisi annettava paikallis- ja alueviranomaisille nykyistä merkittävämpi rooli ESR:n strategisessa hallinnoinnissa. AK kehottaa myös asettamaan ESR:n hallintoviranomaisille velvoitteen, jonka mukaan näiden on osoitettava, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat osallistuneet toimintaohjelmien painopisteiden suunnitteluun ja sitä myötä ESR:n strategiseen hallinnointiin. |
| --- | --- |

48.

toteaa, että ESR:n toiminnassa olisi siksi otettava nykyistä paremmin huomioon kansalaisten todelliset tarpeet antamalla paikallis- ja alueviranomaisille lisää joustovaraa tavoitteiden määrittelyyn paikallistasolla. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi oltava mukana ESR:n painopisteiden muotoilussa ja ESR:n varojen hallinnoinnissa. Lainsäädännössä ESR:ää koskevassa asetuksessa olisi annettava paikallis- ja alueviranomaisille nykyistä merkittävämpi rooli ESR:n strategisessa hallinnoinnissa. AK kehottaa myös asettamaan ESR:n hallintoviranomaisille velvoitteen, jonka mukaan näiden on osoitettava, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat osallistuneet toimintaohjelmien painopisteiden suunnitteluun ja sitä myötä ESR:n strategiseen hallinnointiin.

| 49. | Viitaten aiempiin lausuntoihinsa Euroopan kaupunkien toimintaohjelmasta ja vuonna 2012 järjestettyyn Kööpenhaminan huippukokoukseen AK katsoo, että voidaan soveltaa useita toimintatapoja, jotka vahvistaisivat kuntien osallistumista käytännössä: toimintaohjelmat, joissa keskitytään selkeästi kaupunkialueiden kehittämiseen, kuntien rooli välittävinä eliminä ja niiden osallistuminen ESR:n lautakuntiin, hallintoneuvostoihin ja neuvoa-antaviin ryhmiin, sekä ESR:n hallintoviranomaisten ja kuntien yhteistyö ohjelmien suunnittelussa ja toteuttamisessa. Voisi olla tarkoituksenmukaista, että eräillä suurilla kaupungeilla olisi omat toimintaohjelmansa. |
| --- | --- |

49.

Viitaten aiempiin lausuntoihinsa Euroopan kaupunkien toimintaohjelmasta ja vuonna 2012 järjestettyyn Kööpenhaminan huippukokoukseen AK katsoo, että voidaan soveltaa useita toimintatapoja, jotka vahvistaisivat kuntien osallistumista käytännössä: toimintaohjelmat, joissa keskitytään selkeästi kaupunkialueiden kehittämiseen, kuntien rooli välittävinä eliminä ja niiden osallistuminen ESR:n lautakuntiin, hallintoneuvostoihin ja neuvoa-antaviin ryhmiin, sekä ESR:n hallintoviranomaisten ja kuntien yhteistyö ohjelmien suunnittelussa ja toteuttamisessa. Voisi olla tarkoituksenmukaista, että eräillä suurilla kaupungeilla olisi omat toimintaohjelmansa.

| 50. | kehottaa edistämään innovatiivisia palvelumalleja ESR:n avulla ja helpottamaan ja rahoittamaan ruohonjuuritason palveluita uudella lainsäädännöllä työmarkkinapoliittisten toimenpiteiden tukemiseksi. |
| --- | --- |

50.

kehottaa edistämään innovatiivisia palvelumalleja ESR:n avulla ja helpottamaan ja rahoittamaan ruohonjuuritason palveluita uudella lainsäädännöllä työmarkkinapoliittisten toimenpiteiden tukemiseksi.

| 51. | toteaa, että EU:n yhteisen maatalouspolitiikan budjetti on viisi kertaa suurempi kuin ESR:n talousarvio. Tämä liittyy siihen tosiasiaan, että YMP on pelkästään EU:n yhteinen politiikka, kun taas sosiaalipolitiikan rahoitus riippuu hyvin suuressa määrin jäsenvaltioiden ja alempien hallintotasojen budjeteista. Tämä epätasapaino voidaan kuitenkin tulkita kansalaisten keskuudessa myös siten, että EU:n sosiaalipolitiikkaa ei pidetä riittävän tärkeänä. Näin ollen AK kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota EU:n sosiaalipolitiikkaan ja lisäämään ESR:n resursseja. |
| --- | --- |

51.

toteaa, että EU:n yhteisen maatalouspolitiikan budjetti on viisi kertaa suurempi kuin ESR:n talousarvio. Tämä liittyy siihen tosiasiaan, että YMP on pelkästään EU:n yhteinen politiikka, kun taas sosiaalipolitiikan rahoitus riippuu hyvin suuressa määrin jäsenvaltioiden ja alempien hallintotasojen budjeteista. Tämä epätasapaino voidaan kuitenkin tulkita kansalaisten keskuudessa myös siten, että EU:n sosiaalipolitiikkaa ei pidetä riittävän tärkeänä. Näin ollen AK kehottaa kiinnittämään enemmän huomiota EU:n sosiaalipolitiikkaan ja lisäämään ESR:n resursseja.

| 52. | suhtautuu myönteisesti yhdennettyihin alueellisiin investointeihin perustuvaan, uudelle ESR:n rahoituskaudelle suunniteltuun Euroopan komission lähestymistapaan sosiaalisen, taloudellisen ja fyysisen kehityksen vahvistamiseksi. Koska kunnat ovat erittäin tärkeitä sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, unionin tukea on annettava huomattavasti tähän mennessä ehdotettua 5 prosentin vähimmäistavoitetta enemmän. |
| --- | --- |

52.

suhtautuu myönteisesti yhdennettyihin alueellisiin investointeihin perustuvaan, uudelle ESR:n rahoituskaudelle suunniteltuun Euroopan komission lähestymistapaan sosiaalisen, taloudellisen ja fyysisen kehityksen vahvistamiseksi. Koska kunnat ovat erittäin tärkeitä sosiaalisen, taloudellisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden kannalta, unionin tukea on annettava huomattavasti tähän mennessä ehdotettua 5 prosentin vähimmäistavoitetta enemmän.

| 53. | panee merkille, että julkisia hankintoja ja valtiontukia koskevat tiukat EU:n säännöt on yhteensovitettava paremmin sosiaalipolitiikan kanssa, jotta sitä voidaan kehittää ja toteuttaa nykyistä tehokkaammin. Tämän yhteensovittamisen hahmottelemiseksi AK kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen laadun ja saatavuuden parantamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan perusteella. |
| --- | --- |

53.

panee merkille, että julkisia hankintoja ja valtiontukia koskevat tiukat EU:n säännöt on yhteensovitettava paremmin sosiaalipolitiikan kanssa, jotta sitä voidaan kehittää ja toteuttaa nykyistä tehokkaammin. Tämän yhteensovittamisen hahmottelemiseksi AK kehottaa Euroopan komissiota esittämään ehdotuksen yleishyödyllisten sosiaalipalvelujen laadun ja saatavuuden parantamisesta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 14 artiklan perusteella.

| 54. | suosittaa, että asiakirjaa sovelletaan tiiviissä yhteydessä muiden tiedonantoon liittyvien valmisteluasiakirjojen kanssa, jotta varmistetaan johdonmukainen ja tehokas täytäntöönpano. AK kannustaa komissiota omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan aiheeseen nähden ja olemaan suoraan yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

54.

suosittaa, että asiakirjaa sovelletaan tiiviissä yhteydessä muiden tiedonantoon liittyvien valmisteluasiakirjojen kanssa, jotta varmistetaan johdonmukainen ja tehokas täytäntöönpano. AK kannustaa komissiota omaksumaan kokonaisvaltaisen lähestymistavan aiheeseen nähden ja olemaan suoraan yhteydessä paikallis- ja alueviranomaisiin.

| 55. | kehottaa komissiota laatimaan sosiaalisten investointien paketille konkreettisen täytäntöönpanosuunnitelman. Sen tulisi sisältää valvontaan, koordinointiin, kansainväliseen tiedonvaihtoon sekä vastavuoroiseen oppimiseen liittyviä mekanismeja työttömyyden, koulutuksen, asunnottomuuden, lasten köyhyyden sekä vammaisten ja huollettavina olevien hoidon kaltaisilla keskeisillä aihealueilla. Paikallis- ja alueviranomaisten mielipidettä tulisi kuulla EU-ohjausjakson yhteydessä vuotuisia kasvuselvityksiä laadittaessa ja niillä tulisi olla nykyistä suurempi rooli edistymisen seurannassa. Jäsenvaltioita olisi kannustettava kehittämään paikallis- ja alueviranomaisten konsultointia, niille tiedottamista ja niiden ottamista mukaan päätöksentekoon, koska suuri osa sosiaalisista investoinneista on niiden kannalta keskeisen tärkeitä. |
| --- | --- |

55.

kehottaa komissiota laatimaan sosiaalisten investointien paketille konkreettisen täytäntöönpanosuunnitelman. Sen tulisi sisältää valvontaan, koordinointiin, kansainväliseen tiedonvaihtoon sekä vastavuoroiseen oppimiseen liittyviä mekanismeja työttömyyden, koulutuksen, asunnottomuuden, lasten köyhyyden sekä vammaisten ja huollettavina olevien hoidon kaltaisilla keskeisillä aihealueilla. Paikallis- ja alueviranomaisten mielipidettä tulisi kuulla EU-ohjausjakson yhteydessä vuotuisia kasvuselvityksiä laadittaessa ja niillä tulisi olla nykyistä suurempi rooli edistymisen seurannassa. Jäsenvaltioita olisi kannustettava kehittämään paikallis- ja alueviranomaisten konsultointia, niille tiedottamista ja niiden ottamista mukaan päätöksentekoon, koska suuri osa sosiaalisista investoinneista on niiden kannalta keskeisen tärkeitä.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  20. marraskuuta 2012 annettu päätöslauselma ”Sosiaalisia investointeja koskeva sopimus – vastaus kriisiin”.

1

(2)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, 13.–14. joulukuuta 2012, I – Talouspolitiikka, kohta 2.

2

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/68 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/68

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma”

2013/C 356/12

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa toimintasuunnitelman tärkeyden vuoksi viranomaisten toiminnan koordinoinnin merkitystä ylikansallisella, kansallisella ja ennen kaikkea alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta toimintasuunnitelman tavoitteet voidaan saavuttaa menestyksekkäästi. |
| --- | --- |

—

korostaa toimintasuunnitelman tärkeyden vuoksi viranomaisten toiminnan koordinoinnin merkitystä ylikansallisella, kansallisella ja ennen kaikkea alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta toimintasuunnitelman tavoitteet voidaan saavuttaa menestyksekkäästi.

| — | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja sidosryhmien osallistuminen toimintasuunnitelman toteuttamiseen on ratkaisevan tärkeää, koska ne ovat pk-yrityksiä ja yritysten tukipalveluiden tarjoajia lähinnä oleva hallintotaso ja koska useimmat pk-yritykset ovat osa alueellisia ja paikallisia markkinoita ja toimivat siellä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja sidosryhmien osallistuminen toimintasuunnitelman toteuttamiseen on ratkaisevan tärkeää, koska ne ovat pk-yrityksiä ja yritysten tukipalveluiden tarjoajia lähinnä oleva hallintotaso ja koska useimmat pk-yritykset ovat osa alueellisia ja paikallisia markkinoita ja toimivat siellä.

| — | tähdentää, että Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksia, joita alueiden komitea on jakanut vuodesta 2010 lähtien, voidaan käyttää eurooppalaisena vertailukohtana laadittaessa ja toteutettaessa yrittäjyyttä edistäviä politiikkoja sekä räätälöitäessä tuki- ja ennakointistrategioita pk-yrityksille. |
| --- | --- |

—

tähdentää, että Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksia, joita alueiden komitea on jakanut vuodesta 2010 lähtien, voidaan käyttää eurooppalaisena vertailukohtana laadittaessa ja toteutettaessa yrittäjyyttä edistäviä politiikkoja sekä räätälöitäessä tuki- ja ennakointistrategioita pk-yrityksille.

| — | korostaa, että itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritystoiminnan kehittämiselle tulisi antaa merkittävämpi rooli ja niitä tulisi pitää realistisena ja tervetulleena vaihtoehtona. Komitea pitää tärkeänä edistää edelleen sosiaalista yrittäjyyttä arvokkaana vaihtoehtona perinteisille tavoille harjoittaa liiketoimintaa sekä voittoa tavoittelevalla että voittoa tavoittelemattomalla tavalla. |
| --- | --- |

—

korostaa, että itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritystoiminnan kehittämiselle tulisi antaa merkittävämpi rooli ja niitä tulisi pitää realistisena ja tervetulleena vaihtoehtona. Komitea pitää tärkeänä edistää edelleen sosiaalista yrittäjyyttä arvokkaana vaihtoehtona perinteisille tavoille harjoittaa liiketoimintaa sekä voittoa tavoittelevalla että voittoa tavoittelemattomalla tavalla.

| — | korostaa, että Euroopan tulisi esitellä yrittäjyys nuorille elinkelpoisena ja lupaavana tulevana uramahdollisuutena, jotta voidaan elvyttää yrittäjähenkeä. Komitea painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tehtävä edistää koulutusta ja ottaa siinä huomioon yrittäjyysulottuvuus. |
| --- | --- |

—

korostaa, että Euroopan tulisi esitellä yrittäjyys nuorille elinkelpoisena ja lupaavana tulevana uramahdollisuutena, jotta voidaan elvyttää yrittäjähenkeä. Komitea painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tehtävä edistää koulutusta ja ottaa siinä huomioon yrittäjyysulottuvuus.

| Esittelijä | Paweł ADAMOWICZ (PL, PPE), Gdańskin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma – Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen
  COM(2012) 795 final |

Esittelijä

Paweł ADAMOWICZ (PL, PPE), Gdańskin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelma – Uutta kipinää Euroopan yrittäjyyteen

COM(2012) 795 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | on tyytyväinen komission Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmaan, jonka tarkoitus on edistää yrittäjyyskulttuuria Euroopassa, parantaa rahoituksen saantia, tarjota korkealaatuisia yritysten tukipalveluja sekä kehittää roolimalleja ja tavoittaa erityisryhmiä. |
| --- | --- |

1.

on tyytyväinen komission Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelmaan, jonka tarkoitus on edistää yrittäjyyskulttuuria Euroopassa, parantaa rahoituksen saantia, tarjota korkealaatuisia yritysten tukipalveluja sekä kehittää roolimalleja ja tavoittaa erityisryhmiä.

| 2. | toistaa antavansa varauksettoman tukensa yrittäjyyden edistämiseen tähtääville toimille ja pk-yritysten kehitystä haittaavien esteiden poistamiselle ja tunnustaa näin pk-yritysten keskeisen roolin Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamisessa. |
| --- | --- |

2.

toistaa antavansa varauksettoman tukensa yrittäjyyden edistämiseen tähtääville toimille ja pk-yritysten kehitystä haittaavien esteiden poistamiselle ja tunnustaa näin pk-yritysten keskeisen roolin Euroopan unionin kilpailukyvyn parantamisessa.

| 3. | korostaa, että kaikkien viranomaisten kaikilla tasoilla on pyrittävä tehostamaan menettelyitään, jotka liittyvät toimilupien myöntämiseen, valvontaan ja muuhun viranomaistoimintaan. Viranomaisten on pyrittävä yksinkertaistamaan tietojen ilmoittamista sekä standardisoimaan käsitteitä ja toimintajärjestelmiä siten, että olemassa olevia tietoja voidaan hakea automaattisesti muista toimintajärjestelmistä ja tietokannoista. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että kaikkien viranomaisten kaikilla tasoilla on pyrittävä tehostamaan menettelyitään, jotka liittyvät toimilupien myöntämiseen, valvontaan ja muuhun viranomaistoimintaan. Viranomaisten on pyrittävä yksinkertaistamaan tietojen ilmoittamista sekä standardisoimaan käsitteitä ja toimintajärjestelmiä siten, että olemassa olevia tietoja voidaan hakea automaattisesti muista toimintajärjestelmistä ja tietokannoista.

| 4. | korostaa jo tehtyjen päätösten nopean toimeenpanon tärkeyttä. Teoreettisen keskustelun jatkaminen ei edistä yritysten toimintaympäristön kehitystä. |
| --- | --- |

4.

korostaa jo tehtyjen päätösten nopean toimeenpanon tärkeyttä. Teoreettisen keskustelun jatkaminen ei edistä yritysten toimintaympäristön kehitystä.

| 5. | korostaa, että viimeaikainen talouden taantuma on ollut hyvin vaikea eurooppalaisille pk-yrityksille erityisesti syrjäisillä alueilla, missä yritysten konkurssiaste on noussut merkittävästi. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että viimeaikainen talouden taantuma on ollut hyvin vaikea eurooppalaisille pk-yrityksille erityisesti syrjäisillä alueilla, missä yritysten konkurssiaste on noussut merkittävästi.

| 6. | tunnustaa asianmukaisen yritysympäristön ratkaisevan merkityksen Euroopan talouden elpymisen ja kasvun sekä sosiaalisen koheesion parantamisen kannalta sekä pitää erittäin tarpeellisena varmistaa sisämarkkinoiden täydellinen toimivuus. |
| --- | --- |

6.

tunnustaa asianmukaisen yritysympäristön ratkaisevan merkityksen Euroopan talouden elpymisen ja kasvun sekä sosiaalisen koheesion parantamisen kannalta sekä pitää erittäin tarpeellisena varmistaa sisämarkkinoiden täydellinen toimivuus.

| 7. | korostaa, että alueellinen ja paikallinen yrittäjyysilmapiiri on kriittinen menestystekijä: on kehitettävä innovointivalmiuksia ja vahvistettava avointa innovointia suosivaa ajattelutapaa, jonka kulmakiviä ovat eri tahoilla tuotetun tiedon tehokas hyväksikäyttö sekä innostava vuoropuhelu, yhdessätekeminen ja yhteinen uuden luominen. |
| --- | --- |

7.

korostaa, että alueellinen ja paikallinen yrittäjyysilmapiiri on kriittinen menestystekijä: on kehitettävä innovointivalmiuksia ja vahvistettava avointa innovointia suosivaa ajattelutapaa, jonka kulmakiviä ovat eri tahoilla tuotetun tiedon tehokas hyväksikäyttö sekä innostava vuoropuhelu, yhdessätekeminen ja yhteinen uuden luominen.

| 8. | pitää toimintasuunnitelmaa tarpeellisena askeleena kannustettaessa luomaan pk-yrityksiä tukeva ympäristö yhtenäismarkkinoilla ja edistettäessä näin talouden elpymistä koko EU:ssa. |
| --- | --- |

8.

pitää toimintasuunnitelmaa tarpeellisena askeleena kannustettaessa luomaan pk-yrityksiä tukeva ympäristö yhtenäismarkkinoilla ja edistettäessä näin talouden elpymistä koko EU:ssa.

| 9. | kannattaa toimintasuunnitelman painopisteiden valintaa kolmen toiminta-alan muodossa (nimittäin yrittäjäkoulutuksen kehittäminen, oikeanlaisen liiketoimintaympäristön luominen, roolimallit ja erityisten kohderyhmien tavoittaminen) ja on tyytyväinen toimintasuunnitelman odotettuihin tuloksiin. |
| --- | --- |

9.

kannattaa toimintasuunnitelman painopisteiden valintaa kolmen toiminta-alan muodossa (nimittäin yrittäjäkoulutuksen kehittäminen, oikeanlaisen liiketoimintaympäristön luominen, roolimallit ja erityisten kohderyhmien tavoittaminen) ja on tyytyväinen toimintasuunnitelman odotettuihin tuloksiin.

| 10. | korostaa, että itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritystoiminnan kehittämiselle tulisi antaa merkittävämpi rooli ja niitä tulisi pitää realistisena ja tervetulleena vaihtoehtona. Ne ovat Euroopan talouden kilpailukyvyn parantamisen välttämättömiä edellytyksiä, minkä vuoksi tässä yhteydessä tarvitaan monitasoista ja yhdennettyä tukea. Tämä edellyttää, että kaikki hallintotasot ryhtyvät toimiin, joilla vähennetään merkittävästi itsenäisten ammatinharjoittajien kohtaamia byrokraattisia esteitä, parannetaan heidän sosiaalista suojeluaan ja eläkeoikeuksiaan sekä kevennetään verotusta. |
| --- | --- |

10.

korostaa, että itsenäiseksi ammatinharjoittajaksi ryhtymiselle ja yritystoiminnan kehittämiselle tulisi antaa merkittävämpi rooli ja niitä tulisi pitää realistisena ja tervetulleena vaihtoehtona. Ne ovat Euroopan talouden kilpailukyvyn parantamisen välttämättömiä edellytyksiä, minkä vuoksi tässä yhteydessä tarvitaan monitasoista ja yhdennettyä tukea. Tämä edellyttää, että kaikki hallintotasot ryhtyvät toimiin, joilla vähennetään merkittävästi itsenäisten ammatinharjoittajien kohtaamia byrokraattisia esteitä, parannetaan heidän sosiaalista suojeluaan ja eläkeoikeuksiaan sekä kevennetään verotusta.

| 11. | panee merkille naisten alisuoriutumisen yritysmaailmassa, missä vain 30 prosenttia yrittäjistä on naisia. Komitea katsoo, että sukupuolikohtaisella koulutuksella ja tuella on suuri merkitys naisyrittäjien määrän lisäämisen kannalta, ja se toivoo erikoistuneiden yrityshautomoiden perustamista naisia varten. |
| --- | --- |

11.

panee merkille naisten alisuoriutumisen yritysmaailmassa, missä vain 30 prosenttia yrittäjistä on naisia. Komitea katsoo, että sukupuolikohtaisella koulutuksella ja tuella on suuri merkitys naisyrittäjien määrän lisäämisen kannalta, ja se toivoo erikoistuneiden yrityshautomoiden perustamista naisia varten.

| 12. | toistaa komissiolle kehotuksensa, jonka se esittää tuoreissa lausunnoissaan teollisuuspolitiikasta (1) ja alueellisista valtiontuista (2), tarkastella yritysluokkien määrittelyyn liittyvien ”kynnysvaikutusten” ongelmaa ja tarkistaa pk-yrityksen määritelmää. Konkreettisella tasolla komission tulisi kehittää analysointivalmiuksiaan ja yrityksille suunnattuja tukivälineitä siten, että selvitetään mahdollisuutta perustaa pk-yrityksen ja suuryrityksen väliin sijoittuva uusi mediaaniyrityksen (henkilökunnan lukumäärä 250-750 työntekijää ja liikevaihto alle 200 miljoonaa euroa) luokka, jollaisen se on jo hyväksynyt elintarviketeollisuuden alalla. Alueiden komitea kehottaa samoin pohtimaan kysymystä 250-5 000 työntekijän keskisuurten yritysten – jotka ovat syntyneet kasvavista pk-yrityksistä ja muodostavat Euroopan tulevan hyvinvoinnin perustan – huomioon ottamisesta. Nämä uudet yritysluokat voisivat hyötyä mukautetusta tukitasosta, joka olisi suuryritysten tukitasoa suurempi ja pk-yritysten tukitasoa pienempi. |
| --- | --- |

12.

toistaa komissiolle kehotuksensa, jonka se esittää tuoreissa lausunnoissaan teollisuuspolitiikasta (1) ja alueellisista valtiontuista (2), tarkastella yritysluokkien määrittelyyn liittyvien ”kynnysvaikutusten” ongelmaa ja tarkistaa pk-yrityksen määritelmää. Konkreettisella tasolla komission tulisi kehittää analysointivalmiuksiaan ja yrityksille suunnattuja tukivälineitä siten, että selvitetään mahdollisuutta perustaa pk-yrityksen ja suuryrityksen väliin sijoittuva uusi mediaaniyrityksen (henkilökunnan lukumäärä 250-750 työntekijää ja liikevaihto alle 200 miljoonaa euroa) luokka, jollaisen se on jo hyväksynyt elintarviketeollisuuden alalla. Alueiden komitea kehottaa samoin pohtimaan kysymystä 250-5 000 työntekijän keskisuurten yritysten – jotka ovat syntyneet kasvavista pk-yrityksistä ja muodostavat Euroopan tulevan hyvinvoinnin perustan – huomioon ottamisesta. Nämä uudet yritysluokat voisivat hyötyä mukautetusta tukitasosta, joka olisi suuryritysten tukitasoa suurempi ja pk-yritysten tukitasoa pienempi.

| 13. | tähdentää, että käsityöalalla, joka on osa pk-sektoria, on ollut ja on edelleen tärkeä rooli Euroopan talouden kasvun kannalta elinkeinoelämän kehityksen perustana, ja sen erityistarpeet tulisi ottaa huomioon nykyistä laajemmin; tämä pätee erityisesti ammattikoulutuskeskusten kehittämiseen ja vahvistamiseen. |
| --- | --- |

13.

tähdentää, että käsityöalalla, joka on osa pk-sektoria, on ollut ja on edelleen tärkeä rooli Euroopan talouden kasvun kannalta elinkeinoelämän kehityksen perustana, ja sen erityistarpeet tulisi ottaa huomioon nykyistä laajemmin; tämä pätee erityisesti ammattikoulutuskeskusten kehittämiseen ja vahvistamiseen.

| 14. | haluaa lisäksi korostaa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden alalla kehittyvien yritysten erityistä roolia. Kyseiset yritykset edistävät taloudellista toimintaa ja sosiaalisia siteitä epäsuotuisilla alueilla ja hoitavat yleishyödyllisiä tehtäviä, joiden johdosta niille on perusteltua varata erityiskohtelu etenkin valtiontuen osuuksien suhteen. |
| --- | --- |

14.

haluaa lisäksi korostaa yhteisötalouden ja solidaarisen talouden alalla kehittyvien yritysten erityistä roolia. Kyseiset yritykset edistävät taloudellista toimintaa ja sosiaalisia siteitä epäsuotuisilla alueilla ja hoitavat yleishyödyllisiä tehtäviä, joiden johdosta niille on perusteltua varata erityiskohtelu etenkin valtiontuen osuuksien suhteen.

| 15. | painottaa, että teollisuustuotannon vähentäminen edelleen voi vaikuttaa Euroopan työllisyyteen ja hyvinvointiin, minkä vuoksi EU:n tulee pyrkiä rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan sen kansainvälistä kilpailukykyä erityisesti teollisuuskapasiteetin osalta. |
| --- | --- |

15.

painottaa, että teollisuustuotannon vähentäminen edelleen voi vaikuttaa Euroopan työllisyyteen ja hyvinvointiin, minkä vuoksi EU:n tulee pyrkiä rakenneuudistuksiin, joilla parannetaan sen kansainvälistä kilpailukykyä erityisesti teollisuuskapasiteetin osalta.

| 16. | on yhtä mieltä siitä, että yrittäjien rooli yhteiskunnassa ansaitsee nykyistä enemmän tunnustusta ja että sitä tulisi vahvistaa merkittävästi. |
| --- | --- |

16.

on yhtä mieltä siitä, että yrittäjien rooli yhteiskunnassa ansaitsee nykyistä enemmän tunnustusta ja että sitä tulisi vahvistaa merkittävästi.

| 17. | on tyytyväinen toimintasuunnitelman avoimeen ja osallistavaan lähestymistapaan, jonka kohderyhmänä on laaja sidosryhmien joukko ja jolla pyritään sitouttamaan hyvin erilaisia jo toimivia pk-yrityksiä, aloittavia yrittäjiä ja mahdollisia uusia yrittäjiä. |
| --- | --- |

17.

on tyytyväinen toimintasuunnitelman avoimeen ja osallistavaan lähestymistapaan, jonka kohderyhmänä on laaja sidosryhmien joukko ja jolla pyritään sitouttamaan hyvin erilaisia jo toimivia pk-yrityksiä, aloittavia yrittäjiä ja mahdollisia uusia yrittäjiä.

| 18. | on sitoutunut edistämään yrittäjähenkisempää Euroopassa ja Yrittäjyys 2020 –toimintasuunnitelman ja eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen täysimittaista täytäntöönpanoa paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

18.

on sitoutunut edistämään yrittäjähenkisempää Euroopassa ja Yrittäjyys 2020 –toimintasuunnitelman ja eurooppalaisia pk-yrityksiä tukevan aloitteen täysimittaista täytäntöönpanoa paikallis- ja aluetasolla.

| 19. | on pettynyt siihen, että toimintasuunnitelmassa ei anneta paikallis- ja alueviranomaisten roolille sen ansaitsemaa tunnustusta, vaikka paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä asema toimintasuunnitelman kaikkien kolmen toiminta-alan tavoitteiden toteuttamisessa. |
| --- | --- |

19.

on pettynyt siihen, että toimintasuunnitelmassa ei anneta paikallis- ja alueviranomaisten roolille sen ansaitsemaa tunnustusta, vaikka paikallis- ja alueviranomaisilla on ratkaisevan tärkeä asema toimintasuunnitelman kaikkien kolmen toiminta-alan tavoitteiden toteuttamisessa.

| 20. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelman keskeisillä aloilla eli koulutuksen, avoimista hallintokäytänteistä huolehtimisen, pk-yrityksiä tukevan ympäristön luomisen sekä yrittäjähengen edistämisen aloilla. |
| --- | --- |

20.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia Yrittäjyys 2020 -toimintasuunnitelman keskeisillä aloilla eli koulutuksen, avoimista hallintokäytänteistä huolehtimisen, pk-yrityksiä tukevan ympäristön luomisen sekä yrittäjähengen edistämisen aloilla.

| 21. | tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo toteuttaneet toimintasuunnitelman aloilla monia tärkeitä toimia ja aloitteita kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

21.

tähdentää, että paikallis- ja alueviranomaiset ovat jo toteuttaneet toimintasuunnitelman aloilla monia tärkeitä toimia ja aloitteita kaikissa jäsenvaltioissa.

| 22. | on pettynyt siihen, että paikallis- ja alueviranomaisten roolia toimintasuunnitelman toteuttamisessa ei ole otettu riittävästi huomioon, samalla kun alueellinen ulottuvuus on mainittu vain osana yrityksiä tukevaa horisontaalista verkostoa. |
| --- | --- |

22.

on pettynyt siihen, että paikallis- ja alueviranomaisten roolia toimintasuunnitelman toteuttamisessa ei ole otettu riittävästi huomioon, samalla kun alueellinen ulottuvuus on mainittu vain osana yrityksiä tukevaa horisontaalista verkostoa.

| 23. | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja sidosryhmien osallistuminen toimintasuunnitelman toteuttamiseen on ratkaisevan tärkeää, koska ne ovat pk-yrityksiä ja yritysten tukipalveluiden tarjoajia lähinnä oleva hallintotaso ja koska useimmat pk-yritykset ovat osa alueellisia ja paikallisia markkinoita ja toimivat niillä. |
| --- | --- |

23.

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten ja sidosryhmien osallistuminen toimintasuunnitelman toteuttamiseen on ratkaisevan tärkeää, koska ne ovat pk-yrityksiä ja yritysten tukipalveluiden tarjoajia lähinnä oleva hallintotaso ja koska useimmat pk-yritykset ovat osa alueellisia ja paikallisia markkinoita ja toimivat niillä.

| 24. | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia sellaisen organisatorisen ja poliittisen dynamiikan luomisessa, joka vapauttaa yhteistyön synergiaa alueellisten toimijoiden keskuudessa. Niitä ovat esimerkiksi kauppakamarit ja käsityöläiskillat, ammattialajärjestöt, teknologiakeskukset ja -puistot, yrityshautomot, yliopistot, klusterialoitteet ja muut toimijatahot, jotka ovat sopivia kumppaneita pk-yritysten, aloittavien yrittäjien, nopeasti kasvavien uusien yritysten ja muiden avustamiseen niiden hankkeissa. |
| --- | --- |

24.

painottaa paikallis- ja alueviranomaisten keskeistä roolia sellaisen organisatorisen ja poliittisen dynamiikan luomisessa, joka vapauttaa yhteistyön synergiaa alueellisten toimijoiden keskuudessa. Niitä ovat esimerkiksi kauppakamarit ja käsityöläiskillat, ammattialajärjestöt, teknologiakeskukset ja -puistot, yrityshautomot, yliopistot, klusterialoitteet ja muut toimijatahot, jotka ovat sopivia kumppaneita pk-yritysten, aloittavien yrittäjien, nopeasti kasvavien uusien yritysten ja muiden avustamiseen niiden hankkeissa.

| 25. | tähdentää, että paikalliset ja alueelliset toimijat ovat vastuussa alueellisten yritysstrategioiden muotoilusta, ja seuraavien rahoitusnäkymien aikana niitä voidaan tukea voimakkaammin kuin koskaan, nimittäin rakennerahastoista. |
| --- | --- |

25.

tähdentää, että paikalliset ja alueelliset toimijat ovat vastuussa alueellisten yritysstrategioiden muotoilusta, ja seuraavien rahoitusnäkymien aikana niitä voidaan tukea voimakkaammin kuin koskaan, nimittäin rakennerahastoista.

| 26. | tähdentää, että julkisten hyödykkeiden ja palvelujen, tiedon, asiantuntemuksen sekä innovatiivisille pk-yrityksille ja aloittaville yrityksille annettavan rahoituksen tarjoamisessa tarvitaan lisää julkisia toimia ja julkista tukea. Sitä on kohdistettava myös eteenpäin pyrkiville yrittäjille suunnattuun liikkeenjohtamisen kehittämiseen ja koulutukseen erityisesti rahoitussuunnittelun, yritysstrategian ja markkinoinnin alalla. |
| --- | --- |

26.

tähdentää, että julkisten hyödykkeiden ja palvelujen, tiedon, asiantuntemuksen sekä innovatiivisille pk-yrityksille ja aloittaville yrityksille annettavan rahoituksen tarjoamisessa tarvitaan lisää julkisia toimia ja julkista tukea. Sitä on kohdistettava myös eteenpäin pyrkiville yrittäjille suunnattuun liikkeenjohtamisen kehittämiseen ja koulutukseen erityisesti rahoitussuunnittelun, yritysstrategian ja markkinoinnin alalla.

| 27. | katsoo, että on parannettava monien pankkien lähestymistapoja ja prosesseja, jotka liittyvät yritysriskien arviointiin sekä aloittelevien yritysten ja pk-yritysten rahoittamiseen. Asia tulisi nostaa etusijalle kaikkialla, missä pankit saavat edelleen tukea julkisista varoista. |
| --- | --- |

27.

katsoo, että on parannettava monien pankkien lähestymistapoja ja prosesseja, jotka liittyvät yritysriskien arviointiin sekä aloittelevien yritysten ja pk-yritysten rahoittamiseen. Asia tulisi nostaa etusijalle kaikkialla, missä pankit saavat edelleen tukea julkisista varoista.

| 28. | tähdentää, että Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksia, joita alueiden komitea on jakanut vuodesta 2010 lähtien, voidaan käyttää eurooppalaisena vertailukohtana laadittaessa ja toteutettaessa yrittäjyyttä edistäviä politiikkoja sekä räätälöitäessä tuki- ja ennakointistrategioita pk-yrityksille. EYA:n puitteissa voidaan myös tukea paikallisten ja alueellisten SBA-kumppanuuksien solmimista ja auttaa näin saavuttamaan toimintasuunnitelman ja yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) tavoitteet. |
| --- | --- |

28.

tähdentää, että Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksia, joita alueiden komitea on jakanut vuodesta 2010 lähtien, voidaan käyttää eurooppalaisena vertailukohtana laadittaessa ja toteutettaessa yrittäjyyttä edistäviä politiikkoja sekä räätälöitäessä tuki- ja ennakointistrategioita pk-yrityksille. EYA:n puitteissa voidaan myös tukea paikallisten ja alueellisten SBA-kumppanuuksien solmimista ja auttaa näin saavuttamaan toimintasuunnitelman ja yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskevan ohjelman (COSME) tavoitteet.

| 29. | tunnustaa pk-yritysten ratkaisevan tärkeän roolin työpaikkojen luomisen ja talouskasvun päätekijänä Euroopassa (85 prosenttia EU:n uusista nettotyöpaikoista vuosina 2002–2010) ja korostaa sen vuoksi, että paikallis- ja alueviranomaisten haasteena on lähestyä pk-yrityksiä siten, että ne räätälöivät tukea erityyppisille pk-yrityksille ja erityisesti mikroyrityksille ja tarjoavat niille ensiluokkaisia tukitoimia. |
| --- | --- |

29.

tunnustaa pk-yritysten ratkaisevan tärkeän roolin työpaikkojen luomisen ja talouskasvun päätekijänä Euroopassa (85 prosenttia EU:n uusista nettotyöpaikoista vuosina 2002–2010) ja korostaa sen vuoksi, että paikallis- ja alueviranomaisten haasteena on lähestyä pk-yrityksiä siten, että ne räätälöivät tukea erityyppisille pk-yrityksille ja erityisesti mikroyrityksille ja tarjoavat niille ensiluokkaisia tukitoimia.

| 30. | myöntää, että vaikka paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli yrittäjyyden esteiden poistamisessa, EU:lla on prosessissa tärkeä tehtävä edistettäessä yhtenäismarkkinoiden kitkatonta toimintaa ja parannettaessa liiketoimintaympäristöä. |
| --- | --- |

30.

myöntää, että vaikka paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli yrittäjyyden esteiden poistamisessa, EU:lla on prosessissa tärkeä tehtävä edistettäessä yhtenäismarkkinoiden kitkatonta toimintaa ja parannettaessa liiketoimintaympäristöä.

| 31. | korostaa toimintasuunnitelman tärkeyden vuoksi viranomaisten toiminnan koordinoinnin merkitystä ylikansallisella, kansallisella ja ennen kaikkea alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta toimintasuunnitelman tavoitteet voidaan saavuttaa menestyksekkäästi. |
| --- | --- |

31.

korostaa toimintasuunnitelman tärkeyden vuoksi viranomaisten toiminnan koordinoinnin merkitystä ylikansallisella, kansallisella ja ennen kaikkea alueellisella ja paikallisella tasolla, jotta toimintasuunnitelman tavoitteet voidaan saavuttaa menestyksekkäästi.

| 32. | korostaa yrittäjyyttä edistävien hankkeiden horisontaalisen ja monialaisuuden huomioon ottaen tarvetta tiivistää Euroopan komission eri pääosastojen yhteistyötä. |
| --- | --- |

32.

korostaa yrittäjyyttä edistävien hankkeiden horisontaalisen ja monialaisuuden huomioon ottaen tarvetta tiivistää Euroopan komission eri pääosastojen yhteistyötä.

| 33. | kehottaa edellä sanotun huomioon ottaen Euroopan komissiota huolehtimaan yritysten eurooppalaisten rahoitusohjelmien täysimääräisestä täydentävyydestä, erityisesti Cosmen, rakennerahastojen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välillä, jotta voidaan saada mahdollisimman suuret synergiavaikutukset ja välttää tehokkuutta heikentävää päällekkäisyyttä. |
| --- | --- |

33.

kehottaa edellä sanotun huomioon ottaen Euroopan komissiota huolehtimaan yritysten eurooppalaisten rahoitusohjelmien täysimääräisestä täydentävyydestä, erityisesti Cosmen, rakennerahastojen ja Horisontti 2020 -puiteohjelman välillä, jotta voidaan saada mahdollisimman suuret synergiavaikutukset ja välttää tehokkuutta heikentävää päällekkäisyyttä.

| 34. | korostaa, että mahdollinen toiminnan päällekkäisyys voisi osoittautua tehottomaksi ja tuloksettomaksi, ja kehottaa sen vuoksi virtaviivaistamaan ja koordinoimaan eri hallintotasoilla toteutettavia toimia. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että mahdollinen toiminnan päällekkäisyys voisi osoittautua tehottomaksi ja tuloksettomaksi, ja kehottaa sen vuoksi virtaviivaistamaan ja koordinoimaan eri hallintotasoilla toteutettavia toimia.

| 35. | pyytää ongelman vakavuuden huomioon ottaen seikkaperäisempää tietoa ehdotettuihin eri toimiin myönnetystä erityisrahoituksesta. |
| --- | --- |

35.

pyytää ongelman vakavuuden huomioon ottaen seikkaperäisempää tietoa ehdotettuihin eri toimiin myönnetystä erityisrahoituksesta.

| 36. | on pettynyt siihen, että tiedonannossa ei oteta huomioon Euroopan alueella vallitsevien erilaisten yrityskulttuurien ja ekosysteemien erityispiirteitä; suurimmat erot ovat erityisesti ”vanhojen” ja ”uusien” jäsenvaltioiden, suurtaajama-alueiden ja muiden alueiden sekä keskeisesti sijaitsevien ja syrjäisten alueiden välillä. |
| --- | --- |

36.

on pettynyt siihen, että tiedonannossa ei oteta huomioon Euroopan alueella vallitsevien erilaisten yrityskulttuurien ja ekosysteemien erityispiirteitä; suurimmat erot ovat erityisesti ”vanhojen” ja ”uusien” jäsenvaltioiden, suurtaajama-alueiden ja muiden alueiden sekä keskeisesti sijaitsevien ja syrjäisten alueiden välillä.

| 37. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia lisäämään kiinnostusta yrittäjyysdynamiikan edistämiseen ja kestäväpohjaisen kasvun tukemiseen alueensa innovatiivisten yritysten avulla. |
| --- | --- |

37.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia lisäämään kiinnostusta yrittäjyysdynamiikan edistämiseen ja kestäväpohjaisen kasvun tukemiseen alueensa innovatiivisten yritysten avulla.

| 38. | korostaa toimenpiteitä, joilla viedään käytäntöön rakennerahastojen käytön ja älykkään erikoistumisen yhdeksi kulmakiveksi määriteltyä yrittäjyyshenkistä oivaltamista (engl. entrepreneurial discovery). |
| --- | --- |

38.

korostaa toimenpiteitä, joilla viedään käytäntöön rakennerahastojen käytön ja älykkään erikoistumisen yhdeksi kulmakiveksi määriteltyä yrittäjyyshenkistä oivaltamista (engl. entrepreneurial discovery).

| 39. | kehottaa alue- ja paikallistasoa kehittämään omat toimintaohjelmansa siten, että ne ennakoivat räätälöityjä toimia toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi ja varmistavat, että rakennerahastokumppanuuksissa otetaan huomioon monimuotoisuus ja sukupuolten tasa-arvo. |
| --- | --- |

39.

kehottaa alue- ja paikallistasoa kehittämään omat toimintaohjelmansa siten, että ne ennakoivat räätälöityjä toimia toimintasuunnitelman tavoitteiden saavuttamisen edistämiseksi ja varmistavat, että rakennerahastokumppanuuksissa otetaan huomioon monimuotoisuus ja sukupuolten tasa-arvo.

| 40. | korostaa, että alueiden komitean Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustus on hyvä esimerkki osoittamaan, että alueet voivat kehittää ennakointistrategioita, joissa erityinen painopiste on yrittäjyydessä ja räätälöidyssä pk-yritysten tukemisessa siten, että voidaan vastata paremmin niiden yhteisiin ja aluekohtaisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

40.

korostaa, että alueiden komitean Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustus on hyvä esimerkki osoittamaan, että alueet voivat kehittää ennakointistrategioita, joissa erityinen painopiste on yrittäjyydessä ja räätälöidyssä pk-yritysten tukemisessa siten, että voidaan vastata paremmin niiden yhteisiin ja aluekohtaisiin haasteisiin.

| 41. | korostaa, että (vuosina 2011–2013) Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksen saaneet alueet ovat kaikki ryhtyneet toteuttamaan uusia mielenkiintoisia toimia tai laajentaneet jo käytössä olevia muotoillakseen alueellista talouspolitiikkaansa. |
| --- | --- |

41.

korostaa, että (vuosina 2011–2013) Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksen saaneet alueet ovat kaikki ryhtyneet toteuttamaan uusia mielenkiintoisia toimia tai laajentaneet jo käytössä olevia muotoillakseen alueellista talouspolitiikkaansa.

| 42. | kehottaa kehittämään EYA-alueiden verkostoa hyödyntämällä Euroopan komission Cosme-lippulaivahanketta (2014–2020) yhtenä tarkoituksenmukaisena kanavana. |
| --- | --- |

42.

kehottaa kehittämään EYA-alueiden verkostoa hyödyntämällä Euroopan komission Cosme-lippulaivahanketta (2014–2020) yhtenä tarkoituksenmukaisena kanavana.

| 43. | kehottaa Cosme-ohjelmaan kirjattujen tavoitteiden (yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma) toteuttamiseen. Cosme-ohjelman on määrä helpottaa pk-yritysten rahoituksen saantia, luoda yritysten perustamiselle ja kasvulle suotuisa ympäristö, edistää yrittäjähenkistä kulttuuria Euroopassa, lisätä EU:n yritysten kilpailukykyä kestäväpohjaisesti, auttaa pienyrityksiä toimimaan kotimaansa ulkopuolella sekä parantaa niiden pääsyä markkinoille. |
| --- | --- |

43.

kehottaa Cosme-ohjelmaan kirjattujen tavoitteiden (yritysten kilpailukykyä ja pk-yrityksiä koskeva ohjelma) toteuttamiseen. Cosme-ohjelman on määrä helpottaa pk-yritysten rahoituksen saantia, luoda yritysten perustamiselle ja kasvulle suotuisa ympäristö, edistää yrittäjähenkistä kulttuuria Euroopassa, lisätä EU:n yritysten kilpailukykyä kestäväpohjaisesti, auttaa pienyrityksiä toimimaan kotimaansa ulkopuolella sekä parantaa niiden pääsyä markkinoille.

| 44. | on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen yksinkertaistaa Cosme-ohjelman hallinnointia verrattuna sen edeltäjiin, joista mainittakoon kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (2007–2013), jotta voidaan vähentää hallintokustannuksia ja keskittyä sen sijaan yritysten tukitoimien tehostamiseen. |
| --- | --- |

44.

on tyytyväinen Euroopan komission aikomukseen yksinkertaistaa Cosme-ohjelman hallinnointia verrattuna sen edeltäjiin, joista mainittakoon kilpailukyvyn ja innovoinnin puiteohjelma (2007–2013), jotta voidaan vähentää hallintokustannuksia ja keskittyä sen sijaan yritysten tukitoimien tehostamiseen.

| 45. | pyytää, että alueiden komitea kutsutaan Cosme-ohjelman hallintokomitean tuleviin kokouksiin. |
| --- | --- |

45.

pyytää, että alueiden komitea kutsutaan Cosme-ohjelman hallintokomitean tuleviin kokouksiin.

| 46. | tähdentää, että toimintasuunnitelmassa tulisi keskittyä yleisiin poliittisiin puitteisiin, ja on pettynyt, että Euroopan komissio näyttää pitävän yrittäjyyden dilemmaa pääasiassa määrällisenä haasteena (yritysten määrän lisääminen). |
| --- | --- |

46.

tähdentää, että toimintasuunnitelmassa tulisi keskittyä yleisiin poliittisiin puitteisiin, ja on pettynyt, että Euroopan komissio näyttää pitävän yrittäjyyden dilemmaa pääasiassa määrällisenä haasteena (yritysten määrän lisääminen).

| 47. | korostaa toimenpiteitä, joilla yliopistojen ja muiden oppilaitosten yhteydessä toimiva startup-toiminta lisääntyy merkittävästi. Keskeinen instrumentti on erinomaiseksi osoittautuneiden käytäntöjen mallintaminen kaikkialla EU:ssa hyödynnettävään muotoon. |
| --- | --- |

47.

korostaa toimenpiteitä, joilla yliopistojen ja muiden oppilaitosten yhteydessä toimiva startup-toiminta lisääntyy merkittävästi. Keskeinen instrumentti on erinomaiseksi osoittautuneiden käytäntöjen mallintaminen kaikkialla EU:ssa hyödynnettävään muotoon.

| 48. | tähdentää, että innovatiiviset ja kilpailukykyiset yritykset ovat talouskasvun avaintekijä. Sen lisäksi on tarpeen kannustaa erityisesti kunnianhimoa, joka tähtää globaaleille markkinoille ulottuvaan kasvuun ja maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn. On välttämätöntä edistää tehokkaiden yritysten kasvua, jotta kehityksessä jälkeen jääneet alueet voivat kuroa välimatkan umpeen (lähentyä) ja muut voivat säilyttää kansainvälisen kilpailukykynsä. |
| --- | --- |

48.

tähdentää, että innovatiiviset ja kilpailukykyiset yritykset ovat talouskasvun avaintekijä. Sen lisäksi on tarpeen kannustaa erityisesti kunnianhimoa, joka tähtää globaaleille markkinoille ulottuvaan kasvuun ja maailmanlaajuiseen kilpailukykyyn. On välttämätöntä edistää tehokkaiden yritysten kasvua, jotta kehityksessä jälkeen jääneet alueet voivat kuroa välimatkan umpeen (lähentyä) ja muut voivat säilyttää kansainvälisen kilpailukykynsä.

| 49. | on huolissaan siitä, että väestörakenteen muutoksen vuoksi useat perheyrittäjät saavuttavat tulevina vuosina eläkeiän, mutta eivät pysty aina löytämään seuraajaa. Tämä voi uhata yrityksen ja sen työpaikkojen tulevaisuutta. |
| --- | --- |

49.

on huolissaan siitä, että väestörakenteen muutoksen vuoksi useat perheyrittäjät saavuttavat tulevina vuosina eläkeiän, mutta eivät pysty aina löytämään seuraajaa. Tämä voi uhata yrityksen ja sen työpaikkojen tulevaisuutta.

| 50. | suosittaa, että yritysten kansainvälistymisen helpottamiseksi kielitaitoa vahvistetaan sekä yrittäjien että opiskelijoiden ja koululaisten keskuudessa. Lisäksi tulisi levittää tietoa Euroopan unionin sisämarkkinoiden ja maailmanlaajuisen markkinaympäristön tarjoamista mahdollisuuksista. |
| --- | --- |

50.

suosittaa, että yritysten kansainvälistymisen helpottamiseksi kielitaitoa vahvistetaan sekä yrittäjien että opiskelijoiden ja koululaisten keskuudessa. Lisäksi tulisi levittää tietoa Euroopan unionin sisämarkkinoiden ja maailmanlaajuisen markkinaympäristön tarjoamista mahdollisuuksista.

| 51. | muistuttaa, että EU-rahoituksen avulla tulee tukea myös mestari–kisälli-mallin sisällyttämistä yrittäjyyteen. Sukupolvien välinen tiedonsiirto luo merkittävää lisäarvoa, koska vanhemmat voivat välittää asennetta ja osaamista ja nuoret tuoreita ideoita ja intoa. Mestari–kisälli-malli toimii siis myös käänteisesti (3). |
| --- | --- |

51.

muistuttaa, että EU-rahoituksen avulla tulee tukea myös mestari–kisälli-mallin sisällyttämistä yrittäjyyteen. Sukupolvien välinen tiedonsiirto luo merkittävää lisäarvoa, koska vanhemmat voivat välittää asennetta ja osaamista ja nuoret tuoreita ideoita ja intoa. Mestari–kisälli-malli toimii siis myös käänteisesti (3).

| 52. | painottaa, että yritysten tukipalveluiden paikallis- ja aluetason tarjoajien tulisi pyrkiä nykyistä määrätietoisemmin siihen, että pk-yritykset voivat hyödyntää EU:n yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksia täysimittaisesti. Näin ollen komitea korostaa, että Enterprise Europe Network -verkoston toimintaa tulisi jatkaa. |
| --- | --- |

52.

painottaa, että yritysten tukipalveluiden paikallis- ja aluetason tarjoajien tulisi pyrkiä nykyistä määrätietoisemmin siihen, että pk-yritykset voivat hyödyntää EU:n yhtenäismarkkinoiden mahdollisuuksia täysimittaisesti. Näin ollen komitea korostaa, että Enterprise Europe Network -verkoston toimintaa tulisi jatkaa.

| 53. | tähdentää, että muiden alueellisten toimijoiden, kuten yritysten tukipalvelujen tarjoajien, yliopistojen, teknologiansiirtokeskusten, klustereiden jne. tulisi muotoilla uudelleen sitoumustaan aluekehityksen alalla, jotta voidaan kartoittaa parhaat mahdolliset yhteistyötavat siten, että alueelliset yritykset voivat työllistää ammattilaisia ja saada laaja-alaista tukea uusien markkinoiden valtaamiseksi. |
| --- | --- |

53.

tähdentää, että muiden alueellisten toimijoiden, kuten yritysten tukipalvelujen tarjoajien, yliopistojen, teknologiansiirtokeskusten, klustereiden jne. tulisi muotoilla uudelleen sitoumustaan aluekehityksen alalla, jotta voidaan kartoittaa parhaat mahdolliset yhteistyötavat siten, että alueelliset yritykset voivat työllistää ammattilaisia ja saada laaja-alaista tukea uusien markkinoiden valtaamiseksi.

| 54. | on yhtä mieltä siitä, että tiiviistä yhteistyöstä ja kumppanuudesta huolimatta EU:n alueiden tulee pystyä määrittämään omat kasvumahdollisuutensa ja luomaan innovaatioita sekä korkean että matalan teknologian aloilla kehittämällä esimerkiksi älykkään erikoistumisen strategioita kunkin alueen erityisedellytysten mukaisesti. |
| --- | --- |

54.

on yhtä mieltä siitä, että tiiviistä yhteistyöstä ja kumppanuudesta huolimatta EU:n alueiden tulee pystyä määrittämään omat kasvumahdollisuutensa ja luomaan innovaatioita sekä korkean että matalan teknologian aloilla kehittämällä esimerkiksi älykkään erikoistumisen strategioita kunkin alueen erityisedellytysten mukaisesti.

| 55. | toteaa, että eräillä Euroopan alueilla keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat (kehittyneet materiaalit, nanoteknologia, mikro- ja nanoelektroniikka, bioteknologia, fotoniikka) voisivat olla kasvun ja uusien työpaikkojen luomisen erittäin tärkeä liikkeelle paneva voima. Nämä alat auttavat siirtymään hiiltä säästävään osaamistalouteen. Näitä teknologioita hyödyntävät yrittäjät voisivat auttaa merkittävästi nykyisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n teollisuuden nykyaikaistamisessa. |
| --- | --- |

55.

toteaa, että eräillä Euroopan alueilla keskeiset kehitystä vauhdittavat teknologiat (kehittyneet materiaalit, nanoteknologia, mikro- ja nanoelektroniikka, bioteknologia, fotoniikka) voisivat olla kasvun ja uusien työpaikkojen luomisen erittäin tärkeä liikkeelle paneva voima. Nämä alat auttavat siirtymään hiiltä säästävään osaamistalouteen. Näitä teknologioita hyödyntävät yrittäjät voisivat auttaa merkittävästi nykyisiin yhteiskunnallisiin haasteisiin vastaamisessa ja EU:n teollisuuden nykyaikaistamisessa.

| 56. | korostaa, että tavanomaisen yrittäjyyden rinnalla tulisi nopeuttaa toimenpiteitä, joilla tohtoriopiskelijoiden ja tohtorin tutkinnon suorittaneiden akateeminen yrittäjyys lisääntyy merkittävästi kaikissa jäsenmaissa. |
| --- | --- |

56.

korostaa, että tavanomaisen yrittäjyyden rinnalla tulisi nopeuttaa toimenpiteitä, joilla tohtoriopiskelijoiden ja tohtorin tutkinnon suorittaneiden akateeminen yrittäjyys lisääntyy merkittävästi kaikissa jäsenmaissa.

| 57. | painottaa, että EU:lla on toimivalta tukea jäsenvaltioiden toimia toimintasuunnitelman kattamalla alalla, kuitenkin toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Komitea korostaa, että toimintasuunnitelma tarjoaa alue- ja paikallisviranomaisille vapaaehtoisen järjestelmän. |
| --- | --- |

57.

painottaa, että EU:lla on toimivalta tukea jäsenvaltioiden toimia toimintasuunnitelman kattamalla alalla, kuitenkin toissijaisuusperiaatetta noudattaen. Komitea korostaa, että toimintasuunnitelma tarjoaa alue- ja paikallisviranomaisille vapaaehtoisen järjestelmän.

| 58. | toteaa, että ehdotetut toimet on suunnattu erityisesti politiikan ja markkinoiden epäonnistumistilanteisiin, esimerkiksi tiedotuksen epäsymmetrisyystapauksissa, joihin voidaan puuttua vain EU-tasolla ja jotka ovat siis Lissabonin sopimuksen mukaisia. |
| --- | --- |

58.

toteaa, että ehdotetut toimet on suunnattu erityisesti politiikan ja markkinoiden epäonnistumistilanteisiin, esimerkiksi tiedotuksen epäsymmetrisyystapauksissa, joihin voidaan puuttua vain EU-tasolla ja jotka ovat siis Lissabonin sopimuksen mukaisia.

| 59. | toteaa, että toimintasuunnitelma on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Suunniteltujen toimien laajuus ja soveltamisala ovat omiaan saamaan aikaan myönteisiä vaikutuksia markkinoiden toiminnan epäonnistumistilanteisiin kohdennettujen kumulaatio- ja kerrannaisvaikutusten ansiosta. |
| --- | --- |

59.

toteaa, että toimintasuunnitelma on suhteellisuusperiaatteen mukainen. Suunniteltujen toimien laajuus ja soveltamisala ovat omiaan saamaan aikaan myönteisiä vaikutuksia markkinoiden toiminnan epäonnistumistilanteisiin kohdennettujen kumulaatio- ja kerrannaisvaikutusten ansiosta.

Yrittäjäkoulutuksen edistäminen

| 60. | korostaa, että unionin tulisi esitellä yrittäjyys nuorille elinkelpoisena ja lupaavana tulevana uramahdollisuutena, jotta voidaan elvyttää yrittäjähenkeä. |
| --- | --- |

60.

korostaa, että unionin tulisi esitellä yrittäjyys nuorille elinkelpoisena ja lupaavana tulevana uramahdollisuutena, jotta voidaan elvyttää yrittäjähenkeä.

| 61. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tehtävä edistää koulutusta ja ottaa siinä huomioon yrittäjyysulottuvuus. |
| --- | --- |

61.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla on tehtävä edistää koulutusta ja ottaa siinä huomioon yrittäjyysulottuvuus.

| 62. | korostaa, että tulisi antaa tunnustusta paikallis- ja alueviranomaisten kyvylle edistää yrittäjyyttä. |
| --- | --- |

62.

korostaa, että tulisi antaa tunnustusta paikallis- ja alueviranomaisten kyvylle edistää yrittäjyyttä.

| 63. | kehottaa paikallisia ja alueellisia koulutusjärjestöjä ja koulutusjärjestelmiä tarjoamaan erityisille kohderyhmille nykyistä enemmän virallisia ja epävirallisia oppimismahdollisuuksia yrityskoulutuksessa ja yritystoiminnan kehittämiskoulutuksessa. |
| --- | --- |

63.

kehottaa paikallisia ja alueellisia koulutusjärjestöjä ja koulutusjärjestelmiä tarjoamaan erityisille kohderyhmille nykyistä enemmän virallisia ja epävirallisia oppimismahdollisuuksia yrityskoulutuksessa ja yritystoiminnan kehittämiskoulutuksessa.

| 64. | painottaa avaintaitojen eurooppalaisen viitekehyksen merkitystä; sen puitteissa yrittäjyyskoulutusta pidetään hyvin tärkeänä matematiikan, ongelmanratkaisutekniikkojen, viestinnän, kielitaidon ja muiden valmiuksien ohella. |
| --- | --- |

64.

painottaa avaintaitojen eurooppalaisen viitekehyksen merkitystä; sen puitteissa yrittäjyyskoulutusta pidetään hyvin tärkeänä matematiikan, ongelmanratkaisutekniikkojen, viestinnän, kielitaidon ja muiden valmiuksien ohella.

| 65. | kehottaa komissiota edistämään yrittäjäntaitojen opetusohjelmia yleissivistävissä oppilaitoksissa ja korkeakouluissa siten, että painopiste on käytännön taitojen hankkimisessa ja yrittäjien ja koululaisten tai opiskelijoiden välisessä epävirallisessa oppimisessa. |
| --- | --- |

65.

kehottaa komissiota edistämään yrittäjäntaitojen opetusohjelmia yleissivistävissä oppilaitoksissa ja korkeakouluissa siten, että painopiste on käytännön taitojen hankkimisessa ja yrittäjien ja koululaisten tai opiskelijoiden välisessä epävirallisessa oppimisessa.

| 66. | kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan käyttöön vai vahvistamaan jo tarjottavaa laadukasta yrittäjäkoulutusta ja koulutusohjelmia. |
| --- | --- |

66.

kehottaa paikallis- ja alueviranomaisia ottamaan käyttöön vai vahvistamaan jo tarjottavaa laadukasta yrittäjäkoulutusta ja koulutusohjelmia.

| 67. | pitää tärkeänä, että yrittäjätietoisuutta ja yrittäjien ammattitaitoa parantavia ohjelmia toteutetaan jo niinkin varhain kuin alakoulussa, jotta voidaan edistää nuoren sukupolven innovaatiokykyä ja kokeilunhalua. |
| --- | --- |

67.

pitää tärkeänä, että yrittäjätietoisuutta ja yrittäjien ammattitaitoa parantavia ohjelmia toteutetaan jo niinkin varhain kuin alakoulussa, jotta voidaan edistää nuoren sukupolven innovaatiokykyä ja kokeilunhalua.

| 68. | katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat käynnistää koulutusohjelmia, jotka kasvattaisivat nuorten yrittäjähenkeä asianomaisille alueille tyypillisillä talousaloilla ja näin edistäisivät osaltaan kyseisen sektorin ja samalla koko alueen kehitystä. |
| --- | --- |

68.

katsoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voivat käynnistää koulutusohjelmia, jotka kasvattaisivat nuorten yrittäjähenkeä asianomaisille alueille tyypillisillä talousaloilla ja näin edistäisivät osaltaan kyseisen sektorin ja samalla koko alueen kehitystä.

| 69. | tähdentää aloittavien ja mahdollisten yrittäjien vuoropuhelun tärkeyttä; esimerkkinä mainittakoon eurooppalaisen ”Erasmus nuorille yrittäjille” -ohjelman kautta edistettävä vuoropuhelu. |
| --- | --- |

69.

tähdentää aloittavien ja mahdollisten yrittäjien vuoropuhelun tärkeyttä; esimerkkinä mainittakoon eurooppalaisen ”Erasmus nuorille yrittäjille” -ohjelman kautta edistettävä vuoropuhelu.

| 70. | painottaa, että eräät Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksen saaneet alueet ovat sitoutuneet vakavasti tämän ohjelman toteuttamiseen, ja tulokset ovat olleet hyvin alueen yrittäjiä kannustavia. Ohjelma tarjoaa tuleville yrittäjille koulutusta toimivissa yrityksissä, joissa työskentelee kokeneita yrittäjiä, ja nämä voivat samalla hyötyä nuorista ja motivoituneista (tulevista) yrittäjistä, jotka tarjoavat tuoreen näkökulman joihinkin päivittäisiin haasteisiin (tuotannossa tai olemassa olevissa prosesseissa). Näin saadaan hyvät mahdollisuudet lisätä tällaiseen vaihtoon osallistuvien yritysten innovaatiokapasiteettia. |
| --- | --- |

70.

painottaa, että eräät Euroopan yrittäjyysalue (EYA) -tunnustuksen saaneet alueet ovat sitoutuneet vakavasti tämän ohjelman toteuttamiseen, ja tulokset ovat olleet hyvin alueen yrittäjiä kannustavia. Ohjelma tarjoaa tuleville yrittäjille koulutusta toimivissa yrityksissä, joissa työskentelee kokeneita yrittäjiä, ja nämä voivat samalla hyötyä nuorista ja motivoituneista (tulevista) yrittäjistä, jotka tarjoavat tuoreen näkökulman joihinkin päivittäisiin haasteisiin (tuotannossa tai olemassa olevissa prosesseissa). Näin saadaan hyvät mahdollisuudet lisätä tällaiseen vaihtoon osallistuvien yritysten innovaatiokapasiteettia.

| 71. | pitää tärkeänä edistää edelleen sosiaalista yrittäjyyttä arvokkaana vaihtoehtona perinteisille tavoille harjoittaa liiketoimintaa sekä voittoa tavoittelevalla että voittoa tavoittelemattomalla tavalla. Sosiaalinen yrittäjyys voi olla hyvin palkitsevaa liiketoimintaa kun otetaan erityisesti huomioon sitkeänä jatkuva rahoitus- ja talouskriisi, joka antaa aihetta nykyistä kestäväpohjaisemman liiketoiminnan harjoittamiseen. |
| --- | --- |

71.

pitää tärkeänä edistää edelleen sosiaalista yrittäjyyttä arvokkaana vaihtoehtona perinteisille tavoille harjoittaa liiketoimintaa sekä voittoa tavoittelevalla että voittoa tavoittelemattomalla tavalla. Sosiaalinen yrittäjyys voi olla hyvin palkitsevaa liiketoimintaa kun otetaan erityisesti huomioon sitkeänä jatkuva rahoitus- ja talouskriisi, joka antaa aihetta nykyistä kestäväpohjaisemman liiketoiminnan harjoittamiseen.

Yrittäjien menestymisen ja kasvun mahdollistavan ympäristön luominen

| 72. | toteaa, että nykyisten ja tulevien yrittäjien tietoisuutta tulisi parantaa, jotta yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää entistä paremmin. |
| --- | --- |

72.

toteaa, että nykyisten ja tulevien yrittäjien tietoisuutta tulisi parantaa, jotta yhtenäismarkkinoiden tarjoamia mahdollisuuksia voidaan hyödyntää entistä paremmin.

| 73. | kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan tehokkaasti yhä olemassa olevat yrittäjyyden esteet toimintasuunnitelman toisen pilarin mukaisesti. Komitea katsoo lisäksi, että sosiaaliturvajärjestelmien ei tulisi syrjiä yrittäjiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia. |
| --- | --- |

73.

kannustaa komissiota ja jäsenvaltioita poistamaan tehokkaasti yhä olemassa olevat yrittäjyyden esteet toimintasuunnitelman toisen pilarin mukaisesti. Komitea katsoo lisäksi, että sosiaaliturvajärjestelmien ei tulisi syrjiä yrittäjiä ja itsenäisiä ammatinharjoittajia.

| 74. | huomauttaa, että voidakseen luoda yritysten kehittymisen kannalta suotuisan ympäristön julkisyhteisöjen on investoitava laadukkaaseen infrastruktuuriin esimerkiksi liikenteen ja digitaalisten palvelujen alalla. Ne tarvitsevat tähän tukea Euroopan unionilta. |
| --- | --- |

74.

huomauttaa, että voidakseen luoda yritysten kehittymisen kannalta suotuisan ympäristön julkisyhteisöjen on investoitava laadukkaaseen infrastruktuuriin esimerkiksi liikenteen ja digitaalisten palvelujen alalla. Ne tarvitsevat tähän tukea Euroopan unionilta.

| 75. | toteaa erityisesti, että tulevina vuosina useita satoja tuhansia ikääntyneitä yrittäjiä EU:ssa joutuu joko siirtämään yrityksensä seuraavalle sukupolvelle tai sulkemaan sen; sen vuoksi tulee toteuttaa yritystoiminnan siirtämisen strategioita ja lisätä tietoisuutta ongelmasta. Alueiden komitea toistaa tähän liittyen alueellisia valtiontukia käsittelevässä lausunnossaan (4) esittämänsä kehotuksen tehdä toiminnan uudelleen aloittaminen tukikelpoiseksi alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa. |
| --- | --- |

75.

toteaa erityisesti, että tulevina vuosina useita satoja tuhansia ikääntyneitä yrittäjiä EU:ssa joutuu joko siirtämään yrityksensä seuraavalle sukupolvelle tai sulkemaan sen; sen vuoksi tulee toteuttaa yritystoiminnan siirtämisen strategioita ja lisätä tietoisuutta ongelmasta. Alueiden komitea toistaa tähän liittyen alueellisia valtiontukia käsittelevässä lausunnossaan (4) esittämänsä kehotuksen tehdä toiminnan uudelleen aloittaminen tukikelpoiseksi alueellisia valtiontukia koskevissa suuntaviivoissa.

| 76. | on yhtä mieltä siitä, että konkurssimenettelyjä tulisi yksinkertaistaa, jotta yrittäjät voivat saada toisen tilaisuuden. |
| --- | --- |

76.

on yhtä mieltä siitä, että konkurssimenettelyjä tulisi yksinkertaistaa, jotta yrittäjät voivat saada toisen tilaisuuden.

Roolimallien ja yrittäjyyden edistäminen erityisten kohderyhmien keskuudessa

| 77. | pitää oleellisena yritystoiminnan käynnistämiseen ja laajentamiseen tai yritysten sijoittautumiseen liittyvän byrokratian jatkuvaa vähentämistä. |
| --- | --- |

77.

pitää oleellisena yritystoiminnan käynnistämiseen ja laajentamiseen tai yritysten sijoittautumiseen liittyvän byrokratian jatkuvaa vähentämistä.

| 78. | kannattaa ajatusta yrittäjyyden edistämisestä erityisten kohderyhmien keskuudessa siten, että otetaan huomioon niiden erityishaasteet. |
| --- | --- |

78.

kannattaa ajatusta yrittäjyyden edistämisestä erityisten kohderyhmien keskuudessa siten, että otetaan huomioon niiden erityishaasteet.

| 79. | korostaa ikääntyvien yrittäjien ratkaisevan tärkeää roolia EU:n taloudessa ja tähdentää havaitun väestökehityksen perusteella, että heidän roolinsa tulee todennäköisesti yhä tärkeämmäksi. |
| --- | --- |

79.

korostaa ikääntyvien yrittäjien ratkaisevan tärkeää roolia EU:n taloudessa ja tähdentää havaitun väestökehityksen perusteella, että heidän roolinsa tulee todennäköisesti yhä tärkeämmäksi.

| 80. | arvostaa sitä, että toimintasuunnitelmassa tarkastellaan ikääntyneitä yrittäjyyden kannalta arvokkaana voimavarana EU:ssa ja mahdollistetaan näin synergiavaikutuksia niiden sosiaalipolitiikkojen kanssa, joilla pyritään lisäämään yli 50-vuotiaiden taloudellista toimintaa. |
| --- | --- |

80.

arvostaa sitä, että toimintasuunnitelmassa tarkastellaan ikääntyneitä yrittäjyyden kannalta arvokkaana voimavarana EU:ssa ja mahdollistetaan näin synergiavaikutuksia niiden sosiaalipolitiikkojen kanssa, joilla pyritään lisäämään yli 50-vuotiaiden taloudellista toimintaa.

| 81. | tähdentää, että ikääntyneet työntekijät ovat pitkän työkokemuksensa ansiosta valtava tietämyksen lähde ja voivat auttaa ratkaisevasti yrittäjien seuraavaa sukupolvea yritysten perustamisessa ja vakiinnuttamisessa. |
| --- | --- |

81.

tähdentää, että ikääntyneet työntekijät ovat pitkän työkokemuksensa ansiosta valtava tietämyksen lähde ja voivat auttaa ratkaisevasti yrittäjien seuraavaa sukupolvea yritysten perustamisessa ja vakiinnuttamisessa.

| 82. | on yhtä mieltä siitä, että yritysten tukipalvelujen paikallis- ja aluetason tarjoajien täytyy kartoittaa lisää sellaisia työskentelymalleja, joiden ansiosta ikääntyvät työntekijät voivat pysyä aktiivisina omasta tahdostaan ja auttaen parantamaan sekä opiskelijoiden että uusien yrittäjien työllistettävyyttä (mentorointiohjelmien avulla). |
| --- | --- |

82.

on yhtä mieltä siitä, että yritysten tukipalvelujen paikallis- ja aluetason tarjoajien täytyy kartoittaa lisää sellaisia työskentelymalleja, joiden ansiosta ikääntyvät työntekijät voivat pysyä aktiivisina omasta tahdostaan ja auttaen parantamaan sekä opiskelijoiden että uusien yrittäjien työllistettävyyttä (mentorointiohjelmien avulla).

| 83. | suosittaa tämän vuoksi, että tuetaan ”aktiivisen ikääntymisen asennetta” yhteiskunnassa. Aktiivinen ikääntyminen hyödyttää niitä, joita se suoranaisesti koskee, ja voi myös toimia kasvun ja innovaation lähteenä. Paikallis- ja aluetason päätöksentekijät voisivat edelleen tutkia ja edistää senioritalouden tarjoamia loistavia tilaisuuksia; senioritalous tulee suuresti riippumaan muuttuvista asenteista uusiin, ikäkysymykset huomioon ottaviin politiikkoihin. |
| --- | --- |

83.

suosittaa tämän vuoksi, että tuetaan ”aktiivisen ikääntymisen asennetta” yhteiskunnassa. Aktiivinen ikääntyminen hyödyttää niitä, joita se suoranaisesti koskee, ja voi myös toimia kasvun ja innovaation lähteenä. Paikallis- ja aluetason päätöksentekijät voisivat edelleen tutkia ja edistää senioritalouden tarjoamia loistavia tilaisuuksia; senioritalous tulee suuresti riippumaan muuttuvista asenteista uusiin, ikäkysymykset huomioon ottaviin politiikkoihin.

| 84. | korostaa, että eräät Euroopan alueet ovat jo valinneet erityisiä kohderyhmiä yrittäjäpotentiaalinsa lisäämiseksi ja kannustaa muita alueita hyödyntämään hankittua tietoutta; hyvänä esimerkkinä mainittakoon Apulian alueen toteuttama Principi Attivi -ohjelma. |
| --- | --- |

84.

korostaa, että eräät Euroopan alueet ovat jo valinneet erityisiä kohderyhmiä yrittäjäpotentiaalinsa lisäämiseksi ja kannustaa muita alueita hyödyntämään hankittua tietoutta; hyvänä esimerkkinä mainittakoon Apulian alueen toteuttama Principi Attivi -ohjelma.

Euroopan innovointipotentiaalin lisääminen yrittäjyyden avulla

| 85. | on yhtä mieltä siitä, että vihreä talous tarjoaa huomattavaa innovointipotentiaalia ja että eurooppalaiset pk-yritykset voisivat tehokkaammin hyödyntää sitä. |
| --- | --- |

85.

on yhtä mieltä siitä, että vihreä talous tarjoaa huomattavaa innovointipotentiaalia ja että eurooppalaiset pk-yritykset voisivat tehokkaammin hyödyntää sitä.

| 86. | ottaa esiin yrityshautomoiden, klusterialoitteiden ja klusterien tärkeän tehtävän edistettäessä tieteellisen taitotiedon kitkatonta siirtämistä ja elintärkeän tietämyksen levittämistä reaalitalouteen sekä vahvistettaessa alueellisten talouksien kilpailukyvyn perustaa ja vaikutusvaltaa. Lisäksi komitea kannustaa tieteellisen tiedon kaupallista hyödyntämistä. |
| --- | --- |

86.

ottaa esiin yrityshautomoiden, klusterialoitteiden ja klusterien tärkeän tehtävän edistettäessä tieteellisen taitotiedon kitkatonta siirtämistä ja elintärkeän tietämyksen levittämistä reaalitalouteen sekä vahvistettaessa alueellisten talouksien kilpailukyvyn perustaa ja vaikutusvaltaa. Lisäksi komitea kannustaa tieteellisen tiedon kaupallista hyödyntämistä.

| 87. | korostaa, että on monilla EYA-tunnustuksen saaneilla alueilla on lupaavia esimerkkejä siitä, miten klusterialoitteet ja uusien yritysten hautomot ovat tuottaneet uusia tuotteita ja palveluja, joissa on kasvupotentiaalia. Esimerkkejä tällaisista onnistumisista ovat Steiermarkin Eco World (EYA 2013 -alue), Brandenburgin Golm Science Park (EYA 2011 -alue) ja Murcian alueen tiedepuisto yrityshautomoineen (EYA 2011 -alue). |
| --- | --- |

87.

korostaa, että on monilla EYA-tunnustuksen saaneilla alueilla on lupaavia esimerkkejä siitä, miten klusterialoitteet ja uusien yritysten hautomot ovat tuottaneet uusia tuotteita ja palveluja, joissa on kasvupotentiaalia. Esimerkkejä tällaisista onnistumisista ovat Steiermarkin Eco World (EYA 2013 -alue), Brandenburgin Golm Science Park (EYA 2011 -alue) ja Murcian alueen tiedepuisto yrityshautomoineen (EYA 2011 -alue).

| 88. | on tyytyväinen Enterprise Europe Network -verkoston vahvistamiseen ja sen tukeman markkinoille pääsyn parantamisen erityistavoitteeseen liittyvien määrärahojen lisäämiseen. |
| --- | --- |

88.

on tyytyväinen Enterprise Europe Network -verkoston vahvistamiseen ja sen tukeman markkinoille pääsyn parantamisen erityistavoitteeseen liittyvien määrärahojen lisäämiseen.

| 89. | kehottaa asianomaisia alueellisia toimijoita olemaan edustettuina Enterprise Europe Network -verkostossa, jotta voidaan lähestyä kaikkia erityyppisiä pk-yrityksiä ja tiivistää suhteita. |
| --- | --- |

89.

kehottaa asianomaisia alueellisia toimijoita olemaan edustettuina Enterprise Europe Network -verkostossa, jotta voidaan lähestyä kaikkia erityyppisiä pk-yrityksiä ja tiivistää suhteita.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Huhtikuun 11. päivänä 2013 annettu AK:n lausunto CDR2255-2012_00_00_TRA_AC, kohta 18.

1

(2)  Tammikuun 31. päivänä 2013 annettu AK:n lausunto CDR2232-2012_00_00_TRA_AC, kohta 45.

2

(3)  CdR 14/2012 fin, asiakokonaisuus ECOS-V-025, kohta 64.

3

(4)  Tammikuun 31. päivänä 2013 annettu AK:n lausunto CDR2232-2012_00_00TRA_AC, kohta 49.

4

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/75 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/75

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Vihreä kirja – Euroopan talouden pitkäaikainen rahoitus”

2013/C 356/13

ALUEIDEN KOMITEA

| — | pitää komission ajankohtaista vihreää kirjaa Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta tervetulleena ja toteaa tyytyväisenä, että EU:n tulevaa kehitystä ajatellen käynnistetään laaja keskustelu mahdollisuuksista edistää pitkän aikavälin rahoituksen tarjontaa sekä vahvistaa ja monipuolistaa pitkän aikavälin investointien rahoitusjärjestelmää Euroopassa. |
| --- | --- |

—

pitää komission ajankohtaista vihreää kirjaa Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta tervetulleena ja toteaa tyytyväisenä, että EU:n tulevaa kehitystä ajatellen käynnistetään laaja keskustelu mahdollisuuksista edistää pitkän aikavälin rahoituksen tarjontaa sekä vahvistaa ja monipuolistaa pitkän aikavälin investointien rahoitusjärjestelmää Euroopassa.

| — | yhtyy komission käsitykseen siitä, että finanssikriisi on vaikuttanut Euroopassa rahoitusalan kykyyn kanavoida säästöjä pitkän aikavälin investointitarpeisiin ja että finanssikriisi ja nykyinen heikko makrotalouden tilanne ovat ennen kaikkea johtaneet toimintaympäristöön, jota sävyttävät epävarmuus ja riskien välttäminen, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kohdistuu taloudellisia paineita. |
| --- | --- |

—

yhtyy komission käsitykseen siitä, että finanssikriisi on vaikuttanut Euroopassa rahoitusalan kykyyn kanavoida säästöjä pitkän aikavälin investointitarpeisiin ja että finanssikriisi ja nykyinen heikko makrotalouden tilanne ovat ennen kaikkea johtaneet toimintaympäristöön, jota sävyttävät epävarmuus ja riskien välttäminen, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kohdistuu taloudellisia paineita.

| — | pahoittelee, ettei paikallis- ja aluetason ominaispiirteitä ole otettu riittävästi huomioon erilaisten pitkän aikavälin rahoitustarjonnan muotojen ja pitkän aikavälin investoinneille ominaisten toimenpiteiden käsittelyssä. |
| --- | --- |

—

pahoittelee, ettei paikallis- ja aluetason ominaispiirteitä ole otettu riittävästi huomioon erilaisten pitkän aikavälin rahoitustarjonnan muotojen ja pitkän aikavälin investoinneille ominaisten toimenpiteiden käsittelyssä.

| — | pahoittelee, että EU on rajoittanut kilpailua ja hallitusten mahdollisuuksia investoida nimenomaan paikallisella tai alueellisella tasolla merkittävillä aloilla. Yhteensovittamista ja lupien hankintaa koskeva menettely on liian hidas ja mutkikas, mikä vähentää Euroopan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla ja lisää maailman muiden alueiden houkuttelevuutta sijoittajien silmissä. |
| --- | --- |

—

pahoittelee, että EU on rajoittanut kilpailua ja hallitusten mahdollisuuksia investoida nimenomaan paikallisella tai alueellisella tasolla merkittävillä aloilla. Yhteensovittamista ja lupien hankintaa koskeva menettely on liian hidas ja mutkikas, mikä vähentää Euroopan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla ja lisää maailman muiden alueiden houkuttelevuutta sijoittajien silmissä.

| Esittelijä | Uno SILBERG (EE, AE), Kosen kunnanvaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Vihreä kirja – Euroopan talouden pitkäaikainen rahoitus
  COM(2013) 150 final |

Esittelijä

Uno SILBERG (EE, AE), Kosen kunnanvaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Vihreä kirja – Euroopan talouden pitkäaikainen rahoitus

COM(2013) 150 final

I   YLEISTÄ

ALUEIDEN KOMITEA

Älykäs, kestävä ja osallistava talouskasvu

| 1. | pitää komission ajankohtaista vihreää kirjaa Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta tervetulleena ja toteaa tyytyväisenä, että EU:n tulevaa kehitystä ajatellen käynnistetään laaja keskustelu mahdollisuuksista edistää pitkän aikavälin rahoituksen tarjontaa sekä vahvistaa ja monipuolistaa pitkän aikavälin investointien rahoitusjärjestelmää Euroopassa. |
| --- | --- |

1.

pitää komission ajankohtaista vihreää kirjaa Euroopan talouden pitkäaikaisesta rahoituksesta tervetulleena ja toteaa tyytyväisenä, että EU:n tulevaa kehitystä ajatellen käynnistetään laaja keskustelu mahdollisuuksista edistää pitkän aikavälin rahoituksen tarjontaa sekä vahvistaa ja monipuolistaa pitkän aikavälin investointien rahoitusjärjestelmää Euroopassa.

| 2. | yhtyy komission käsitykseen siitä, että finanssikriisi on vaikuttanut Euroopassa rahoitusalan kykyyn kanavoida säästöjä pitkän aikavälin investointitarpeisiin ja että finanssikriisi ja nykyinen heikko makrotalouden tilanne ovat ennen kaikkea johtaneet toimintaympäristöön, jota sävyttävät epävarmuus ja riskien välttäminen, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kohdistuu taloudellisia paineita. |
| --- | --- |

2.

yhtyy komission käsitykseen siitä, että finanssikriisi on vaikuttanut Euroopassa rahoitusalan kykyyn kanavoida säästöjä pitkän aikavälin investointitarpeisiin ja että finanssikriisi ja nykyinen heikko makrotalouden tilanne ovat ennen kaikkea johtaneet toimintaympäristöön, jota sävyttävät epävarmuus ja riskien välttäminen, erityisesti niissä jäsenvaltioissa, joihin kohdistuu taloudellisia paineita.

| 3. | tukee komission näkemystä, jonka mukaan EU:n kiireellisenä haasteena on saada EU takaisin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun uralle. Samalla tulisi kiinnittää enemmän huomiota paikallisin ja alueellisiin erityispiirteisiin sekä pk-yritysten kohtaamiin haasteisiin. |
| --- | --- |

3.

tukee komission näkemystä, jonka mukaan EU:n kiireellisenä haasteena on saada EU takaisin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun uralle. Samalla tulisi kiinnittää enemmän huomiota paikallisin ja alueellisiin erityispiirteisiin sekä pk-yritysten kohtaamiin haasteisiin.

| 4. | korostaa, että talouskriisin voittamisen, uusien haasteiden kohtaamisen ja yhteisten tavoitteiden asettamisen ja toteuttamisen kannalta tärkeää on nimenomaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin tukeutuva kattava yhteistyö EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kaupunkien ja alueiden, paikallis- ja alueviranomaisten sekä sidosryhmien kesken. |
| --- | --- |

4.

korostaa, että talouskriisin voittamisen, uusien haasteiden kohtaamisen ja yhteisten tavoitteiden asettamisen ja toteuttamisen kannalta tärkeää on nimenomaan toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteisiin tukeutuva kattava yhteistyö EU:n toimielinten, jäsenvaltioiden, kaupunkien ja alueiden, paikallis- ja alueviranomaisten sekä sidosryhmien kesken.

| 5. | katsoo, että talouden mahdollinen huomattava kasvulähde voisi löytyä keskimääräisen lisäarvon nostamisesta tuotantotalouden yrityksissä, jotka toimivat työvoimavaltaisilla talouden aloilla. Näiden yritysten kehittäminen innovoinnin ja pääomansaannin yksinkertaistettujen edellytysten avulla vaikuttaisi merkittävästi koko talouteen. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että talouden mahdollinen huomattava kasvulähde voisi löytyä keskimääräisen lisäarvon nostamisesta tuotantotalouden yrityksissä, jotka toimivat työvoimavaltaisilla talouden aloilla. Näiden yritysten kehittäminen innovoinnin ja pääomansaannin yksinkertaistettujen edellytysten avulla vaikuttaisi merkittävästi koko talouteen.

| 6. | tuo esiin, että osaamispääoma muodostaa nykyisin jo 80 prosenttia maailman suurimpien yritysten (S&P 500 -ryhmän pörssiyritysten) arvosta. Kasvumoottoreita kannattaa etsiä ennen kaikkea seuraavilta yritysaloilta, missä on maailmanlaajuisesti suurin kasvupotentiaali: ympäristöala, maatalous (mm. paikallisten luonnonvarojen entistä tehokkaampi hyödyntäminen ja biotalous), senioritalous sekä terveys- ja hyvinvointipalvelut, IT-ratkaisujen hyödyntäminen ja luovan alan käyttö eri talous- ja muilla aloilla. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valtaosa (lähes 60 prosenttia) uusista työpaikoista saattaa seuraavan vuosikymmenen aikana syntyä sellaisten tuotteiden ja palveluiden yhteydessä, joita ei vielä ole olemassakaan. IT-ratkaisujen avulla julkisen sektorin tiedon käytöstä ja uudelleenkäytöstä saatavat hyödyt voisivat kasvattaa bkt:tä vuosittain yhteensä jopa 140 miljardilla eurolla (1). |
| --- | --- |

6.

tuo esiin, että osaamispääoma muodostaa nykyisin jo 80 prosenttia maailman suurimpien yritysten (S&P 500 -ryhmän pörssiyritysten) arvosta. Kasvumoottoreita kannattaa etsiä ennen kaikkea seuraavilta yritysaloilta, missä on maailmanlaajuisesti suurin kasvupotentiaali: ympäristöala, maatalous (mm. paikallisten luonnonvarojen entistä tehokkaampi hyödyntäminen ja biotalous), senioritalous sekä terveys- ja hyvinvointipalvelut, IT-ratkaisujen hyödyntäminen ja luovan alan käyttö eri talous- ja muilla aloilla. Esimerkiksi Yhdysvalloissa valtaosa (lähes 60 prosenttia) uusista työpaikoista saattaa seuraavan vuosikymmenen aikana syntyä sellaisten tuotteiden ja palveluiden yhteydessä, joita ei vielä ole olemassakaan. IT-ratkaisujen avulla julkisen sektorin tiedon käytöstä ja uudelleenkäytöstä saatavat hyödyt voisivat kasvattaa bkt:tä vuosittain yhteensä jopa 140 miljardilla eurolla (1).

| 7. | muistuttaa samaan aihepiiriin liittyvistä, alueiden komitean aiemmin antamista lausunnoista: ”Yksityisten investointien ja julkisen rahoituksen välinen synergia paikallis- ja aluetasolla” (2), ”Yksityisten ja julkisten investointien lisääminen elpymisen ja pitkän aikavälin rakennemuutoksen edistämiseksi: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen” (3), ”Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma (2014–2020)” (4), ”EU:n, jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempien hallintotasojen talousarviovarojen yhteisvaikutusten lisääminen” (5) ja ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli edistettäessä kasvua ja vahvistettaessa työpaikkojen luomista” (6). |
| --- | --- |

7.

muistuttaa samaan aihepiiriin liittyvistä, alueiden komitean aiemmin antamista lausunnoista: ”Yksityisten investointien ja julkisen rahoituksen välinen synergia paikallis- ja aluetasolla” (2), ”Yksityisten ja julkisten investointien lisääminen elpymisen ja pitkän aikavälin rakennemuutoksen edistämiseksi: julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien kehittäminen” (3), ”Yritysten kilpailukykyä ja pieniä ja keskisuuria yrityksiä koskeva ohjelma (2014–2020)” (4), ”EU:n, jäsenvaltioiden ja valtiotasoa alempien hallintotasojen talousarviovarojen yhteisvaikutusten lisääminen” (5) ja ”Paikallis- ja alueviranomaisten rooli edistettäessä kasvua ja vahvistettaessa työpaikkojen luomista” (6).

II   ALUEIDEN KOMITEAN NÄKEMYKSIÄ

Pitkäaikaisen rahoituksen tarjonta ja pitkäaikaisten investointien ominaispiirteet

| 8. | yhtyy komission analyysiin, jossa on tuotu esiin perusfaktat: rahoittajien luottamus on heikkoa ja nämä investoivat hyvin varovasti suosien lyhytaikaisia ja likvidimpiä sijoituksia – erityisesti yksityistalouksiin suuntautuvia investointeja. Lisäksi rahoituslaitosten katseet suuntautuvat usein ulos Euroopasta, nopeasti kehittyviin ja matalan palkkatason maihin. |
| --- | --- |

8.

yhtyy komission analyysiin, jossa on tuotu esiin perusfaktat: rahoittajien luottamus on heikkoa ja nämä investoivat hyvin varovasti suosien lyhytaikaisia ja likvidimpiä sijoituksia – erityisesti yksityistalouksiin suuntautuvia investointeja. Lisäksi rahoituslaitosten katseet suuntautuvat usein ulos Euroopasta, nopeasti kehittyviin ja matalan palkkatason maihin.

| 9. | on myös huolissaan siitä, että kansainvälinen kilpailu ulkomaisesta pääomasta tiukentuu nopeasti, kun velkaongelmien kanssa painivat valtiot tarvitsevat kiireesti uusia pääomalähteitä kasvua tukevien investointien tekemiseen ja olemassa olevien velkojen hoitamiseen. Lainapääoman lisäksi ja sen asemasta tulisi kiinnittää enemmän huomiota toisiin pääomalähteisiin. |
| --- | --- |

9.

on myös huolissaan siitä, että kansainvälinen kilpailu ulkomaisesta pääomasta tiukentuu nopeasti, kun velkaongelmien kanssa painivat valtiot tarvitsevat kiireesti uusia pääomalähteitä kasvua tukevien investointien tekemiseen ja olemassa olevien velkojen hoitamiseen. Lainapääoman lisäksi ja sen asemasta tulisi kiinnittää enemmän huomiota toisiin pääomalähteisiin.

| 10. | huomauttaa, että rahoitusmarkkinoiden näkökulmasta kunnat ja alueet toimivat monessa eri roolissa. Ne tekevät itse merkittäviä pitkän tähtäimen investointeja ja toimivat myös enemmän tai vähemmän puhtaasti sijoittajan roolissa esimerkiksi kunnallisten yhtiöiden kautta tai elinkeinopoliittisista syistä. Lisäksi kunnat ja alueet ovat rahoitusmarkkinoilla myös sijoituskohteita. |
| --- | --- |

10.

huomauttaa, että rahoitusmarkkinoiden näkökulmasta kunnat ja alueet toimivat monessa eri roolissa. Ne tekevät itse merkittäviä pitkän tähtäimen investointeja ja toimivat myös enemmän tai vähemmän puhtaasti sijoittajan roolissa esimerkiksi kunnallisten yhtiöiden kautta tai elinkeinopoliittisista syistä. Lisäksi kunnat ja alueet ovat rahoitusmarkkinoilla myös sijoituskohteita.

| 11. | huomauttaa, että julkisen sektorin toimintaympäristö ja tavoitteet rahoitusmarkkinoilla eroavat merkittävästi yksityisen sektorin toimijoista. Esimerkiksi sijoitusten tuottovaatimus, sijoitushorisontti ja riskinsietokyky ovat julkisilla ja yksityisillä sijoittajilla hyvin erilaisia. Tämän vuoksi komission tulee kiinnittää erityistä huomioita julkisen sektorin toimintaan silloin, kun puhutaan pitkäaikaisesta rahoituksesta. |
| --- | --- |

11.

huomauttaa, että julkisen sektorin toimintaympäristö ja tavoitteet rahoitusmarkkinoilla eroavat merkittävästi yksityisen sektorin toimijoista. Esimerkiksi sijoitusten tuottovaatimus, sijoitushorisontti ja riskinsietokyky ovat julkisilla ja yksityisillä sijoittajilla hyvin erilaisia. Tämän vuoksi komission tulee kiinnittää erityistä huomioita julkisen sektorin toimintaan silloin, kun puhutaan pitkäaikaisesta rahoituksesta.

| 12. | pahoittelee, ettei paikallis- ja aluetason ominaispiirteitä ole otettu riittävästi huomioon erilaisten pitkän aikavälin rahoitustarjonnan muotojen ja pitkän aikavälin investoinneille ominaisten toimenpiteiden käsittelyssä. |
| --- | --- |

12.

pahoittelee, ettei paikallis- ja aluetason ominaispiirteitä ole otettu riittävästi huomioon erilaisten pitkän aikavälin rahoitustarjonnan muotojen ja pitkän aikavälin investoinneille ominaisten toimenpiteiden käsittelyssä.

| 13. | pahoittelee, että EU on rajoittanut kilpailua ja hallitusten mahdollisuuksia investoida nimenomaan paikallisella tai alueellisella tasolla merkittävillä aloilla. Yhteensovittamista ja lupien hankintaa koskeva menettely on liian hidas ja mutkikas, mikä vähentää Euroopan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla ja lisää maailman muiden alueiden houkuttelevuutta sijoittajien silmissä. |
| --- | --- |

13.

pahoittelee, että EU on rajoittanut kilpailua ja hallitusten mahdollisuuksia investoida nimenomaan paikallisella tai alueellisella tasolla merkittävillä aloilla. Yhteensovittamista ja lupien hankintaa koskeva menettely on liian hidas ja mutkikas, mikä vähentää Euroopan kilpailukykyä maailmanmarkkinoilla ja lisää maailman muiden alueiden houkuttelevuutta sijoittajien silmissä.

| 14. | vaatii, että mahdollistetaan ja kannustetaan kuntia ja alueita tekemään taloudellisesti huonoinakin aikoina sellaisia pitkän tähtäimen investointeja, jotka parantavat työllisyyttä, edistävät teknologisia innovaatioita ja vihreää kasvua sekä kehittävät energia-, liikenne- ja viestintäinfrastruktuureita. |
| --- | --- |

14.

vaatii, että mahdollistetaan ja kannustetaan kuntia ja alueita tekemään taloudellisesti huonoinakin aikoina sellaisia pitkän tähtäimen investointeja, jotka parantavat työllisyyttä, edistävät teknologisia innovaatioita ja vihreää kasvua sekä kehittävät energia-, liikenne- ja viestintäinfrastruktuureita.

Euroopan talouden pitkäaikaisen rahoituksen kehittäminen – rahoituslaitosten valmiudet kanavoida pitkäaikaista rahoitusta – liikepankit

| 15. | muistuttaa, että joulukuussa 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä (7) korostetaan, että "vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta-ehkäisevässä osiossa voidaan hyödyntää EU:n olemassa olevan finanssipoliittisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia tasapainottaa tarve tehdä tuottavia julkisia investointeja julkisen talouden kurinalaisuustavoitteiden kanssa". Komitea toistaa tältä pohjalta toiveensa, että vakaussopimusta uudistettaisiin juoksevien menojen erottamiseksi investointimenoista julkistalouden alijäämiä laskettaessa. Tavoitteena on välttää jarruttamasta pitkällä aikavälillä kannattavia julkisia investointeja. |
| --- | --- |

15.

muistuttaa, että joulukuussa 2012 kokoontuneen Eurooppa-neuvoston päätelmissä (7) korostetaan, että "vakaus- ja kasvusopimuksen ennalta-ehkäisevässä osiossa voidaan hyödyntää EU:n olemassa olevan finanssipoliittisen kehyksen tarjoamia mahdollisuuksia tasapainottaa tarve tehdä tuottavia julkisia investointeja julkisen talouden kurinalaisuustavoitteiden kanssa". Komitea toistaa tältä pohjalta toiveensa, että vakaussopimusta uudistettaisiin juoksevien menojen erottamiseksi investointimenoista julkistalouden alijäämiä laskettaessa. Tavoitteena on välttää jarruttamasta pitkällä aikavälillä kannattavia julkisia investointeja.

| 16. | on tyytyväinen siihen, että pankkien valmiudet kanavoida pitkäaikaista rahoitusta ovat tosiasiassa palautumassa, vaikka paikallisiin investointeihin varoja annetaan tähän mennessä suhteellisin heikoin ehdoin. |
| --- | --- |

16.

on tyytyväinen siihen, että pankkien valmiudet kanavoida pitkäaikaista rahoitusta ovat tosiasiassa palautumassa, vaikka paikallisiin investointeihin varoja annetaan tähän mennessä suhteellisin heikoin ehdoin.

Kansalliset ja kansainväliset kehityspankit sekä taloudelliset kannustimet

| 17. | pitää välttämättömänä, että kansalliset ja kansainväliset kehityspankit a) tukevat strategisesti tärkeitä ja erityisesti infrastruktuuriin ja energiahuoltoon liittyviä investointeja ja b) toimivat taloussyklien vastaisessa rytmissä, eli vetävät varoja pois talouskasvun aikana ja lisäävät investointeja erityisen vahvasti talouskriisin aikana. |
| --- | --- |

17.

pitää välttämättömänä, että kansalliset ja kansainväliset kehityspankit a) tukevat strategisesti tärkeitä ja erityisesti infrastruktuuriin ja energiahuoltoon liittyviä investointeja ja b) toimivat taloussyklien vastaisessa rytmissä, eli vetävät varoja pois talouskasvun aikana ja lisäävät investointeja erityisen vahvasti talouskriisin aikana.

| 18. | katsoo, että EU-tasolla tulisi välttää pankkien liiallista konsolidointia. Sen sijaan on suositeltavaa kehittää yhteistyötä, joka mahdollistaisi vapaiden varojen ohjaamisen paikallis- ja aluetason kehitykseen. |
| --- | --- |

18.

katsoo, että EU-tasolla tulisi välttää pankkien liiallista konsolidointia. Sen sijaan on suositeltavaa kehittää yhteistyötä, joka mahdollistaisi vapaiden varojen ohjaamisen paikallis- ja aluetason kehitykseen.

| 19. | kannattaa kestävään talouskasvuun tähtäävien investointirahoitusten valvonnan kytkemistä pitempään aikaväliin sekä vaatimusta alustavien investointisuunnitelmien pitävyydestä. Hankejoukkolainojen käyttöönotto takaisi pitkällä aikavälillä kestävän kehityksen myös paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

19.

kannattaa kestävään talouskasvuun tähtäävien investointirahoitusten valvonnan kytkemistä pitempään aikaväliin sekä vaatimusta alustavien investointisuunnitelmien pitävyydestä. Hankejoukkolainojen käyttöönotto takaisi pitkällä aikavälillä kestävän kehityksen myös paikallis- ja aluetasolla.

| 20. | katsoo, että poliittisten välineiden ja puitteiden lisäksi tulisi tukea myös paikallisten ja alueellisten pitkän aikavälin investointien rahoittamista vähentämällä byrokratiaa, lisäämällä internetin välityksellä tapahtuvaa viestintää sekä nopeuttamalla merkittävästi päätöksentekoprosessia. |
| --- | --- |

20.

katsoo, että poliittisten välineiden ja puitteiden lisäksi tulisi tukea myös paikallisten ja alueellisten pitkän aikavälin investointien rahoittamista vähentämällä byrokratiaa, lisäämällä internetin välityksellä tapahtuvaa viestintää sekä nopeuttamalla merkittävästi päätöksentekoprosessia.

Yhteisösijoittajat

| 21. | yhtyy käsitykseen yhteisösijoittajien keskeisestä roolista pitkäaikaisessa rahoituksessa sekä tarpeesta kiinnittää huomiota Solvenssi II -direktiivin noudattamiseen. Kyseisten sijoittajien rooli varmastikin kasvaisi sijoitettujen rahamäärien kasvun myötä. Oleellista on taata, että niiden varat sijoitetaan EU:n eikä esimerkiksi Aasian tai maailman muiden alueiden talouteen. |
| --- | --- |

21.

yhtyy käsitykseen yhteisösijoittajien keskeisestä roolista pitkäaikaisessa rahoituksessa sekä tarpeesta kiinnittää huomiota Solvenssi II -direktiivin noudattamiseen. Kyseisten sijoittajien rooli varmastikin kasvaisi sijoitettujen rahamäärien kasvun myötä. Oleellista on taata, että niiden varat sijoitetaan EU:n eikä esimerkiksi Aasian tai maailman muiden alueiden talouteen.

Sääntelyuudistuksen yhteisvaikutukset rahoituslaitoksiin

| 22. | korostaa, että toiminnan vakauteen liittyvien tavoitteiden nykyisillä ja tulevilla uudistuksilla on pitkäaikaiset ja kasautuvat vaikutukset. Säännöstöä tulisi tältä osin tarkastella erityisen perusteellisesti, ja vuosien mittaan syntyviä mm. paikallisia ja alueellisia vaikutuksia on seurattava. |
| --- | --- |

22.

korostaa, että toiminnan vakauteen liittyvien tavoitteiden nykyisillä ja tulevilla uudistuksilla on pitkäaikaiset ja kasautuvat vaikutukset. Säännöstöä tulisi tältä osin tarkastella erityisen perusteellisesti, ja vuosien mittaan syntyviä mm. paikallisia ja alueellisia vaikutuksia on seurattava.

Rahoitusmarkkinoiden tehokkuus ja tuloksellisuus pitkäaikaisten rahoitusvälineiden tarjonnassa

| 23. | toteaa, että pitkäaikaisten investointien pääomamarkkinoiden avulla voidaan parantaa rahoitusta Euroopassa vahvistamalla EU:n yhteisiä pääomamarkkinoita ja infrastruktuuria, joka tukee paikallisia ja alueellisia rahoituslaitoksia, takaamalla tehokas investointisuoja sekä ottamalla mukaan paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen panostavia eläkerahastoja. |
| --- | --- |

23.

toteaa, että pitkäaikaisten investointien pääomamarkkinoiden avulla voidaan parantaa rahoitusta Euroopassa vahvistamalla EU:n yhteisiä pääomamarkkinoita ja infrastruktuuria, joka tukee paikallisia ja alueellisia rahoituslaitoksia, takaamalla tehokas investointisuoja sekä ottamalla mukaan paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen panostavia eläkerahastoja.

| 24. | katsoo, että on tarpeen kehittää uusia sijoitustuotteita tai potentiaalisten investointien paketteja (esim. tie- tai yleiset jakeluverkot), jotka voisivat tehdä niistä soveltuvampia eläkerahastojen suoriin sijoituksiin. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että on tarpeen kehittää uusia sijoitustuotteita tai potentiaalisten investointien paketteja (esim. tie- tai yleiset jakeluverkot), jotka voisivat tehdä niistä soveltuvampia eläkerahastojen suoriin sijoituksiin.

| 25. | pitää ehdottoman tarpeellisena lisätä työn tuottavuutta. Se on sopeutettava jatkuvasti muuttuvaan uuteen talousympäristöön. Tällaisessa ympäristössä saattaa olla eduksi, jos työntekijät voivat ja haluavat toimia omistajina ja sijoittajina, jotka ovat kiinnostuneita tekemään pitkäaikaisia investointeja työnantajayritykseensä. Paikallistason investointeja ajatellen etenkin energia- ja ympäristöalalle on tarpeen perustaa sijoitusjärjestelmiä, joissa paikallis- ja alueyhteisö voi olla paitsi kuluttaja, myös rahoittava toimija. |
| --- | --- |

25.

pitää ehdottoman tarpeellisena lisätä työn tuottavuutta. Se on sopeutettava jatkuvasti muuttuvaan uuteen talousympäristöön. Tällaisessa ympäristössä saattaa olla eduksi, jos työntekijät voivat ja haluavat toimia omistajina ja sijoittajina, jotka ovat kiinnostuneita tekemään pitkäaikaisia investointeja työnantajayritykseensä. Paikallistason investointeja ajatellen etenkin energia- ja ympäristöalalle on tarpeen perustaa sijoitusjärjestelmiä, joissa paikallis- ja alueyhteisö voi olla paitsi kuluttaja, myös rahoittava toimija.

| 26. | korostaa, että muutosten ja paikallisen kehityksen kannalta saattaa olla eduksi, jos työntekijät ovat samalla halutessaan omistajia ja sijoittajia ja jos osakkuus on ylipäätään mahdollinen asianomaisessa markkinarakenteessa. Tässä yhteydessä kirjanpitosääntöjä muuttamalla ja avoimuutta lisäämällä voidaan mahdollisesti kannustaa työntekijöiden halukkuutta osakkuuteen. |
| --- | --- |

26.

korostaa, että muutosten ja paikallisen kehityksen kannalta saattaa olla eduksi, jos työntekijät ovat samalla halutessaan omistajia ja sijoittajia ja jos osakkuus on ylipäätään mahdollinen asianomaisessa markkinarakenteessa. Tässä yhteydessä kirjanpitosääntöjä muuttamalla ja avoimuutta lisäämällä voidaan mahdollisesti kannustaa työntekijöiden halukkuutta osakkuuteen.

| 27. | on vakuuttunut siitä, että mikro- ja pk-yritykset on otettava paremmin huomioon, että kauppapaikkojen avoimuutta on parannettava ja sijoittajien osallistumista lisättävä, että rahoitusalan ulkopuolisten joukkovelkamarkkinoiden osuutta on lisättävä ja että myös pk-yritysten pääsyä joukkovelkakirjamarkkinoille on helpotettava. |
| --- | --- |

27.

on vakuuttunut siitä, että mikro- ja pk-yritykset on otettava paremmin huomioon, että kauppapaikkojen avoimuutta on parannettava ja sijoittajien osallistumista lisättävä, että rahoitusalan ulkopuolisten joukkovelkamarkkinoiden osuutta on lisättävä ja että myös pk-yritysten pääsyä joukkovelkakirjamarkkinoille on helpotettava.

| 28. | korostaa, että arvopaperistamismarkkinoita voitaisiin elvyttää EU:ssa kontrolloimalla rahoituslaitosten pääomankäyttöä, ja soveltamalla yhdenmukaisia avoimia pääoman hinnoittelumenettelyjä voidaan taata, että käytetään vain pääomaa, jonka arvo on katettu. Toimenpiteiden avulla vapautuu varmasti pääomaa, jota voidaan käyttää investointeihin. Samalla on varmistettava pk-yrityksille tarkoitetut likvidit hankejoukkolainamarkkinat. |
| --- | --- |

28.

korostaa, että arvopaperistamismarkkinoita voitaisiin elvyttää EU:ssa kontrolloimalla rahoituslaitosten pääomankäyttöä, ja soveltamalla yhdenmukaisia avoimia pääoman hinnoittelumenettelyjä voidaan taata, että käytetään vain pääomaa, jonka arvo on katettu. Toimenpiteiden avulla vapautuu varmasti pääomaa, jota voidaan käyttää investointeihin. Samalla on varmistettava pk-yrityksille tarkoitetut likvidit hankejoukkolainamarkkinat.

Monialaiset tekijät, jotka mahdollistavat pitkäaikaisen säästämisen ja rahoituksen

| 29. | katsoo, että kysymys EU-tason erityisten säästötilien eri mallien luomisen ja mahdollisten mallien eduista liittyy tosiasiallisesti kysymykseen säästöjen tuottavuuden takaamisesta. |
| --- | --- |

29.

katsoo, että kysymys EU-tason erityisten säästötilien eri mallien luomisen ja mahdollisten mallien eduista liittyy tosiasiallisesti kysymykseen säästöjen tuottavuuden takaamisesta.

| 30. | on huolissaan siitä, että eurooppalaisen säästötilin käyttöönotto tulisi pakolliseksi tai puolittain pakolliseksi, sillä se voisi aiheuttaa eräissä jäsenvaltioissa hyvin suurta varautuneisuutta – vapaaehtoisuuden vallitessa kansalaisten mielenkiinto taas ei olisi kovin suuri. Kun on valittava EU:n erityisen säästötilin eri malleista yksi, on valittava sellainen, joka parhaiten palauttaa horjuneen luottamuksen sekä edistää osaltaan Eurooppa 2020 -strategiassa asetettujen, työllisyyttä ja kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamista paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

30.

on huolissaan siitä, että eurooppalaisen säästötilin käyttöönotto tulisi pakolliseksi tai puolittain pakolliseksi, sillä se voisi aiheuttaa eräissä jäsenvaltioissa hyvin suurta varautuneisuutta – vapaaehtoisuuden vallitessa kansalaisten mielenkiinto taas ei olisi kovin suuri. Kun on valittava EU:n erityisen säästötilin eri malleista yksi, on valittava sellainen, joka parhaiten palauttaa horjuneen luottamuksen sekä edistää osaltaan Eurooppa 2020 -strategiassa asetettujen, työllisyyttä ja kasvua koskevien tavoitteiden saavuttamista paikallis- ja aluetasolla.

Verotus

| 31. | pitää toivottavana harkita koordinoitua eurooppalaista lähestymistapaa verojen alentamiseksi pääomainvestoinneilta. |
| --- | --- |

31.

pitää toivottavana harkita koordinoitua eurooppalaista lähestymistapaa verojen alentamiseksi pääomainvestoinneilta.

| 32. | katsoo, että asetettaessa valtiollisella tasolla oikeanlaisia kannustimia pitkäaikaiseen säästämiseen olisi harkittava verotuksellisia välineitä, jotka kannustavat voiton nopeaan uudelleeninvestointiin, pitkäaikaisiin investointeihin sekä mikro- ja pk-yritysten pääomainvestointeihin. Tämän edellytyksenä olisi pääomatuloista ja muista lähteistä saadun tulon eriyttäminen. Samoin voitaisiin harkita asteittaista veroa sekä pitkäaikaisen säästämisen verovapautta. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että asetettaessa valtiollisella tasolla oikeanlaisia kannustimia pitkäaikaiseen säästämiseen olisi harkittava verotuksellisia välineitä, jotka kannustavat voiton nopeaan uudelleeninvestointiin, pitkäaikaisiin investointeihin sekä mikro- ja pk-yritysten pääomainvestointeihin. Tämän edellytyksenä olisi pääomatuloista ja muista lähteistä saadun tulon eriyttäminen. Samoin voitaisiin harkita asteittaista veroa sekä pitkäaikaisen säästämisen verovapautta.

| 33. | ehdottaa, että yhteisöverokannusteiden hyödyllisyyttä arvioitaessa otettaisiin huomioon tähän mennessä kerätyt hyvät ja huonot kokemukset. Esimerkiksi tietyissä jäsenvaltioissa koko voitto on tähän asti ollut verovapaa, riippumatta siitä, investoidaanko se uudelleen vai ei. Verotettu on vain joitain sellaisia käyttötapoja, joilla varoja poistetaan suoraan yrityksestä, esimerkiksi osinkoja, bonuksia tai luontoisetuja. Tämä seurauksena todellinen verokanta on noin 4–5 prosenttia. Tällainen järjestelmä ei kannusta paikallisiin investointeihin. |
| --- | --- |

33.

ehdottaa, että yhteisöverokannusteiden hyödyllisyyttä arvioitaessa otettaisiin huomioon tähän mennessä kerätyt hyvät ja huonot kokemukset. Esimerkiksi tietyissä jäsenvaltioissa koko voitto on tähän asti ollut verovapaa, riippumatta siitä, investoidaanko se uudelleen vai ei. Verotettu on vain joitain sellaisia käyttötapoja, joilla varoja poistetaan suoraan yrityksestä, esimerkiksi osinkoja, bonuksia tai luontoisetuja. Tämä seurauksena todellinen verokanta on noin 4–5 prosenttia. Tällainen järjestelmä ei kannusta paikallisiin investointeihin.

| 34. | korostaa, että useista investointipäätösten perusteita koskevista kyselyistä on käynyt ilmi, että verotusjärjestelmä on vasta 4.–6. sijalla. Tärkeämpiä tekijöitä ovat esimerkiksi työvoiman paikallinen saatavuus ja sopiva koulutus, energian, veden ja muun vastaavan saatavuus, kustannusrakenteen edullisuus sekä toisaalta korruptio ja muut sellaiset tekijät, jotka voivat haitata yrityksen toimintaa välittömästi tai välillisesti. |
| --- | --- |

34.

korostaa, että useista investointipäätösten perusteita koskevista kyselyistä on käynyt ilmi, että verotusjärjestelmä on vasta 4.–6. sijalla. Tärkeämpiä tekijöitä ovat esimerkiksi työvoiman paikallinen saatavuus ja sopiva koulutus, energian, veden ja muun vastaavan saatavuus, kustannusrakenteen edullisuus sekä toisaalta korruptio ja muut sellaiset tekijät, jotka voivat haitata yrityksen toimintaa välittömästi tai välillisesti.

| 35. | suosittaa, että komissio harkitsee mahdollisuuksia, että jätetään verottamatta voiton investoitava osa ja investoinneista saatavat korot sekä vapautetaan veroista myös tutkimus- ja kehittämistyö sekä ympäristömyönteiset hankkeet. |
| --- | --- |

35.

suosittaa, että komissio harkitsee mahdollisuuksia, että jätetään verottamatta voiton investoitava osa ja investoinneista saatavat korot sekä vapautetaan veroista myös tutkimus- ja kehittämistyö sekä ympäristömyönteiset hankkeet.

| 36. | katsoo, että verotuksen tiiviimmällä koordinoinnilla voidaan yksinkertaistaa tuloverojärjestelmää, laajentaa veropohjaa ja alentaa verokantoja. Lisäksi tulisi rajoittaa valtion sekaantumista talouteen ja kansalaisten elämään ja lisätä vastaavasti yritysten ja yksilöiden omaa vastuuta toimeentulostaan. Samalla tulisi kuitenkin edistää erilaisia yhteistoimia. |
| --- | --- |

36.

katsoo, että verotuksen tiiviimmällä koordinoinnilla voidaan yksinkertaistaa tuloverojärjestelmää, laajentaa veropohjaa ja alentaa verokantoja. Lisäksi tulisi rajoittaa valtion sekaantumista talouteen ja kansalaisten elämään ja lisätä vastaavasti yritysten ja yksilöiden omaa vastuuta toimeentulostaan. Samalla tulisi kuitenkin edistää erilaisia yhteistoimia.

Tilinpäätöksen laatimisperiaatteet

| 37. | toteaa, että käypään arvoon arvostamisen periaatteet eivät ole käytössä kaikissa jäsenvaltioissa sisäisesti. Niitä soveltavat yritykset, jotka toimivat EU:n sisällä useassa jäsenvaltiossa samanaikaisesti. Tähän mennessä käypään arvoon arvostamisen periaatteet eivät ole johtaneet sijoittajien käyttäytymisen muuttumiseen. |
| --- | --- |

37.

toteaa, että käypään arvoon arvostamisen periaatteet eivät ole käytössä kaikissa jäsenvaltioissa sisäisesti. Niitä soveltavat yritykset, jotka toimivat EU:n sisällä useassa jäsenvaltiossa samanaikaisesti. Tähän mennessä käypään arvoon arvostamisen periaatteet eivät ole johtaneet sijoittajien käyttäytymisen muuttumiseen.

| 38. | katsoo, että taattava varojen ja velkojen markkina-arvoon perustuvan tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden jatkuvuus pitkien rahoitusjaksojen kohdalla. Lisäksi on otettava käyttöön vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa pitkäaikaisen rahoituksen riskittömyys varojen ja niiden lähteiden markkina-arvon säilymistä ajatellen. |
| --- | --- |

38.

katsoo, että taattava varojen ja velkojen markkina-arvoon perustuvan tilinpäätöksen laatimisperiaatteiden jatkuvuus pitkien rahoitusjaksojen kohdalla. Lisäksi on otettava käyttöön vaihtoehtoisia toimenpiteitä, joilla voidaan varmistaa pitkäaikaisen rahoituksen riskittömyys varojen ja niiden lähteiden markkina-arvon säilymistä ajatellen.

Hallinnointi- ja ohjausjärjestelmät

| 39. | katsoo, että osakkeenomistajia voidaan motivoida pitkäaikaiseen panostamiseen myöntämällä verokannustimia osingoille sekä jakamalla suurempi osa osinkotuloista niille osakkeenomistajille, jotka investoivat niitä pitkäaikaisesti. Lisäksi tulisi myöntää veroetuja paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen tehdyille pitkäaikaisille investoinneille. |
| --- | --- |

39.

katsoo, että osakkeenomistajia voidaan motivoida pitkäaikaiseen panostamiseen myöntämällä verokannustimia osingoille sekä jakamalla suurempi osa osinkotuloista niille osakkeenomistajille, jotka investoivat niitä pitkäaikaisesti. Lisäksi tulisi myöntää veroetuja paikalliseen ja alueelliseen kehitykseen tehdyille pitkäaikaisille investoinneille.

| 40. | katsoo, että siellä, missä omaisuudenhoitajien kannustimista on tulossa esteitä, tulisi ehdottomasti kehittää tilinpitoa selkeämmäksi, jotta voitaisiin taata luottamus julkisen alan, yritysten omistajien, johtajien ja työntekijöiden välillä. |
| --- | --- |

40.

katsoo, että siellä, missä omaisuudenhoitajien kannustimista on tulossa esteitä, tulisi ehdottomasti kehittää tilinpitoa selkeämmäksi, jotta voitaisiin taata luottamus julkisen alan, yritysten omistajien, johtajien ja työntekijöiden välillä.

Tiedotus ja raportointi

| 41. | katsoo, että taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten tietojen aiempaa suuremmalla yhdistämisellä voidaan tarjota selkeämpi yleiskuva yrityksen pitkän aikavälin tuloksista ja edistää parempaa sijoituspäätösten tekoa. Neljännesvuosittaista raportointia koskevan velvoitteen pikainen poistaminen ei olisi kuitenkaan oikea askel nykyistä elämänrytmiä ja digitaalisen aikakauden mahdollisuuksia ajatellen. Näin muutoksia voidaan myös arvioida ennen ongelmien kasautumista ja ennen kuin seurausten korjaaminen muodostuu huomattavasti kalliimmaksi. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että taloudellisten ja muiden kuin taloudellisten tietojen aiempaa suuremmalla yhdistämisellä voidaan tarjota selkeämpi yleiskuva yrityksen pitkän aikavälin tuloksista ja edistää parempaa sijoituspäätösten tekoa. Neljännesvuosittaista raportointia koskevan velvoitteen pikainen poistaminen ei olisi kuitenkaan oikea askel nykyistä elämänrytmiä ja digitaalisen aikakauden mahdollisuuksia ajatellen. Näin muutoksia voidaan myös arvioida ennen ongelmien kasautumista ja ennen kuin seurausten korjaaminen muodostuu huomattavasti kalliimmaksi.

| 42. | ehdottaa, että neljännesvuosittaisten indikaattoreiden mittakaavaa ja kattavuutta tarkasteltaisiin digitaalisen aikakauden kaikki mahdollisuudet huomioon ottaen. Samoin on oleellista, että tietoja ei julkaista johdattelevasti vaan neutraaleina, uskottavina ja ymmärrettävinä tiivistelminä erikoisalan medioissa. Tarvittaessa mukaan tulisi ottaa asiantuntijanäkemyksiä tai lisätä lyhyitä analyyseja. |
| --- | --- |

42.

ehdottaa, että neljännesvuosittaisten indikaattoreiden mittakaavaa ja kattavuutta tarkasteltaisiin digitaalisen aikakauden kaikki mahdollisuudet huomioon ottaen. Samoin on oleellista, että tietoja ei julkaista johdattelevasti vaan neutraaleina, uskottavina ja ymmärrettävinä tiivistelminä erikoisalan medioissa. Tarvittaessa mukaan tulisi ottaa asiantuntijanäkemyksiä tai lisätä lyhyitä analyyseja.

| 43. | katsoo, että tällä hetkellä talousteorian ja -tilastojen alalla on olemassa riittävästi erityisiä pitkän aikavälin vertailuarvoja. Jo nykyisten vertailuarvojen kerääminen, tarkistaminen ja analysointi venyttävät voimavarat usein äärirajoille, ja siksi uusien lisääminen ei ole erityisen suotavaa. Se voi tulla kyseeseen vain, jos löydetään jokin erityisen informatiivinen arvo tai vertailuarvojen mediaani. |
| --- | --- |

43.

katsoo, että tällä hetkellä talousteorian ja -tilastojen alalla on olemassa riittävästi erityisiä pitkän aikavälin vertailuarvoja. Jo nykyisten vertailuarvojen kerääminen, tarkistaminen ja analysointi venyttävät voimavarat usein äärirajoille, ja siksi uusien lisääminen ei ole erityisen suotavaa. Se voi tulla kyseeseen vain, jos löydetään jokin erityisen informatiivinen arvo tai vertailuarvojen mediaani.

Pk-yritysten mahdollisuudet saada rahoitusta pankeilta ja muilta tahoilta

| 44. | yhtyy käsitykseen siitä, että pk-yrityksillä on suuria yrityksiä heikommat mahdollisuudet rahoituksen hankkimiseen. Lisäksi useissa jäsenvaltioissa pk-yritysten toimintaa vaikeutetaan vielä monin tavoin syrjivällä lainsäädännöllä. |
| --- | --- |

44.

yhtyy käsitykseen siitä, että pk-yrityksillä on suuria yrityksiä heikommat mahdollisuudet rahoituksen hankkimiseen. Lisäksi useissa jäsenvaltioissa pk-yritysten toimintaa vaikeutetaan vielä monin tavoin syrjivällä lainsäädännöllä.

| 45. | ehdottaa, että harkittaisiin julkisen pörssin perustamista tai vaihtoehtoisesti internetpohjaisten joukkolainamarkkinoiden kehittämistä, joissa jokainen voisi investoida vapaasti ja ilman välittäjää paikalliseen tai alueelliseen kehitykseen. |
| --- | --- |

45.

ehdottaa, että harkittaisiin julkisen pörssin perustamista tai vaihtoehtoisesti internetpohjaisten joukkolainamarkkinoiden kehittämistä, joissa jokainen voisi investoida vapaasti ja ilman välittäjää paikalliseen tai alueelliseen kehitykseen.

| 46. | suosittaa, että pk-yritysten lainanantajina käytettäisiin myös luotto-osuuskuntia ja asuntosäästöpankkeja (building societies) ja muita vastaavia pieniä rahoituslaitoksia. Useimmissa Itä-Euroopan maissa näiden laitosten markkinaosuus on valitettavasti hyvin pieni, eikä niiden kehitystä edistetä usein myöskään valtion puolesta. Eräissä jäsenvaltioissa esimerkiksi pankeissa olevat talletukset on turvattu, muuta tämä ei koske luotto-osuuskuntia. |
| --- | --- |

46.

suosittaa, että pk-yritysten lainanantajina käytettäisiin myös luotto-osuuskuntia ja asuntosäästöpankkeja (building societies) ja muita vastaavia pieniä rahoituslaitoksia. Useimmissa Itä-Euroopan maissa näiden laitosten markkinaosuus on valitettavasti hyvin pieni, eikä niiden kehitystä edistetä usein myöskään valtion puolesta. Eräissä jäsenvaltioissa esimerkiksi pankeissa olevat talletukset on turvattu, muuta tämä ei koske luotto-osuuskuntia.

| 47. | ehdottaa, että paikallis- ja alueyhteisöt, talouselämän organisaatiot, yleistä vaurautta edistävät järjestöt ja rahamarkkinoiden organisaatiot perustaisivat osuuskuntia, jotka voivat tarjota vaihtoehtoisia pitkän aikavälin rahoituslähteitä paikallis- ja aluetasolla. |
| --- | --- |

47.

ehdottaa, että paikallis- ja alueyhteisöt, talouselämän organisaatiot, yleistä vaurautta edistävät järjestöt ja rahamarkkinoiden organisaatiot perustaisivat osuuskuntia, jotka voivat tarjota vaihtoehtoisia pitkän aikavälin rahoituslähteitä paikallis- ja aluetasolla.

| 48. | ehdottaa, että komissiossa tarkasteltaisiin ja esitettäisiin luotto-osuuskuntien tehokkaan toiminnan edellyttämiä ja soveltuvia lainsäädäntömuutoksia. |
| --- | --- |

48.

ehdottaa, että komissiossa tarkasteltaisiin ja esitettäisiin luotto-osuuskuntien tehokkaan toiminnan edellyttämiä ja soveltuvia lainsäädäntömuutoksia.

| 49. | katsoo, että nimenomaan tällainen pienten rahoituslaitosten verkosto auttaisi paikallis- ja aluetasolla monessa asiassa. Tulisi myös varmistaa, että pk-yritykset saisivat kiinteän prosenttimäärän riskipääomasta, ja samalla tulisi pohtia luottotakausten laajempaa käyttämistä. |
| --- | --- |

49.

katsoo, että nimenomaan tällainen pienten rahoituslaitosten verkosto auttaisi paikallis- ja aluetasolla monessa asiassa. Tulisi myös varmistaa, että pk-yritykset saisivat kiinteän prosenttimäärän riskipääomasta, ja samalla tulisi pohtia luottotakausten laajempaa käyttämistä.

| 50. | korostaa, että EU:n sääntelykehyksestä olisi tietyissä olosuhteissa varmasti apua näiden vaihtoehtoisten, pankkien ulkopuolisten rahoituslähteiden kehittämisessä pk-yrityksiä varten ja näin ollen paikallisen ja alueellisen kehityksen kannalta, sillä nykyinen lainsäädäntö ennemminkin rajoittaa kuin edistää pk-yritysten toimintaa. |
| --- | --- |

50.

korostaa, että EU:n sääntelykehyksestä olisi tietyissä olosuhteissa varmasti apua näiden vaihtoehtoisten, pankkien ulkopuolisten rahoituslähteiden kehittämisessä pk-yrityksiä varten ja näin ollen paikallisen ja alueellisen kehityksen kannalta, sillä nykyinen lainsäädäntö ennemminkin rajoittaa kuin edistää pk-yritysten toimintaa.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Euroopan komissio, Public Sector Information – Raw Data for New Services and Products (http://bit.ly/wa4AR).

1

Public Sector Information – Raw Data for New Services and Products

(2)  CdR 272/2013.

2

(3)  CdR 21/2010.

3

(4)  CdR 98/2012.

4

(5)  CdR 1778/2012.

5

(6)  CdR 1186/2012.

6

(7)  Eurooppa-neuvoston päätelmät, 13. ja 14. joulukuuta 2012, I Talouspolitiikka, kohta 2.

7

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/80 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/80

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Maaseutualueiden kestävä kehitys”

2013/C 356/14

ALUEIDEN KOMITEA

| — | vahvistaa, että vaikka maaseutuvoittoiset alueet ovat kuroneet kehityseroja umpeen, niiden kehitystaso pysyy edelleen merkittävästi EU:n keskiarvon alapuolella. |
| --- | --- |

—

vahvistaa, että vaikka maaseutuvoittoiset alueet ovat kuroneet kehityseroja umpeen, niiden kehitystaso pysyy edelleen merkittävästi EU:n keskiarvon alapuolella.

| — | Komitea pahoittelee, että suhteessa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiin maaseudun kehittämistä koskevia määrärahoja vähennetään merkittävästi |
| --- | --- |

—

Komitea pahoittelee, että suhteessa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiin maaseudun kehittämistä koskevia määrärahoja vähennetään merkittävästi

| — | kiinnittää huomiota myös tällä hetkellä harkittavana olevaan YMP:n toisen pilarin varojen käyttötarkoituksen laajentamiseen erityisrahastoihin, jotka liittyvät sellaisten eläinten tai kasvien sairaudesta, ympäristövahingoista tai maataloustulojen huomattavasta vähentymisestä johtuvien taloudellisten tappioiden kattamiseen, jotka perinteisesti kuuluisivat YMP:n ensimmäisen pilarin alaan. Komitea pahoittelee, että se saattaa vähentää edelleen maaseudun teknisen ja sosiaalisen infrastruktuurin parantamiseen osoitettavia määrärahoja. |
| --- | --- |

—

kiinnittää huomiota myös tällä hetkellä harkittavana olevaan YMP:n toisen pilarin varojen käyttötarkoituksen laajentamiseen erityisrahastoihin, jotka liittyvät sellaisten eläinten tai kasvien sairaudesta, ympäristövahingoista tai maataloustulojen huomattavasta vähentymisestä johtuvien taloudellisten tappioiden kattamiseen, jotka perinteisesti kuuluisivat YMP:n ensimmäisen pilarin alaan. Komitea pahoittelee, että se saattaa vähentää edelleen maaseudun teknisen ja sosiaalisen infrastruktuurin parantamiseen osoitettavia määrärahoja.

| — | Leader-ohjelmaa varten varattu maaseuturahaston vähintään 5 % rahoituskehys on paikalliskehityksen tuen olennaisen tärkeä lähtökohta. Komitea toteaa kuitenkin, että se ei riitä maaseudun talouden elvyttämiseen. |
| --- | --- |

—

Leader-ohjelmaa varten varattu maaseuturahaston vähintään 5 % rahoituskehys on paikalliskehityksen tuen olennaisen tärkeä lähtökohta. Komitea toteaa kuitenkin, että se ei riitä maaseudun talouden elvyttämiseen.

| — | pitää perusteltuna toiminnallisessa alueella sijaitsevien maaseutukuntien laaja-alaista ja suoraa yhteistyötä, erityisesti laadittaessa strategioita samalla alueella sijaitsevien kaupunkien kanssa käytäviä neuvotteluja varten. |
| --- | --- |

—

pitää perusteltuna toiminnallisessa alueella sijaitsevien maaseutukuntien laaja-alaista ja suoraa yhteistyötä, erityisesti laadittaessa strategioita samalla alueella sijaitsevien kaupunkien kanssa käytäviä neuvotteluja varten.

| — | korostaa taas maaseutukuntien ja kaupunkien yhteistyön erityisroolia ja sen tarvetta toiminnallisilla alueilla. Komitea myöntää samalla, että näiden alueiden kehitysstrategioissa tulisi määrittää monivuotiset kehykset vähintään muutaman vuosikymmenen ajaksi. |
| --- | --- |

—

korostaa taas maaseutukuntien ja kaupunkien yhteistyön erityisroolia ja sen tarvetta toiminnallisilla alueilla. Komitea myöntää samalla, että näiden alueiden kehitysstrategioissa tulisi määrittää monivuotiset kehykset vähintään muutaman vuosikymmenen ajaksi.

| — | suosittaa, että kartoitetaan järjestelmällisesti ja kattavasti maaseutualueiden köyhät alueet (ainakin NUTS 3 -tasolla), jotta voidaan hyödyntää nykyistä tehokkaammin sosiaalisen syrjäytymisen ilmiöiden torjumiseen tarkoitettuja varoja. |
| --- | --- |

—

suosittaa, että kartoitetaan järjestelmällisesti ja kattavasti maaseutualueiden köyhät alueet (ainakin NUTS 3 -tasolla), jotta voidaan hyödyntää nykyistä tehokkaammin sosiaalisen syrjäytymisen ilmiöiden torjumiseen tarkoitettuja varoja.

| — | katsoo, että maaseudun kehittämistä koskevassa tulevassa EU:n politiikassa tulee






  — | varmistaa johdonmukaisuus maaseutualueiden kestävän kehityksen kanssa |
| --- | --- | --- |

—

katsoo, että maaseudun kehittämistä koskevassa tulevassa EU:n politiikassa tulee

—

varmistaa johdonmukaisuus maaseutualueiden kestävän kehityksen kanssa

| — | tunnustaa, että maaseutualueet tarjoavat kehittämismahdollisuuksia ja että ne ovat keskeisessä asemassa Euroopan haasteita ratkaistaessa |
| --- | --- |

—

tunnustaa, että maaseutualueet tarjoavat kehittämismahdollisuuksia ja että ne ovat keskeisessä asemassa Euroopan haasteita ratkaistaessa

| — | tunnustaa, että Euroopan maaseutualueiden monipuolisuus on tärkeä tekijä tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta |
| --- | --- |

—

tunnustaa, että Euroopan maaseutualueiden monipuolisuus on tärkeä tekijä tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta

| — | noudattaa avoimuutta ja selkeyttä laajemman hyväksynnän varmistamiseksi |
| --- | --- |

—

noudattaa avoimuutta ja selkeyttä laajemman hyväksynnän varmistamiseksi

| — | hyödyntää alueiden erilaisuus yhteistä eurooppalaista päämäärää tavoiteltaessa ja varmistaa, ettei yhtään aluetta unohdeta. |
| --- | --- |

—

hyödyntää alueiden erilaisuus yhteistä eurooppalaista päämäärää tavoiteltaessa ja varmistaa, ettei yhtään aluetta unohdeta.

| Esittelijä: | Jerzy ZAJĄKAŁA (PL, AE), Łubiankan vouti |
| --- | --- |

Esittelijä:

Jerzy ZAJĄKAŁA (PL, AE), Łubiankan vouti

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Maaseutualueiden elinkelpoisuuden merkitys

| 1. | muistuttaa, että Eurostatin nykyisen luokittelun mukaan yli 23 % EU:n väestöstä asuu alueilla, jotka ovat yksinomaan maaseutua, ja 35 % ”välitason” alueilla. Komitea kiinnittää huomiota myös siihen, että eräissä jäsenvaltioissa yksinomaan maaseutua olevilla alueilla asuva väestönosa on huomattavasti suurempi. Tällainen tilanne vallitsee jopa 17:ssä 27 jäsenvaltiosta, muun muassa Irlannissa (73 %), Slovakiassa (50 %), Virossa (48 %), Romaniassa (46 %), Suomessa, Kreikassa, Liettuassa ja Tanskassa (43 %). |
| --- | --- |

1.

muistuttaa, että Eurostatin nykyisen luokittelun mukaan yli 23 % EU:n väestöstä asuu alueilla, jotka ovat yksinomaan maaseutua, ja 35 % ”välitason” alueilla. Komitea kiinnittää huomiota myös siihen, että eräissä jäsenvaltioissa yksinomaan maaseutua olevilla alueilla asuva väestönosa on huomattavasti suurempi. Tällainen tilanne vallitsee jopa 17:ssä 27 jäsenvaltiosta, muun muassa Irlannissa (73 %), Slovakiassa (50 %), Virossa (48 %), Romaniassa (46 %), Suomessa, Kreikassa, Liettuassa ja Tanskassa (43 %).

| 2. | korostaa, että maaseutualueilla on suuri potentiaali tarkasteltaessa henkilöresursseja (kulttuurillisia ja sosiaalisia), luonnonympäristöä ja biologista monimuotoisuutta sekä raaka-aineita ja muita taloudellisia hyödykkeitä, jotka ovat erityisen tärkeitä unionin yhteiskuntaelämälle ja kehitykselle. Tämän vuoksi komitea pitää erityisen tärkeänä maaseutualueiden elinkelpoisuuden säilyttämiseen tähtääviä toimia yhteiskunnan, kulttuurin, luonnon, ympäristön ja talouden aloilla. |
| --- | --- |

2.

korostaa, että maaseutualueilla on suuri potentiaali tarkasteltaessa henkilöresursseja (kulttuurillisia ja sosiaalisia), luonnonympäristöä ja biologista monimuotoisuutta sekä raaka-aineita ja muita taloudellisia hyödykkeitä, jotka ovat erityisen tärkeitä unionin yhteiskuntaelämälle ja kehitykselle. Tämän vuoksi komitea pitää erityisen tärkeänä maaseutualueiden elinkelpoisuuden säilyttämiseen tähtääviä toimia yhteiskunnan, kulttuurin, luonnon, ympäristön ja talouden aloilla.

| 3. | toteaa, että maaseutualueet eroavat erittäin paljon toisistaan. Eräät niistä kärsivät väestökadosta, mikä aiheuttaa niille vakavia ongelmia, ja toiset, pääasiassa kaupunkien lähellä sijaitsevat, kärsivät kasvavan tonttimaan tarpeen ja väestökehityksen aiheuttamista paineista. Eräät niistä kärsivät edelleen yleiseen talouskriisiin liittyvästä vakavasta taantumasta, myös maataloudessa, ja toiset menestyvät yhä paremmin matkailun ja luonnonympäristön laadukkuuden ansiosta. |
| --- | --- |

3.

toteaa, että maaseutualueet eroavat erittäin paljon toisistaan. Eräät niistä kärsivät väestökadosta, mikä aiheuttaa niille vakavia ongelmia, ja toiset, pääasiassa kaupunkien lähellä sijaitsevat, kärsivät kasvavan tonttimaan tarpeen ja väestökehityksen aiheuttamista paineista. Eräät niistä kärsivät edelleen yleiseen talouskriisiin liittyvästä vakavasta taantumasta, myös maataloudessa, ja toiset menestyvät yhä paremmin matkailun ja luonnonympäristön laadukkuuden ansiosta.

| 4. | ilmaisee olevansa huolissaan väestön tuntuvasta vähentymisestä ja lisääntyvästä ikääntymisestä monilla Euroopan maaseutualueilla. Kyseisten alueiden elinkelpoisuuden varmistamiseksi maaseutu on vakiinnutettava elinympäristönä ja liiketoiminta-alueena, jossa on riittävä elinkeinopohja. Tätä varten tarvitaan koko yhteiskunnan ponnisteluja ja aluekohtaisia suunnitelmia, jotka perustuvat alueen omaan potentiaaliin. |
| --- | --- |

4.

ilmaisee olevansa huolissaan väestön tuntuvasta vähentymisestä ja lisääntyvästä ikääntymisestä monilla Euroopan maaseutualueilla. Kyseisten alueiden elinkelpoisuuden varmistamiseksi maaseutu on vakiinnutettava elinympäristönä ja liiketoiminta-alueena, jossa on riittävä elinkeinopohja. Tätä varten tarvitaan koko yhteiskunnan ponnisteluja ja aluekohtaisia suunnitelmia, jotka perustuvat alueen omaan potentiaaliin.

| 5. | korostaa, että elämänlaadulla maaseutualueilla on suuri merkitys sille, päättävätkö viljelijät, heidän perheensä, muut ammatikseen muita primaariluonnonvaroja hyödyntävät ja jalostavat sekä viljelyä harjoittamattomat maaseutukuntien asukkaat ryhtyä asumaan ja työskentelemään tai jatkaa edelleen asumista ja työskentelemistä näillä alueilla. Nämä päätökset vaikuttavat puolestaan väkilukuun ja väestörakenteeseen sekä maaseutualueiden elinkelpoisuuden säilymiseen. |
| --- | --- |

5.

korostaa, että elämänlaadulla maaseutualueilla on suuri merkitys sille, päättävätkö viljelijät, heidän perheensä, muut ammatikseen muita primaariluonnonvaroja hyödyntävät ja jalostavat sekä viljelyä harjoittamattomat maaseutukuntien asukkaat ryhtyä asumaan ja työskentelemään tai jatkaa edelleen asumista ja työskentelemistä näillä alueilla. Nämä päätökset vaikuttavat puolestaan väkilukuun ja väestörakenteeseen sekä maaseutualueiden elinkelpoisuuden säilymiseen.

| 6. | korostaa tarvetta säilyttää maaseutualueiden perinteiset kulttuuriset ominaispiirteet ja elvyttää niitä, koska ne ovat tärkeä paikallisen, alueellisen, kansallisen ja eurooppalaisen identiteetin osatekijä. |
| --- | --- |

6.

korostaa tarvetta säilyttää maaseutualueiden perinteiset kulttuuriset ominaispiirteet ja elvyttää niitä, koska ne ovat tärkeä paikallisen, alueellisen, kansallisen ja eurooppalaisen identiteetin osatekijä.

| 7. | tunnustaa maatalouden tärkeän tehtävän niin olennaisen tärkeiden julkishyödykkeiden tarjonnassa kuin maisemat ja elintarviketurva. Tämän vuoksi komitea kannattaa sitä, että Euroopan unioni tukee edelleen taloudellisesti näitä hyödykkeitä tarjoavia maatiloja. Komitea katsoo lisäksi, että maaseutualueet ovat haavoittuvimpia alueita ilmastoskenaarioita koskeville tuleville muutoksille, joita ilmastonmuutos aiheuttaa, minkä johdosta suunnittelu-, aluehallinto- ja talousarviovälineisiin on sisällytettävä hillitsemis- ja sopeuttamistoimenpiteitä, jotta osallistavien mekanismien ja maatalouskäytäntöjen avulla mahdollistetaan kestävyysperiaatteiden mukainen kehitys. |
| --- | --- |

7.

tunnustaa maatalouden tärkeän tehtävän niin olennaisen tärkeiden julkishyödykkeiden tarjonnassa kuin maisemat ja elintarviketurva. Tämän vuoksi komitea kannattaa sitä, että Euroopan unioni tukee edelleen taloudellisesti näitä hyödykkeitä tarjoavia maatiloja. Komitea katsoo lisäksi, että maaseutualueet ovat haavoittuvimpia alueita ilmastoskenaarioita koskeville tuleville muutoksille, joita ilmastonmuutos aiheuttaa, minkä johdosta suunnittelu-, aluehallinto- ja talousarviovälineisiin on sisällytettävä hillitsemis- ja sopeuttamistoimenpiteitä, jotta osallistavien mekanismien ja maatalouskäytäntöjen avulla mahdollistetaan kestävyysperiaatteiden mukainen kehitys.

| 8. | pitää tarpeellisena valistaa koko yhteiskuntaa ja erityisesti nuorta sukupolvea, jotta maaseutualueiden arvot sekä näiden alueiden elinkelpoisuuden säilyttämisen merkitys ymmärretään ja sitä arvostetaan. |
| --- | --- |

8.

pitää tarpeellisena valistaa koko yhteiskuntaa ja erityisesti nuorta sukupolvea, jotta maaseutualueiden arvot sekä näiden alueiden elinkelpoisuuden säilyttämisen merkitys ymmärretään ja sitä arvostetaan.

Maaseutualueiden kestävän kehityksen taloudellinen ulottuvuus

| 9. | pitää välttämättömänä toteuttaa edelleen ja tehostaa yhteistä maatalouspolitiikkaa, sillä se on tärkeä unionin väline, joka edistää sekä lyhyen että pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista. Tavoitteena on saada hyviä tuloksia unionin sisällä ja kilpailla maailmanmarkkinoilla sekä huolehtia alueellisesta koheesiosta kaikissa jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

9.

pitää välttämättömänä toteuttaa edelleen ja tehostaa yhteistä maatalouspolitiikkaa, sillä se on tärkeä unionin väline, joka edistää sekä lyhyen että pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttamista. Tavoitteena on saada hyviä tuloksia unionin sisällä ja kilpailla maailmanmarkkinoilla sekä huolehtia alueellisesta koheesiosta kaikissa jäsenvaltioissa.

| 10. | katsoo, että maaseutuympäristö tulee muuttumaan voimakkaasti energia- ja ilmastopolitiikan sekä raaka-aineiden tehokkaamman käytön seurauksena ja että sen asema alkutuotannossa voi näiden tekijöiden ansiosta kasvaa nykyistä tärkeämmäksi. Tätä kehitystä on alettava ennakoida jo nyt, jotta voidaan varmistua siitä, että kehitys on todellakin kestävää ja siinä otetaan huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat. Lisäksi vuoroviljely olisi erittäin suotavaa maaseutuympäristössä, koska se auttaisi vähentämään riippuvuutta soijan tuonnista, parantamaan maaperän laatua, vähentämään lannoitteiden käyttöä, palauttamaan pysyvää taloudellista toimintaa maaseudulle ja kohentamaan Euroopan unionin kauppatasetta. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei alueiden komitean lausuntoa tukien enimmäismääristä ja viherryttämisestä ole otettu huomioon valtion- ja hallitusten päämiesten 26. kesäkuuta tekemissä päätöksissä, jotka heikentävät maaseudun tilannetta niin monimuotoisuuden kuin kestävän kehityksenkin näkökulmasta. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että maaseutuympäristö tulee muuttumaan voimakkaasti energia- ja ilmastopolitiikan sekä raaka-aineiden tehokkaamman käytön seurauksena ja että sen asema alkutuotannossa voi näiden tekijöiden ansiosta kasvaa nykyistä tärkeämmäksi. Tätä kehitystä on alettava ennakoida jo nyt, jotta voidaan varmistua siitä, että kehitys on todellakin kestävää ja siinä otetaan huomioon taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät näkökohdat. Lisäksi vuoroviljely olisi erittäin suotavaa maaseutuympäristössä, koska se auttaisi vähentämään riippuvuutta soijan tuonnista, parantamaan maaperän laatua, vähentämään lannoitteiden käyttöä, palauttamaan pysyvää taloudellista toimintaa maaseudulle ja kohentamaan Euroopan unionin kauppatasetta. Komitea pitää kuitenkin valitettavana, ettei alueiden komitean lausuntoa tukien enimmäismääristä ja viherryttämisestä ole otettu huomioon valtion- ja hallitusten päämiesten 26. kesäkuuta tekemissä päätöksissä, jotka heikentävät maaseudun tilannetta niin monimuotoisuuden kuin kestävän kehityksenkin näkökulmasta.

| 11. | kannattaa samanaikaisesti sitä, että Euroopan unioni rahoittaa laaja-alaisesti nuoria viljelijöitä kannustavia tehokkaita ohjelmia ja että tuetaan taloudellisesti osittaisia kotitarvetiloja sekä epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla sijaitsevia tiloja; ne ovat tärkeitä välineitä maaseutualueiden elinkelpoisuuden säilyttämiseksi. Komitea toteaa lisäksi, että tukia ja avustuksia suojeltujen alueiden kunnostamiseen, säilyttämiseen ja parantamiseen liittyviin toimiin on lisättävä luonnonympäristön säilyttämisen sovittamiseksi yhteen maaseutualueiden – missä suuri osa suojelluista alueista sijaitsee – kestäväpohjaisen kehittämisen kanssa. |
| --- | --- |

11.

kannattaa samanaikaisesti sitä, että Euroopan unioni rahoittaa laaja-alaisesti nuoria viljelijöitä kannustavia tehokkaita ohjelmia ja että tuetaan taloudellisesti osittaisia kotitarvetiloja sekä epäsuotuisassa asemassa olevilla alueilla sijaitsevia tiloja; ne ovat tärkeitä välineitä maaseutualueiden elinkelpoisuuden säilyttämiseksi. Komitea toteaa lisäksi, että tukia ja avustuksia suojeltujen alueiden kunnostamiseen, säilyttämiseen ja parantamiseen liittyviin toimiin on lisättävä luonnonympäristön säilyttämisen sovittamiseksi yhteen maaseutualueiden – missä suuri osa suojelluista alueista sijaitsee – kestäväpohjaisen kehittämisen kanssa.

| 12. | toteaa, että maanviljelijöiden tulot, sekä maataloudesta tai vastaavasta toiminnasta saatavat tulot että heidän yhteisen maatalouspolitiikan molemmista pilareista saamansa tuet, vaikuttavat ratkaisevasti niiden maaseutukuntien tilanteeseen, joissa he asuvat ja harjoittavat maanviljelyä. Heidän saamansa tulot vaikuttavat paitsi heidän viljelytoimintansa tehokkuuteen ja viljelijöiden elämänlaatuun, myös heidän asuinkuntiensa verotulojen suuruuteen. Näiden tulojen suuruus vaikuttaa ratkaisevasti myös viljelijöiden tosiasiallisiin mahdollisuuksiin ja henkilökohtaiseen sitoutumiseen maaseutualueiden elintason parantamiseksi. |
| --- | --- |

12.

toteaa, että maanviljelijöiden tulot, sekä maataloudesta tai vastaavasta toiminnasta saatavat tulot että heidän yhteisen maatalouspolitiikan molemmista pilareista saamansa tuet, vaikuttavat ratkaisevasti niiden maaseutukuntien tilanteeseen, joissa he asuvat ja harjoittavat maanviljelyä. Heidän saamansa tulot vaikuttavat paitsi heidän viljelytoimintansa tehokkuuteen ja viljelijöiden elämänlaatuun, myös heidän asuinkuntiensa verotulojen suuruuteen. Näiden tulojen suuruus vaikuttaa ratkaisevasti myös viljelijöiden tosiasiallisiin mahdollisuuksiin ja henkilökohtaiseen sitoutumiseen maaseutualueiden elintason parantamiseksi.

| 13. | on huolissaan maaseutualueiden kehitykseen osoitettavien varojen ennakoidusta vähenemisestä vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymien aikana. Komitea pahoittelee, että suhteessa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiin maaseudun kehittämistä koskevia määrärahoja vähennetään merkittävästi 95,7 miljardista alle 85 miljardiin euroon. Nämä tosiasiallisesti maaseutukuntien käytössä olevat rahoituspuitteet saattavat pienentyä edelleen, koska suunnitteilla on antaa jäsenvaltioille oikeus siirtää enintään 15 % varoista YMP:n toisesta pilarista ensimmäiseen pilariin (eräillä alueilla jopa enintään 25 %) |
| --- | --- |

13.

on huolissaan maaseutualueiden kehitykseen osoitettavien varojen ennakoidusta vähenemisestä vuosien 2014–2020 rahoitusnäkymien aikana. Komitea pahoittelee, että suhteessa vuosien 2007–2013 rahoitusnäkymiin maaseudun kehittämistä koskevia määrärahoja vähennetään merkittävästi 95,7 miljardista alle 85 miljardiin euroon. Nämä tosiasiallisesti maaseutukuntien käytössä olevat rahoituspuitteet saattavat pienentyä edelleen, koska suunnitteilla on antaa jäsenvaltioille oikeus siirtää enintään 15 % varoista YMP:n toisesta pilarista ensimmäiseen pilariin (eräillä alueilla jopa enintään 25 %)

| 14. | kiinnittää huomiota myös tällä hetkellä harkittavana olevaan YMP:n toisen pilarin varojen käyttötarkoituksen laajentamiseen erityisrahastoihin, jotka liittyvät sellaisten eläinten tai kasvien sairaudesta, ympäristövahingoista tai maataloustulojen huomattavasta vähentymisestä johtuvien taloudellisten tappioiden kattamiseen, jotka perinteisesti kuuluisivat YMP:n ensimmäisen pilarin alaan. Komitea pahoittelee, että se saattaa vähentää edelleen maaseudun teknisen ja sosiaalisen infrastruktuurin parantamiseen osoitettavia määrärahoja. |
| --- | --- |

14.

kiinnittää huomiota myös tällä hetkellä harkittavana olevaan YMP:n toisen pilarin varojen käyttötarkoituksen laajentamiseen erityisrahastoihin, jotka liittyvät sellaisten eläinten tai kasvien sairaudesta, ympäristövahingoista tai maataloustulojen huomattavasta vähentymisestä johtuvien taloudellisten tappioiden kattamiseen, jotka perinteisesti kuuluisivat YMP:n ensimmäisen pilarin alaan. Komitea pahoittelee, että se saattaa vähentää edelleen maaseudun teknisen ja sosiaalisen infrastruktuurin parantamiseen osoitettavia määrärahoja.

| 15. | on tyytyväinen, että yhteisessä strategiakehyksessä ja kumppanuussopimuksissa luodaan koordinaation ja yhdentämisen edellytykset maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemiseksi. Leader-ohjelmaa varten varattu maaseuturahaston vähintään 5 % rahoituskehys on paikalliskehityksen tuen olennaisen tärkeä lähtökohta. Komitea toteaa kuitenkin, että se ei riitä maaseudun talouden elvyttämiseen. |
| --- | --- |

15.

on tyytyväinen, että yhteisessä strategiakehyksessä ja kumppanuussopimuksissa luodaan koordinaation ja yhdentämisen edellytykset maaseutualueiden kestävän kehityksen tukemiseksi. Leader-ohjelmaa varten varattu maaseuturahaston vähintään 5 % rahoituskehys on paikalliskehityksen tuen olennaisen tärkeä lähtökohta. Komitea toteaa kuitenkin, että se ei riitä maaseudun talouden elvyttämiseen.

| 16. | kannattaa sitä, että paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (Community-led local development, CLLD) sisällytetään rakennerahasto-ohjelmiin paikallisten toimijoiden toteuttaman paikallisen kehitysstrategian muodossa. Komitea katsoo kuitenkin, että useita rahastoja kattava strategia edellyttää kyseisiä rahastoja koskevien säännösten yhteensovittamista. Komission ehdottama välitaso on riittämätön ratkaisu. Se siirtää vastuun yhdelle viranomaistaholle useiden sijaan, mutta ei sinällään yksinkertaista hallintoa. Sääntelykehysten johdonmukaisuus on puutteellista, ja on olemassa ilmeinen vaara siitä, että yhä enemmän aikaa ja resursseja kulutetaan tilintarkastajien huomautusten välttämiseen kuin kehityksen aikaansaamiseen. |
| --- | --- |

16.

kannattaa sitä, että paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (Community-led local development, CLLD) sisällytetään rakennerahasto-ohjelmiin paikallisten toimijoiden toteuttaman paikallisen kehitysstrategian muodossa. Komitea katsoo kuitenkin, että useita rahastoja kattava strategia edellyttää kyseisiä rahastoja koskevien säännösten yhteensovittamista. Komission ehdottama välitaso on riittämätön ratkaisu. Se siirtää vastuun yhdelle viranomaistaholle useiden sijaan, mutta ei sinällään yksinkertaista hallintoa. Sääntelykehysten johdonmukaisuus on puutteellista, ja on olemassa ilmeinen vaara siitä, että yhä enemmän aikaa ja resursseja kulutetaan tilintarkastajien huomautusten välttämiseen kuin kehityksen aikaansaamiseen.

| 17. | pahoittelee, että Leader-aloite on EAKR:n ja ESR:n toimintaohjelmille vain vapaaehtoinen ja että sitä voidaan rahoittaa pelkästään yhdeksännestä temaattisesta tavoitteesta ”sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden torjunta”. Tämä periaate rajoittaa paikallisten toimintaryhmien mahdollista liikkumavaraa sekä mahdollisuutta hyödyntää eri rahastoja paikalliskehitysstrategioiden laatimisessa. |
| --- | --- |

17.

pahoittelee, että Leader-aloite on EAKR:n ja ESR:n toimintaohjelmille vain vapaaehtoinen ja että sitä voidaan rahoittaa pelkästään yhdeksännestä temaattisesta tavoitteesta ”sosiaalisen osallisuuden edistäminen ja köyhyyden torjunta”. Tämä periaate rajoittaa paikallisten toimintaryhmien mahdollista liikkumavaraa sekä mahdollisuutta hyödyntää eri rahastoja paikalliskehitysstrategioiden laatimisessa.

| 18. | toteaa, että julkisten ja yksityisten palvelujen korkean laadun säilyttäminen edellyttää usein voimakasta poliittista ja taloudellista aktivoitumista sekä kansalaisaktivismia, joilla tuetaan erojen määrätietoisempaa tasaamista, mihin sisältyy tarve lisätä maaseutu- ja kaupunkialueiden välistä solidaarisuutta. |
| --- | --- |

18.

toteaa, että julkisten ja yksityisten palvelujen korkean laadun säilyttäminen edellyttää usein voimakasta poliittista ja taloudellista aktivoitumista sekä kansalaisaktivismia, joilla tuetaan erojen määrätietoisempaa tasaamista, mihin sisältyy tarve lisätä maaseutu- ja kaupunkialueiden välistä solidaarisuutta.

| 19. | ennakoi, että suunniteltu eurooppalaisten maatalousmarkkinoiden sääntelyn purkaminen edelleen lisää maataloustuotteiden hintojen vaihteluja, mikä on uhka ennen kaikkea pienille ja keskisuurille perhetiloille. Komitea toteaa myös, että maitokiintiöiden poistaminen voi lisätä alan teollistumista ja maidontuotannon keskittymistä, mikä puolestaan pahentaa ilmastonmuutosta ja lisää maaseutualueiden asukkaiden poismuuttoa. Komitea pitää edelleen tärkeänä, että maataloustuottajat saavat korvausta tuottamistaan julkishyödykkeistä, kuten sellaisista luonnon- ja kulttuuriarvoista, joita syntyy laidunnetusta, avoimesta maisemasta, jonka kehkeytymistä maataloustuottajat edistävät ja jolla ei ole kaupallista arvoa. Mikäli ilmenee, että maitokiintiöiden poistaminen johtaa ei-toivottuihin käytäntöihin karjankasvatuksessa, tarvitaan poliittisia toimia kuluttajille ja yleisesti markkinoille suunnatun valistuksen lisäämiseksi sekä eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi kaikkialla EU:ssa. |
| --- | --- |

19.

ennakoi, että suunniteltu eurooppalaisten maatalousmarkkinoiden sääntelyn purkaminen edelleen lisää maataloustuotteiden hintojen vaihteluja, mikä on uhka ennen kaikkea pienille ja keskisuurille perhetiloille. Komitea toteaa myös, että maitokiintiöiden poistaminen voi lisätä alan teollistumista ja maidontuotannon keskittymistä, mikä puolestaan pahentaa ilmastonmuutosta ja lisää maaseutualueiden asukkaiden poismuuttoa. Komitea pitää edelleen tärkeänä, että maataloustuottajat saavat korvausta tuottamistaan julkishyödykkeistä, kuten sellaisista luonnon- ja kulttuuriarvoista, joita syntyy laidunnetusta, avoimesta maisemasta, jonka kehkeytymistä maataloustuottajat edistävät ja jolla ei ole kaupallista arvoa. Mikäli ilmenee, että maitokiintiöiden poistaminen johtaa ei-toivottuihin käytäntöihin karjankasvatuksessa, tarvitaan poliittisia toimia kuluttajille ja yleisesti markkinoille suunnatun valistuksen lisäämiseksi sekä eläinten hyvinvoinnin takaamiseksi kaikkialla EU:ssa.

| 20. | haluaa korostaa mahdollisuuksia kytkeä maaseudun kehittämisohjelman (toinen pilari) kautta tuettu toiminta alue-, sosiaali- ja kalastusrahastojen, eli yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien rahastojen, alaiseen toimintaan. Biokaasun tuotanto, maanpäällinen tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri, innovointi, osaamisen kehittäminen, yritystoiminnan kehittäminen ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (CLLD) ovat aloja, jotka kuuluvat maaseudun kehittämisohjelmaan mutta ovat myös yhteydessä muihin rahastoihin, jolloin eri elinkeinot voivat hyötyä toisistaan ja kaupunkien ja maaseudun tarpeet ja resurssit kohtaavat toisensa. |
| --- | --- |

20.

haluaa korostaa mahdollisuuksia kytkeä maaseudun kehittämisohjelman (toinen pilari) kautta tuettu toiminta alue-, sosiaali- ja kalastusrahastojen, eli yhteiseen strategiakehykseen kuuluvien rahastojen, alaiseen toimintaan. Biokaasun tuotanto, maanpäällinen tieto- ja viestintätekniikan infrastruktuuri, innovointi, osaamisen kehittäminen, yritystoiminnan kehittäminen ja paikallisyhteisöjen omat kehittämishankkeet (CLLD) ovat aloja, jotka kuuluvat maaseudun kehittämisohjelmaan mutta ovat myös yhteydessä muihin rahastoihin, jolloin eri elinkeinot voivat hyötyä toisistaan ja kaupunkien ja maaseudun tarpeet ja resurssit kohtaavat toisensa.

Maaseutu- ja kaupunkialueiden toiminnallisen vuorovaikutuksen painoarvo

| 21. | tunnustaa sellaisten maaseutukuntien erityishaasteet, jotka sijaitsevat keskikokoisten ja suurten kaupunkien suoralla vaikutusalueella, ja suosittaa toiminnallisen lähestymistavan suosimista näiden alueiden kehitysstrategioiden määrittämisessä. |
| --- | --- |

21.

tunnustaa sellaisten maaseutukuntien erityishaasteet, jotka sijaitsevat keskikokoisten ja suurten kaupunkien suoralla vaikutusalueella, ja suosittaa toiminnallisen lähestymistavan suosimista näiden alueiden kehitysstrategioiden määrittämisessä.

| 22. | toteaa, että sekä kaupungeilla että kaupunkikunnilla, jotka sijaitsevat toiminnallisilla alueilla, on arvokkaita ja erittäin hyödyllisiä yhteiskunnallisia ja taloudellisia resursseja. Komitea suosittaa, että laadittaessa toiminnallisen alan kehitysstrategioita analysoidaan joka kerta olemassa olevat resurssit koko toiminnallista aluetta varten sekä otetaan kehitysstrategiassa huomioon sekä maaseutukuntien että kaupunkien potentiaali, jolloin voidaan suunnitella optimaalisesti niiden hyödyntäminen kestävyysperiaatteiden mukaisesti. Komitea kiinnittää samanaikaisesti huomiota maaseutualueita mahdollisesti uhkaavaan vaaraan, joka olisi seurausta kaupunkien ja maaseutukuntien tasapainoisen kehityksen puuttumisesta, mikä saattaa johtua siitä, että kaupungit käyttävät hyväkseen väestömäärästä ja taloudellisesta tilanteesta johtuvaa etulyöntiasemaansa. |
| --- | --- |

22.

toteaa, että sekä kaupungeilla että kaupunkikunnilla, jotka sijaitsevat toiminnallisilla alueilla, on arvokkaita ja erittäin hyödyllisiä yhteiskunnallisia ja taloudellisia resursseja. Komitea suosittaa, että laadittaessa toiminnallisen alan kehitysstrategioita analysoidaan joka kerta olemassa olevat resurssit koko toiminnallista aluetta varten sekä otetaan kehitysstrategiassa huomioon sekä maaseutukuntien että kaupunkien potentiaali, jolloin voidaan suunnitella optimaalisesti niiden hyödyntäminen kestävyysperiaatteiden mukaisesti. Komitea kiinnittää samanaikaisesti huomiota maaseutualueita mahdollisesti uhkaavaan vaaraan, joka olisi seurausta kaupunkien ja maaseutukuntien tasapainoisen kehityksen puuttumisesta, mikä saattaa johtua siitä, että kaupungit käyttävät hyväkseen väestömäärästä ja taloudellisesta tilanteesta johtuvaa etulyöntiasemaansa.

| 23. | pitää perusteltuna toiminnallisessa alueella sijaitsevien maaseutukuntien laaja-alaista ja suoraa yhteistyötä, erityisesti laadittaessa strategioita samalla alueella sijaitsevien kaupunkien kanssa käytäviä neuvotteluja varten. |
| --- | --- |

23.

pitää perusteltuna toiminnallisessa alueella sijaitsevien maaseutukuntien laaja-alaista ja suoraa yhteistyötä, erityisesti laadittaessa strategioita samalla alueella sijaitsevien kaupunkien kanssa käytäviä neuvotteluja varten.

| 24. | pitää suotavana tällaista menettelyä luotaessa toiminnallisten alueiden kestävän kehityksen strategioita, jotta voidaan varmistaa paikallisviranomaisten sekä kaupunkien ja kaupunkikuntien väestön osallistuminen. Osallistuminen tulee varmistaa sekä valmistelutyön aikana (tilanteen määritys ja analyysi) että tehtäessä päätöksiä strategian lopullisesta muodosta. |
| --- | --- |

24.

pitää suotavana tällaista menettelyä luotaessa toiminnallisten alueiden kestävän kehityksen strategioita, jotta voidaan varmistaa paikallisviranomaisten sekä kaupunkien ja kaupunkikuntien väestön osallistuminen. Osallistuminen tulee varmistaa sekä valmistelutyön aikana (tilanteen määritys ja analyysi) että tehtäessä päätöksiä strategian lopullisesta muodosta.

| 25. | toteaa myös, että maaseutukunnissa, jotka sijaitsevat kaupunkien vaikutusalueella, vain osa väestöstä harjoittaa maataloutta. Näiden alueiden väestö, joka muuttaa kaupungeista maaseudulle, toivoo usein maatalouden sellaisten osien lopettamista, joka voi häiritä heitä. Esimerkkeinä mainittakoon luonnonmukainen tai keinotekoinen lannoitus, maatalousteknisten työvälineiden käyttö, eläinten kasvatus ja niiden laidunruokinta jne. Komitea suosittaa, että aluesuunnittelussa ennakoidaan eritoten tällaiset ongelmat ja torjutaan niitä kestävän kehityksen strategialla, jossa sovitetaan yhteen eri osapuolten taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät edut, ja esimerkiksi osoittamalla tietyt alueet maataloustuotantoon, jotta voidaan minimoida mahdolliset yhteiskunnalliset ristiriidat. |
| --- | --- |

25.

toteaa myös, että maaseutukunnissa, jotka sijaitsevat kaupunkien vaikutusalueella, vain osa väestöstä harjoittaa maataloutta. Näiden alueiden väestö, joka muuttaa kaupungeista maaseudulle, toivoo usein maatalouden sellaisten osien lopettamista, joka voi häiritä heitä. Esimerkkeinä mainittakoon luonnonmukainen tai keinotekoinen lannoitus, maatalousteknisten työvälineiden käyttö, eläinten kasvatus ja niiden laidunruokinta jne. Komitea suosittaa, että aluesuunnittelussa ennakoidaan eritoten tällaiset ongelmat ja torjutaan niitä kestävän kehityksen strategialla, jossa sovitetaan yhteen eri osapuolten taloudelliset, sosiaaliset ja ympäristöön liittyvät edut, ja esimerkiksi osoittamalla tietyt alueet maataloustuotantoon, jotta voidaan minimoida mahdolliset yhteiskunnalliset ristiriidat.

| 26. | toteaa, että yhteiskunnallista integroitumista koskevat ohjelmat maaseutualueilla, joille saapuu koko ajan ihmisiä kaupungista, ovat yksi tapa käsitellä yhteiskunnallisia ristiriitoja, joita voi ilmetä tilanteissa, joissa eri elämäntavat, arvot ja yhteiskunnalliset normit kohtaavat. |
| --- | --- |

26.

toteaa, että yhteiskunnallista integroitumista koskevat ohjelmat maaseutualueilla, joille saapuu koko ajan ihmisiä kaupungista, ovat yksi tapa käsitellä yhteiskunnallisia ristiriitoja, joita voi ilmetä tilanteissa, joissa eri elämäntavat, arvot ja yhteiskunnalliset normit kohtaavat.

| 27. | toteaa olevan välttämätöntä jakaa solidaarisesti kaupunkiasutuksen hajautumisen (urban sprawl) taloudellisten, ympäristöä koskevien ja yhteiskunnallisten vaikutusten tasoittamisesta johtuvat kustannukset maaseutu- ja kaupunkialueiden kesken. |
| --- | --- |

27.

toteaa olevan välttämätöntä jakaa solidaarisesti kaupunkiasutuksen hajautumisen (urban sprawl) taloudellisten, ympäristöä koskevien ja yhteiskunnallisten vaikutusten tasoittamisesta johtuvat kustannukset maaseutu- ja kaupunkialueiden kesken.

Syrjäisten maaseutukuntien haasteet

| 28. | toteaa, että ehdoton valtaosa maaseutukunnista toimii suurten ja keskisuurten kaupunkien suoran vaikutusalueen ulkopuolella. Tämä tilanne pakottaa käyttämään erityisiä näiden alueiden tukivälineitä. Komitea suosittaa näin ollen ottamaan sekä yhteisessä maatalouspolitiikassa että koheesiopolitiikassa huomioon myös aluekehityksen puitteissa toteutetut ratkaisut, jotka tosiasiassa edistävät alueellista koheesiota ja kehitysmahdollisuuksien tasaamista kestävyysperiaatteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

28.

toteaa, että ehdoton valtaosa maaseutukunnista toimii suurten ja keskisuurten kaupunkien suoran vaikutusalueen ulkopuolella. Tämä tilanne pakottaa käyttämään erityisiä näiden alueiden tukivälineitä. Komitea suosittaa näin ollen ottamaan sekä yhteisessä maatalouspolitiikassa että koheesiopolitiikassa huomioon myös aluekehityksen puitteissa toteutetut ratkaisut, jotka tosiasiassa edistävät alueellista koheesiota ja kehitysmahdollisuuksien tasaamista kestävyysperiaatteiden mukaisesti.

| 29. | pitää tärkeänä maaseutualueiden säilyttämistä ja suosittaa paikallishallinnon tukemisen vahvistamista teknisen infrastruktuurin luomisen ja säilyttämisen alalla. Sama pätee yhteiskunnalliseen infrastruktuuriin, joka vaikuttaa niiden elinkelpoisuuden säilyttämiseen. |
| --- | --- |

29.

pitää tärkeänä maaseutualueiden säilyttämistä ja suosittaa paikallishallinnon tukemisen vahvistamista teknisen infrastruktuurin luomisen ja säilyttämisen alalla. Sama pätee yhteiskunnalliseen infrastruktuuriin, joka vaikuttaa niiden elinkelpoisuuden säilyttämiseen.

| 30. | kiinnittää huomiota syrjäisten maaseutualueiden toiminnalliseen yhteyteen pienten kaupunkialueiden kanssa ja suosittaa, että luodaan asianmukaiset menettelyt, joilla edistetään sellaisten hankkeiden toteuttamista yhdessä, joilla parannetaan elämänlaatua näillä alueilla ja erityisesti silloin, kun pienet kaupunkialueet pyrkivät varmistamaan alueen toiminnan kannalta välttämättömät palvelut. |
| --- | --- |

30.

kiinnittää huomiota syrjäisten maaseutualueiden toiminnalliseen yhteyteen pienten kaupunkialueiden kanssa ja suosittaa, että luodaan asianmukaiset menettelyt, joilla edistetään sellaisten hankkeiden toteuttamista yhdessä, joilla parannetaan elämänlaatua näillä alueilla ja erityisesti silloin, kun pienet kaupunkialueet pyrkivät varmistamaan alueen toiminnan kannalta välttämättömät palvelut.

| 31. | katsoo, että näiden alueiden kehityspolitiikan määrittävien strategisten asiakirjojen tulisi perustua sekä (kahden- ja monenvälisiin) kuntien välisiin yhteistyömuotoihin ja sopimuksiin naapurikuntien välillä että aluepolitiikan alan yhteistyöhön. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että näiden alueiden kehityspolitiikan määrittävien strategisten asiakirjojen tulisi perustua sekä (kahden- ja monenvälisiin) kuntien välisiin yhteistyömuotoihin ja sopimuksiin naapurikuntien välillä että aluepolitiikan alan yhteistyöhön.

Maaseutu- ja kaupunkialueiden suhteet sekä niiden huomattavat vaikutukset aluekehitykseen

| 32. | korostaa taas maaseutukuntien ja kaupunkien yhteistyön erityisroolia ja sen tarvetta toiminnallisilla alueilla. Komitea myöntää samalla, että näiden alueiden kehitysstrategioissa tulisi määrittää monivuotiset kehykset vähintään muutaman vuosikymmenen ajaksi. |
| --- | --- |

32.

korostaa taas maaseutukuntien ja kaupunkien yhteistyön erityisroolia ja sen tarvetta toiminnallisilla alueilla. Komitea myöntää samalla, että näiden alueiden kehitysstrategioissa tulisi määrittää monivuotiset kehykset vähintään muutaman vuosikymmenen ajaksi.

| 33. | suosittaa, että maaseutukuntien ja kaupunkien yhteistyö perustuisi alueellisen kumppanuuden periaatteisiin. |
| --- | --- |

33.

suosittaa, että maaseutukuntien ja kaupunkien yhteistyö perustuisi alueellisen kumppanuuden periaatteisiin.

| 34. | katsoo, että ennen yhteistyöhön ryhtymistä toiminnallisella alueella tulisi käydä laaja-alainen kansalaiskeskustelu, jonka päätteeksi eri kunnat tekisivät itsenäisen päätöksen. Tietyn kunnan mahdollisen vetäytymisen yhteistyöstä toiminnallisella alueella sen käynnistämisen jälkeen tulee kuitenkin riippua kaikkien tietyllä toiminnallisella alueella yhteistyöhön osallistuvien kuntien ja kaupunkien suostumuksesta, koska niiden välillä on infrastruktuuriin liittyviä ja yhteiskunnallisia yhteyksiä. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että ennen yhteistyöhön ryhtymistä toiminnallisella alueella tulisi käydä laaja-alainen kansalaiskeskustelu, jonka päätteeksi eri kunnat tekisivät itsenäisen päätöksen. Tietyn kunnan mahdollisen vetäytymisen yhteistyöstä toiminnallisella alueella sen käynnistämisen jälkeen tulee kuitenkin riippua kaikkien tietyllä toiminnallisella alueella yhteistyöhön osallistuvien kuntien ja kaupunkien suostumuksesta, koska niiden välillä on infrastruktuuriin liittyviä ja yhteiskunnallisia yhteyksiä.

| 35. | kiinnittää huomiota toiminnallisten alueiden kaupunkien ja maaseutukuntien keskinäisriippuvuuteen, joka perustuu henkilöpääoman, luonnonvarojen ja taloudellisten resurssien yhteiseen hyödyntämiseen sekä julkisten palvelujen yhteiseen tarjoamiseen. |
| --- | --- |

35.

kiinnittää huomiota toiminnallisten alueiden kaupunkien ja maaseutukuntien keskinäisriippuvuuteen, joka perustuu henkilöpääoman, luonnonvarojen ja taloudellisten resurssien yhteiseen hyödyntämiseen sekä julkisten palvelujen yhteiseen tarjoamiseen.

| 36. | suosittaa, kun otetaan huomioon kaupungeissa nykyään vallitsevat elämäntapasuuntaukset, että edistetään niiden hyödyntämistä maaseutualueiden arvojen vahvistamiseksi. Komitea toteaa, että yhteistyö verkostoissa tarjoaa viljelijöille ja elintarvikkeiden kuluttajille toistaiseksi täysin uuden mahdollisuuden tehdä tiivistä yhteistyötä. Komitea toteaa, että tällaiset aloitteet voivat olla erityisen tärkeä syy maaseudun ja kaupunkien välisten uudentyyppisten suhteiden luomiselle. |
| --- | --- |

36.

suosittaa, kun otetaan huomioon kaupungeissa nykyään vallitsevat elämäntapasuuntaukset, että edistetään niiden hyödyntämistä maaseutualueiden arvojen vahvistamiseksi. Komitea toteaa, että yhteistyö verkostoissa tarjoaa viljelijöille ja elintarvikkeiden kuluttajille toistaiseksi täysin uuden mahdollisuuden tehdä tiivistä yhteistyötä. Komitea toteaa, että tällaiset aloitteet voivat olla erityisen tärkeä syy maaseudun ja kaupunkien välisten uudentyyppisten suhteiden luomiselle.

| 37. | korostaa, että maataloustuotteiden lyhyet toimitusketjut edistävät kestäväpohjaisen tuotannon kehittämistä ja vastuullista kuluttamista. Ne vastaavat kuluttajien aitojen ja kausiluontoisten sekä paikallisyhteisössä tuotettujen tuotteiden ja lähiruuan kasvavaan tarpeeseen. Tämä on lisäksi yhteiskunnallisesti tiedostava kulutusmalli, johon yhdistyy ympäristöstä huolehtiminen ja joka ilmenee pakkausmateriaalin karsimisena, hiilidioksidipäästöjen vähentämisenä ja kestäväpohjaisten tuotantotapojen tukemisena. Samalla kun tuetaan lyhyitä toimitusketjuja on myös edistettävä yhdistymistä osuuskunniksi, sillä näin voidaan osaltaan vahvistaa viljelijöiden asemaa markkinoilla. Tarjonnan keskittäminen on tehokas keino taata viljelijöille oikeudenmukaiset hinnat ja vastata elintarvikkeiden kasvavaan kysyntään. |
| --- | --- |

37.

korostaa, että maataloustuotteiden lyhyet toimitusketjut edistävät kestäväpohjaisen tuotannon kehittämistä ja vastuullista kuluttamista. Ne vastaavat kuluttajien aitojen ja kausiluontoisten sekä paikallisyhteisössä tuotettujen tuotteiden ja lähiruuan kasvavaan tarpeeseen. Tämä on lisäksi yhteiskunnallisesti tiedostava kulutusmalli, johon yhdistyy ympäristöstä huolehtiminen ja joka ilmenee pakkausmateriaalin karsimisena, hiilidioksidipäästöjen vähentämisenä ja kestäväpohjaisten tuotantotapojen tukemisena. Samalla kun tuetaan lyhyitä toimitusketjuja on myös edistettävä yhdistymistä osuuskunniksi, sillä näin voidaan osaltaan vahvistaa viljelijöiden asemaa markkinoilla. Tarjonnan keskittäminen on tehokas keino taata viljelijöille oikeudenmukaiset hinnat ja vastata elintarvikkeiden kasvavaan kysyntään.

| 38. | huomauttaa kuitenkin, että tähän aloitteeseen osallistumista haluavilla tuottajilla on useita ongelmia. Usein on vaikea varmistaa säännöllinen ja vakaa tarjonta kuluttajille, jotka tavallisesti vaativat riittävän suurten määrien ja monipuolisen tuotevalikoiman säännöllisiä toimituksia. Tämäntyyppinen toiminta edellyttää useimmiten kallista laitteistoa (mukautettua kuljetuskalustoa, viilennysjärjestelmää, myyntipisteitä ja käsittelytiloja jne.). Komitea suosittaa näin ollen, että tämäntyyppinen toiminta voisi saada tukea. |
| --- | --- |

38.

huomauttaa kuitenkin, että tähän aloitteeseen osallistumista haluavilla tuottajilla on useita ongelmia. Usein on vaikea varmistaa säännöllinen ja vakaa tarjonta kuluttajille, jotka tavallisesti vaativat riittävän suurten määrien ja monipuolisen tuotevalikoiman säännöllisiä toimituksia. Tämäntyyppinen toiminta edellyttää useimmiten kallista laitteistoa (mukautettua kuljetuskalustoa, viilennysjärjestelmää, myyntipisteitä ja käsittelytiloja jne.). Komitea suosittaa näin ollen, että tämäntyyppinen toiminta voisi saada tukea.

| 39. | toteaa, että kulkuyhteydet maaseutualueille, niiden etäisyys päätöksenteko- ja tutkimuskeskuksista sekä niiden rajalliset mahdollisuudet hyödyntää uutta teknologiaa synnyttävät ongelmia, joita monien maaseutukuntien on vaikea ratkaista ja jotka ovat keskeisiä kehitysmahdollisuuksien, yhtäläisten mahdollisuuksien ja elämänlaadun kannalta. Lisäksi työntekijöiden osallistuminen on maaseutualueilla vähäisempää kuin kaupungeissa, ja siellä syntyy vähemmän työpaikkoja. |
| --- | --- |

39.

toteaa, että kulkuyhteydet maaseutualueille, niiden etäisyys päätöksenteko- ja tutkimuskeskuksista sekä niiden rajalliset mahdollisuudet hyödyntää uutta teknologiaa synnyttävät ongelmia, joita monien maaseutukuntien on vaikea ratkaista ja jotka ovat keskeisiä kehitysmahdollisuuksien, yhtäläisten mahdollisuuksien ja elämänlaadun kannalta. Lisäksi työntekijöiden osallistuminen on maaseutualueilla vähäisempää kuin kaupungeissa, ja siellä syntyy vähemmän työpaikkoja.

| 40. | huomauttaa, että nykyään ilmenevät ongelmat aiheuttavat uusia haasteita. Niistä mainittakoon ilmastonmuutoksen vaikutukset, luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen ja muut ympäristöongelmat, maaseutualueiden ja erityisesti maatalousmaan väheneminen sekä väestön ikääntyminen. Komitea painottaa, että on tehtävä merkittäviä ponnisteluja näiden ongelmien ymmärtämiseksi ja otettava käyttöön tarvittavat keinot niiden ratkaisemiseksi toteuttamalla sellaisia aktiivisia politiikkoja, joilla torjutaan maaltamuuttoa. |
| --- | --- |

40.

huomauttaa, että nykyään ilmenevät ongelmat aiheuttavat uusia haasteita. Niistä mainittakoon ilmastonmuutoksen vaikutukset, luonnon monimuotoisuuden heikkeneminen ja muut ympäristöongelmat, maaseutualueiden ja erityisesti maatalousmaan väheneminen sekä väestön ikääntyminen. Komitea painottaa, että on tehtävä merkittäviä ponnisteluja näiden ongelmien ymmärtämiseksi ja otettava käyttöön tarvittavat keinot niiden ratkaisemiseksi toteuttamalla sellaisia aktiivisia politiikkoja, joilla torjutaan maaltamuuttoa.

| 41. | pahoittelee, että maaseutualueiden dynamiikka heikkenee suhteessa kaupunkeihin. Komitea korostaa samanaikaisesti, että viidennessä kertomuksessa taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja alueellisesta koheesiosta vuoden 2010 marraskuulta kiinnitettiin huomiota Euroopan alueiden suuriin yhteiskunnallistaloudellisiin eroihin. |
| --- | --- |

41.

pahoittelee, että maaseutualueiden dynamiikka heikkenee suhteessa kaupunkeihin. Komitea korostaa samanaikaisesti, että viidennessä kertomuksessa taloudellisesta, yhteiskunnallisesta ja alueellisesta koheesiosta vuoden 2010 marraskuulta kiinnitettiin huomiota Euroopan alueiden suuriin yhteiskunnallistaloudellisiin eroihin.

| 42. | vahvistaa, että vaikka maaseutuvoittoiset alueet ovat kuroneet kehityseroja umpeen, niiden kehitystaso pysyy edelleen merkittävästi EU:n keskiarvon alapuolella. Komitea muistuttaa, että kuilu on erityisen näkyvä verrattuna taajamavoittoisiin alueisiin. Maaseutualueiden keskimääräinen BKT on 73 % alhaisempi kuin 12 jäsenvaltion kaupunkialueilla. Maaseutu- ja kaupunkialueiden väliset suuret erot ovat erityisen näkyviä Keski- ja Itä-Euroopassa sekä Etelä-Euroopassa. |
| --- | --- |

42.

vahvistaa, että vaikka maaseutuvoittoiset alueet ovat kuroneet kehityseroja umpeen, niiden kehitystaso pysyy edelleen merkittävästi EU:n keskiarvon alapuolella. Komitea muistuttaa, että kuilu on erityisen näkyvä verrattuna taajamavoittoisiin alueisiin. Maaseutualueiden keskimääräinen BKT on 73 % alhaisempi kuin 12 jäsenvaltion kaupunkialueilla. Maaseutu- ja kaupunkialueiden väliset suuret erot ovat erityisen näkyviä Keski- ja Itä-Euroopassa sekä Etelä-Euroopassa.

| 43. | suosittaa, että kartoitetaan järjestelmällisesti ja kattavasti maaseutualueiden köyhät alueet (ainakin NUTS 3 -tasolla), jotta voidaan hyödyntää nykyistä tehokkaammin sosiaalisen syrjäytymisen ilmiöiden torjumiseen tarkoitettuja varoja. |
| --- | --- |

43.

suosittaa, että kartoitetaan järjestelmällisesti ja kattavasti maaseutualueiden köyhät alueet (ainakin NUTS 3 -tasolla), jotta voidaan hyödyntää nykyistä tehokkaammin sosiaalisen syrjäytymisen ilmiöiden torjumiseen tarkoitettuja varoja.

| 44. | toteaa uudelleen, että monitasoisen hallintotavan puitteiden määrittäminen on välttämätön edellytys unioni- ja jäsenvaltiotasoisten politiikkojen, muun muassa vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan, tehokkaalle muotoilulle. Tähän liittyy epäilyksiä, joihin tulee puuttua pikaisesti. Vaikka tämä periaate ilmaistaan nimenomaisesti yleisasetuksessa, paikallis- ja alueviranomaisten rooli jää yhä epäselväksi kumppanuussopimuksissa. Maaseudun alueet ja yhteisöt eivät voi enää tyytyä pelkkään yhteisrahoittajan asemaan siten, että ne eivät osallistu painopisteiden määrittämiseen eivätkä toimeenpano- ja hallintomenettelyihin. Euroopan komission parhaillaan laatimassa kumppanuussopimusten hallinnointia koskevassa oppaassa tulisi korostaa nimenomaisesti, että maaseutualueiden edustajien osallistuminen näiden sopimusten laatimiseen on tärkeää. |
| --- | --- |

44.

toteaa uudelleen, että monitasoisen hallintotavan puitteiden määrittäminen on välttämätön edellytys unioni- ja jäsenvaltiotasoisten politiikkojen, muun muassa vuoden 2013 jälkeisen yhteisen maatalouspolitiikan, tehokkaalle muotoilulle. Tähän liittyy epäilyksiä, joihin tulee puuttua pikaisesti. Vaikka tämä periaate ilmaistaan nimenomaisesti yleisasetuksessa, paikallis- ja alueviranomaisten rooli jää yhä epäselväksi kumppanuussopimuksissa. Maaseudun alueet ja yhteisöt eivät voi enää tyytyä pelkkään yhteisrahoittajan asemaan siten, että ne eivät osallistu painopisteiden määrittämiseen eivätkä toimeenpano- ja hallintomenettelyihin. Euroopan komission parhaillaan laatimassa kumppanuussopimusten hallinnointia koskevassa oppaassa tulisi korostaa nimenomaisesti, että maaseutualueiden edustajien osallistuminen näiden sopimusten laatimiseen on tärkeää.

EU:n maaseutustrategia ja -politiikka vuoteen 2030

| 45. | katsoo, että maaseudun kehittämistä koskevassa tulevassa EU:n politiikassa tulee






  — | varmistaa johdonmukaisuus maaseutualueiden kestävän kehityksen kanssa. |
| --- | --- | --- |

45.

katsoo, että maaseudun kehittämistä koskevassa tulevassa EU:n politiikassa tulee

—

varmistaa johdonmukaisuus maaseutualueiden kestävän kehityksen kanssa.

| — | tunnustaa, että maaseutualueet tarjoavat kehittämismahdollisuuksia ja että ne ovat keskeisessä asemassa Euroopan haasteita ratkaistaessa. |
| --- | --- |

—

tunnustaa, että maaseutualueet tarjoavat kehittämismahdollisuuksia ja että ne ovat keskeisessä asemassa Euroopan haasteita ratkaistaessa.

| — | tunnustaa, että Euroopan maaseutualueiden monipuolisuus on tärkeä tekijä tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta. |
| --- | --- |

—

tunnustaa, että Euroopan maaseutualueiden monipuolisuus on tärkeä tekijä tuleviin haasteisiin vastaamisen kannalta.

| — | noudattaa avoimuutta ja selkeyttä laajemman hyväksynnän varmistamiseksi. |
| --- | --- |

—

noudattaa avoimuutta ja selkeyttä laajemman hyväksynnän varmistamiseksi.

| — | hyödyntää alueiden erilaisuus yhteistä eurooppalaista päämäärää tavoiteltaessa ja varmistaa, ettei yhtään aluetta unohdeta. |
| --- | --- |

—

hyödyntää alueiden erilaisuus yhteistä eurooppalaista päämäärää tavoiteltaessa ja varmistaa, ettei yhtään aluetta unohdeta.

| 46. | katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tulevassa maaseudun kehittämispolitiikassa on varmistettava, että maataloustuottajat osallistuvat nykyistä enemmän julkisten palvelujen tarjoamiseen. |
| --- | --- |

46.

katsoo, että näiden tavoitteiden saavuttamiseksi tulevassa maaseudun kehittämispolitiikassa on varmistettava, että maataloustuottajat osallistuvat nykyistä enemmän julkisten palvelujen tarjoamiseen.

| 47. | katsoo, että nykyistä suuntausta kohdistaa maaseudun kehittämisrahoitus pääasiassa maatalousalalle on tasapainotettava seuraavalla ohjelmakaudella, jotta saadaan aikaan todellista taloudellista kehitystä maaseutualueilla. |
| --- | --- |

47.

katsoo, että nykyistä suuntausta kohdistaa maaseudun kehittämisrahoitus pääasiassa maatalousalalle on tasapainotettava seuraavalla ohjelmakaudella, jotta saadaan aikaan todellista taloudellista kehitystä maaseutualueilla.

Bryssel 9. lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/86 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/86

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi”

2013/C 356/15

ALUEIDEN KOMITEA

| — | antaa täyden tukensa komission uudessa tiedonannossa omaksutulle lähestymistavalle, jossa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten poliittinen rooli poliittisina vaikuttajina ja päätöksentekijöinä, jotka tarvitsevat riittävästi päätäntävaltaa ja taloudellisia resursseja ja joiden valmiuksia tulee kehittää riittävässä määrin. |
| --- | --- |

—

antaa täyden tukensa komission uudessa tiedonannossa omaksutulle lähestymistavalle, jossa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten poliittinen rooli poliittisina vaikuttajina ja päätöksentekijöinä, jotka tarvitsevat riittävästi päätäntävaltaa ja taloudellisia resursseja ja joiden valmiuksia tulee kehittää riittävässä määrin.

| — | kannattaa ajatusta siitä, että paikallishallinnon merkittävä rooli olisi niin ikään otettava huomioon, kun kumppanimaiden julkiselle sektorille myönnetään tukea kansallisten kehityspolitiikkojen ja -suunnitelmien aiempaa tuloksellisempaan ja tehokkaampaan valmisteluun ja toteutukseen. |
| --- | --- |

—

kannattaa ajatusta siitä, että paikallishallinnon merkittävä rooli olisi niin ikään otettava huomioon, kun kumppanimaiden julkiselle sektorille myönnetään tukea kansallisten kehityspolitiikkojen ja -suunnitelmien aiempaa tuloksellisempaan ja tehokkaampaan valmisteluun ja toteutukseen.

| — | kehottaa komissiota soveltamaan täysimääräistä rahoitusta koskevia sääntöjä (varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt) esimerkiksi valtiovallasta riippumattomia toimijoita ja paikallisviranomaisia koskevissa ohjelmissaan silloin, kun ”on yhteisön etujen mukaista olla toimen ainoa avunantaja”. |
| --- | --- |

—

kehottaa komissiota soveltamaan täysimääräistä rahoitusta koskevia sääntöjä (varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt) esimerkiksi valtiovallasta riippumattomia toimijoita ja paikallisviranomaisia koskevissa ohjelmissaan silloin, kun ”on yhteisön etujen mukaista olla toimen ainoa avunantaja”.

| — | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n olisi mukautettava tukeaan niin, että siinä otetaan huomioon kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kasvava rooli, potentiaali ja tarpeet, ja pyrittävä avun tehokkuuden lisäksi tulokselliseen kehitysyhteistyöhön. Lisäksi komitea korostaa, että tämä edellyttää lisämäärärahojen osoittamista toimiin, jotka edistävät hajauttamista ja paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen vaikutusvallan lisäämistä. |
| --- | --- |

—

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n olisi mukautettava tukeaan niin, että siinä otetaan huomioon kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kasvava rooli, potentiaali ja tarpeet, ja pyrittävä avun tehokkuuden lisäksi tulokselliseen kehitysyhteistyöhön. Lisäksi komitea korostaa, että tämä edellyttää lisämäärärahojen osoittamista toimiin, jotka edistävät hajauttamista ja paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen vaikutusvallan lisäämistä.

| — | on halukas osallistumaan komission teknisellä ja taloudellisella tuella sellaisten keinojen kehittämiseen, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata desentralisaatioon liittyviä näkökohtia kumppanimaissa yhteistyössä kaikkien asianomaisten tahojen kanssa. |
| --- | --- |

—

on halukas osallistumaan komission teknisellä ja taloudellisella tuella sellaisten keinojen kehittämiseen, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata desentralisaatioon liittyviä näkökohtia kumppanimaissa yhteistyössä kaikkien asianomaisten tahojen kanssa.

| — | toteaa, että paikallisviranomaisten laaja osallistuminen vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden luomiseen edellyttää aidosti osallistumiseen perustuvaa prosessia. Osallistuminen tulee varmistaa – toisin kuin vuosituhannen kehitystavoitteita valmisteltaessa kävi – vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadinnan varhaisessa vaiheessa ja riittävän rahoituksen turvin. |
| --- | --- |

—

toteaa, että paikallisviranomaisten laaja osallistuminen vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden luomiseen edellyttää aidosti osallistumiseen perustuvaa prosessia. Osallistuminen tulee varmistaa – toisin kuin vuosituhannen kehitystavoitteita valmisteltaessa kävi – vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadinnan varhaisessa vaiheessa ja riittävän rahoituksen turvin.

| — | ilmaisee jälleen kannattavansa vuoden 2015 julistamista kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi ja kehottaa varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaisten aloitteiden taloudelliseen tukemiseen varataan riittävästi budjettimäärärahoja. |
| --- | --- |

—

ilmaisee jälleen kannattavansa vuoden 2015 julistamista kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi ja kehottaa varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaisten aloitteiden taloudelliseen tukemiseen varataan riittävästi budjettimäärärahoja.

| — | toistaa olevansa valmis tarjoamaan Euroopan paikallis- ja alueviranomaisille poliittisen foorumin kansainvälisten ja rajatylittävän yhteistyön kehittämiseksi. |
| --- | --- |

—

toistaa olevansa valmis tarjoamaan Euroopan paikallis- ja alueviranomaisille poliittisen foorumin kansainvälisten ja rajatylittävän yhteistyön kehittämiseksi.

| Esittelijä | Hans JANSSEN (NL, PPE), Oisterwijkin kaupunginjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi
  COM(2013) 280 final |

Esittelijä

Hans JANSSEN (NL, PPE), Oisterwijkin kaupunginjohtaja

Viiteasiakirja

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi

COM(2013) 280 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleisiä huomioita

| 1. | pitää Euroopan komission uutta tiedonantoa ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi” tervetulleena. Tämä on tärkeä askel sen nimenomaisessa tunnustamisessa ja yksityiskohtaisessa käsittelyssä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on erityinen asema EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan osallistuvina kumppaneina muiden kumppaneiden ja toimijoiden, kuten keskushallinnon ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, ohella ja niistä erillisinä tahoina. |
| --- | --- |

1.

pitää Euroopan komission uutta tiedonantoa ”Kumppanimaiden paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi” tervetulleena. Tämä on tärkeä askel sen nimenomaisessa tunnustamisessa ja yksityiskohtaisessa käsittelyssä, että paikallis- ja alueviranomaisilla on erityinen asema EU:n kehitysyhteistyöpolitiikkaan osallistuvina kumppaneina muiden kumppaneiden ja toimijoiden, kuten keskushallinnon ja kansalaisyhteiskunnan organisaatioiden, ohella ja niistä erillisinä tahoina.

| 2. | palauttaa mieliin, että Euroopan komissio julkaisi vuonna 2008 ensimmäisen tiedonantonsa (1) paikallis- ja alueviranomaisten roolista kehitysyhteistyössä. Se oli merkittävä askel kohti paikallis- ja alueviranomaisten aseman, roolin ja hyödyllisyyden tunnustamista kehitysyhteistyöpolitiikassa ja kehitysyhteistyössä. |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että Euroopan komissio julkaisi vuonna 2008 ensimmäisen tiedonantonsa (1) paikallis- ja alueviranomaisten roolista kehitysyhteistyössä. Se oli merkittävä askel kohti paikallis- ja alueviranomaisten aseman, roolin ja hyödyllisyyden tunnustamista kehitysyhteistyöpolitiikassa ja kehitysyhteistyössä.

| 3. | viittaa AK:n aiempiin lausuntoihin ja etenkin tiedonannoista ”Globaali Eurooppa – Uusi lähestymistapa EU:n ulkoisen toiminnan rahoittamiseen” ja ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” äskettäin antamiinsa lausuntoihin, joissa korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten erityistä asemaa ja roolia EU:n ulkoisessa toiminnassa. |
| --- | --- |

3.

viittaa AK:n aiempiin lausuntoihin ja etenkin tiedonannoista ”Globaali Eurooppa – Uusi lähestymistapa EU:n ulkoisen toiminnan rahoittamiseen” ja ”EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan vaikutuksen lisääminen: muutossuunnitelma” äskettäin antamiinsa lausuntoihin, joissa korostetaan paikallis- ja alueviranomaisten erityistä asemaa ja roolia EU:n ulkoisessa toiminnassa.

| 4. | antaa täyden tukensa komission uudessa tiedonannossa omaksutulle lähestymistavalle, jossa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten poliittinen rooli poliittisina vaikuttajina ja päätöksentekijöinä, jotka tarvitsevat riittävästi päätäntävaltaa ja taloudellisia resursseja ja joiden valmiuksia tulee kehittää riittävässä määrin. |
| --- | --- |

4.

antaa täyden tukensa komission uudessa tiedonannossa omaksutulle lähestymistavalle, jossa tunnustetaan paikallis- ja alueviranomaisten poliittinen rooli poliittisina vaikuttajina ja päätöksentekijöinä, jotka tarvitsevat riittävästi päätäntävaltaa ja taloudellisia resursseja ja joiden valmiuksia tulee kehittää riittävässä määrin.

| 5. | muistuttaa, että aivan kaikentyyppisillä ”paikallisviranomaisilla” – alueilla, maakunnilla, lääneillä, seutukunnilla, kunnilla, kylillä jne. – on strateginen rooli pyrittäessä edistämään demokraattista hallintotapaa ja lisäämään kehitystyön vaikuttavuutta. Komitea ei näin ollen näe mitään perustetta komission päätökselle keskittyä tiedonannossa ensisijaisesti kuntatasoon (ks. tiedonannon alaviite 1). |
| --- | --- |

5.

muistuttaa, että aivan kaikentyyppisillä ”paikallisviranomaisilla” – alueilla, maakunnilla, lääneillä, seutukunnilla, kunnilla, kylillä jne. – on strateginen rooli pyrittäessä edistämään demokraattista hallintotapaa ja lisäämään kehitystyön vaikuttavuutta. Komitea ei näin ollen näe mitään perustetta komission päätökselle keskittyä tiedonannossa ensisijaisesti kuntatasoon (ks. tiedonannon alaviite 1).

| 6. | suhtautuu myönteisesti tiedonannossa suositettuun paikallis- ja alueviranomaisten vallan lisäämiseen kumppanimaissa, sillä tämä auttaa paikallis- ja alueviranomaisia hoitamaan niille esimerkiksi muutossuunnitelmassa uskotut tärkeät tehtävät, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja muihin hyvän hallintotavan keskeisiin osatekijöihin sekä inhimillistä kehitystä tukevaan osallistavaan ja kestävään kasvuun. |
| --- | --- |

6.

suhtautuu myönteisesti tiedonannossa suositettuun paikallis- ja alueviranomaisten vallan lisäämiseen kumppanimaissa, sillä tämä auttaa paikallis- ja alueviranomaisia hoitamaan niille esimerkiksi muutossuunnitelmassa uskotut tärkeät tehtävät, jotka liittyvät ihmisoikeuksiin, demokratiaan ja muihin hyvän hallintotavan keskeisiin osatekijöihin sekä inhimillistä kehitystä tukevaan osallistavaan ja kestävään kasvuun.

| 7. | tähdentää, että Euroopan paikallis- ja alueviranomaisilla on runsaasti kokemusta monilta sellaisilta aloilta, joilla kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten tulee kehittää valmiuksiaan. Tiedonannossa olisi tunnustettava tämä selvemmin ja kohdistettava lisäksi huomiota siihen, miten kokemusta voidaan siirtää muun muassa jakamalla tietoa vertaisten kesken (peer-to-peer knowledge sharing) ja soveltaa paikallisissa oloissa. |
| --- | --- |

7.

tähdentää, että Euroopan paikallis- ja alueviranomaisilla on runsaasti kokemusta monilta sellaisilta aloilta, joilla kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten tulee kehittää valmiuksiaan. Tiedonannossa olisi tunnustettava tämä selvemmin ja kohdistettava lisäksi huomiota siihen, miten kokemusta voidaan siirtää muun muassa jakamalla tietoa vertaisten kesken (peer-to-peer knowledge sharing) ja soveltaa paikallisissa oloissa.

| 8. | katsoo, että tiedonannossa esitetyn analyysin perusteella paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava osallistua tiiviisti vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadintaan. Näillä viranomaisilla on tärkeä rooli paitsi kestävässä kehityksessä myös siihen liittyvillä aloilla, joista mainittakoon osallistava kaupunkikehitys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja ihmisten turvallisuus. Tähän liittyen komitea






  — | ilmaisee tyytyväisyytensä YK:n pääsihteerin nimittämistä korkea-arvoisista henkilöistä koostuvan, vuoden 2015 jälkeistä kehitysyhteistyöohjelmaa käsittelevän ryhmän raporttiin |
| --- | --- | --- |

8.

katsoo, että tiedonannossa esitetyn analyysin perusteella paikallis- ja alueviranomaisten olisi voitava osallistua tiiviisti vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadintaan. Näillä viranomaisilla on tärkeä rooli paitsi kestävässä kehityksessä myös siihen liittyvillä aloilla, joista mainittakoon osallistava kaupunkikehitys, sosiaalinen yhteenkuuluvuus, ilmastonmuutokseen sopeutuminen ja ihmisten turvallisuus. Tähän liittyen komitea

—

ilmaisee tyytyväisyytensä YK:n pääsihteerin nimittämistä korkea-arvoisista henkilöistä koostuvan, vuoden 2015 jälkeistä kehitysyhteistyöohjelmaa käsittelevän ryhmän raporttiin

| — | pitää ilahduttavana, että vuonna 2016 pidettävän Habitat III -konferenssin (2) pääteema on uusi kaupunkikehityssuunnitelma |
| --- | --- |

—

pitää ilahduttavana, että vuonna 2016 pidettävän Habitat III -konferenssin (2) pääteema on uusi kaupunkikehityssuunnitelma

| — | korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee voida osallistua täysivaltaisesti EU:n kannanottojen ja kantojen laadintaan valmisteluvaihe mukaan luettuna. |
| --- | --- |

—

korostaa, että paikallis- ja alueviranomaisten tulee voida osallistua täysivaltaisesti EU:n kannanottojen ja kantojen laadintaan valmisteluvaihe mukaan luettuna.

| 9. | antaa tunnustusta tiedonannon valmistelua seuranneelle avoimelle prosessille. Paikallis- ja alueviranomaisille tarjottiin tilaisuus esittää kannanottoja ja ideoita, ja eri yhteyksissä – esimerkiksi AK:n CIVEX-valiokunnan kokouksessa – vaihdettiin näkemyksiä. |
| --- | --- |

9.

antaa tunnustusta tiedonannon valmistelua seuranneelle avoimelle prosessille. Paikallis- ja alueviranomaisille tarjottiin tilaisuus esittää kannanottoja ja ideoita, ja eri yhteyksissä – esimerkiksi AK:n CIVEX-valiokunnan kokouksessa – vaihdettiin näkemyksiä.

| 10. | antaa arvoa sille, että tiedonannossa tunnustetaan AK:n keskeinen rooli paikallis- ja alueviranomaisten kehitysyhteistyötoimien edistäjänä ja koordinoijana. Komitea tarjoutuu tekemään jatkossakin EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan edelleenkehittämiseen ja täytäntöönpanoon liittyvää yhteistyötä. Hyviä foorumeita yhteistyön tekemiseksi ovat hajautetun yhteistyön päivät, jotka edesauttavat vuoropuhelua EU:n ja kehitysmaiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä ja EU:n toimielinten kanssa, sekä – etenkin sellaisen yhteistyön osalta, joka liittyy EU:n toimiin naapurimaiden kehityksen tukemiseksi – ARLEM ja CORLEAP, jotka ovat EU:n ja (naapuruuspolitiikan) kumppanimaiden paikallis- ja alue-edustajien kokouksia. |
| --- | --- |

10.

antaa arvoa sille, että tiedonannossa tunnustetaan AK:n keskeinen rooli paikallis- ja alueviranomaisten kehitysyhteistyötoimien edistäjänä ja koordinoijana. Komitea tarjoutuu tekemään jatkossakin EU:n kehitysyhteistyöpolitiikan edelleenkehittämiseen ja täytäntöönpanoon liittyvää yhteistyötä. Hyviä foorumeita yhteistyön tekemiseksi ovat hajautetun yhteistyön päivät, jotka edesauttavat vuoropuhelua EU:n ja kehitysmaiden paikallis- ja alueviranomaisten välillä ja EU:n toimielinten kanssa, sekä – etenkin sellaisen yhteistyön osalta, joka liittyy EU:n toimiin naapurimaiden kehityksen tukemiseksi – ARLEM ja CORLEAP, jotka ovat EU:n ja (naapuruuspolitiikan) kumppanimaiden paikallis- ja alue-edustajien kokouksia.

Taustaa

| 11. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että keskusjohtoisilla, ylhäältä alaspäin suuntautuvilla politiikoilla ja ohjelmilla ei voida yksinään ratkaista kestävään kehitykseen ja köyhyyden torjuntaan liittyviä monimutkaisia kysymyksiä ja että julkisilla ja yksityisillä toimijoilla on tässä oma roolinsa erityisesti paikallistasolla. |
| --- | --- |

11.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että keskusjohtoisilla, ylhäältä alaspäin suuntautuvilla politiikoilla ja ohjelmilla ei voida yksinään ratkaista kestävään kehitykseen ja köyhyyden torjuntaan liittyviä monimutkaisia kysymyksiä ja että julkisilla ja yksityisillä toimijoilla on tässä oma roolinsa erityisesti paikallistasolla.

| 12. | kannattaa komission tasapainoista suhtautumista paikallis- ja alueviranomaisten keskeiseen rooliin: toisaalta niillä voi olla avainrooli keskusviranomaisten toiminnasta riippumattomina tahoina (esimerkiksi epävakaissa valtioissa), ja toisaalta myös paikallistasolla voi olla kielteisiä tekijöitä, jotka murentavat niiden avainroolia. |
| --- | --- |

12.

kannattaa komission tasapainoista suhtautumista paikallis- ja alueviranomaisten keskeiseen rooliin: toisaalta niillä voi olla avainrooli keskusviranomaisten toiminnasta riippumattomina tahoina (esimerkiksi epävakaissa valtioissa), ja toisaalta myös paikallistasolla voi olla kielteisiä tekijöitä, jotka murentavat niiden avainroolia.

| 13. | on tyytyväinen ehdotukseen siitä, että Euroopan komissio omaksuisi strategisemman suhtautumistavan kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisiin nähden näiden vaikutusvallan lisäämiseksi ja kehitystavoitteiden saavuttamiseksi. |
| --- | --- |

13.

on tyytyväinen ehdotukseen siitä, että Euroopan komissio omaksuisi strategisemman suhtautumistavan kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisiin nähden näiden vaikutusvallan lisäämiseksi ja kehitystavoitteiden saavuttamiseksi.

| 14. | yhtyy komission näkemykseen siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten täysivoimaistuminen edellyttää riittävää päätäntävaltaa, valmiuksien kehittämistä ja taloudellisia resursseja sen lisäksi, että niiden rooli kehitysprosesseissa tunnustetaan poliittisella tasolla ja että se on sopusoinnussa eri hallintotasojen välillä vallitsevan vastuunjaon kanssa. |
| --- | --- |

14.

yhtyy komission näkemykseen siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten täysivoimaistuminen edellyttää riittävää päätäntävaltaa, valmiuksien kehittämistä ja taloudellisia resursseja sen lisäksi, että niiden rooli kehitysprosesseissa tunnustetaan poliittisella tasolla ja että se on sopusoinnussa eri hallintotasojen välillä vallitsevan vastuunjaon kanssa.

| 15. | kehottaa komissiota ottamaan nämä aivan totuudenmukaiset havainnot huomioon yhteistyöohjelmiensa painopisteissä, jotka se määrittelee kumppanimaiden kanssa. Paikallis- ja alueviranomaisilla olisi niiden merkitys huomioon ottaen oltava täydet mahdollisuudet osallistua kyseisten ohjelmien valmisteluun ja toimeenpanoon myös etujärjestöjensä kautta. |
| --- | --- |

15.

kehottaa komissiota ottamaan nämä aivan totuudenmukaiset havainnot huomioon yhteistyöohjelmiensa painopisteissä, jotka se määrittelee kumppanimaiden kanssa. Paikallis- ja alueviranomaisilla olisi niiden merkitys huomioon ottaen oltava täydet mahdollisuudet osallistua kyseisten ohjelmien valmisteluun ja toimeenpanoon myös etujärjestöjensä kautta.

Paikallisviranomaisten potentiaalin hyödyntäminen kehitysasioissa

| 16. | kannattaa ajatusta siitä, että paikallis- ja aluehallinnon merkittävä rooli olisi niin ikään otettava huomioon, kun kumppanimaiden julkiselle sektorille myönnetään tukea kansallisten kehityspolitiikkojen ja -suunnitelmien aiempaa tuloksellisempaan ja tehokkaampaan valmisteluun ja toteutukseen. Tämä noudattaa alueiden komitean pyrkimyksiä parantaa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia osallistua kehitysyhteistyöpolitiikkaan sekä EU:n että kehitysmaakumppanien tasolla. |
| --- | --- |

16.

kannattaa ajatusta siitä, että paikallis- ja aluehallinnon merkittävä rooli olisi niin ikään otettava huomioon, kun kumppanimaiden julkiselle sektorille myönnetään tukea kansallisten kehityspolitiikkojen ja -suunnitelmien aiempaa tuloksellisempaan ja tehokkaampaan valmisteluun ja toteutukseen. Tämä noudattaa alueiden komitean pyrkimyksiä parantaa paikallis- ja alueviranomaisten mahdollisuuksia osallistua kehitysyhteistyöpolitiikkaan sekä EU:n että kehitysmaakumppanien tasolla.

| 17. | suhtautuu myönteisesti siihen, millaisen merkityksen komissio antaa avunsaajatason sidosryhmäkumppanuuksille ja vuoropuhelumekanismeille keinoina edistää vuoropuhelua asianomaisten keskusviranomaisten kanssa, jotta edunsaajien tarpeet ja huolenaiheet tulevat tietoon ja otetaan huomioon. Tämä on monitasoiseen hallintoon perustuvan lähestymistavan mukaista. Monitasoinen lähestymistapa edellyttää myös, että keskusviranomaiset itse pyrkivät vuoropuheluun paikallis- ja alueviranomaisten kanssa saadakseen selville paikallistason tarpeet ja huolenaiheet. |
| --- | --- |

17.

suhtautuu myönteisesti siihen, millaisen merkityksen komissio antaa avunsaajatason sidosryhmäkumppanuuksille ja vuoropuhelumekanismeille keinoina edistää vuoropuhelua asianomaisten keskusviranomaisten kanssa, jotta edunsaajien tarpeet ja huolenaiheet tulevat tietoon ja otetaan huomioon. Tämä on monitasoiseen hallintoon perustuvan lähestymistavan mukaista. Monitasoinen lähestymistapa edellyttää myös, että keskusviranomaiset itse pyrkivät vuoropuheluun paikallis- ja alueviranomaisten kanssa saadakseen selville paikallistason tarpeet ja huolenaiheet.

| 18. | Yhteisrahoitusta koskeva vaatimus estää eräiden toimijoiden osallistumisen sekä EU:n jäsenvaltioissa että kumppanimaissa. Kumppanimaissa taloudellisten resurssien puute voi estää paikallisten toimijoiden mukaan ottamisen, ja eräissä jäsenvaltioissa, kuten Ruotsissa, paikallis- ja aluehallinto ei voi osallistua valtiosta riippumattomia toimijoita ja paikallisviranomaisia koskeviin ohjelmiin, koska ne eivät voi hyödyntää kunnallisveroja kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoittamiseen. Kun otetaan huomioon ohjelman tavoitteet ja Euroopan eri maissa saadut laaja-alaiset kokemukset (esim. hyvinvoinnin, hallinnon hajauttamisen ja terveydenhuollon aloilla) tämä ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta EU:n ja sen ulkoisen yhteistyön ohjelman kannalta. Tällaisen tilanteen välttämiseksi alueiden komitea kehottaa komissiota hyväksymään täysimääräistä rahoitusta koskevat varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt silloin, kun ”on yhteisön etujen mukaista olla toimen ainoa avunantaja” (253 artiklan 1 kohdan e alakohta). |
| --- | --- |

18.

Yhteisrahoitusta koskeva vaatimus estää eräiden toimijoiden osallistumisen sekä EU:n jäsenvaltioissa että kumppanimaissa. Kumppanimaissa taloudellisten resurssien puute voi estää paikallisten toimijoiden mukaan ottamisen, ja eräissä jäsenvaltioissa, kuten Ruotsissa, paikallis- ja aluehallinto ei voi osallistua valtiosta riippumattomia toimijoita ja paikallisviranomaisia koskeviin ohjelmiin, koska ne eivät voi hyödyntää kunnallisveroja kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoittamiseen. Kun otetaan huomioon ohjelman tavoitteet ja Euroopan eri maissa saadut laaja-alaiset kokemukset (esim. hyvinvoinnin, hallinnon hajauttamisen ja terveydenhuollon aloilla) tämä ei vaikuta tarkoituksenmukaiselta EU:n ja sen ulkoisen yhteistyön ohjelman kannalta. Tällaisen tilanteen välttämiseksi alueiden komitea kehottaa komissiota hyväksymään täysimääräistä rahoitusta koskevat varainhoitoasetuksen soveltamissäännöt silloin, kun ”on yhteisön etujen mukaista olla toimen ainoa avunantaja” (253 artiklan 1 kohdan e alakohta).

| 19. | korostaa, että kehitysasioissa on tiedonannossa esitetyn mukaisesti tärkeää soveltaa alueellista lähestymistapaa, ja kehottaa EU:ta tekemään tällaisen lähestymistavan kehittelyssä ja toteuttamisessa yhteistyötä muiden kehitysyhteistyökumppanien kanssa. EU:n tulisi myös luoda kannustimia – esimerkiksi lisätukia – sellaisille kumppanimaille, jotka ovat aidosti edistyneet alueellisen lähestymistavan soveltamisessa kansallisessa kehityssuunnitelmassaan (kansallisissa kehityssuunnitelmissaan) käyden vuoropuhelua paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien maakohtaisten järjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että kehitysasioissa on tiedonannossa esitetyn mukaisesti tärkeää soveltaa alueellista lähestymistapaa, ja kehottaa EU:ta tekemään tällaisen lähestymistavan kehittelyssä ja toteuttamisessa yhteistyötä muiden kehitysyhteistyökumppanien kanssa. EU:n tulisi myös luoda kannustimia – esimerkiksi lisätukia – sellaisille kumppanimaille, jotka ovat aidosti edistyneet alueellisen lähestymistavan soveltamisessa kansallisessa kehityssuunnitelmassaan (kansallisissa kehityssuunnitelmissaan) käyden vuoropuhelua paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien maakohtaisten järjestöjen kanssa.

EU:n tuki hallinnon parantamiseen ja kehitystulosten vaikuttavuuden lisäämiseen paikallistasolla

| 20. | toteaa, että vaikka komission ehdotus oikeutettujen viranomaisten tukemisesta on asianmukainen, kyseisen tekstijakson ensimmäisessä kappaleessa oleva nimenomainen viittaus ”mahdollisuuksiin toimien koordinointiin alueellisten viranomaisten kanssa” on epäselvä, kun otetaan huomioon tiedonannon alaviitteessä 1 esitetyt pohjatiedot, joiden mukaan tiedonannossa viitataan termillä ”paikallisviranomaiset” kaikentyyppisiin valtiota alemman tason viranomaisiin – niin kuntiin ja kaupunkeihin kuin seutukuntiin, maakuntiin ja alueisiinkin. |
| --- | --- |

20.

toteaa, että vaikka komission ehdotus oikeutettujen viranomaisten tukemisesta on asianmukainen, kyseisen tekstijakson ensimmäisessä kappaleessa oleva nimenomainen viittaus ”mahdollisuuksiin toimien koordinointiin alueellisten viranomaisten kanssa” on epäselvä, kun otetaan huomioon tiedonannon alaviitteessä 1 esitetyt pohjatiedot, joiden mukaan tiedonannossa viitataan termillä ”paikallisviranomaiset” kaikentyyppisiin valtiota alemman tason viranomaisiin – niin kuntiin ja kaupunkeihin kuin seutukuntiin, maakuntiin ja alueisiinkin.

| 21. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että onnistunut desentralisaatio edellyttää poliittista tahtoa. Tätä poliittista tahtoa olisi kuitenkin tiedonannon mukaisesti edistettävä esimerkiksi poliittisen vuoropuhelun avulla, ja kun tahtoa ilmenee, tästä olisi palkittava kannustimilla EU-yhteistyössä. |
| --- | --- |

21.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että onnistunut desentralisaatio edellyttää poliittista tahtoa. Tätä poliittista tahtoa olisi kuitenkin tiedonannon mukaisesti edistettävä esimerkiksi poliittisen vuoropuhelun avulla, ja kun tahtoa ilmenee, tästä olisi palkittava kannustimilla EU-yhteistyössä.

| 22. | jakaa sen näkemyksen, että EU:n tuessa hajauttamisperiaatteen edistämiseksi olisi keskityttävä suotuisan oikeudellisen ja poliittisen toimintaympäristön luomiseen ja instituutioiden ja valmiuksien kehittämiseen. Lisäksi AK kannattaa sellaisia määriteltyjä lisäprioriteetteja kuin vahvan huomion kohdistaminen julkistaloudelliseen hajauttamiseen, julkistalouden hoitoon ja vastuullisuuteen sekä pitkäjänteinen ja kysyntään perustuva lähestymistapa valmiuksien kehittämiseen. |
| --- | --- |

22.

jakaa sen näkemyksen, että EU:n tuessa hajauttamisperiaatteen edistämiseksi olisi keskityttävä suotuisan oikeudellisen ja poliittisen toimintaympäristön luomiseen ja instituutioiden ja valmiuksien kehittämiseen. Lisäksi AK kannattaa sellaisia määriteltyjä lisäprioriteetteja kuin vahvan huomion kohdistaminen julkistaloudelliseen hajauttamiseen, julkistalouden hoitoon ja vastuullisuuteen sekä pitkäjänteinen ja kysyntään perustuva lähestymistapa valmiuksien kehittämiseen.

| 23. | tähdentää, että EU-maiden paikallis- ja alueviranomaisilla on runsaasti hyödyllistä tietoa ja kokemusta monilta sellaisilta aloilta, joilla kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten tulee kehittää valmiuksiaan. Komitean mielestä näiden viranomaisten järjestöt tulisi mieltää strategisiksi kumppaneiksi, joiden kanssa voidaan hallinnoida paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja valmiuksien kehittämisohjelmia, sen lisäksi ja ohella, että EU:n ja kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaiset tekevät kahdenvälistä yhteistyötä. |
| --- | --- |

23.

tähdentää, että EU-maiden paikallis- ja alueviranomaisilla on runsaasti hyödyllistä tietoa ja kokemusta monilta sellaisilta aloilta, joilla kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten tulee kehittää valmiuksiaan. Komitean mielestä näiden viranomaisten järjestöt tulisi mieltää strategisiksi kumppaneiksi, joiden kanssa voidaan hallinnoida paikallis- ja alueviranomaisille suunnattuja valmiuksien kehittämisohjelmia, sen lisäksi ja ohella, että EU:n ja kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaiset tekevät kahdenvälistä yhteistyötä.

| 24. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten järjestöt voivat edistää hyvän hallinnon ja hyvien kehitystulosten saavuttamista paikallistasolla. Komitea huomauttaa, että tiedonannossa eriteltyjen kuuden tärkeimmän tehtävän lisäksi olisi mainittava myös palvelujen tuottaminen järjestön jäsenille. Jäsenet pyytävät paikallis- ja alueviranomaisten järjestöiltä usein valmiuksien kehittämiseen ja koulutukseen liittyviä palveluja etenkin kehitysyhteistyöasioissa. Tällaisten palvelujen tuottaminen on osoittautunut erittäin tärkeäksi järjestöjen erottuvuuden, jäsenten sitoutumisen ja sen myötä järjestöjen toiminnan jatkuvuuden kannalta. Sen avulla myös saadaan tietoa ja näkemyksiä, joita voidaan hyödyntää järjestöjen vaikuttamis- ja edunvalvontatoimissa. |
| --- | --- |

24.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten järjestöt voivat edistää hyvän hallinnon ja hyvien kehitystulosten saavuttamista paikallistasolla. Komitea huomauttaa, että tiedonannossa eriteltyjen kuuden tärkeimmän tehtävän lisäksi olisi mainittava myös palvelujen tuottaminen järjestön jäsenille. Jäsenet pyytävät paikallis- ja alueviranomaisten järjestöiltä usein valmiuksien kehittämiseen ja koulutukseen liittyviä palveluja etenkin kehitysyhteistyöasioissa. Tällaisten palvelujen tuottaminen on osoittautunut erittäin tärkeäksi järjestöjen erottuvuuden, jäsenten sitoutumisen ja sen myötä järjestöjen toiminnan jatkuvuuden kannalta. Sen avulla myös saadaan tietoa ja näkemyksiä, joita voidaan hyödyntää järjestöjen vaikuttamis- ja edunvalvontatoimissa.

| 25. | yhtyy komission näkemykseen siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten liitot ovat monissa kumppanimaissa vielä heikkoja. Tarvitaan huomattavaa pitkäaikaista tukea, jotta ne voivat täyttää tehtävänsä hyödyntäen koko potentiaalinsa. Tukea voidaan antaa monissa eri muodoissa. Voidaan esimerkiksi antaa suoraa rahoitusta unionin edustustojen hallinnoimista budjeteista ja luoda tai jatkaa laajempia, toisiinsa yhdistettyjä ohjelmia, kuten tiedonannossa mainittua ARIAL-ohjelmaa. Kaikissa tapauksissa on erittäin tärkeää hyödyntää paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaisille järjestöille kertynyttä tietoa ja kokemusta vertaisoppimisen ja kokemustenvaihdon avulla. |
| --- | --- |

25.

yhtyy komission näkemykseen siitä, että paikallis- ja alueviranomaisten liitot ovat monissa kumppanimaissa vielä heikkoja. Tarvitaan huomattavaa pitkäaikaista tukea, jotta ne voivat täyttää tehtävänsä hyödyntäen koko potentiaalinsa. Tukea voidaan antaa monissa eri muodoissa. Voidaan esimerkiksi antaa suoraa rahoitusta unionin edustustojen hallinnoimista budjeteista ja luoda tai jatkaa laajempia, toisiinsa yhdistettyjä ohjelmia, kuten tiedonannossa mainittua ARIAL-ohjelmaa. Kaikissa tapauksissa on erittäin tärkeää hyödyntää paikallis- ja alueviranomaisten eurooppalaisille järjestöille kertynyttä tietoa ja kokemusta vertaisoppimisen ja kokemustenvaihdon avulla.

Jatkotoimet: tukimenettelyjen tehostaminen ja joustavoittaminen

| 26. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n olisi mukautettava tukeaan niin, että siinä otetaan huomioon kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kasvava rooli, potentiaali ja tarpeet, ja pyrittävä avun tehokkuuden lisäksi tulokselliseen kehitysyhteistyöhön. |
| --- | --- |

26.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n olisi mukautettava tukeaan niin, että siinä otetaan huomioon kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen kasvava rooli, potentiaali ja tarpeet, ja pyrittävä avun tehokkuuden lisäksi tulokselliseen kehitysyhteistyöhön.

| 27. | korostaa, että tämä edellyttää lisämäärärahojen osoittamista hajauttamista ja paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen vaikutusvallan lisäämistä edistäviin toimiin. Tämän aika on nyt, uuden rahoituskauden alussa. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi nimenomaisesti voitava käyttää kaikkia Globaali Eurooppa -paketin välineitä. Tarvitaan myös merkittävää muutosta Euroopan kehitysrahastossa. Helmikuussa 2012 julkaistusta arviointiasiakirjasta Thematic global evaluation of the Commission support to decentralisation processes
   (3) selviää, että hajauttamisperiaatteen tukemiseen suunnattujen suorien maksujen osuus oli vuosina 2000–2004 vain 1 prosentti kaikesta komission antamasta rahoitustuesta (kaikki alat ja maat mukaan luettuna), vuosina 2004–2008 vain noin 2,5 prosenttia ja arviointikauden viimeisinä vuosina (2008–2009) taas paljon vähemmän. Paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi ansaitsee enemmän tukea. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että tämä edellyttää lisämäärärahojen osoittamista hajauttamista ja paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen vaikutusvallan lisäämistä edistäviin toimiin. Tämän aika on nyt, uuden rahoituskauden alussa. Paikallis- ja alueviranomaisten olisi nimenomaisesti voitava käyttää kaikkia Globaali Eurooppa -paketin välineitä. Tarvitaan myös merkittävää muutosta Euroopan kehitysrahastossa. Helmikuussa 2012 julkaistusta arviointiasiakirjasta Thematic global evaluation of the Commission support to decentralisation processes
   (3) selviää, että hajauttamisperiaatteen tukemiseen suunnattujen suorien maksujen osuus oli vuosina 2000–2004 vain 1 prosentti kaikesta komission antamasta rahoitustuesta (kaikki alat ja maat mukaan luettuna), vuosina 2004–2008 vain noin 2,5 prosenttia ja arviointikauden viimeisinä vuosina (2008–2009) taas paljon vähemmän. Paikallisviranomaisten vaikutusvallan lisääminen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi ansaitsee enemmän tukea.

| 28. | suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio toivoo innovatiivisten rahoitusmenettelyjen käyttömahdollisuuksien tarkastelemista, ja ajatukseen tämän nivomisesta paikallis- ja alueviranomaisten toiminnan tuloksellisuuden arviointiin. Liian usein tällaiset arvioinnit suuntautuvat kuitenkin ylhäältä alaspäin ja niiden yhteydessä rangaistaan toimijoita, joiden tulokset ovat heikommat. Tämä tavallisesti vähentää avoimuutta osanottajien keskuudessa. Kun otetaan huomioon tarve kehittää paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia, komitea kannustaa hyödyntämään horisontaalisia oppimisprosesseja ja käyttämään vertailuanalyysin ja avointen vertailujen kaltaisia välineitä, joiden avulla paikallis- ja alueyhteisöjen etujärjestöt voivat vahvistaa toiminnan tehostamiseen tähtäävää rooliaan, joihin on helpompi yhdistää positiivisia taloudellisia kannustimia ja jotka ovat pitkällä aikavälillä tarkoituksenmukaisempia ja hedelmällisempiä. |
| --- | --- |

28.

suhtautuu myönteisesti siihen, että komissio toivoo innovatiivisten rahoitusmenettelyjen käyttömahdollisuuksien tarkastelemista, ja ajatukseen tämän nivomisesta paikallis- ja alueviranomaisten toiminnan tuloksellisuuden arviointiin. Liian usein tällaiset arvioinnit suuntautuvat kuitenkin ylhäältä alaspäin ja niiden yhteydessä rangaistaan toimijoita, joiden tulokset ovat heikommat. Tämä tavallisesti vähentää avoimuutta osanottajien keskuudessa. Kun otetaan huomioon tarve kehittää paikallis- ja alueviranomaisten valmiuksia, komitea kannustaa hyödyntämään horisontaalisia oppimisprosesseja ja käyttämään vertailuanalyysin ja avointen vertailujen kaltaisia välineitä, joiden avulla paikallis- ja alueyhteisöjen etujärjestöt voivat vahvistaa toiminnan tehostamiseen tähtäävää rooliaan, joihin on helpompi yhdistää positiivisia taloudellisia kannustimia ja jotka ovat pitkällä aikavälillä tarkoituksenmukaisempia ja hedelmällisempiä.

| 29. | kannattaa näkemystä, jonka mukaan EU:n olisi varmistettava, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen aloitteiden tukemiseksi toteutettavat unionin ohjelmat ovat riittävän joustavia. Tämä on itse asiassa oleellinen osa strategisemman suhtautumistavan omaksumista näiden viranomaisten vaikutusvallan lisäämiseksi. Jouston avulla olisikin mahdollistettava paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen suora rahoittaminen kyseisissä ”omissa aloitteissa” sekä tällaisten aloitteiden rahoittaminen yhdessä eurooppalaisten kumppanipaikallis- ja alueviranomaisten ja kumppanijärjestöjen kanssa. |
| --- | --- |

29.

kannattaa näkemystä, jonka mukaan EU:n olisi varmistettava, että paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen aloitteiden tukemiseksi toteutettavat unionin ohjelmat ovat riittävän joustavia. Tämä on itse asiassa oleellinen osa strategisemman suhtautumistavan omaksumista näiden viranomaisten vaikutusvallan lisäämiseksi. Jouston avulla olisikin mahdollistettava paikallis- ja alueviranomaisten ja niitä edustavien järjestöjen suora rahoittaminen kyseisissä ”omissa aloitteissa” sekä tällaisten aloitteiden rahoittaminen yhdessä eurooppalaisten kumppanipaikallis- ja alueviranomaisten ja kumppanijärjestöjen kanssa.

| 30. | yhtyy komission näkemykseen siitä, että EU:n olisi budjettitukeen liittyen tuettava järjestelmiä, joiden avulla voidaan seurata varoja siirtämistä keskushallinnolta paikallis- ja alueviranomaisille. Tässä yhteydessä olisi myös edistettävä kattavampien aluetason ja maailman tason välineiden kehittämistä hajauttamisprosessien ohjaamiseksi ja pohjan luomiseksi tilanteen valvomiselle. Euroopan tasolla tällainen väline on Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirja. |
| --- | --- |

30.

yhtyy komission näkemykseen siitä, että EU:n olisi budjettitukeen liittyen tuettava järjestelmiä, joiden avulla voidaan seurata varoja siirtämistä keskushallinnolta paikallis- ja alueviranomaisille. Tässä yhteydessä olisi myös edistettävä kattavampien aluetason ja maailman tason välineiden kehittämistä hajauttamisprosessien ohjaamiseksi ja pohjan luomiseksi tilanteen valvomiselle. Euroopan tasolla tällainen väline on Euroopan paikallisen itsehallinnon peruskirja.

| 31. | on halukas osallistumaan komission teknisellä ja taloudellisella tuella sellaisten keinojen kehittämiseen, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata desentralisaatioon liittyviä näkökohtia kumppanimaissa yhteistyössä kaikkien asianomaisten tahojen – kuten paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen – sekä muiden organisaatioiden (YK:n yhdyskuntaohjelma Habitat ja kehitysohjelma UNDP) tai toimijoiden, myös kehitysmaiden toimijoiden (esim. Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton UEMOA:n paikallis- ja alueyhteisöjen neuvosto CCT), kanssa. |
| --- | --- |

31.

on halukas osallistumaan komission teknisellä ja taloudellisella tuella sellaisten keinojen kehittämiseen, joiden avulla voidaan arvioida ja seurata desentralisaatioon liittyviä näkökohtia kumppanimaissa yhteistyössä kaikkien asianomaisten tahojen – kuten paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen – sekä muiden organisaatioiden (YK:n yhdyskuntaohjelma Habitat ja kehitysohjelma UNDP) tai toimijoiden, myös kehitysmaiden toimijoiden (esim. Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton UEMOA:n paikallis- ja alueyhteisöjen neuvosto CCT), kanssa.

| 32. | katsoo, että tällaisten kattavien välineiden avulla saadaan arvokasta sisältöä poliittiseen vuoropuheluun EU:n ja kumppanimaiden välillä. Niiden ansiosta vuoropuhelussa voidaan kiinnittää huomiota politiikkojen koordinointiin, täydentävyyteen ja johdonmukaisuuteen eri hallintotasojen välillä kussakin maassa. Tällaista poliittista vuoropuhelua voidaan vahvistaa kyseisiin asioihin liittyvien talouskannustimien avulla innovatiivisten rahoitusjärjestelyjen käyttömahdollisuuksien tarkastelua koskevan toiveen mukaisesti. |
| --- | --- |

32.

katsoo, että tällaisten kattavien välineiden avulla saadaan arvokasta sisältöä poliittiseen vuoropuheluun EU:n ja kumppanimaiden välillä. Niiden ansiosta vuoropuhelussa voidaan kiinnittää huomiota politiikkojen koordinointiin, täydentävyyteen ja johdonmukaisuuteen eri hallintotasojen välillä kussakin maassa. Tällaista poliittista vuoropuhelua voidaan vahvistaa kyseisiin asioihin liittyvien talouskannustimien avulla innovatiivisten rahoitusjärjestelyjen käyttömahdollisuuksien tarkastelua koskevan toiveen mukaisesti.

| 33. | on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n olisi tuettava Euroopan ja kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten välistä hajautettua ja rajatylittävää yhteistyötä pitkän aikavälin tasa-arvoisten institutionaalisten kumppanuuksien pohjalta. Eurooppalaisesta näkökulmasta olisi edistettävä ja helpotettava laajemmissa verkostoissa toteutettavien kumppanuuksien tai yhteisten ohjelmien puitteissa tapahtuvan työskentelyn koordinointia. Komitea muistuttaa, että hajautetun kehitysyhteistyön portaali helpottaa tällaista koordinointia, sillä sieltä saa tietoa meneillään olevista hankkeista ja siellä voidaan virittää keskusteluja uusien hankkeiden kehittämiseksi. AK on halukas jatkamaan tähän liittyviä toimiaan yhdessä esimerkiksi paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen kanssa. Koska koordinoidumpien lähestymistapojen avulla odotetaan päästävän vaikuttavampiin tuloksiin, niiden käyttöön olisi kannustettava lisäämällä tällaisiin tarkoituksiin saatavilla olevaa EU-rahoitusta. |
| --- | --- |

33.

on komission kanssa samaa mieltä siitä, että EU:n olisi tuettava Euroopan ja kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten välistä hajautettua ja rajatylittävää yhteistyötä pitkän aikavälin tasa-arvoisten institutionaalisten kumppanuuksien pohjalta. Eurooppalaisesta näkökulmasta olisi edistettävä ja helpotettava laajemmissa verkostoissa toteutettavien kumppanuuksien tai yhteisten ohjelmien puitteissa tapahtuvan työskentelyn koordinointia. Komitea muistuttaa, että hajautetun kehitysyhteistyön portaali helpottaa tällaista koordinointia, sillä sieltä saa tietoa meneillään olevista hankkeista ja siellä voidaan virittää keskusteluja uusien hankkeiden kehittämiseksi. AK on halukas jatkamaan tähän liittyviä toimiaan yhdessä esimerkiksi paikallis- ja alueviranomaisten järjestöjen kanssa. Koska koordinoidumpien lähestymistapojen avulla odotetaan päästävän vaikuttavampiin tuloksiin, niiden käyttöön olisi kannustettava lisäämällä tällaisiin tarkoituksiin saatavilla olevaa EU-rahoitusta.

| 34. | kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan EU:n olisi tuettava roolia, joka paikallis- ja alueviranomaisilla ja niitä edustavilla järjestöillä on vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadinnassa. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto tukee tätä näkemystä (4). Neuvosto kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarvittaessa yhteistyössä alueiden komitean kanssa ottamaan huomioon paikallisviranomaisten näkemykset ja kokemukset ja tukemaan niiden edustusta poliittisissa keskusteluissa kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, muun muassa vuoden 2015 jälkeisen toimintasuunnitelman laatimisessa ja Habitat III -konferenssin valmistelussa. |
| --- | --- |

34.

kannattaa komission näkemystä, jonka mukaan EU:n olisi tuettava roolia, joka paikallis- ja alueviranomaisilla ja niitä edustavilla järjestöillä on vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadinnassa. Komitea panee tyytyväisenä merkille, että neuvosto tukee tätä näkemystä (4). Neuvosto kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita tarvittaessa yhteistyössä alueiden komitean kanssa ottamaan huomioon paikallisviranomaisten näkemykset ja kokemukset ja tukemaan niiden edustusta poliittisissa keskusteluissa kansallisella ja kansainvälisellä tasolla, muun muassa vuoden 2015 jälkeisen toimintasuunnitelman laatimisessa ja Habitat III -konferenssin valmistelussa.

| 35. | toteaa, että paikallisviranomaisten laaja osallistuminen vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden luomiseen edellyttää aidosti osallistumiseen perustuvaa prosessia. Osallistuminen tulee varmistaa – toisin kuin vuosituhannen kehitystavoitteita valmisteltaessa kävi – vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadinnan varhaisessa vaiheessa. Osallistumisen varmistamiseksi tulee osoittaa riittävä rahoitus. |
| --- | --- |

35.

toteaa, että paikallisviranomaisten laaja osallistuminen vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden luomiseen edellyttää aidosti osallistumiseen perustuvaa prosessia. Osallistuminen tulee varmistaa – toisin kuin vuosituhannen kehitystavoitteita valmisteltaessa kävi – vuoden 2015 jälkeisten kehitystavoitteiden laadinnan varhaisessa vaiheessa. Osallistumisen varmistamiseksi tulee osoittaa riittävä rahoitus.

| 36. | ilmaisee toistamiseen kannattavansa vuoden 2015 julistamista kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi (5) ja katsoo, että teemavuosi tarjoaa oivan tilaisuuden käynnistää paikallis- ja aluetason toimia ja tukea niitä myös taloudellisesti. Komitea kehottaakin varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaisten aloitteiden taloudelliseen tukemiseen varataan riittävästi budjettimäärärahoja. |
| --- | --- |

36.

ilmaisee toistamiseen kannattavansa vuoden 2015 julistamista kehitysyhteistyön eurooppalaiseksi teemavuodeksi (5) ja katsoo, että teemavuosi tarjoaa oivan tilaisuuden käynnistää paikallis- ja aluetason toimia ja tukea niitä myös taloudellisesti. Komitea kehottaakin varmistamaan, että paikallis- ja alueviranomaisten aloitteiden taloudelliseen tukemiseen varataan riittävästi budjettimäärärahoja.

| 37. | toistaa olevansa valmis tarjoamaan Euroopan paikallis- ja alueviranomaisille poliittisen foorumin kansainvälisten ja rajatylittävän yhteistyön kehittämiseksi. |
| --- | --- |

37.

toistaa olevansa valmis tarjoamaan Euroopan paikallis- ja alueviranomaisille poliittisen foorumin kansainvälisten ja rajatylittävän yhteistyön kehittämiseksi.

| 38. | vahvistaa olevansa sitoutunut antamaan panoksensa tulevaan politiikan kehittämiseen ja innovointiin mm. tarkasteltavana olevan tiedonannon pohjalta hyödyntäen hajautetusta kehitysyhteistyöstä kertynyttä kokemusta ja yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten verkostojen ja järjestöjen kanssa. Kaikki tämä tähtää kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusvallan lisäämiseen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi. |
| --- | --- |

38.

vahvistaa olevansa sitoutunut antamaan panoksensa tulevaan politiikan kehittämiseen ja innovointiin mm. tarkasteltavana olevan tiedonannon pohjalta hyödyntäen hajautetusta kehitysyhteistyöstä kertynyttä kokemusta ja yhteistyössä paikallis- ja alueviranomaisten verkostojen ja järjestöjen kanssa. Kaikki tämä tähtää kumppanimaiden paikallis- ja alueviranomaisten vaikutusvallan lisäämiseen hallinnon tehostamiseksi ja kehitystulosten vaikuttavuuden parantamiseksi.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  COM(2008) 626 final.

1

(2)  Kolmas asumista ja kaupunkien kestävää kehitystä käsittelevä Yhdistyneiden kansakuntien konferenssi.

2

(3)  http://ec.europa.eu/europaid/how/evaluation/evaluation_reports/2012/1300_docs_en.htm

3

(4)  Ks. neuvoston päätelmät paikallisviranomaisista kehitysyhteistyössä, Brysselissä 22. heinäkuuta 2013 pidetty ulkoasioiden neuvoston kokous ja ”Vuoden 2015 jälkeisen ajan kokonaisvaltainen suunnitelma – Neuvoston päätelmät”, Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2013 pidetty yleisten asioiden neuvoston kokous.

4

(5)  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston päätös kehitysyhteistyön eurooppalaisesta teemavuodesta (2015), COM(2013) 509 final.

5

---

III Valmistavat säädökset

ALUEIDEN KOMITEA

103. täysistunto, 7.‒9. lokakuuta 2013

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/92 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/92

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Neljäs rautatiepaketti”

2013/C 356/16

ALUEIDEN KOMITEA

| — | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimykseen täydentää yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi tarvittavaa sääntelykehystä. |
| --- | --- |

—

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimykseen täydentää yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi tarvittavaa sääntelykehystä.

| — | katsoo, että markkinoiden vapauttaminen ei ole päämäärä sinänsä, vaan tavoitteena tulee olla palvelujen tarjonnan ja laadun parantaminen. Kilpailun avaamista ei voida tarkastella ottamatta huomioon myös infrastruktuuriin kohdistuvia investointeja, markkinoiden toiminnan todellisia edellytyksiä tai teknisiä yhteentoimivuusnäkökohtia. |
| --- | --- |

—

katsoo, että markkinoiden vapauttaminen ei ole päämäärä sinänsä, vaan tavoitteena tulee olla palvelujen tarjonnan ja laadun parantaminen. Kilpailun avaamista ei voida tarkastella ottamatta huomioon myös infrastruktuuriin kohdistuvia investointeja, markkinoiden toiminnan todellisia edellytyksiä tai teknisiä yhteentoimivuusnäkökohtia.

| — | muistuttaa, että paikallisviranomaiset voivat hallinnollisen autonomian periaatteen nojalla valita itse, miten haluavat järjestää julkisen liikenteen palvelunsa; katsoo kuitenkin, että liian alhaisten enimmäisrajojen asettaminen ilman tarjouskilpailua tehtäville hankintasopimuksille rajoittaa huomattavasti alue- ja paikallisyhteisöjen itsehallinnon periaatetta. |
| --- | --- |

—

muistuttaa, että paikallisviranomaiset voivat hallinnollisen autonomian periaatteen nojalla valita itse, miten haluavat järjestää julkisen liikenteen palvelunsa; katsoo kuitenkin, että liian alhaisten enimmäisrajojen asettaminen ilman tarjouskilpailua tehtäville hankintasopimuksille rajoittaa huomattavasti alue- ja paikallisyhteisöjen itsehallinnon periaatetta.

| — | on tyytyväinen rataverkon haltijan roolin vahvistamiseen ja pitää tervetulleena koordinointikomiteoiden asettamista seuraamaan vahvemman aseman saaneen rataverkon haltijan toimintaa ja valvomaan koko järjestelmän tehokkuutta. Paikallisviranomaiset on otettava tähän mukaan järjestelmällisesti eikä ainoastaan ”tarvittaessa”. |
| --- | --- |

—

on tyytyväinen rataverkon haltijan roolin vahvistamiseen ja pitää tervetulleena koordinointikomiteoiden asettamista seuraamaan vahvemman aseman saaneen rataverkon haltijan toimintaa ja valvomaan koko järjestelmän tehokkuutta. Paikallisviranomaiset on otettava tähän mukaan järjestelmällisesti eikä ainoastaan ”tarvittaessa”.

| — | kannustaa perustamaan pikaisesti rataverkon haltijoiden eurooppalaisen verkoston, joka on yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toiminnan ja rajatylittävän koordinoinnin välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

—

kannustaa perustamaan pikaisesti rataverkon haltijoiden eurooppalaisen verkoston, joka on yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toiminnan ja rajatylittävän koordinoinnin välttämätön edellytys.

| — | kannattaa Euroopan rautatieviraston aseman vahvistamista. Tarkoituksena on tukea teknistä yhteentoimivuutta ja turvallisuusmenettelyjen yhdenmukaistamista 26 kansallisen viranomaisen eroavaisuuksista johtuvien merkittävien ongelmien välttämiseksi. |
| --- | --- |

—

kannattaa Euroopan rautatieviraston aseman vahvistamista. Tarkoituksena on tukea teknistä yhteentoimivuutta ja turvallisuusmenettelyjen yhdenmukaistamista 26 kansallisen viranomaisen eroavaisuuksista johtuvien merkittävien ongelmien välttämiseksi.

| Esittelijä | Pascal MANGIN (FR, PPE), Alsacen aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirjat | Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Neljäs rautatiepaketti – yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue Euroopan kilpailukyvyn ja kasvun tukena
  COM(2013) 25 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä säännöistä rautatieyritysten kirjanpidon säännönmukaistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1192/69 kumoamisesta
  COM(2013) 26 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan unionin rautatievirastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta
  COM(2013) 27 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikenteen markkinoiden avaamisen osalta
  COM(2013) 28 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamisen ja rautatieinfrastruktuurin hallinnoinnin osalta
  COM(2013) 29 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa (uudelleen laadittu toisinto)
  COM(2013) 30 final
  Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rautateiden turvallisuudesta (uudelleen laadittu toisinto)
  COM(2013) 31 final
  Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden edistymisestä
  COM(2013) 32 final
  Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle muun junahenkilökunnan toimenkuvista ja tehtävistä
  COM(2013) 33 final
  Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle rautateiden kansainvälisten matkustajaliikennepalvelujen markkinoiden avaamista koskevien direktiivin 2007/58/EY säännösten täytäntöönpanosta – oheisasiakirja tiedonantoon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Neljäs rautatiepaketti”
  COM(2013) 34 final |

Esittelijä

Pascal MANGIN (FR, PPE), Alsacen aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirjat

Komission tiedonanto Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle – Neljäs rautatiepaketti – yhtenäinen eurooppalainen rautatiealue Euroopan kilpailukyvyn ja kasvun tukena

COM(2013) 25 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus yhteisistä säännöistä rautatieyritysten kirjanpidon säännönmukaistamiseksi annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1192/69 kumoamisesta

COM(2013) 26 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan unionin rautatievirastosta ja asetuksen (EY) N:o 881/2004 kumoamisesta

COM(2013) 27 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikenteen markkinoiden avaamisen osalta

COM(2013) 28 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi yhtenäisestä eurooppalaisesta rautatiealueesta 21 päivänä marraskuuta 2012 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivin 2012/34/EU muuttamisesta rautateiden kotimaan henkilöliikennemarkkinoiden avaamisen ja rautatieinfrastruktuurin hallinnoinnin osalta

COM(2013) 29 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rautatiejärjestelmän yhteentoimivuudesta Euroopan unionissa (uudelleen laadittu toisinto)

COM(2013) 30 final

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi rautateiden turvallisuudesta (uudelleen laadittu toisinto)

COM(2013) 31 final

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle rautatiejärjestelmän yhteentoimivuuden edistymisestä

COM(2013) 32 final

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle muun junahenkilökunnan toimenkuvista ja tehtävistä

COM(2013) 33 final

Komission kertomus Euroopan parlamentille, neuvostolle, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle ja alueiden komitealle rautateiden kansainvälisten matkustajaliikennepalvelujen markkinoiden avaamista koskevien direktiivin 2007/58/EY säännösten täytäntöönpanosta – oheisasiakirja tiedonantoon neuvostolle ja Euroopan parlamentille aiheesta ”Neljäs rautatiepaketti”

COM(2013) 34 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

A   
  Julkisen palvelun velvoitteet

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimykseen täydentää yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi tarvittavaa sääntelykehystä. |
| --- | --- |

1.

suhtautuu myönteisesti Euroopan komission pyrkimykseen täydentää yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen luomiseksi tarvittavaa sääntelykehystä.

| 2. | palauttaa mieliin jo useaan otteeseen – esimerkiksi ympäristöystävällisempää liikennettä käsittelevässä lausunnossa – esittämänsä näkemyksen, että eurooppalaisen liikennepolitiikan tärkeimpiä tavoitteita on siirtää henkilö- ja tavarakuljetukset, erityisesti rajatylittävä ja raskas tavaraliikenne, maanteiltä rautateille, sillä rautatieliikenne on ympäristöystävällisin liikennemuoto, ja että unionin on varmistettava tavoitteen saavuttaminen asianmukaisin toimin edellyttäen, että vapaata kapasiteettia on riittävästi käytettävissä. |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin jo useaan otteeseen – esimerkiksi ympäristöystävällisempää liikennettä käsittelevässä lausunnossa – esittämänsä näkemyksen, että eurooppalaisen liikennepolitiikan tärkeimpiä tavoitteita on siirtää henkilö- ja tavarakuljetukset, erityisesti rajatylittävä ja raskas tavaraliikenne, maanteiltä rautateille, sillä rautatieliikenne on ympäristöystävällisin liikennemuoto, ja että unionin on varmistettava tavoitteen saavuttaminen asianmukaisin toimin edellyttäen, että vapaata kapasiteettia on riittävästi käytettävissä.

| 3. | katsoo, että markkinoiden vapauttaminen ei ole päämäärä sinänsä, vaan tavoitteena tulee olla palvelujen tarjonnan ja laadun parantaminen. Kilpailun avaamista ei voida tarkastella ottamatta huomioon myös infrastruktuuriin kohdistuvia investointeja, markkinoiden toiminnan todellisia edellytyksiä tai teknisiä yhteentoimivuusnäkökohtia. |
| --- | --- |

3.

katsoo, että markkinoiden vapauttaminen ei ole päämäärä sinänsä, vaan tavoitteena tulee olla palvelujen tarjonnan ja laadun parantaminen. Kilpailun avaamista ei voida tarkastella ottamatta huomioon myös infrastruktuuriin kohdistuvia investointeja, markkinoiden toiminnan todellisia edellytyksiä tai teknisiä yhteentoimivuusnäkökohtia.

| 4. | toivoo kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistyvät suhteellisuusperiaate, toissijaisuusperiaate ja vahvan sääntelyviranomaisen hoitama markkinavalvonta. Alueiden komitea kannattaakin komission esittämiä julkisen palvelun suhteellisuuskriteerejä ja sitä, että sääntelyviranomainen valvoo kaupallisten palvelujen ja julkisten palvelujen nivoutumista yhteen. |
| --- | --- |

4.

toivoo kokonaisvaltaista lähestymistapaa, jossa yhdistyvät suhteellisuusperiaate, toissijaisuusperiaate ja vahvan sääntelyviranomaisen hoitama markkinavalvonta. Alueiden komitea kannattaakin komission esittämiä julkisen palvelun suhteellisuuskriteerejä ja sitä, että sääntelyviranomainen valvoo kaupallisten palvelujen ja julkisten palvelujen nivoutumista yhteen.

| 5. | toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua täysimittaisesti sellaisten rautatiepolitiikan toimenpiteiden valmisteluun ja toteutukseen, jotka vaikuttavat suoraan käyttäjiin ja toimivaltaisiin viranomaisiin itseensä. |
| --- | --- |

5.

toivoo, että paikallis- ja alueviranomaiset voisivat osallistua täysimittaisesti sellaisten rautatiepolitiikan toimenpiteiden valmisteluun ja toteutukseen, jotka vaikuttavat suoraan käyttäjiin ja toimivaltaisiin viranomaisiin itseensä.

| 6. | katsoo, että rautatiejärjestelmän ja erityisesti julkisten palveluhankintojen tehostaminen on hyödyksi paikallis- ja alueyhteisöille ottaen huomioon niihin kohdistuvat budjetti- ja rahoitusrajoitukset. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että rautatiejärjestelmän ja erityisesti julkisten palveluhankintojen tehostaminen on hyödyksi paikallis- ja alueyhteisöille ottaen huomioon niihin kohdistuvat budjetti- ja rahoitusrajoitukset.

| 7. | muistuttaa, että paikallisviranomaiset voivat hallinnollisen autonomian periaatteen nojalla valita itse, miten haluavat järjestää julkisen liikenteen palvelunsa. Asetuksen 5 artiklan 2 kohtaa ei siksi pitäisi muuttaa, sillä se sallii sisäisen liikenteenharjoittajan käyttämisen. Komitea katsoo kuitenkin, että liian alhaisten enimmäisrajojen asettaminen ilman tarjouskilpailua tehtäville hankintasopimuksille rajoittaa huomattavasti alue- ja paikallisyhteisöjen itsehallinnon periaatetta. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että paikallisviranomaiset voivat hallinnollisen autonomian periaatteen nojalla valita itse, miten haluavat järjestää julkisen liikenteen palvelunsa. Asetuksen 5 artiklan 2 kohtaa ei siksi pitäisi muuttaa, sillä se sallii sisäisen liikenteenharjoittajan käyttämisen. Komitea katsoo kuitenkin, että liian alhaisten enimmäisrajojen asettaminen ilman tarjouskilpailua tehtäville hankintasopimuksille rajoittaa huomattavasti alue- ja paikallisyhteisöjen itsehallinnon periaatetta.

| 8. | korostaa, että julkisen liikenteen tulee olla kohtuuhintaista. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että julkisen liikenteen tulee olla kohtuuhintaista.

Lainsäädäntökehys

Julkista liikennettä koskevat suunnitelmat

| 9. | toivoo, että julkista liikennettä koskevissa suunnitelmissa annetaan riittävästi näkyvyyttä ja varmuutta kaikkien liikennemuotojen liikenteenharjoittajille ja käyttäjille intermodaalisuuden edistämiseksi. Suunnitelmissa tulee ottaa huomioon alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä kestävään kehitykseen liittyvät ongelmakentät. |
| --- | --- |

9.

toivoo, että julkista liikennettä koskevissa suunnitelmissa annetaan riittävästi näkyvyyttä ja varmuutta kaikkien liikennemuotojen liikenteenharjoittajille ja käyttäjille intermodaalisuuden edistämiseksi. Suunnitelmissa tulee ottaa huomioon alueelliseen ja sosiaaliseen yhteenkuuluvuuteen sekä kestävään kehitykseen liittyvät ongelmakentät.

| 10. | yhtyy Euroopan komission kehotukseen sisällyttää liikennesuunnitelmiin kaikki liikennemuodot. Toimivaltaisten paikallisten viranomaisten on voitava mukauttaa suunnitelmia helposti, sillä erilaiset olosuhteiden muutokset voivat vaikuttaa suunnitelmiin. Lisäksi on aiheellista kannustaa toimivaltaisia viranomaisia harjoittamaan tehokasta rajatylittävää yhteistyötä etenkin EAYY:iden puitteissa ja taata yhteistyön toteutuminen, jotta liikennesuunnitelmat voidaan sovittaa yhteen eri liikennemuotojen osalta. |
| --- | --- |

10.

yhtyy Euroopan komission kehotukseen sisällyttää liikennesuunnitelmiin kaikki liikennemuodot. Toimivaltaisten paikallisten viranomaisten on voitava mukauttaa suunnitelmia helposti, sillä erilaiset olosuhteiden muutokset voivat vaikuttaa suunnitelmiin. Lisäksi on aiheellista kannustaa toimivaltaisia viranomaisia harjoittamaan tehokasta rajatylittävää yhteistyötä etenkin EAYY:iden puitteissa ja taata yhteistyön toteutuminen, jotta liikennesuunnitelmat voidaan sovittaa yhteen eri liikennemuotojen osalta.

| 11. | kehottaa varmistamaan, että paikallisviranomaisille liikennesuunnitelmien täytäntöönpanon yhteydessä asetetut velvoitteet eivät aiheuta liiallisia organisatorisia ja taloudellisia rasitteita. |
| --- | --- |

11.

kehottaa varmistamaan, että paikallisviranomaisille liikennesuunnitelmien täytäntöönpanon yhteydessä asetetut velvoitteet eivät aiheuta liiallisia organisatorisia ja taloudellisia rasitteita.

Sosiaaliset vaatimukset

| 12. | on tyytyväinen mainintoihin sosiaalisista vaatimuksista. Niitä on kuitenkin täsmennettävä kaikenlaisen sosiaalisen polkumyynnin riskin välttämiseksi. Vaatimukset eivät myöskään saa estää rautatiealan kilpailukyvyn kehittämistä, ja niillä on kannustettava henkilökuntaa monialaiseen osaamiseen. |
| --- | --- |

12.

on tyytyväinen mainintoihin sosiaalisista vaatimuksista. Niitä on kuitenkin täsmennettävä kaikenlaisen sosiaalisen polkumyynnin riskin välttämiseksi. Vaatimukset eivät myöskään saa estää rautatiealan kilpailukyvyn kehittämistä, ja niillä on kannustettava henkilökuntaa monialaiseen osaamiseen.

Palveluntarjoajien valintatavat

| 13. | toteaa, että toimivaltaiset viranomaiset voivat tietyissä olosuhteissa saavuttaa tehokkuushyötyjä ja kustannussäästöjä ja palvelun taso pysyy samana tai jopa paranee, jos julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset tehdään tarjouskilpailun perusteella. |
| --- | --- |

13.

toteaa, että toimivaltaiset viranomaiset voivat tietyissä olosuhteissa saavuttaa tehokkuushyötyjä ja kustannussäästöjä ja palvelun taso pysyy samana tai jopa paranee, jos julkisia palveluhankintoja koskevat sopimukset tehdään tarjouskilpailun perusteella.

| 14. | pyytää kuitenkin, että toimivaltaisilla paikallisilla viranomaisilla säilyy mahdollisuus valita tarjouskilpailun (julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen osittainen tai täydellinen avaaminen), itse tuotettujen palvelujen ja suoran sopimuksenteon väliltä. Monopolitilanteiden välttämiseksi suoralle sopimuksenteolle on asetettava nykyistä tiukemmat säännöt, jotka koskevat erityisesti palvelun laatuun sovellettavia kriteerejä pelkkien hintakriteerien sijasta. Liikennepalveluja järjestävien viranomaisten haasteena on päästä tuotettavien palvelujen hintojen avoimuuteen markkinoiden kilpailumahdollisuuksien avulla. |
| --- | --- |

14.

pyytää kuitenkin, että toimivaltaisilla paikallisilla viranomaisilla säilyy mahdollisuus valita tarjouskilpailun (julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen osittainen tai täydellinen avaaminen), itse tuotettujen palvelujen ja suoran sopimuksenteon väliltä. Monopolitilanteiden välttämiseksi suoralle sopimuksenteolle on asetettava nykyistä tiukemmat säännöt, jotka koskevat erityisesti palvelun laatuun sovellettavia kriteerejä pelkkien hintakriteerien sijasta. Liikennepalveluja järjestävien viranomaisten haasteena on päästä tuotettavien palvelujen hintojen avoimuuteen markkinoiden kilpailumahdollisuuksien avulla.

| 15. | korostaa, että joustavassa lähestymistavassa, jota toimivaltaiset paikallisviranomaiset – myös alueet – soveltavat liikenteenharjoittajan valintaan, on otettava huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden alueellisten liikennemarkkinoiden kehitysaste. |
| --- | --- |

15.

korostaa, että joustavassa lähestymistavassa, jota toimivaltaiset paikallisviranomaiset – myös alueet – soveltavat liikenteenharjoittajan valintaan, on otettava huomioon yksittäisten jäsenvaltioiden alueellisten liikennemarkkinoiden kehitysaste.

| 16. | pohtii kilpailun toteutumista todellisuudessa, sillä joihinkin tarjouskilpailuihin osallistuu vain hyvin vähän tarjoajia. Komitea pyytää komissiota täsmentämään aidon kilpailuttamisen kriteerit ottaen huomioon muun muassa tarjouskilpailuun vastaamisesta aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ja toimivaltaisten viranomaisten tarjoamien sopimusten keston. |
| --- | --- |

16.

pohtii kilpailun toteutumista todellisuudessa, sillä joihinkin tarjouskilpailuihin osallistuu vain hyvin vähän tarjoajia. Komitea pyytää komissiota täsmentämään aidon kilpailuttamisen kriteerit ottaen huomioon muun muassa tarjouskilpailuun vastaamisesta aiheutuvat hallinnolliset kustannukset ja toimivaltaisten viranomaisten tarjoamien sopimusten keston.

| 17. | vaatii, että julkista palvelua tarjonneet rautatieoperaattorit asetetaan vastuuseen myös sopimuksen uusimiseksi tai siirtämiseksi tehdyn tarjouskilpailun yhteydessä annettujen tietojen paikkansapitävyydestä liikesalaisuuden rajoissa. |
| --- | --- |

17.

vaatii, että julkista palvelua tarjonneet rautatieoperaattorit asetetaan vastuuseen myös sopimuksen uusimiseksi tai siirtämiseksi tehdyn tarjouskilpailun yhteydessä annettujen tietojen paikkansapitävyydestä liikesalaisuuden rajoissa.

Pääsy liikkuvan kaluston markkinoille

| 18. | myöntää, että liikkuvan kaluston hankkimisen tarve voi olla este markkinoille pääsylle. |
| --- | --- |

18.

myöntää, että liikkuvan kaluston hankkimisen tarve voi olla este markkinoille pääsylle.

| 19. | toivoo, että mitään kaluston jäännösarvon takuumenetelmää ei suljeta pois. |
| --- | --- |

19.

toivoo, että mitään kaluston jäännösarvon takuumenetelmää ei suljeta pois.

Valtiontuki

| 20. | muistuttaa, että parlamentti ja neuvosto ovat jo ilmoittaneet, että ne eivät suostu poistamaan nykyisen asetuksen 9 artiklaa. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että parlamentti ja neuvosto ovat jo ilmoittaneet, että ne eivät suostu poistamaan nykyisen asetuksen 9 artiklaa.

| 21. | yhtyy parlamentin ja neuvoston kantaan, jonka mukaan ne eivät katso tarpeelliseksi ilmoittaa systemaattisesti jokaisesta julkiseen liikennepalveluun suunnatusta rahoituserästä liikennealan erityisluonteen vuoksi. |
| --- | --- |

21.

yhtyy parlamentin ja neuvoston kantaan, jonka mukaan ne eivät katso tarpeelliseksi ilmoittaa systemaattisesti jokaisesta julkiseen liikennepalveluun suunnatusta rahoituserästä liikennealan erityisluonteen vuoksi.

B   
  Markkinoiden avaaminen ja hallinnointi

| 22. | katsoo, että – sikäli kuin tasapuoliset toimintaedellytykset ja markkinoiden avoimuus kaikille eurooppalaisille rautatieyrityksille sekä markkinakilpailun vääristymättömyys taataan aukottomasti – jäsenvaltioilla tulisi olla rautatiejärjestelmänsä organisoinnissa ja kehittämisessä tietty liikkumavara eriyttämismallin ja yritysten integroinnin välillä. |
| --- | --- |

22.

katsoo, että – sikäli kuin tasapuoliset toimintaedellytykset ja markkinoiden avoimuus kaikille eurooppalaisille rautatieyrityksille sekä markkinakilpailun vääristymättömyys taataan aukottomasti – jäsenvaltioilla tulisi olla rautatiejärjestelmänsä organisoinnissa ja kehittämisessä tietty liikkumavara eriyttämismallin ja yritysten integroinnin välillä.

| 23. | on tyytyväinen rataverkon haltijan roolin vahvistamiseen rautatiejärjestelmän järkeistämiseksi. Rataverkon haltijan on toimittava verkkoon pääsyä koskevana keskitettynä asiointipisteenä muun muassa suhteissa palvelun järjestämisestä vastaaviin viranomaisiin. Sen hallintoneuvostossa on siten oltava palvelun järjestämisestä vastaavan alueviranomaisen edustajia. |
| --- | --- |

23.

on tyytyväinen rataverkon haltijan roolin vahvistamiseen rautatiejärjestelmän järkeistämiseksi. Rataverkon haltijan on toimittava verkkoon pääsyä koskevana keskitettynä asiointipisteenä muun muassa suhteissa palvelun järjestämisestä vastaaviin viranomaisiin. Sen hallintoneuvostossa on siten oltava palvelun järjestämisestä vastaavan alueviranomaisen edustajia.

| 24. | pitää tervetulleena koordinointikomiteoiden asettamista seuraamaan vahvemman aseman saaneen rataverkon haltijan toimintaa ja valvomaan koko järjestelmän tehokkuutta. Paikallisviranomaiset on otettava tähän mukaan järjestelmällisesti eikä ainoastaan "tarvittaessa |
| --- | --- |

24.

pitää tervetulleena koordinointikomiteoiden asettamista seuraamaan vahvemman aseman saaneen rataverkon haltijan toimintaa ja valvomaan koko järjestelmän tehokkuutta. Paikallisviranomaiset on otettava tähän mukaan järjestelmällisesti eikä ainoastaan "tarvittaessa

| 25. | pyytää nimeämään rataverkon haltijaorganisaatioon yhteystahoja, joiden tehtävänä on hoitaa suhteita paikallis- ja alueviranomaisiin. |
| --- | --- |

25.

pyytää nimeämään rataverkon haltijaorganisaatioon yhteystahoja, joiden tehtävänä on hoitaa suhteita paikallis- ja alueviranomaisiin.

| 26. | muistuttaa tarpeesta soveltaa suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita varsinkin, kun komissio haluaa saada uusia päätösvaltuuksia. |
| --- | --- |

26.

muistuttaa tarpeesta soveltaa suhteellisuus- ja toissijaisuusperiaatteita varsinkin, kun komissio haluaa saada uusia päätösvaltuuksia.

| 27. | kannustaa perustamaan pikaisesti rataverkon haltijoiden eurooppalaisen verkoston, joka on yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toiminnan ja rajatylittävän koordinoinnin välttämätön edellytys. |
| --- | --- |

27.

kannustaa perustamaan pikaisesti rataverkon haltijoiden eurooppalaisen verkoston, joka on yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen toiminnan ja rajatylittävän koordinoinnin välttämätön edellytys.

| 28. | kehottaa painokkaasti varmistamaan, että asemien hallintoelimet ovat toiminnastaan vastuussa paikallis- ja alueviranomaisille, sillä asemilla on suuri merkitys alueen houkuttelevuuden kannalta. |
| --- | --- |

28.

kehottaa painokkaasti varmistamaan, että asemien hallintoelimet ovat toiminnastaan vastuussa paikallis- ja alueviranomaisille, sillä asemilla on suuri merkitys alueen houkuttelevuuden kannalta.

| 29. | muistuttaa, että markkinoiden vapauttaminen ei ole päämäärä sinänsä, vaan tavoitteena tulee olla palvelujen tarjonnan ja laadun parantaminen. Euroopassa ei kuitenkaan ole vielä tarpeeksi kokemusta kaupunkien välisen henkilöjunaliikenteen markkinoiden avaamisesta kilpailulle. Tähän on kannustettava, kuitenkin niin, että turvataan julkinen palvelu ja varmistetaan palvelusopimusten taloudellinen tasapaino. |
| --- | --- |

29.

muistuttaa, että markkinoiden vapauttaminen ei ole päämäärä sinänsä, vaan tavoitteena tulee olla palvelujen tarjonnan ja laadun parantaminen. Euroopassa ei kuitenkaan ole vielä tarpeeksi kokemusta kaupunkien välisen henkilöjunaliikenteen markkinoiden avaamisesta kilpailulle. Tähän on kannustettava, kuitenkin niin, että turvataan julkinen palvelu ja varmistetaan palvelusopimusten taloudellinen tasapaino.

| 30. | korostaa, että on aiheellista pitää ennallaan nykyiset säännöt, joiden mukaan rataverkon haltijoina ja liikenteenharjoittajina toimivat yritykset, jotka tarjoavat paikallisia palveluja tietyllä pienellä rataverkko-osuudella, voivat jatkaa toimintaansa nykyisin edellytyksin. Tällaisen paikallisen rataverkko-osuuden pituuden ei pidä ylittää 150:tä kilometriä. |
| --- | --- |

30.

korostaa, että on aiheellista pitää ennallaan nykyiset säännöt, joiden mukaan rataverkon haltijoina ja liikenteenharjoittajina toimivat yritykset, jotka tarjoavat paikallisia palveluja tietyllä pienellä rataverkko-osuudella, voivat jatkaa toimintaansa nykyisin edellytyksin. Tällaisen paikallisen rataverkko-osuuden pituuden ei pidä ylittää 150:tä kilometriä.

| 31. | on tyytyväinen mainintoihin sosiaalisista vaatimuksista. Niitä on kuitenkin täsmennettävä kaikenlaisen sosiaalisen polkumyynnin riskin välttämiseksi. Vaatimukset eivät myöskään saa estää rautatiealan kilpailukyvyn kehittämistä, ja niillä on kannustettava henkilökuntaa monialaiseen osaamiseen. |
| --- | --- |

31.

on tyytyväinen mainintoihin sosiaalisista vaatimuksista. Niitä on kuitenkin täsmennettävä kaikenlaisen sosiaalisen polkumyynnin riskin välttämiseksi. Vaatimukset eivät myöskään saa estää rautatiealan kilpailukyvyn kehittämistä, ja niillä on kannustettava henkilökuntaa monialaiseen osaamiseen.

| 32. | kannattaa valvontaelinten aseman vahvistamista ja kannustaa niitä yhteistyöhön Euroopan tasolla muun muassa palvelun taloudellisen tasapainon vaarantumisen arvioimisessa. Paikallis- ja alueviranomaisten on myös voitava kohtuullisen määräajan kuluessa saattaa taloudellista tasapainoa koskeva epäily valvontaelinten käsiteltäväksi. |
| --- | --- |

32.

kannattaa valvontaelinten aseman vahvistamista ja kannustaa niitä yhteistyöhön Euroopan tasolla muun muassa palvelun taloudellisen tasapainon vaarantumisen arvioimisessa. Paikallis- ja alueviranomaisten on myös voitava kohtuullisen määräajan kuluessa saattaa taloudellista tasapainoa koskeva epäily valvontaelinten käsiteltäväksi.

| 33. | muistuttaa, että matkalippujärjestelmä liittyy keskeisesti markkinoiden avaamiseen. Rautatieyritysten ja toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten toimintaa tällä alalla olisi koordinoitava paremmin. |
| --- | --- |

33.

muistuttaa, että matkalippujärjestelmä liittyy keskeisesti markkinoiden avaamiseen. Rautatieyritysten ja toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten toimintaa tällä alalla olisi koordinoitava paremmin.

| 34. | katsoo, että valtakunnallista palvelua tarjoavat yritykset olisi velvoitettava osallistumaan kansalliseen tietojärjestelmään, joka kattaa (intermodaalisen) tarjonnan ja matkalippujärjestelmät, sillä liitännäispalvelujen kehittäminen on ratkaiseva tekijä joukkoliikenteen ja erityisesti rautatieliikenteen houkuttelevuuden parantamisessa. |
| --- | --- |

34.

katsoo, että valtakunnallista palvelua tarjoavat yritykset olisi velvoitettava osallistumaan kansalliseen tietojärjestelmään, joka kattaa (intermodaalisen) tarjonnan ja matkalippujärjestelmät, sillä liitännäispalvelujen kehittäminen on ratkaiseva tekijä joukkoliikenteen ja erityisesti rautatieliikenteen houkuttelevuuden parantamisessa.

C   
  Tekninen pilari

| 35. | yhtyy komission analyysiin voimassa olevan EU:n lainsäädäntökehyksen pääasiallisista ongelmista ja rajoituksista tekniikan alalla. |
| --- | --- |

35.

yhtyy komission analyysiin voimassa olevan EU:n lainsäädäntökehyksen pääasiallisista ongelmista ja rajoituksista tekniikan alalla.

| 36. | kannattaa Valenciennesissä sijaitsevan Euroopan rautatieviraston aseman vahvistamista. Tarkoituksena on tukea teknistä yhteentoimivuutta ja turvallisuusmenettelyjen yhdenmukaistamista, nopeuttaa kalustoyksiköiden yhdennetyn markkinoillesaattamisluvan käyttöönottoa ja lisätä viraston valtuuksia 26 kansallisen viranomaisen eroavaisuuksista johtuvien merkittävien ongelmien välttämiseksi. Kansalliset turvallisuusviranomaiset voivat edelleen hyväksyä kaluston, jota on määrä käyttää vain kotimaassa. |
| --- | --- |

36.

kannattaa Valenciennesissä sijaitsevan Euroopan rautatieviraston aseman vahvistamista. Tarkoituksena on tukea teknistä yhteentoimivuutta ja turvallisuusmenettelyjen yhdenmukaistamista, nopeuttaa kalustoyksiköiden yhdennetyn markkinoillesaattamisluvan käyttöönottoa ja lisätä viraston valtuuksia 26 kansallisen viranomaisen eroavaisuuksista johtuvien merkittävien ongelmien välttämiseksi. Kansalliset turvallisuusviranomaiset voivat edelleen hyväksyä kaluston, jota on määrä käyttää vain kotimaassa.

| 37. | pyytää kuitenkin varautumaan siirtymäaikaan ennen kuin rautatievirasto voi huolehtia uusista tehtävistään täysipainoisesti. |
| --- | --- |

37.

pyytää kuitenkin varautumaan siirtymäaikaan ennen kuin rautatievirasto voi huolehtia uusista tehtävistään täysipainoisesti.

| 38. | kannattaa komission asettamaa tavoitetta vähentää kansallisten sääntöjen määrää poistamalla päällekkäiset sekä EU:n oikeuden ja yhteentoimivuuden teknisten eritelmien vastaiset säännöt. |
| --- | --- |

38.

kannattaa komission asettamaa tavoitetta vähentää kansallisten sääntöjen määrää poistamalla päällekkäiset sekä EU:n oikeuden ja yhteentoimivuuden teknisten eritelmien vastaiset säännöt.

| 39. | on tyytyväinen joihinkin Euroopan komission ehdotuksiin Euroopan rautatieviraston asemasta ja muutoksenhakuelimen perustamisesta virastoon. Euroopan komissio ehdottaa viraston aseman vahvistamista ja nimeämistä keskitetyksi asiointipisteeksi, jossa tehdään päätökset kalustoyksiköistä ja rautatieyritysten turvallisuustodistuksista. Tämän seurauksena on tarpeen lisätä ja selventää viraston toimivaltuuksia, resursseja (rahoitusta ja henkilöstöä) ja vastuuta. Sama koskee myös valituslautakuntaa. |
| --- | --- |

39.

on tyytyväinen joihinkin Euroopan komission ehdotuksiin Euroopan rautatieviraston asemasta ja muutoksenhakuelimen perustamisesta virastoon. Euroopan komissio ehdottaa viraston aseman vahvistamista ja nimeämistä keskitetyksi asiointipisteeksi, jossa tehdään päätökset kalustoyksiköistä ja rautatieyritysten turvallisuustodistuksista. Tämän seurauksena on tarpeen lisätä ja selventää viraston toimivaltuuksia, resursseja (rahoitusta ja henkilöstöä) ja vastuuta. Sama koskee myös valituslautakuntaa.

| 40. | pyytää, että alueiden komitea saa mahdollisuuden osallistua rautatieviraston ohjelmien laatimiseen. |
| --- | --- |

40.

pyytää, että alueiden komitea saa mahdollisuuden osallistua rautatieviraston ohjelmien laatimiseen.

| 41. | kehottaa kiinnittämään huomiota yhteentoimivuustoimenpiteiden hyöty-kustannusanalyyseihin ja erityisesti toimenpiteiden paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuviin vaikutuksiin. |
| --- | --- |

41.

kehottaa kiinnittämään huomiota yhteentoimivuustoimenpiteiden hyöty-kustannusanalyyseihin ja erityisesti toimenpiteiden paikallis- ja alueviranomaisiin kohdistuviin vaikutuksiin.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

COM(2013) 28 final

Uusi kappale johdanto-osan 9 kappaleen jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Vastavuoroisuuden periaate on tärkeä väline kilpailuvääristymien torjumiseksi. Periaatetta olisi sovellettava jäsenvaltioiden ohella myös niihin unionin ulkopuolisten maiden yrityksiin, jotka haluavat osallistua tarjouskilpailuihin unionissa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vastavuoroisuuden periaate on tärkeä väline kilpailuvääristymien torjumiseksi. Periaatetta olisi sovellettava jäsenvaltioiden ohella myös niihin unionin ulkopuolisten maiden yrityksiin, jotka haluavat osallistua tarjouskilpailuihin unionissa.

Perustelu

Unionin ulkopuolisille maille ei pitäisi antaa mahdollisuutta osallistua tarjouskilpailuihin EU:n jäsenvaltioissa, jos ne eivät ole avanneet omia markkinoitaan EU:n jäsenvaltioille.

Muutosehdotus 2

COM(2013) 28 final

Johdanto-osan 15 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rautatieyritysten valmistautuminen julkisia palveluja koskevien sopimusten pakollista kilpailuttamista varten vaatii jonkin verran lisäaikaa, jotta yritykset, joiden kanssa tällaisia sopimuksia on ennen tehty, ehtivät toteuttaa tehokkaita ja kestäviä sisäisiä uudelleenjärjestelyjä. Tämän vuoksi tarvitaan siirtymätoimenpiteitä niiden sopimusten osalta, jotka tehdään ilman tarjouskilpailua tämän asetuksen voimaantulopäivän ja 3 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana. | Rautatieyritysten valmistautuminen julkisia palveluja koskevien sopimusten pakollista kilpailuttamista varten vaatii jonkin verran lisäaikaa, jotta yritykset, joiden kanssa tällaisia sopimuksia on ennen tehty, ehtivät toteuttaa tehokkaita ja kestäviä sisäisiä uudelleenjärjestelyjä. Tämän vuoksi tarvitaan siirtymätoimenpiteitä niiden sopimusten osalta, jotka tehdään ilman tarjouskilpailua tämän asetuksen voimaantulopäivän ja 3 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rautatieyritysten valmistautuminen julkisia palveluja koskevien sopimusten pakollista kilpailuttamista varten vaatii jonkin verran lisäaikaa, jotta yritykset, joiden kanssa tällaisia sopimuksia on ennen tehty, ehtivät toteuttaa tehokkaita ja kestäviä sisäisiä uudelleenjärjestelyjä. Tämän vuoksi tarvitaan siirtymätoimenpiteitä niiden sopimusten osalta, jotka tehdään ilman tarjouskilpailua tämän asetuksen voimaantulopäivän ja 3 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana.

Rautatieyritysten valmistautuminen julkisia palveluja koskevien sopimusten pakollista kilpailuttamista varten vaatii jonkin verran lisäaikaa, jotta yritykset, joiden kanssa tällaisia sopimuksia on ennen tehty, ehtivät toteuttaa tehokkaita ja kestäviä sisäisiä uudelleenjärjestelyjä. Tämän vuoksi tarvitaan siirtymätoimenpiteitä niiden sopimusten osalta, jotka tehdään ilman tarjouskilpailua tämän asetuksen voimaantulopäivän ja 3 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana.

Muutosehdotus 3

COM(2013) 28 final

Johdanto-osan 18 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Asetuksen (EY) N:o 994/98 (valtuusasetus) muuttamisen yhteydessä komissio ehdotti myös asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamista (COM(2012) 730/3). Jotta valtiontukiin liittyviä ryhmäpoikkeusasetuksia koskeva lähestymistapa saataisiin yhdenmukaistettua, perussopimuksen 93 artiklassa tarkoitettu tuki, joka on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, olisi saatettava valtuusasetuksen piiriin perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. | Asetuksen (EY) N:o 994/98 (valtuusasetus) muuttamisen yhteydessä komissio ehdotti myös asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamista (COM(2012) 730/3). Jotta valtiontukiin liittyviä ryhmäpoikkeusasetuksia koskeva lähestymistapa saataisiin yhdenmukaistettua, perussopimuksen 93 artiklassa tarkoitettu tuki, joka on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, olisi saatettava valtuusasetuksen piiriin perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asetuksen (EY) N:o 994/98 (valtuusasetus) muuttamisen yhteydessä komissio ehdotti myös asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamista (COM(2012) 730/3). Jotta valtiontukiin liittyviä ryhmäpoikkeusasetuksia koskeva lähestymistapa saataisiin yhdenmukaistettua, perussopimuksen 93 artiklassa tarkoitettu tuki, joka on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, olisi saatettava valtuusasetuksen piiriin perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen.

Asetuksen (EY) N:o 994/98 (valtuusasetus) muuttamisen yhteydessä komissio ehdotti myös asetuksen (EY) N:o 1370/2007 muuttamista (COM(2012) 730/3). Jotta valtiontukiin liittyviä ryhmäpoikkeusasetuksia koskeva lähestymistapa saataisiin yhdenmukaistettua, perussopimuksen 93 artiklassa tarkoitettu tuki, joka on tarpeen liikenteen yhteensovittamiseksi tai korvausta julkisten palvelujen käsitteeseen kuuluvien velvoitteiden täyttämisestä, olisi saatettava valtuusasetuksen piiriin perussopimuksen 108 artiklan 4 kohdassa ja 109 artiklassa säädettyjä menettelyjä noudattaen.

Perustelu

Jos korvauksiin sovellettavasta ilmoitusvelvollisuudesta poikkeamista koskevan periaatteen yhteydessä viitataan toiseen tekstiin, julkisen palvelun velvoitetta koskevan asetuksen koko tasapaino muuttuu ja henkilöliikennettä koskevaan julkiseen palveluun kohdistuu vakava oikeudellinen epävarmuus.

Muutosehdotus 4

COM(2013) 28 final

2 artiklan c alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| ”toimivaltaisella paikallisella viranomaisella” toimivaltaista viranomaista, jonka maantieteellinen toimivalta-alue ei ole valtakunnallinen ja joka huolehtii taajaman tai maaseutualueen liikenteellisistä tarpeista; | ”toimivaltaisella paikallisella viranomaisella” toimivaltaista viranomaista, jonka maantieteellinen toimivalta-alue ei ole valtakunnallinen ja
  kata jäsenvaltion koko aluetta tai joka huolehtii alueen, taajaman tai maaseutualueen liikenteellisistä tarpeista myös rajatylittävällä tasolla; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

”toimivaltaisella paikallisella viranomaisella” toimivaltaista viranomaista, jonka maantieteellinen toimivalta-alue ei ole valtakunnallinen ja joka huolehtii taajaman tai maaseutualueen liikenteellisistä tarpeista;

”toimivaltaisella paikallisella viranomaisella” toimivaltaista viranomaista, jonka maantieteellinen toimivalta-alue ei ole valtakunnallinen ja
  kata jäsenvaltion koko aluetta tai joka huolehtii alueen, taajaman tai maaseutualueen liikenteellisistä tarpeista myös rajatylittävällä tasolla;

Perustelu

”Ei ole valtakunnallinen” (suom. huom. ranskaksi nationale eli ”kansallinen”) voi viitata kahteen eri tilanteeseen: toimivalta-alue ei kata jäsenvaltion koko aluetta tai toimivaltaisen paikallisviranomaisen toimivalta-alue voi ulottua kahden tai useamman eri jäsenvaltion alueelle. Määritelmää on selvennettävä, jotta edistetään palvelun järjestämisestä vastaavien, rajatylittävää toimivaltaa käyttävien viranomaisten asettamista.

Lisäksi alueiden on kuuluttava yksiselitteisesti asetuksen soveltamisalaan.

Muutosehdotus 5

COM(2013) 28 final

2 artiklan e alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Julkisen palvelun velvoitteisiin ei lueta mitään julkisen liikenteen palveluja, joka menevät pidemmälle kuin mikä on välttämätöntä paikallisten tai alueellisten verkostovaikutusten hyödyntämiseksi. | Julkisen palvelun velvoitteisiin ei lueta mitään julkisen liikenteen palveluja, joka menevät pidemmälle kuin mikä on välttämätöntä paikallisten tai alueellisten verkostovaikutusten hyödyntämiseksi
  luetaan kaikki julkisen liikenteen palvelut, jotka tuottavat paikallisia tai alueellisia verkostovaikutuksia; kyseiset vaikutukset voivat syntyä kannattavien ja kannattamattomien reittiosuuksien yhdistelmästä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Julkisen palvelun velvoitteisiin ei lueta mitään julkisen liikenteen palveluja, joka menevät pidemmälle kuin mikä on välttämätöntä paikallisten tai alueellisten verkostovaikutusten hyödyntämiseksi.

Julkisen palvelun velvoitteisiin ei lueta mitään julkisen liikenteen palveluja, joka menevät pidemmälle kuin mikä on välttämätöntä paikallisten tai alueellisten verkostovaikutusten hyödyntämiseksi
  luetaan kaikki julkisen liikenteen palvelut, jotka tuottavat paikallisia tai alueellisia verkostovaikutuksia; kyseiset vaikutukset voivat syntyä kannattavien ja kannattamattomien reittiosuuksien yhdistelmästä.

Perustelu

Jos alueellinen reittiosuus on taloudellisesti tasapainoinen tai tuottaa voittoa, se on voitava sisällyttää julkista palveluhankintaa koskevaan sopimukseen muiden tappiollisten reittien kanssa, jotta sen tuottamalla voitolla voidaan rahoittaa tappiollisia reittejä ja jotta liikennöintiin tarvittavat tekniset resurssit voidaan tarvittaessa optimoida.

Muutosehdotus 6

COM(2013) 28 final

2 a artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle julkista liikennettä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot. | Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle julkista liikennettä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot. Näitä velvoitteita sovelletaan ainoastaan yli 100 000 asukkaan taajamiin. |
| Kyseisissä julkista liikennettä koskevissa suunnitelmissa on määriteltävä julkista liikennettä koskevan politiikan tavoitteet ja näiden tavoitteiden täytäntöönpanokeinot, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot. Suunnitelmiin on kuuluttava vähintään seuraavaa: | Kyseisissä julkista liikennettä koskevissa suunnitelmissa on määriteltävä julkista liikennettä koskevan politiikan tavoitteet ja näiden tavoitteiden täytäntöönpanokeinot, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot. Suunnitelmiin on kuuluttava vähintään seuraavaa: |
| (a) | verkon tai reittiosuuksien rakenne; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle julkista liikennettä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot.

Toimivaltaisten viranomaisten on laadittava ja saatettava säännöllisesti ajan tasalle julkista liikennettä koskevia suunnitelmia, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot. Näitä velvoitteita sovelletaan ainoastaan yli 100 000 asukkaan taajamiin.

Kyseisissä julkista liikennettä koskevissa suunnitelmissa on määriteltävä julkista liikennettä koskevan politiikan tavoitteet ja näiden tavoitteiden täytäntöönpanokeinot, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot. Suunnitelmiin on kuuluttava vähintään seuraavaa:

Kyseisissä julkista liikennettä koskevissa suunnitelmissa on määriteltävä julkista liikennettä koskevan politiikan tavoitteet ja näiden tavoitteiden täytäntöönpanokeinot, jotka kattavat niiden vastuulla olevan alueen kaikki liikennemuodot. Suunnitelmiin on kuuluttava vähintään seuraavaa:

(a)

verkon tai reittiosuuksien rakenne;

| (a) | verkon tai reittiosuuksien rakenne; |
| --- | --- |

(a)

verkon tai reittiosuuksien rakenne;

| (b) | perusvaatimukset, jotka julkisen liikenteen tarjonnan on täytettävä, esimerkiksi esteetön pääsy, alueiden väliset yhteydet, turvallisuus, liikennemuotojen sisäiset ja niiden väliset liityntäyhteydet tärkeimmissä solmukohdissa, tarjonnan piirteet kuten toiminta-aika, vuorovälit ja kapasiteetin vähimmäiskäyttöaste; |
| --- | --- |

(b)

perusvaatimukset, jotka julkisen liikenteen tarjonnan on täytettävä, esimerkiksi esteetön pääsy, alueiden väliset yhteydet, turvallisuus, liikennemuotojen sisäiset ja niiden väliset liityntäyhteydet tärkeimmissä solmukohdissa, tarjonnan piirteet kuten toiminta-aika, vuorovälit ja kapasiteetin vähimmäiskäyttöaste;

| (b) | perusvaatimukset, jotka julkisen liikenteen tarjonnan on täytettävä, esimerkiksi esteetön pääsy, alueiden väliset yhteydet, turvallisuus, liikennemuotojen sisäiset ja niiden väliset liityntäyhteydet tärkeimmissä solmukohdissa, tarjonnan piirteet kuten tärkeimmät aikataulut
  toiminta-aika, ja vuorovälit ja kapasiteetin vähimmäiskäyttöaste; |
| --- | --- |

(b)

perusvaatimukset, jotka julkisen liikenteen tarjonnan on täytettävä, esimerkiksi esteetön pääsy, alueiden väliset yhteydet, turvallisuus, liikennemuotojen sisäiset ja niiden väliset liityntäyhteydet tärkeimmissä solmukohdissa, tarjonnan piirteet kuten tärkeimmät aikataulut
  toiminta-aika, ja vuorovälit ja kapasiteetin vähimmäiskäyttöaste;

| (c) | laatuvaatimukset, jotka liittyvät tekijöihin kuten asemien ja liikkuvan kaluston varustelutaso, täsmällisyys ja luotettavuus, siisteys, asiakaspalvelu ja -tiedotus, valitusten käsittely ja oikaisukeinot sekä palvelun laadun valvonta; |
| --- | --- |

(c)

laatuvaatimukset, jotka liittyvät tekijöihin kuten asemien ja liikkuvan kaluston varustelutaso, täsmällisyys ja luotettavuus, siisteys, asiakaspalvelu ja -tiedotus, valitusten käsittely ja oikaisukeinot sekä palvelun laadun valvonta;

| (c) | laatuvaatimukset, jotka liittyvät tekijöihin kuten asemien ja liikkuvan kaluston varustelutaso, täsmällisyys ja luotettavuus, siisteys, asiakaspalvelu ja -tiedotus, valitusten käsittely ja oikaisukeinot sekä palvelun laadun valvonta; |
| --- | --- |

(c)

laatuvaatimukset, jotka liittyvät tekijöihin kuten asemien ja liikkuvan kaluston varustelutaso, täsmällisyys ja luotettavuus, siisteys, asiakaspalvelu ja -tiedotus, valitusten käsittely ja oikaisukeinot sekä palvelun laadun valvonta;

| (d) | hinnoitteluperiaatteet; |
| --- | --- |

(d)

hinnoitteluperiaatteet;

| (d) | hinnoitteluperiaatteet; |
| --- | --- |

(d)

hinnoitteluperiaatteet;

| (e) | toiminnalliset vaatimukset kuten polkupyörien kuljettaminen, liikenteen hallinta ja varautumissuunnitelma häiriötilanteita varten. |
| --- | --- |

(e)

toiminnalliset vaatimukset kuten polkupyörien kuljettaminen, liikenteen hallinta ja varautumissuunnitelma häiriötilanteita varten.

| (e) | toiminnalliset vaatimukset kuten polkupyörien kuljettaminen, liikenteen hallinta ja varautumissuunnitelma häiriötilanteita varten; |
| --- | --- |

(e)

toiminnalliset vaatimukset kuten polkupyörien kuljettaminen, liikenteen hallinta ja varautumissuunnitelma häiriötilanteita varten;

| (f) | sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vaatimukset. |
| --- | --- |

(f)

sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden vaatimukset.

Laatiessaan julkista liikennettä koskevia suunnitelmia toimivaltaisten viranomaisten on otettava erityisesti huomioon matkustajien oikeuksiin, sosiaaliseen suojeluun, työllisyyteen ja ympäristönsuojeluun sovelletaan säännöt.

Laatiessaan julkista liikennettä koskevia suunnitelmia toimivaltaisten viranomaisten on otettava erityisesti huomioon matkustajien oikeuksiin, sosiaaliseen suojeluun, työllisyyteen ja ympäristönsuojeluun sovelletaan säännöt kaikenlaisen polkumyynnin välttämiseksi kaikilla näillä aloilla.

Julkista liikennettä koskevat suunnitelmat on toimitettava kuukautta ennen niiden julkaisemista valvontaelimelle lausuntoa varten.

Toimivaltaisten viranomaisten on tehtävä yhteistyötä julkista liikennettä koskevien suunnitelmiensa sisältämien tietojen koordinoimiseksi ja laadittava yhteisiä liikennesuunnitelmia alueellisia rajatylittäviä liikennepalveluja varten.

Toimivaltaisten viranomaisten on annettava ja julkaistava julkista liikennettä koskevat suunnitelmat kuultuaan ensin asianomaisia sidosryhmiä. Tämän asetuksen soveltamista varten huomioon otettavia keskeisiä sidosryhmiä ovat ainakin liikenteenharjoittajat, tarvittaessa rataverkon haltijat sekä matkustajia ja työntekijöitä edustavat järjestöt.

Toimivaltaisten viranomaisten on annettava ja julkaistava julkista liikennettä koskevat suunnitelmat kuultuaan ensin asianomaisia sidosryhmiä. Tämän asetuksen soveltamista varten huomioon otettavia keskeisiä sidosryhmiä ovat ainakin liikenteenharjoittajat, tarvittaessa rataverkon haltijat sekä matkustajia ja työntekijöitä edustavat järjestöt.

Julkisen palvelun tarjoamisesta vastaavien entisten tai nykyisten tahojen on annettava toimivaltaisille viranomaisille tarvittavat tiedot kuukauden kuluessa viranomaisten pyynnöstä myös silloin, kun pyynnön esittää naapurijäsenvaltion viranomainen.

Perustelu

Julkista matkustajaliikennettä koskevat suunnitelmat saattavat asettaa raskaita lisävelvoitteita, joilla ei kuitenkaan ole vaikutusta aluesuunnittelun yhteydessä sovittuihin kaukojuniin. Muutosehdotuksen tarkoituksena on rajata velvoite vain tietynkokoisiin taajamiin.

Liikennöintiaikataulujen (toimivaltaisista viranomaisista riippumattoman) monimutkaisuuden ja vaihtuvuuden vuoksi on realistisempaa ilmoittaa liikennesuunnitelmassa tärkeimmät aikataulut.

Sitoutuminen kapasiteetin vähimmäiskäyttöasteeseen voi harvaan liikennöidyillä reiteillä vaikuttaa kielteisesti kyseiseen julkiseen palveluun ja olla silloin toimivaltaisen viranomaisen edun vastaista.

Intermodaalisuutta ja rajatylittävää koordinointia tulee kannustaa.

Julkisen liikenteen suunnitelmat edellyttävät täsmällisiä tietoja eri liikennemuotojen markkinoiden kehittymisestä. Koska pääasialliset tiedonlähteet ovat markkinatoimijoiden hallussa, niiden on jaettava tietoa viranomaisille.

Muutosehdotus 7

COM(2013) 28 final

2 a artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Julkisen palvelun velvoitteiden eritelmillä ja niihin liittyvällä julkisen palvelun velvoitteiden taloudellisten nettovaikutusten korvaamisella | Julkisen palvelun velvoitteiden eritelmillä ja niihin liittyvällä julkisen palvelun velvoitteiden taloudellisten nettovaikutusten korvaamisella |
| (a) | on saavutettava julkista liikennettä koskevan suunnitelman tavoitteet mahdollisimman kustannustehokkaasti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Julkisen palvelun velvoitteiden eritelmillä ja niihin liittyvällä julkisen palvelun velvoitteiden taloudellisten nettovaikutusten korvaamisella

Julkisen palvelun velvoitteiden eritelmillä ja niihin liittyvällä julkisen palvelun velvoitteiden taloudellisten nettovaikutusten korvaamisella

(a)

on saavutettava julkista liikennettä koskevan suunnitelman tavoitteet mahdollisimman kustannustehokkaasti;

| (a) | on saavutettava julkista liikennettä koskevan suunnitelman tavoitteet mahdollisimman kustannustehokkaasti; |
| --- | --- |

(a)

on saavutettava julkista liikennettä koskevan suunnitelman tavoitteet mahdollisimman kustannustehokkaasti;

Muutosehdotus 8

COM(2013) 28 final

4 artiklan 8 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimivaltaisten viranomaisten on asetettava kaikkien intressitahojen saataville tarjouskilpailuun esitettäväksi tarkoitetun tarjouksen valmistelun kannalta merkitykselliset tiedot. | Toimivaltaisten viranomaisten on asetettava kaikkien intressitahojen saataville tarjouskilpailuun esitettäväksi tarkoitetun tarjouksen valmistelun kannalta merkitykselliset tiedot. Rataverkon haltijoiden sekä rautatieyritysten, jotka vastaavat tai ovat vastanneet julkisen palvelun tarjonnasta, on autettava toimivaltaisia viranomaisia hankkimaan kaikki tarvittavat tiedot. Rataverkon haltijat ja rautatieyritykset ovat vastuussa toimivaltaiselle viranomaiselle toimitettujen tietojen paikkansapitävyydestä. |
| Niihin on sisällettävä tiedot matkustajakysynnästä, lippujen hinnoista, kustannuksista ja tuloista, jotka liittyvät tarjouskilpailun kohteena olevaan julkiseen henkilöliikenteeseen, sekä yksityiskohtaiset tiedot tarvittavien kalustoyksiköiden tai liikkuvan kaluston toiminnan kannalta merkityksellisistä infrastruktuurieritelmistä, jotta intressitahot voivat laatia harkittuja liiketoimintasuunnitelmia. Rataverkon haltijoiden on tuettava toimivaltaisia viranomaisia toimittamalla niille kaikki asianomaiset infrastruktuurieritelmät. | Niihin on sisällettävä tiedot matkustajakysynnästä, lippujen hinnoista, kustannuksista ja tuloista, jotka liittyvät tarjouskilpailun kohteena olevaan julkiseen henkilöliikenteeseen, sekä yksityiskohtaiset tiedot tarvittavien kalustoyksiköiden tai liikkuvan kaluston toiminnan kannalta merkityksellisistä infrastruktuurieritelmistä, jotta intressitahot voivat laatia harkittuja liiketoimintasuunnitelmia. Rataverkon haltijoiden on tuettava toimivaltaisia viranomaisia toimittamalla niille kaikki asianomaiset infrastruktuurieritelmät. |
| Edellä vahvistettujen säännösten noudattamatta jättämisestä seuraa 5 artiklan 7 kohdassa säädetty oikeudellinen tarkastelu. | Edellä vahvistettujen säännösten noudattamatta jättämisestä seuraa 5 artiklan 7 kohdassa säädetty oikeudellinen tarkastelu. |
| | Tarjouskilpailun kohteena olevan reitin tai verkon nykyisen liikenteenharjoittajan on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilmaiseksi tarjouspyynnön valmisteluun tarvittavat täydelliset ja täsmälliset tiedot, erityisesti tiedot matkojen kysynnästä ja henkilöliikenteestä saaduista tuloista, kuitenkin liikesalaisuuden rajoissa. |
| | Aiemman liikenteenharjoittajan ja rataverkon haltijan on korvattava muille liikenteenharjoittajille virheellisten tai puutteellisten tietojen pohjalta tehdyistä tarjouksista aiheutuvat tappiot. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimivaltaisten viranomaisten on asetettava kaikkien intressitahojen saataville tarjouskilpailuun esitettäväksi tarkoitetun tarjouksen valmistelun kannalta merkitykselliset tiedot.

Toimivaltaisten viranomaisten on asetettava kaikkien intressitahojen saataville tarjouskilpailuun esitettäväksi tarkoitetun tarjouksen valmistelun kannalta merkitykselliset tiedot. Rataverkon haltijoiden sekä rautatieyritysten, jotka vastaavat tai ovat vastanneet julkisen palvelun tarjonnasta, on autettava toimivaltaisia viranomaisia hankkimaan kaikki tarvittavat tiedot. Rataverkon haltijat ja rautatieyritykset ovat vastuussa toimivaltaiselle viranomaiselle toimitettujen tietojen paikkansapitävyydestä.

Niihin on sisällettävä tiedot matkustajakysynnästä, lippujen hinnoista, kustannuksista ja tuloista, jotka liittyvät tarjouskilpailun kohteena olevaan julkiseen henkilöliikenteeseen, sekä yksityiskohtaiset tiedot tarvittavien kalustoyksiköiden tai liikkuvan kaluston toiminnan kannalta merkityksellisistä infrastruktuurieritelmistä, jotta intressitahot voivat laatia harkittuja liiketoimintasuunnitelmia. Rataverkon haltijoiden on tuettava toimivaltaisia viranomaisia toimittamalla niille kaikki asianomaiset infrastruktuurieritelmät.

Niihin on sisällettävä tiedot matkustajakysynnästä, lippujen hinnoista, kustannuksista ja tuloista, jotka liittyvät tarjouskilpailun kohteena olevaan julkiseen henkilöliikenteeseen, sekä yksityiskohtaiset tiedot tarvittavien kalustoyksiköiden tai liikkuvan kaluston toiminnan kannalta merkityksellisistä infrastruktuurieritelmistä, jotta intressitahot voivat laatia harkittuja liiketoimintasuunnitelmia. Rataverkon haltijoiden on tuettava toimivaltaisia viranomaisia toimittamalla niille kaikki asianomaiset infrastruktuurieritelmät.

Edellä vahvistettujen säännösten noudattamatta jättämisestä seuraa 5 artiklan 7 kohdassa säädetty oikeudellinen tarkastelu.

Edellä vahvistettujen säännösten noudattamatta jättämisestä seuraa 5 artiklan 7 kohdassa säädetty oikeudellinen tarkastelu.

Tarjouskilpailun kohteena olevan reitin tai verkon nykyisen liikenteenharjoittajan on toimitettava toimivaltaiselle viranomaiselle ilmaiseksi tarjouspyynnön valmisteluun tarvittavat täydelliset ja täsmälliset tiedot, erityisesti tiedot matkojen kysynnästä ja henkilöliikenteestä saaduista tuloista, kuitenkin liikesalaisuuden rajoissa.

Aiemman liikenteenharjoittajan ja rataverkon haltijan on korvattava muille liikenteenharjoittajille virheellisten tai puutteellisten tietojen pohjalta tehdyistä tarjouksista aiheutuvat tappiot.

Perustelu

Rataverkon haltijan tiedot eivät riitä, sillä niihin ei sisälly rautatieliikenteen harjoittajan kaupallisia tietoja. Aiempien ja/tai nykyisten palveluntarjoajien ja erityisesti vakiintuneiden operaattoreiden on annettava tietoa, jotta kaikki saavat tietoa tasapuolisesti. Yhtenäistäminen tällä tavalla on tarpeen, sillä muutoin toimivaltaisiin viranomaisiin kohdistuu velvollisuuksia, joita ne eivät pysty täyttämään.

Muutosehdotus 9

COM(2013) 28 final

5 artikla, uusi kohta 3 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Toimivaltainen viranomainen voi sulkea unionin ulkopuolisen maan liikenteenharjoittajat tarjouskilpailun ulkopuolelle, jos kyseisissä unionin ulkopuolisissa maissa ei järjestetä tarjouskilpailuja, joihin EU:n jäsenvaltioiden yritykset voivat osallistua. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimivaltainen viranomainen voi sulkea unionin ulkopuolisen maan liikenteenharjoittajat tarjouskilpailun ulkopuolelle, jos kyseisissä unionin ulkopuolisissa maissa ei järjestetä tarjouskilpailuja, joihin EU:n jäsenvaltioiden yritykset voivat osallistua.

Perustelu

Unionin ulkopuolisille maille ei pitäisi antaa mahdollisuutta osallistua tarjouskilpailuihin EU:n jäsenvaltioissa, jos ne eivät ole avanneet omia markkinoitaan EU:n jäsenvaltioille.

Muutosehdotus 10

COM(2013) 28 final

5 artiklan 4 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos sitä ei ole kielletty kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä ilman tarjouskilpailua julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, | Jos sitä ei ole kielletty kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä ilman tarjouskilpailua julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia, |
| a) | joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo on alle 1 000 000 euroa, tai alle 5 000 000 euroa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja, tai; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos sitä ei ole kielletty kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä ilman tarjouskilpailua julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia,

Jos sitä ei ole kielletty kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä ilman tarjouskilpailua julkisia palveluhankintoja koskevia sopimuksia,

a)

joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo on alle 1 000 000 euroa, tai alle 5 000 000 euroa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja, tai;

| a) | joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo on alle 1 000 000 euroa, tai alle 5 000 000 euroa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja, tai; |
| --- | --- |

a)

joiden keskimääräinen ennakoitu vuosittainen arvo on alle 1 000 000 euroa, tai alle 5 000 000 euroa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja, tai;

| b) | jotka koskevat julkisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamista määrältään alle 300 000 kilometriä vuodessa, tai alle 150 000 kilometriä vuodessa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja. |
| --- | --- |

b)

jotka koskevat julkisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamista määrältään alle 300 000 kilometriä vuodessa, tai alle 150 000 kilometriä vuodessa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja.

| b) | jotka koskevat julkisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamista määrältään alle 300 000 kilometriä vuodessa, tai alle 150 000
  500 000 kilometriä vuodessa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja. |
| --- | --- |

b)

jotka koskevat julkisten henkilöliikennepalvelujen tarjoamista määrältään alle 300 000 kilometriä vuodessa, tai alle 150 000
  500 000 kilometriä vuodessa, jos kyse on julkisia palveluhankintoja koskevista sopimuksista, joihin sisältyy julkisia rautatiepalveluja.

Perustelu

Komission julkiselle rautatieliikenteelle ehdottama 150 000 kilometrin vuotuinen raja sulkee käytännössä pois kaikki rautatiereitit, joilla tämä tapa olisi järkevä. Kun raja asetetaan 500 000 kilometriin, voidaan rajata tarjouskilpailumenettelyä koskevaan sääntöön sallittavat poikkeukset tapauksiin, joissa on kyse yhdestä rautatieliikenteen kannalta merkityksellisen pituisesta reitistä, jota liikennöidään rautatieliikenteen näkökulmasta kannattavalla palvelutasolla.

Muutosehdotus 11

COM(2013) 28 final

5 artikla, uusi kohta 4 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Päätös palvelua koskevan sopimuksen tekemisestä ilman tarjouskilpailua toimitetaan direktiivin 2012/34/EY 55 artiklassa tarkoitetulle sääntelyelimelle puoltavaa lausuntoa varten kahden kuukauden kuluessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Päätös palvelua koskevan sopimuksen tekemisestä ilman tarjouskilpailua toimitetaan direktiivin 2012/34/EY 55 artiklassa tarkoitetulle sääntelyelimelle puoltavaa lausuntoa varten kahden kuukauden kuluessa.

Perustelu

Tämän uuden kohdan tarkoituksena on sallia toimivaltaisten viranomaisten osallistuminen rautatiekuljetusten järjestämiseen, rajoittamatta kuitenkaan toimivaltaisten paikallisviranomaisten oikeutta tehdä palvelua koskevia sopimuksia ilman tarjouskilpailua sisäisten palveluntarjoajien kanssa. Samanaikaisesti tässä kohdassa asetetaan rajat palvelua koskevien sopimusten tekemiselle ilman tarjouskilpailua oligopolitilanteiden välttämiseksi.

Muutosehdotus 12

COM(2013) 28 final

5 artikla, uusi kohta 6 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Jos tätä ei ole kielletty kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen ilman tarjouskilpailua, jos se koskee rautatieliikennettä, muttei muita raideliikennemuotoja kuten metro- tai raitiotieliikennettä. Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, tällaisen sopimuksen voimassaoloaika saa olla enintään kymmenen vuotta, lukuun ottamatta tapauksia, joihin sovelletaan 4 artiklan 4 kohtaa. |
| | Jos kuitenkin sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua ja palvelun laatuindikaattorit osoittavat laadun heikentyneen julkisen palvelun tarjoajan hallittavissa olevista syistä keskimäärin yli 10 prosenttia sopimuksen voimassaoloaikana, sopimuksesta on sen päättyessä järjestettävä tarjouskilpailu. Euroopan komissio vahvistaa kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen delegoiduissa säädöksissä laadun määritelmän, joka perustuu erilaisiin tulosindikaattoreihin, joista yksi on täsmällisyys. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos tätä ei ole kielletty kansallisessa lainsäädännössä, toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää tehdä julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen ilman tarjouskilpailua, jos se koskee rautatieliikennettä, muttei muita raideliikennemuotoja kuten metro- tai raitiotieliikennettä. Poiketen siitä, mitä 4 artiklan 3 kohdassa säädetään, tällaisen sopimuksen voimassaoloaika saa olla enintään kymmenen vuotta, lukuun ottamatta tapauksia, joihin sovelletaan 4 artiklan 4 kohtaa.

Jos kuitenkin sopimus on tehty ilman tarjouskilpailua ja palvelun laatuindikaattorit osoittavat laadun heikentyneen julkisen palvelun tarjoajan hallittavissa olevista syistä keskimäärin yli 10 prosenttia sopimuksen voimassaoloaikana, sopimuksesta on sen päättyessä järjestettävä tarjouskilpailu. Euroopan komissio vahvistaa kuusi kuukautta tämän asetuksen voimaantulon jälkeen delegoiduissa säädöksissä laadun määritelmän, joka perustuu erilaisiin tulosindikaattoreihin, joista yksi on täsmällisyys.

Perustelu

On aiheellista palauttaa mahdollisuus tehdä sopimuksia ilman tarjouskilpailua, mutta mahdollisuus on rajattava ajallisesti. Jos sopimus ei toimi tyydyttävästi, toimivaltaisen viranomaisen on automaattisesti järjestettävä tarjouskilpailu.

Muutosehdotus 13

COM(2013) 28 final

5 a artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Toimivaltainen viranomainen voi täyttää ensimmäisessä alakohdassa säädetyn vaatimuksen jollakin seuraavista tavoista: | Toimivaltainen viranomainen voi täyttää ensimmäisessä alakohdassa säädetyn vaatimuksen erilaisin mittakaavaetuja edistävin tavoin, joita ovat esimerkiksi seuraavat
  jollakin seuraavista tavoista: |
| a) | hankkimalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston itse tarkoituksenaan asettaa se valitun julkisen liikenteen harjoittajan käyttöön markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Toimivaltainen viranomainen voi täyttää ensimmäisessä alakohdassa säädetyn vaatimuksen jollakin seuraavista tavoista:

Toimivaltainen viranomainen voi täyttää ensimmäisessä alakohdassa säädetyn vaatimuksen erilaisin mittakaavaetuja edistävin tavoin, joita ovat esimerkiksi seuraavat
  jollakin seuraavista tavoista:

a)

hankkimalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston itse tarkoituksenaan asettaa se valitun julkisen liikenteen harjoittajan käyttöön markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti;

| a) | hankkimalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston itse tarkoituksenaan asettaa se valitun julkisen liikenteen harjoittajan käyttöön markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti; |
| --- | --- |

a)

hankkimalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston itse tarkoituksenaan asettaa se valitun julkisen liikenteen harjoittajan käyttöön markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti;

| b) | takaamalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston rahoituksen markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti. Tällainen takaus voi kattaa jäännösarvoriskin, kunhan mahdollisia voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

b)

takaamalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston rahoituksen markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti. Tällainen takaus voi kattaa jäännösarvoriskin, kunhan mahdollisia voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan.

| b) | takaamalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston rahoituksen markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti. Tällainen takaus voi kattaa jäännösarvoriskin, kunhan mahdollisia voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan. |
| --- | --- |

b)

takaamalla julkista palvelua koskevan sopimuksen täytäntöönpanossa käytettävän liikkuvan kaluston rahoituksen markkinahintaan tai osana julkista palvelua koskevaa sopimusta 4 artiklan 1 kohdan b alakohdan, 6 artiklan ja tarvittaessa liitteen mukaisesti. Tällainen takaus voi kattaa jäännösarvoriskin, kunhan mahdollisia voimassa olevia valtiontukisääntöjä noudatetaan.

| c) | sitoutumalla julkista palvelua koskevassa sopimuksessa ottamaan liikkuvan kaluston haltuunsa markkinahintaan sopimuksen voimassaolon päättyessä. |
| --- | --- |

c)

sitoutumalla julkista palvelua koskevassa sopimuksessa ottamaan liikkuvan kaluston haltuunsa markkinahintaan sopimuksen voimassaolon päättyessä.

| c) | sitoutumalla julkista palvelua koskevassa sopimuksessa ottamaan liikkuvan kaluston haltuunsa markkinahintaan sopimuksen voimassaolon päättyessä; |
| --- | --- |

c)

sitoutumalla julkista palvelua koskevassa sopimuksessa ottamaan liikkuvan kaluston haltuunsa markkinahintaan sopimuksen voimassaolon päättyessä;

| d) | sopimalla naapurialueiden paikallis-viranomaisten kanssa yhteistyöjärjestelyistä, joiden ansiosta saadaan käyttöön suurempi liikkuva kalusto; |
| --- | --- |

d)

sopimalla naapurialueiden paikallis-viranomaisten kanssa yhteistyöjärjestelyistä, joiden ansiosta saadaan käyttöön suurempi liikkuva kalusto;

| e) | pyytämällä jäsenvaltiolta tukea liikkuvan kaluston jäännösarvon takuumenetelmän täydennykseksi. |
| --- | --- |

e)

pyytämällä jäsenvaltiolta tukea liikkuvan kaluston jäännösarvon takuumenetelmän täydennykseksi.

[...]

[...]

Perustelu

Mitään paikallista rahoittamismenetelmää ei pidä sulkea pois (takuu, lunastus, suora osto tai muu). Valtiotaso ei kuitenkaan saa väistää vastuutaan ja siirtää rasitetta perusteettomasti paikallisviranomaisille. Lainsäädäntö- ja sääntelykehyksen on oltava sellainen, että se edistää liikkuvan kaluston markkinoita suosimalla muun muassa mittakaavaetuja ja tarkoituksenmukaisia rahoitusjärjestelyjä.

Muutosehdotus 14

COM(2013) 28 final

8 artiklan 2 a kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rautateiden julkisen henkilöliikenteen julkista palvelua koskevia sopimuksia, jotka on tehty 1 päivän tammikuuta 2013 ja 2 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana, voidaan soveltaa niiden voimassaolon päättymispäivään asti. Niitä ei kuitenkaan missään tapauksessa saa soveltaa 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen. | Rautateiden julkisen henkilöliikenteen julkista palvelua koskevia sopimuksia, jotka on tehty tämän asetuksen voimaantulopäivän
  1 päivän tammikuuta 2013 ja 2 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana, voidaan soveltaa niiden voimassaolon päättymispäivään asti. Niitä ei kuitenkaan missään tapauksessa saa soveltaa 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen. Tätä säännöstä ei sovelleta ennen asetuksen voimaantulopäivää tehtyihin sopimuksiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rautateiden julkisen henkilöliikenteen julkista palvelua koskevia sopimuksia, jotka on tehty 1 päivän tammikuuta 2013 ja 2 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana, voidaan soveltaa niiden voimassaolon päättymispäivään asti. Niitä ei kuitenkaan missään tapauksessa saa soveltaa 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen.

Rautateiden julkisen henkilöliikenteen julkista palvelua koskevia sopimuksia, jotka on tehty tämän asetuksen voimaantulopäivän
  1 päivän tammikuuta 2013 ja 2 päivän joulukuuta 2019 välisenä aikana, voidaan soveltaa niiden voimassaolon päättymispäivään asti. Niitä ei kuitenkaan missään tapauksessa saa soveltaa 31 päivän joulukuuta 2022 jälkeen. Tätä säännöstä ei sovelleta ennen asetuksen voimaantulopäivää tehtyihin sopimuksiin.

Perustelu

Ehdotettujen muutosten pitäisi tulla voimaan asetuksen voimaantulopäivänä. Säännöstä ei pitäisi soveltaa aiemmin tehtyihin sopimuksiin.

Muutosehdotus 15

COM(2013) 29 final

Johdanto-osan 10 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Direktiivin 2012/34/EU nykyiset vaatimukset koskevat ainoastaan oikeudellista, organisatorista ja päätöksenteon riippumattomuutta. Tämä ei kokonaisuudessaan sulje pois mahdollisuutta ylläpitää integroituja rakenteita, vaan ne ovat sallittuja, kunhan riippumattomuus mainituilla kolmella alueella varmistetaan. Päätöksenteon riippumattomuuden osalta on varmistettava, että asianmukaisilla varotoimilla suljetaan pois integroidun rakenteen määräysvalta rataverkon haltijan päätöksenteossa. Kaikkia vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä olevia mahdollisuuksia toimia kilpailijoita syrjivällä tavalla ei kuitenkaan pystytä poistamaan edes toteuttamalla tällaiset varotoimet täysimääräisinä. Erityisesti ristiintukemismahdollisuus säilyy integroiduissa rakenteissa edelleen, tai sääntelyelinten on ainakin erittäin vaikeaa valvoa ristiintukemisen estämiseksi laadittuja varotoimia. Infrastruktuurin hallinnan ja liikenteen harjoittamisen institutionaalinen eriyttäminen on tuloksellisin tapa ratkaista nämä ongelmat. | Direktiivin 2012/34/EU nykyiset vaatimukset koskevat ainoastaan oikeudellista, organisatorista ja päätöksenteon riippumattomuutta. Tämä ei kokonaisuudessaan sulje pois mahdollisuutta ylläpitää integroituja rakenteita, vaan ne ovat sallittuja, kunhan riippumattomuus mainituilla kolmella alueella varmistetaan haltijan ja liikenteenharjoittajien välinen riippumattomuus olennaisten toimintojen eli reittien jakamista ja infrastruktuurin käyttömaksuja sekä asemia, investointeja ja huoltoa koskevan päätöksenteon osalta. Päätöksenteon riippumattomuuden osalta on varmistettava, että asianmukaisilla varotoimilla suljetaan pois integroidun rakenteen määräysvalta rataverkon haltijan päätöksenteossa. Kaikkia vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä olevia mahdollisuuksia toimia kilpailijoita syrjivällä tavalla ei kuitenkaan pystytä poistamaan edes toteuttamalla tällaiset varotoimet täysimääräisinä. Erityisesti ristiintukemismahdollisuus säilyy integroiduissa rakenteissa edelleen, tai sääntelyelinten on ainakin erittäin vaikeaa valvoa ristiintukemisen estämiseksi laadittuja varotoimia. Infrastruktuurin hallinnan ja liikenteen harjoittamisen institutionaalinen eriyttäminen on tuloksellisin tapa ratkaista nämä ongelmat. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Direktiivin 2012/34/EU nykyiset vaatimukset koskevat ainoastaan oikeudellista, organisatorista ja päätöksenteon riippumattomuutta. Tämä ei kokonaisuudessaan sulje pois mahdollisuutta ylläpitää integroituja rakenteita, vaan ne ovat sallittuja, kunhan riippumattomuus mainituilla kolmella alueella varmistetaan. Päätöksenteon riippumattomuuden osalta on varmistettava, että asianmukaisilla varotoimilla suljetaan pois integroidun rakenteen määräysvalta rataverkon haltijan päätöksenteossa. Kaikkia vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä olevia mahdollisuuksia toimia kilpailijoita syrjivällä tavalla ei kuitenkaan pystytä poistamaan edes toteuttamalla tällaiset varotoimet täysimääräisinä. Erityisesti ristiintukemismahdollisuus säilyy integroiduissa rakenteissa edelleen, tai sääntelyelinten on ainakin erittäin vaikeaa valvoa ristiintukemisen estämiseksi laadittuja varotoimia. Infrastruktuurin hallinnan ja liikenteen harjoittamisen institutionaalinen eriyttäminen on tuloksellisin tapa ratkaista nämä ongelmat.

Direktiivin 2012/34/EU nykyiset vaatimukset koskevat ainoastaan oikeudellista, organisatorista ja päätöksenteon riippumattomuutta. Tämä ei kokonaisuudessaan sulje pois mahdollisuutta ylläpitää integroituja rakenteita, vaan ne ovat sallittuja, kunhan riippumattomuus mainituilla kolmella alueella varmistetaan haltijan ja liikenteenharjoittajien välinen riippumattomuus olennaisten toimintojen eli reittien jakamista ja infrastruktuurin käyttömaksuja sekä asemia, investointeja ja huoltoa koskevan päätöksenteon osalta. Päätöksenteon riippumattomuuden osalta on varmistettava, että asianmukaisilla varotoimilla suljetaan pois integroidun rakenteen määräysvalta rataverkon haltijan päätöksenteossa. Kaikkia vertikaalisesti integroituneissa yrityksissä olevia mahdollisuuksia toimia kilpailijoita syrjivällä tavalla ei kuitenkaan pystytä poistamaan edes toteuttamalla tällaiset varotoimet täysimääräisinä. Erityisesti ristiintukemismahdollisuus säilyy integroiduissa rakenteissa edelleen, tai sääntelyelinten on ainakin erittäin vaikeaa valvoa ristiintukemisen estämiseksi laadittuja varotoimia. Infrastruktuurin hallinnan ja liikenteen harjoittamisen institutionaalinen eriyttäminen on tuloksellisin tapa ratkaista nämä ongelmat.

Perustelu

Komission lähtökohtana on ideologinen pääperiaate, jonka mukaan toimintojen täydellinen eriyttäminen on ratkaisuista paras. Se on pelkkä ideologinen periaate, jolla ei ole sijaa ehdotetussa direktiivissä, sillä direktiivin tulee pysyä tältä osin luonteeltaan neutraalina.

Muutosehdotus 16

COM(2013) 29 final

6 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Euroopan komissio ehdottaa direktiivin 2012/34/EU 6 artiklan 2 kohdan poistamista. | Muutetaan direktiivin 2012/34/EU 6 artiklan 2 kohtaa seuraavasti: |
| | Jäsenvaltiot saavat myös määrätä kohtuuttomien liiketoimintakustannusten välttämiseksi, että tämä erottaminen edellyttää erillisten yksiköiden perustamista yksittäiseen yritykseen, mikäli yrityksessä on alle 3 000 työntekijää ja sen toiminta rajoittuu paikallisliikenteeseen, jota harjoitetaan alle 150 kilometrin pituisella rataverkko-osuudella
  tai että infrastruktuuria ja liikennettä hoitavat erilliset yksiköt. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan komissio ehdottaa direktiivin 2012/34/EU 6 artiklan 2 kohdan poistamista.

Muutetaan direktiivin 2012/34/EU 6 artiklan 2 kohtaa seuraavasti:

Jäsenvaltiot saavat myös määrätä kohtuuttomien liiketoimintakustannusten välttämiseksi, että tämä erottaminen edellyttää erillisten yksiköiden perustamista yksittäiseen yritykseen, mikäli yrityksessä on alle 3 000 työntekijää ja sen toiminta rajoittuu paikallisliikenteeseen, jota harjoitetaan alle 150 kilometrin pituisella rataverkko-osuudella
  tai että infrastruktuuria ja liikennettä hoitavat erilliset yksiköt.

Perustelu

Rataverkon haltijan ja liikennepalvelun tarjoajan institutionaaliseen erottamiseen liittyen olisi suositeltavaa, että nykyiset säännöt pidettäisiin ennallaan sellaisten yhtiöiden osalta, joiden toiminta rajoittuu alueellisten palvelujen tarjoamiseen. Olisi otettava huomioon, että kun on kyse pienistä tahoista, jotka tarjoavat palveluja tietyllä rataverkko-osuudella, institutionaalinen erottaminen voi merkitä yhtiöiden merkittävää pirstoutumista ja toimintakustannusten nousua ja sitä kautta julkisista varoista maksetun korvauksen nousua.

Muutosehdotus 17

COM(2013) 29 final

7 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on kaikista rautatieyrityksistä riippumaton. | Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on kaikista rautatieyrityksistä riippumaton olennaisten toimintojen eli reittien jakamista ja infrastruktuurin käyttömaksuja sekä asemia, investointeja ja huoltoa koskevan päätöksenteon osalta. |
| Rataverkon haltijan riippumattomuuden takaamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat on organisoitu yksiköiksi, jotka ovat oikeudellisesti erillisiä kaikista rautatieyrityksistä. | Rataverkon haltijan riippumattomuuden takaamiseksi jäsenvaltiot
  iden on varmistettava, että rataverkon haltijat on organisoitu yksiköiksi, jotka ovat oikeudellisesti erillisiä kaikista rautatieyrityksistä
  voivat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti järjestää asian haluamallaan tavalla. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on kaikista rautatieyrityksistä riippumaton.

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on kaikista rautatieyrityksistä riippumaton olennaisten toimintojen eli reittien jakamista ja infrastruktuurin käyttömaksuja sekä asemia, investointeja ja huoltoa koskevan päätöksenteon osalta.

Rataverkon haltijan riippumattomuuden takaamiseksi jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat on organisoitu yksiköiksi, jotka ovat oikeudellisesti erillisiä kaikista rautatieyrityksistä.

Rataverkon haltijan riippumattomuuden takaamiseksi jäsenvaltiot
  iden on varmistettava, että rataverkon haltijat on organisoitu yksiköiksi, jotka ovat oikeudellisesti erillisiä kaikista rautatieyrityksistä
  voivat toissijaisuusperiaatteen mukaisesti järjestää asian haluamallaan tavalla.

Muutosehdotus 18

COM(2013) 29 final

7 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jos rataverkon haltija tämän direktiivin voimaantulopäivänä kuuluu vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen, jäsenvaltiot voivat päättää jättää soveltamatta tämän artiklan 2–4 kohtaa. Tällaisessa tapauksessa kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on tosiasiallisesti organisaation ja päätöksenteon osalta 7a–7c artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti riippumaton kaikista rautatieyrityksistä. | Jos rataverkon haltija tämän direktiivin voimaantulopäivänä kuuluu vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen, j
  Jäsenvaltiot voivat päättää jättää soveltamatta tämän artiklan 2–4 kohtaa. Tällaisessa tapauksessa kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on tosiasiallisesti organisaation ja päätöksenteon osalta 7a–7c artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti riippumaton kaikista rautatieyrityksistä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jos rataverkon haltija tämän direktiivin voimaantulopäivänä kuuluu vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen, jäsenvaltiot voivat päättää jättää soveltamatta tämän artiklan 2–4 kohtaa. Tällaisessa tapauksessa kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on tosiasiallisesti organisaation ja päätöksenteon osalta 7a–7c artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti riippumaton kaikista rautatieyrityksistä.

Jos rataverkon haltija tämän direktiivin voimaantulopäivänä kuuluu vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen, j
  Jäsenvaltiot voivat päättää jättää soveltamatta tämän artiklan 2–4 kohtaa. Tällaisessa tapauksessa kyseisen jäsenvaltion on varmistettava, että rataverkon haltija suorittaa kaikki 3 artiklan 2 kohdassa tarkoitetut toiminnot ja on tosiasiallisesti organisaation ja päätöksenteon osalta 7a–7c artiklassa säädettyjen vaatimusten mukaisesti riippumaton kaikista rautatieyrityksistä.

Perustelu

Mahdollistaa paluun integroituun malliin riippumatta siitä, mikä on tilanne direktiivin voimaantulon hetkellä.

Muutosehdotus 19

COM(2013) 29 final

7 b artiklan 3 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rataverkon haltijalla on oltava hallintoneuvosto, joka koostuu vertikaalisesti integroituneen yrityksen todellisten omistajien edustajista. | Rataverkon haltijalla on oltava hallintoneuvosto, joka koostuu vertikaalisesti integroituneen yrityksen todellisten omistajien edustajista ja toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten edustajista, jos nämä eivät jo kuulu rataverkon haltijan hallintoneuvostoon. |
| [...] | [...] |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rataverkon haltijalla on oltava hallintoneuvosto, joka koostuu vertikaalisesti integroituneen yrityksen todellisten omistajien edustajista.

Rataverkon haltijalla on oltava hallintoneuvosto, joka koostuu vertikaalisesti integroituneen yrityksen todellisten omistajien edustajista ja toimivaltaisten paikallis- ja alueviranomaisten edustajista, jos nämä eivät jo kuulu rataverkon haltijan hallintoneuvostoon.

[...]

[...]

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaiset ovat rautatiejärjestelmän keskeisiä toimijoita. Ne on siksi otettava mukaan luonnollisessa monopoliasemassa olevan rataverkon haltijan päätöksenteko- ja valvontaelimiin. Ne ovat yhteystaho liikenteenharjoittajien ja loppukäyttäjien välillä ja tuntevat loppukäyttäjien tarpeet.

Muutosehdotus 20

COM(2013) 29 final

7 b artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| [...] Muun kuin c kohdassa tarkoitetun henkilöstön siirtyminen rataverkon haltijan ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien välillä sallitaan ainoastaan, jos voidaan varmistaa, ettei arkaluontoista tietoa välity niiden välillä. | [...] Muun kuin c kohdassa tarkoitetun henkilöstön siirtyminen rataverkon haltijan ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien välillä sallitaan ainoastaan, jos voidaan varmistaa, ettei arkaluontoista tietoa välity niiden välillä. Asianomaisen henkilöstön on kuitenkin kauppaoikeuden käytäntöjen mukaisesti noudatettava liikesalaisuutta aiemman toimintansa osalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

[...] Muun kuin c kohdassa tarkoitetun henkilöstön siirtyminen rataverkon haltijan ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien välillä sallitaan ainoastaan, jos voidaan varmistaa, ettei arkaluontoista tietoa välity niiden välillä.

[...] Muun kuin c kohdassa tarkoitetun henkilöstön siirtyminen rataverkon haltijan ja vertikaalisesti integroituneen yrityksen muiden oikeussubjektien välillä sallitaan ainoastaan, jos voidaan varmistaa, ettei arkaluontoista tietoa välity niiden välillä. Asianomaisen henkilöstön on kuitenkin kauppaoikeuden käytäntöjen mukaisesti noudatettava liikesalaisuutta aiemman toimintansa osalta.

Perustelu

Sovelletaan suhteellisuusperiaatetta. Arkaluonteisen tiedon käsite on liian epämääräinen siihen, että sen perusteella estettäisiin henkilöstön siirtyminen rautatiealan konsernien sisällä. Karenssiajat ja nk. kiinanmuurit ovat riittäviä estämään ”arkaluonteisen” tiedon siirtymisen rautatiealan konsernin tytäryhtiöiden välillä. Kuten kauppaoikeudessa on käytäntönä, kyseisen henkilöstön on kuitenkin noudatettava liikesalaisuutta.

Muutosehdotus 21

COM(2013) 29 final

7 b artikla, uusi kohta 7 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Euroopan komission on annettava viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 liikkuviin työntekijöihin sovellettavia täsmällisiä säännöksiä, joilla estetään polkumyynti ja palkkakilpailu; tätä varten on harkittava erityistä junahenkilökunnan sertifiointimenettelyä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Euroopan komission on annettava viimeistään 1 päivänä tammikuuta 2019 liikkuviin työntekijöihin sovellettavia täsmällisiä säännöksiä, joilla estetään polkumyynti ja palkkakilpailu; tätä varten on harkittava erityistä junahenkilökunnan sertifiointimenettelyä.

Perustelu

Rautatiealalla on tarpeen välttää polkumyynti- ja palkkakilpailuilmiöitä, joita esiintyy tie- ja meriliikenteessä.

Muutosehdotus 22

COM(2013) 29 final

7c artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaatimustenmukaisuuden todentamismenettely | Vaatimustenmukaisuuden todentamismenettely |
| 1.   Komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, täyttääkö vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluva rataverkon haltija 7a ja 7b artiklassa säädetyt vaatimukset ja onko kyseiset vaatimukset pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille tarjotaan yhtäläiset toimintaedellytykset ja asiaankuuluvilla markkinoilla ei ole vääristymiä. | 1.   Komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, täyttääkö vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluva rataverkon haltija 7, 7a ja 7b artiklassa säädetyt vaatimukset ja onko kyseiset vaatimukset pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille tarjotaan yhtäläiset toimintaedellytykset ja asiaankuuluvilla markkinoilla ei ole vääristymiä. |
| 2.   Komissiolla on oikeus pyytää ja saada kohtuullisen ajan kuluessa kaikki tarvittavat tiedot jäsenvaltiolta, johon kyseinen vertikaalisesti integroitunut yritys on sijoittautunut. Komission on kuultava asiaankuuluvaa sääntelyelintä tai asiaankuuluvia sääntelyelimiä ja tarvittaessa 57 artiklassa tarkoitettua sääntelyelinten verkostoa. | 2.   Komissiolla on oikeus pyytää ja saada kohtuullisen ajan kuluessa kaikki tarvittavat tiedot asianomaiselta jäsenvaltiolta, johon kyseinen vertikaalisesti integroitunut yritys on sijoittautunut. Komission on kuultava asiaankuuluvaa sääntelyelintä tai asiaankuuluvia sääntelyelimiä, asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia ja tarvittaessa 57 artiklassa tarkoitettua sääntelyelinten verkostoa. |
| 3.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa 10 artiklassa tarkoitettuja käyttöoikeuksia niiden rautatieyritysten osalta, jotka kuuluvat samaan vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuin rataverkon haltija, jos komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle, että 1 kohdan mukaista pyyntöä ole tehty, tai jos komission esittämän pyynnön tarkastelu on kesken tai jos komissio päättää 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, että | 3.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa 10 artiklassa tarkoitettuja käyttöoikeuksia niiden rautatieyritysten osalta, jotka kuuluvat samaan vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuin rataverkon haltija, jos komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle, että 1 kohdan mukaista pyyntöä ole tehty, tai jos komission esittämän pyynnön tarkastelu on kesken tai jos komissio päättää 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, että |
| a) | komission 2 kohdan mukaisiin tietopyyntöihin ei ole saatu riittäviä vastauksia, tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaatimustenmukaisuuden todentamismenettely

Vaatimustenmukaisuuden todentamismenettely

1.   Komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, täyttääkö vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluva rataverkon haltija 7a ja 7b artiklassa säädetyt vaatimukset ja onko kyseiset vaatimukset pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille tarjotaan yhtäläiset toimintaedellytykset ja asiaankuuluvilla markkinoilla ei ole vääristymiä.

1.   Komissio päättää jäsenvaltion pyynnöstä tai omasta aloitteestaan, täyttääkö vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuuluva rataverkon haltija 7, 7a ja 7b artiklassa säädetyt vaatimukset ja onko kyseiset vaatimukset pantu täytäntöön asianmukaisella tavalla sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille tarjotaan yhtäläiset toimintaedellytykset ja asiaankuuluvilla markkinoilla ei ole vääristymiä.

2.   Komissiolla on oikeus pyytää ja saada kohtuullisen ajan kuluessa kaikki tarvittavat tiedot jäsenvaltiolta, johon kyseinen vertikaalisesti integroitunut yritys on sijoittautunut. Komission on kuultava asiaankuuluvaa sääntelyelintä tai asiaankuuluvia sääntelyelimiä ja tarvittaessa 57 artiklassa tarkoitettua sääntelyelinten verkostoa.

2.   Komissiolla on oikeus pyytää ja saada kohtuullisen ajan kuluessa kaikki tarvittavat tiedot asianomaiselta jäsenvaltiolta, johon kyseinen vertikaalisesti integroitunut yritys on sijoittautunut. Komission on kuultava asiaankuuluvaa sääntelyelintä tai asiaankuuluvia sääntelyelimiä, asiaankuuluvia toimivaltaisia viranomaisia ja tarvittaessa 57 artiklassa tarkoitettua sääntelyelinten verkostoa.

3.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa 10 artiklassa tarkoitettuja käyttöoikeuksia niiden rautatieyritysten osalta, jotka kuuluvat samaan vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuin rataverkon haltija, jos komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle, että 1 kohdan mukaista pyyntöä ole tehty, tai jos komission esittämän pyynnön tarkastelu on kesken tai jos komissio päättää 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, että

3.   Jäsenvaltiot voivat rajoittaa 10 artiklassa tarkoitettuja käyttöoikeuksia niiden rautatieyritysten osalta, jotka kuuluvat samaan vertikaalisesti integroituneeseen yritykseen kuin rataverkon haltija, jos komissio ilmoittaa jäsenvaltiolle, että 1 kohdan mukaista pyyntöä ole tehty, tai jos komission esittämän pyynnön tarkastelu on kesken tai jos komissio päättää 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitetun menettelyn mukaisesti, että

a)

komission 2 kohdan mukaisiin tietopyyntöihin ei ole saatu riittäviä vastauksia, tai

| a) | komission 2 kohdan mukaisiin tietopyyntöihin ei ole saatu riittäviä vastauksia, tai |
| --- | --- |

a)

komission 2 kohdan mukaisiin tietopyyntöihin ei ole saatu riittäviä vastauksia, tai

| b) | kyseinen rataverkon haltija ei täytä 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai |
| --- | --- |

b)

kyseinen rataverkon haltija ei täytä 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai

| b) | kyseinen rataverkon haltija ei täytä 7, 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai |
| --- | --- |

b)

kyseinen rataverkon haltija ei täytä 7, 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia, tai

| c) | edellä 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia ei ole pantu riittävällä tavalla täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille taattaisiin yhtäläiset toimintaedellytykset ja ettei markkinoilla ole vääristymiä siinä jäsenvaltiossa, johon kyseinen rataverkon haltija on sijoittautunut. |
| --- | --- |

c)

edellä 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia ei ole pantu riittävällä tavalla täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille taattaisiin yhtäläiset toimintaedellytykset ja ettei markkinoilla ole vääristymiä siinä jäsenvaltiossa, johon kyseinen rataverkon haltija on sijoittautunut.

| c) | edellä 7, 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia ei ole pantu riittävällä tavalla täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille taattaisiin yhtäläiset toimintaedellytykset ja ettei markkinoilla ole vääristymiä siinä jäsenvaltiossa, johon kyseinen rataverkon haltija on sijoittautunut. |
| --- | --- |

c)

edellä 7, 7a ja 7b artiklassa säädettyjä vaatimuksia ei ole pantu riittävällä tavalla täytäntöön sen varmistamiseksi, että kaikille rautatieyrityksille taattaisiin yhtäläiset toimintaedellytykset ja ettei markkinoilla ole vääristymiä siinä jäsenvaltiossa, johon kyseinen rataverkon haltija on sijoittautunut.

Komissio tekee päätöksensä kohtuullisen ajan kuluessa.

Komissio tekee päätöksensä kohtuullisen ajan
  30 työpäivän kuluessa.

4.   Kyseinen jäsenvaltio voi pyytää komissiota kumoamaan 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 3 kohdassa tarkoitetun päätöksensä, kun jäsenvaltio osoittaa komissiota tyydyttävällä tavalla, ettei kyseisen päätöksen taustalla olleita syitä enää ole. Komissio tekee päätöksensä kohtuullisen ajan kuluessa.

4.   Kyseinen jäsenvaltio voi pyytää komissiota kumoamaan 62 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen 3 kohdassa tarkoitetun päätöksensä, kun jäsenvaltio osoittaa komissiota tyydyttävällä tavalla, ettei kyseisen päätöksen taustalla olleita syitä enää ole. Komissio tekee päätöksensä kohtuullisen ajan
  30 työpäivän kuluessa.

5.   Sanotun rajoittamatta 1–4 kohdan soveltamista 7a ja 7b artiklassa säädettyjen vaatimusten jatkuvaa noudattamista valvoo 55 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin. Kaikilla hakijoilla on oikeus tehdä valitus sääntelyelimelle, jos ne katsovat, ettei kyseisiä vaatimuksia noudateta. Tällaisen valituksen osalta sääntelyelin päättää 56 artiklan 9 kohdassa vahvistettujen määräaikojen puitteissa kaikista tilanteen korjaamiseksi tarvittavista toimenpiteistä.

5.   Sanotun rajoittamatta 1–4 kohdan soveltamista 7, 7a ja 7b artiklassa säädettyjen vaatimusten jatkuvaa noudattamista valvoo 55 artiklassa tarkoitettu sääntelyelin. Kaikilla hakijoilla on oikeus tehdä valitus sääntelyelimelle, jos ne katsovat, ettei kyseisiä vaatimuksia noudateta. Tällaisen valituksen osalta sääntelyelin päättää 56 artiklan 9 kohdassa vahvistettujen määräaikojen puitteissa kaikista tilanteen korjaamiseksi tarvittavista toimenpiteistä.

Perustelu

Komissio syrjii vertikaalisesti integroituneita yrityksiä. Komission tekemien tarkastusten olisi oltava laajuudeltaan samanlaisia sekä integroituneissa yrityksissä että eriytetyissä yrityksissä. Komission, kuten muidenkin valvontaelinten, on noudatettava täsmällisiä määräaikoja kaikkien toimijoiden oikeusvarmuuden parantamiseksi.

Muutosehdotus 23

COM(2013) 29 final

7 d artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Koordinointikomitea | Koordinointikomitea |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat perustavat ja organisoivat kutakin verkkoa varten koordinointikomitean. Tällaisen komitean jäsenyyden on oltava avoin ainakin rataverkon haltijalle, 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla tunnetuille hakijoille sekä pyynnöstä mahdollisille hakijoille, niitä edustaville organisaatioille, rautateiden tavaraliikenteen ja henkilöliikennepalvelujen käyttäjien edustajille ja tarvittaessa alue- ja paikallisviranomaisille. Jäsenvaltioiden edustajat ja kyseinen sääntelyelin on kutsuttava koordinointikomitean kokouksiin tarkkailijoina. | 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat perustavat ja organisoivat kutakin, joko valtakunnallista, alueellista tai paikallista verkkoa varten koordinointikomitean. Tällaisen komitean jäsenyyden on oltava avoin ainakin rataverkon haltijalle, 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla tunnetuille hakijoille sekä pyynnöstä mahdollisille hakijoille, niitä edustaville organisaatioille, rautateiden tavaraliikenteen ja henkilöliikennepalvelujen käyttäjien edustajille ja asiaankuuluville alue- ja paikallisviranomaisille. Jäsenvaltioiden edustajat ja kyseinen sääntelyelin on kutsuttava koordinointikomitean kokouksiin tarkkailijoina. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Koordinointikomitea

Koordinointikomitea

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat perustavat ja organisoivat kutakin verkkoa varten koordinointikomitean. Tällaisen komitean jäsenyyden on oltava avoin ainakin rataverkon haltijalle, 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla tunnetuille hakijoille sekä pyynnöstä mahdollisille hakijoille, niitä edustaville organisaatioille, rautateiden tavaraliikenteen ja henkilöliikennepalvelujen käyttäjien edustajille ja tarvittaessa alue- ja paikallisviranomaisille. Jäsenvaltioiden edustajat ja kyseinen sääntelyelin on kutsuttava koordinointikomitean kokouksiin tarkkailijoina.

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat perustavat ja organisoivat kutakin, joko valtakunnallista, alueellista tai paikallista verkkoa varten koordinointikomitean. Tällaisen komitean jäsenyyden on oltava avoin ainakin rataverkon haltijalle, 8 artiklan 3 kohdassa tarkoitetulla tavalla tunnetuille hakijoille sekä pyynnöstä mahdollisille hakijoille, niitä edustaville organisaatioille, rautateiden tavaraliikenteen ja henkilöliikennepalvelujen käyttäjien edustajille ja asiaankuuluville alue- ja paikallisviranomaisille. Jäsenvaltioiden edustajat ja kyseinen sääntelyelin on kutsuttava koordinointikomitean kokouksiin tarkkailijoina.

Perustelu

Alue- ja paikallisviranomaiset ovat liikennepolitiikan keskeisiä toimijoita, joten niiden on ehdottomasti kuuluttava koordinointikomiteaan.

Muutosehdotus 24

COM(2013) 29 final

7 e artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto | Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto |
| 1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat osallistuvat verkostoon ja tekevät siinä yhteistyötä unionin rautatieinfrastruktuurin kehittämiseksi, jotta varmistettaisiin erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen; tähän sisältyvät ydinverkkokäytävät, asetuksen (EU) N:o 913/2010 mukaiset rautateiden tavaraliikennekäytävät ja päätöksen 2012/88/EU mukainen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelma. | 1.   Jäsenvaltioiden on kahden kuukauden kuluessa tämän direktiivin täytäntöönpanosta vaadittava
  varmistettava, että rataverkon haltijat osallistuvat verkostoon ja tekevät siinä yhteistyötä unionin rautatieinfrastruktuurin kehittämiseksi, jotta varmistettaisiin erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen; tähän sisältyvät ydinverkkokäytävät, asetuksen (EU) N:o 913/201011 mukaiset rautateiden tavaraliikennekäytävät ja päätöksen 2012/88/EU mukainen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelma sekä tehokas rajatylittävä alueellinen yhteistyö rautatiealalla. |
| Komissio on verkoston jäsen. Se sovittaa yhteen ja tukee verkoston toimintaa ja antaa verkostolle tarvittaessa suosituksia. Se varmistaa aktiivisen yhteistyön asiaankuuluvien rataverkon haltijoiden välillä. | Komissio on verkoston jäsen. Se sovittaa yhteen ja tukee verkoston toimintaa ja antaa verkostolle tarvittaessa suosituksia. Se varmistaa aktiivisen yhteistyön asiaankuuluvien rataverkon haltijoiden välillä. Se raportoi verkoston edistymisestä alueiden komitealle ja 57 artiklassa tarkoitetulle sääntelyelinten verkostolle vähintään joka toinen vuosi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto

Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto

1.   Jäsenvaltioiden on varmistettava, että rataverkon haltijat osallistuvat verkostoon ja tekevät siinä yhteistyötä unionin rautatieinfrastruktuurin kehittämiseksi, jotta varmistettaisiin erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen; tähän sisältyvät ydinverkkokäytävät, asetuksen (EU) N:o 913/2010 mukaiset rautateiden tavaraliikennekäytävät ja päätöksen 2012/88/EU mukainen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelma.

1.   Jäsenvaltioiden on kahden kuukauden kuluessa tämän direktiivin täytäntöönpanosta vaadittava
  varmistettava, että rataverkon haltijat osallistuvat verkostoon ja tekevät siinä yhteistyötä unionin rautatieinfrastruktuurin kehittämiseksi, jotta varmistettaisiin erityisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon oikea-aikainen ja tehokas toteuttaminen; tähän sisältyvät ydinverkkokäytävät, asetuksen (EU) N:o 913/201011 mukaiset rautateiden tavaraliikennekäytävät ja päätöksen 2012/88/EU mukainen Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöönottosuunnitelma sekä tehokas rajatylittävä alueellinen yhteistyö rautatiealalla.

Komissio on verkoston jäsen. Se sovittaa yhteen ja tukee verkoston toimintaa ja antaa verkostolle tarvittaessa suosituksia. Se varmistaa aktiivisen yhteistyön asiaankuuluvien rataverkon haltijoiden välillä.

Komissio on verkoston jäsen. Se sovittaa yhteen ja tukee verkoston toimintaa ja antaa verkostolle tarvittaessa suosituksia. Se varmistaa aktiivisen yhteistyön asiaankuuluvien rataverkon haltijoiden välillä. Se raportoi verkoston edistymisestä alueiden komitealle ja 57 artiklassa tarkoitetulle sääntelyelinten verkostolle vähintään joka toinen vuosi.

Perustelu

Rataverkon haltijoiden eurooppalainen verkosto tarjoaa tilaisuuden rajat ylittävien käytännön ongelmien käsittelemiseen oikealla tasolla. Paikallisviranomaiset on otettava siihen mukaan. Myös sääntelyelinten verkostolle on tiedotettava rataverkon haltijoiden verkoston kehittymisestä.

Muutosehdotus 25

COM(2013) 29 final

Uusi artikla 7 e artiklan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Rataverkon haltija nimeää keskuudestaan edustajan, jonka tehtävänä on hoitaa suhteita paikallis- tai alueviranomaisiin. Edustajan on voitava vastata paikallis- tai alueviranomaisten pyyntöihin rataverkon haltijan nimissä viiden päivän kuluessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Rataverkon haltija nimeää keskuudestaan edustajan, jonka tehtävänä on hoitaa suhteita paikallis- tai alueviranomaisiin. Edustajan on voitava vastata paikallis- tai alueviranomaisten pyyntöihin rataverkon haltijan nimissä viiden päivän kuluessa.

Perustelu

Samalla kun rataverkon haltijoiden toimivaltuuksia lisätään, ne on saatettava suurempaan vastuuseen kansainvälisellä tasolla rataverkon haltijoiden verkoston kautta mutta toisaalta myös paikallistasolla. Paikallis- ja alueviranomaisten yhteystahon on oltava todellinen keskitetty asiointitaho, joka pystyy vastaamaan nopeasti esitettyihin kysymyksiin.

Muutosehdotus 26

COM(2013) 29 final

10 artikla, uusi kohta 2 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Asemien syrjimättömien käyttöoikeuksien varmistamiseksi asemien ja laitureiden haltijoiden on asetettava liikenteenharjoittajien ja kaikkien halukkaiden saataville verkkoon valituslomake. Saaduista valituksista on raportoitava vuosittain sääntelyelimille ja asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Asemien syrjimättömien käyttöoikeuksien varmistamiseksi asemien ja laitureiden haltijoiden on asetettava liikenteenharjoittajien ja kaikkien halukkaiden saataville verkkoon valituslomake. Saaduista valituksista on raportoitava vuosittain sääntelyelimille ja asiaankuuluville toimivaltaisille viranomaisille.

Perustelu

Muun muassa paikallis- ja alueviranomaisten, joiden edun mukaista on varmistaa, että käyttäjille on tarjolla laadukas liikennetarjonta, on voitava arvioida käyttöoikeuden syrjimättömyyttä säännöllisin väliajoin.

Muutosehdotus 27

COM(2013) 29 final

11 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Määrittääkseen, vaarantuisiko julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellinen tasapaino, 55 artiklassa tarkoitetun yhden tai useamman asianomaisen sääntelyelimen on tehtävä puolueeton taloudellinen arviointi ja päätöksensä ennalta määritettyjen perusteiden mukaisesti. Niiden on määritettävä tämä, jos jokin seuraavista toimittaa asiaa koskevan pyynnön kuukauden kuluessa aiottua henkilöliikennettä koskevan tiedon saamisesta 38 artiklan 4 kohdan mukaisesti: | Määrittääkseen, vaarantuisiko julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellinen tasapaino, 55 artiklassa tarkoitetun yhden tai useamman asianomaisen sääntelyelimen on tehtävä puolueeton taloudellinen arviointi ja päätöksensä ennalta määritettyjen perusteiden mukaisesti. Niiden on määritettävä tämä, jos jokin seuraavista toimittaa asiaa koskevan pyynnön kahden kuukauden kuluessa aiottua henkilöliikennettä koskevan tiedon saamisesta 38 artiklan 4 kohdan mukaisesti: |
| a) | julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehnyt yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Määrittääkseen, vaarantuisiko julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellinen tasapaino, 55 artiklassa tarkoitetun yhden tai useamman asianomaisen sääntelyelimen on tehtävä puolueeton taloudellinen arviointi ja päätöksensä ennalta määritettyjen perusteiden mukaisesti. Niiden on määritettävä tämä, jos jokin seuraavista toimittaa asiaa koskevan pyynnön kuukauden kuluessa aiottua henkilöliikennettä koskevan tiedon saamisesta 38 artiklan 4 kohdan mukaisesti:

Määrittääkseen, vaarantuisiko julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellinen tasapaino, 55 artiklassa tarkoitetun yhden tai useamman asianomaisen sääntelyelimen on tehtävä puolueeton taloudellinen arviointi ja päätöksensä ennalta määritettyjen perusteiden mukaisesti. Niiden on määritettävä tämä, jos jokin seuraavista toimittaa asiaa koskevan pyynnön kahden kuukauden kuluessa aiottua henkilöliikennettä koskevan tiedon saamisesta 38 artiklan 4 kohdan mukaisesti:

a)

julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehnyt yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen;

| a) | julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehnyt yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen; |
| --- | --- |

a)

julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen tehnyt yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen;

| b) | muu asiaan liittyvä toimivaltainen viranomainen, jolla on tämän artiklan nojalla oikeus rajoittaa käyttöoikeutta; |
| --- | --- |

b)

muu asiaan liittyvä toimivaltainen viranomainen, jolla on tämän artiklan nojalla oikeus rajoittaa käyttöoikeutta;

| b) | muu asiaan liittyvä toimivaltainen viranomainen, jolla on tämän artiklan nojalla oikeus rajoittaa käyttöoikeutta; |
| --- | --- |

b)

muu asiaan liittyvä toimivaltainen viranomainen, jolla on tämän artiklan nojalla oikeus rajoittaa käyttöoikeutta;

| c) | rataverkon haltija; |
| --- | --- |

c)

rataverkon haltija;

| c) | rataverkon haltija; |
| --- | --- |

c)

rataverkon haltija;

| d) | julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys. |
| --- | --- |

d)

julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys.

| d) | julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys. |
| --- | --- |

d)

julkisia palveluhankintoja koskevaa sopimusta täytäntöön paneva rautatieyritys.

Perustelu

Yhden kuukauden määräaika on liian lyhyt julkisia palveluhankintoja koskevan sopimuksen taloudellista tasapainoa horjuttavaa uutta liikennepalvelua koskevien vastalauseiden esittämiseen.

Muutosehdotus 28

COM(2013) 29 final

13 a artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteiset tieto- ja integroidut matkalippujärjestelmät | Yhteiset tieto- ja integroidut matkalippujärjestelmät |
| 1.   Sanotun rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1371/2007 ja direktiivin 2010/40/EU soveltamista jäsenvaltiot voivat vaatia kotimaan henkilöliikennettä harjoittavia rautatieyrityksiä osallistumaan yhteiseen tietojärjestelmään ja integroituun matkalippujärjestelmään matkalippujen, suorien lippujen ja paikkavarausten tarjontaa varten tai päättää valtuuttaa toimivaltaiset viranomaiset perustamaan tällaisen järjestelmän. Jos tällainen järjestelmä perustetaan, jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei se luo markkinavääristymiä eikä syrjintää rautatieyritysten välille ja että sitä hallinnoi julkinen tai yksityinen oikeussubjekti tai kaikkien henkilöliikennettä harjoittavien rautatieyritysten liitto. | 1.   Sanotun rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1371/2007 ja direktiivin 2010/40/EU soveltamista jäsenvaltioiden
  t voivat vaatia
  on vaadittava kotimaan henkilöliikennettä harjoittavia rautatieyrityksiä osallistumaan yhteiseen tietojärjestelmään ja integroituun matkalippujärjestelmään matkalippujen, suorien lippujen ja paikkavarausten tarjontaa varten tai päättää valtuuttaa toimivaltaiset viranomaiset perustamaan tällaisen järjestelmän. Jos
  Kun tällainen järjestelmä perustetaan, jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei se luo markkinavääristymiä eikä syrjintää rautatieyritysten välille ja että sitä hallinnoi julkinen tai yksityinen oikeussubjekti tai kaikkien henkilöliikennettä harjoittavien rautatieyritysten liitto. |
| | Kyseiseen oikeussubjektiin tai liittoon on kuuluttava paikallis- ja alueviranomaisten edustajia, joilla on täydet valtuudet osallistua päätöksentekoon. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteiset tieto- ja integroidut matkalippujärjestelmät

Yhteiset tieto- ja integroidut matkalippujärjestelmät

1.   Sanotun rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1371/2007 ja direktiivin 2010/40/EU soveltamista jäsenvaltiot voivat vaatia kotimaan henkilöliikennettä harjoittavia rautatieyrityksiä osallistumaan yhteiseen tietojärjestelmään ja integroituun matkalippujärjestelmään matkalippujen, suorien lippujen ja paikkavarausten tarjontaa varten tai päättää valtuuttaa toimivaltaiset viranomaiset perustamaan tällaisen järjestelmän. Jos tällainen järjestelmä perustetaan, jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei se luo markkinavääristymiä eikä syrjintää rautatieyritysten välille ja että sitä hallinnoi julkinen tai yksityinen oikeussubjekti tai kaikkien henkilöliikennettä harjoittavien rautatieyritysten liitto.

1.   Sanotun rajoittamatta asetuksen (EY) N:o 1371/2007 ja direktiivin 2010/40/EU soveltamista jäsenvaltioiden
  t voivat vaatia
  on vaadittava kotimaan henkilöliikennettä harjoittavia rautatieyrityksiä osallistumaan yhteiseen tietojärjestelmään ja integroituun matkalippujärjestelmään matkalippujen, suorien lippujen ja paikkavarausten tarjontaa varten tai päättää valtuuttaa toimivaltaiset viranomaiset perustamaan tällaisen järjestelmän. Jos
  Kun tällainen järjestelmä perustetaan, jäsenvaltioiden on varmistettava, ettei se luo markkinavääristymiä eikä syrjintää rautatieyritysten välille ja että sitä hallinnoi julkinen tai yksityinen oikeussubjekti tai kaikkien henkilöliikennettä harjoittavien rautatieyritysten liitto.

Kyseiseen oikeussubjektiin tai liittoon on kuuluttava paikallis- ja alueviranomaisten edustajia, joilla on täydet valtuudet osallistua päätöksentekoon.

Perustelu

Tämä artikla on oikeusperusta alueiden tavoitteelle yhdenmukaistaa matkalippujärjestelmää kilpailulle avoimilla markkinoilla. Ne voivat sen avulla käsitellä erilaisia vakiintuneiden operaattoreiden hallinnoimien asemien matkalippujärjestelmissä ilmenneitä ongelmia.

Valtakunnallista palvelua tarjoavat yritykset olisi velvoitettava osallistumaan kansalliseen tietojärjestelmään, sillä liitännäispalvelujen kehittäminen on ratkaiseva tekijä joukkoliikenteen ja erityisesti rautatieliikenteen houkuttelevuuden parantamisessa. Paikallisviranomaisten olisi siten oltava mukana järjestelmän hallintoelimissä.

Muutosehdotus 29

COM(2013) 29 final

59 artikla, uusi kohta 3 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Edellä olevaa 7 artiklaa ja 7 a – 7 c artiklaa ei sovelleta vertikaalisesti integroituneisiin yrityksiin, jotka hallinnoivat alle 150 kilometrin pituista rataverkkoa tai tarjoavat yksinomaan lähirautatiepalveluita, jos kyseiset palvelut ovat osa rautatietoimintaan liittyvien meri- ja sisävesisatamien varusteiden sivutoimista hallinnointia, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tämän direktiivin 13 artiklan 3 kohdan soveltamiseen tai lyhyen matkan rahtikuljetuksiin (short-liner). |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä olevaa 7 artiklaa ja 7 a – 7 c artiklaa ei sovelleta vertikaalisesti integroituneisiin yrityksiin, jotka hallinnoivat alle 150 kilometrin pituista rataverkkoa tai tarjoavat yksinomaan lähirautatiepalveluita, jos kyseiset palvelut ovat osa rautatietoimintaan liittyvien meri- ja sisävesisatamien varusteiden sivutoimista hallinnointia, sanotun kuitenkaan vaikuttamatta tämän direktiivin 13 artiklan 3 kohdan soveltamiseen tai lyhyen matkan rahtikuljetuksiin (short-liner).

Perustelu

Tämän muutosehdotuksen tarkoituksena on sulkea 7 artiklan ja 7 a – 7 c artiklan soveltamisalan ulkopuolelle pienet rautatieverkot sekä lähitoiminnot, joilla vastataan paikallisiin, suhteellisen kehittymättömiin tarpeisiin. Samalla muistutaan palvelujen syrjimättömästä käyttöoikeudesta.

Muutosehdotus 30

COM(2013) 29 final

59 artikla, uusi kohta 3 kohdan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | Edellä olevaa 7 artiklaa ja 7 a – 7 c artiklaa ei sovelleta vertikaalisesti integroituneisiin yrityksiin, jotka hallinnoivat tämän direktiivin 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja erityisiä investointihankkeita, jotka kilpailevat suoraan muiden liikennemuotojen kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä olevaa 7 artiklaa ja 7 a – 7 c artiklaa ei sovelleta vertikaalisesti integroituneisiin yrityksiin, jotka hallinnoivat tämän direktiivin 32 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuja erityisiä investointihankkeita, jotka kilpailevat suoraan muiden liikennemuotojen kanssa.

Perustelu

Tämän muutosehdotuksen tarkoituksena on johdonmukaisesti direktiivin 2012/34/EU säännösten kanssa sulkea 7 artiklan ja 7 a – 7 c artiklan soveltamisalan ulkopuolelle ne ”erityiset investointihankkeet”, joiden kannattavuus voidaan taata vain erittäin pitkällä aikavälillä.

Muutosehdotus 31

COM(2013) 27 final

Johdanto-osan 29 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jotta voidaan tehokkaasti varmistaa, että virasto hoitaa tehtävänsä, jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina viraston hallintoneuvostossa, jolla olisi oltava tarvittava toimivalta, mukaan lukien valtuudet vahvistaa talousarvio ja hyväksyä vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat. | Jotta voidaan tehokkaasti varmistaa, että virasto hoitaa tehtävänsä, jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina viraston hallintoneuvostossa, jolla olisi oltava tarvittava toimivalta, mukaan lukien valtuudet vahvistaa talousarvio ja hyväksyä vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat, ja alueiden komiteaa ja edustavia elimiä on kuultava näistä aiheista. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jotta voidaan tehokkaasti varmistaa, että virasto hoitaa tehtävänsä, jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina viraston hallintoneuvostossa, jolla olisi oltava tarvittava toimivalta, mukaan lukien valtuudet vahvistaa talousarvio ja hyväksyä vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat.

Jotta voidaan tehokkaasti varmistaa, että virasto hoitaa tehtävänsä, jäsenvaltioiden ja komission olisi oltava edustettuina viraston hallintoneuvostossa, jolla olisi oltava tarvittava toimivalta, mukaan lukien valtuudet vahvistaa talousarvio ja hyväksyä vuotuiset ja monivuotiset työohjelmat, ja alueiden komiteaa ja edustavia elimiä on kuultava näistä aiheista.

Perustelu

Edustavien rautatiealan elinten verkostoa ja alueiden komiteaa olisi kuultava viraston vuotuista ja monivuotista työohjelmaa hyväksyttäessä, sillä viraston työn tulokset ja painopisteet koskevat myös niitä.

Muutosehdotus 32

COM(2013) 27 final

33 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Edellä 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen toimilupien ja todistusten antamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten on ilmoitettava virastolle kuukauden kuluessa jokaisesta päätöksestä antaa, uusia, muuttaa tai kumota asianomainen toimilupa tai todistus. | Edellä 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen toimilupien ja todistusten antamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten on ilmoitettava virastolle kuukauden kuluessa jokaisesta päätöksestä antaa, uusia, muuttaa, hylätä tai kumota asianomainen toimilupa tai todistus niitä koskevine perusteluineen. Virasto vahvistaa tai kumoaa kunkin päätöksen kuukauden kuluessa ja kuulee asianomaisia osapuolia. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Edellä 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen toimilupien ja todistusten antamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten on ilmoitettava virastolle kuukauden kuluessa jokaisesta päätöksestä antaa, uusia, muuttaa tai kumota asianomainen toimilupa tai todistus.

Edellä 2 kohdan c ja d alakohdassa tarkoitettujen toimilupien ja todistusten antamisesta vastaavien kansallisten viranomaisten on ilmoitettava virastolle kuukauden kuluessa jokaisesta päätöksestä antaa, uusia, muuttaa, hylätä tai kumota asianomainen toimilupa tai todistus niitä koskevine perusteluineen. Virasto vahvistaa tai kumoaa kunkin päätöksen kuukauden kuluessa ja kuulee asianomaisia osapuolia.

Perustelu

Tarkoitus on välttää se, että kansalliset viranomaiset käyttävät loppuun Euroopan unionin tuomioistuinta edeltävät oikeustiet tehtyjä päätöksiä vastaan, minkä johdosta Euroopan rautatievirasto tulisi ottaa mukaan sellaisten kansallisten päätösten vahvistamiseen tai kumoamiseen, jotka ovat ristiriidassa yhtenäisen eurooppalaisen rautatiealueen hengen kanssa.

Muutosehdotus 33

COM(2013) 27 final

48 artiklan 5 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Hallintoneuvosto myös hyväksyy ja saattaa ajan tasalle strategisen monivuotisen työohjelman vuosittain viimeistään 30 päivänä marraskuuta. Komission lausunto on otettava huomioon. Euroopan parlamenttia ja 34 artiklassa tarkoitettuja verkostoja on kuultava luonnoksesta. Hyväksytty monivuotinen työohjelma toimitetaan jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle sekä 34 artiklassa tarkoitetuille verkostoille. | Hallintoneuvosto myös hyväksyy ja saattaa ajan tasalle strategisen monivuotisen työohjelman vuosittain viimeistään 30 päivänä marraskuuta. Komission lausunto on otettava huomioon. Euroopan parlamenttia, alueiden komiteaa ja 34 artiklassa tarkoitettuja verkostoja on kuultava luonnoksesta. Hyväksytty monivuotinen työohjelma toimitetaan jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle sekä 34 artiklassa tarkoitetuille verkostoille. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Hallintoneuvosto myös hyväksyy ja saattaa ajan tasalle strategisen monivuotisen työohjelman vuosittain viimeistään 30 päivänä marraskuuta. Komission lausunto on otettava huomioon. Euroopan parlamenttia ja 34 artiklassa tarkoitettuja verkostoja on kuultava luonnoksesta. Hyväksytty monivuotinen työohjelma toimitetaan jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle sekä 34 artiklassa tarkoitetuille verkostoille.

Hallintoneuvosto myös hyväksyy ja saattaa ajan tasalle strategisen monivuotisen työohjelman vuosittain viimeistään 30 päivänä marraskuuta. Komission lausunto on otettava huomioon. Euroopan parlamenttia, alueiden komiteaa ja 34 artiklassa tarkoitettuja verkostoja on kuultava luonnoksesta. Hyväksytty monivuotinen työohjelma toimitetaan jäsenvaltioille, Euroopan parlamentille, neuvostolle, komissiolle, alueiden komitealle sekä 34 artiklassa tarkoitetuille verkostoille.

Perustelu

Myös alueiden komiteaa olisi kuultava viraston monivuotista työohjelmaa hyväksyttäessä, sillä paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat liikkuvan kaluston rahoittamiseen, ja yhteentoimivuuden ja turvallisuuden parantuminen on suoraan niiden edun mukaista.

Muutosehdotus 34

COM(2013) 27 final

54 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Valituslautakunnassa voidaan hakea muutosta päätöksiin, jotka virasto on tehnyt 12, 16, 17 ja 18 artiklan nojalla. | Valituslautakunnassa voidaan hakea muutosta päätöksiin, jotka virasto on tehnyt 12, 16, 17 ja 18 artiklan nojalla, tai valittaa siitä, että virasto ei ole vastannut määräajan kuluessa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Valituslautakunnassa voidaan hakea muutosta päätöksiin, jotka virasto on tehnyt 12, 16, 17 ja 18 artiklan nojalla.

Valituslautakunnassa voidaan hakea muutosta päätöksiin, jotka virasto on tehnyt 12, 16, 17 ja 18 artiklan nojalla, tai valittaa siitä, että virasto ei ole vastannut määräajan kuluessa.

Perustelu

Siitä, että virasto ei ryhdy toimiin tai tee päätöstä asetetussa määräajassa, on voitava valittaa.

Muutosehdotus 35

COM(2013) 27 final

56 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Valitusta tutkiessaan valituslautakunnan on toimittava ripeästi. Se kehottaa muutoksenhakumenettelyn osapuolia aina tarvittaessa esittämään asetettuja määräaikoja noudattaen huomautuksensa valituslautakunnalta tai muilta muutoksenhakumenettelyn osapuolilta vastaanotetuista tiedoksiannoista. Muutoksenhakumenettelyn osapuolilla on oikeus esittää suullisia huomautuksia. | Valitusta tutkiessaan valituslautakunnan on toimittava ripeästi. Se kehottaa muutoksenhakumenettelyn osapuolia aina tarvittaessa esittämään asetettuja määräaikoja noudattaen huomautuksensa valituslautakunnalta tai muilta muutoksenhakumenettelyn osapuolilta vastaanotetuista tiedoksiannoista. Muutoksenhakumenettelyn osapuolilla on oikeus esittää suullisia huomautuksia. |
| | Valituslautakunta tutkii kaikki valitukset ja tilanteesta riippuen pyytää tarvittavat tiedot ja aloittaa asianomaisten osapuolten kuulemisen kuukauden kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Valituslautakunnan on ratkaistava kaikki valitukset, ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi ja ilmoitettava asianomaisille osapuolille päätöksestään ja sen perusteluista ennalta määritetyssä kohtuullisessa määräajassa ja joka tapauksessa viimeistään kahden kuukauden kuluttua kaikkien tarvittavien tietojen vastaanottamisesta. Jos virasto ei ole reagoinut asetetussa määräajassa, valituslautakunta voi antaa hallinnollisen määräyksen, johon liittyy tarvittaessa seuraamusmaksu. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Valitusta tutkiessaan valituslautakunnan on toimittava ripeästi. Se kehottaa muutoksenhakumenettelyn osapuolia aina tarvittaessa esittämään asetettuja määräaikoja noudattaen huomautuksensa valituslautakunnalta tai muilta muutoksenhakumenettelyn osapuolilta vastaanotetuista tiedoksiannoista. Muutoksenhakumenettelyn osapuolilla on oikeus esittää suullisia huomautuksia.

Valitusta tutkiessaan valituslautakunnan on toimittava ripeästi. Se kehottaa muutoksenhakumenettelyn osapuolia aina tarvittaessa esittämään asetettuja määräaikoja noudattaen huomautuksensa valituslautakunnalta tai muilta muutoksenhakumenettelyn osapuolilta vastaanotetuista tiedoksiannoista. Muutoksenhakumenettelyn osapuolilla on oikeus esittää suullisia huomautuksia.

Valituslautakunta tutkii kaikki valitukset ja tilanteesta riippuen pyytää tarvittavat tiedot ja aloittaa asianomaisten osapuolten kuulemisen kuukauden kuluessa valituksen vastaanottamisesta. Valituslautakunnan on ratkaistava kaikki valitukset, ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin tilanteen korjaamiseksi ja ilmoitettava asianomaisille osapuolille päätöksestään ja sen perusteluista ennalta määritetyssä kohtuullisessa määräajassa ja joka tapauksessa viimeistään kahden kuukauden kuluttua kaikkien tarvittavien tietojen vastaanottamisesta. Jos virasto ei ole reagoinut asetetussa määräajassa, valituslautakunta voi antaa hallinnollisen määräyksen, johon liittyy tarvittaessa seuraamusmaksu.

Perustelu

On tärkeää antaa yksityiskohtaiset säännökset menettelyistä ja määräajoista, joita sovelletaan valitusten käsittelyyn valituslautakunnassa (esimerkiksi valituksen vastaanottohetki olisi määriteltävä, jotta voidaan laskea määräaika sen jälkeen, kun menettely on aloitettu).

Valituslautakunnalle olisi annettava erityisvaltuuksia, jotta se voisi varmistaa päätöstensä täytäntöönpanon esimerkiksi määräyksen tai seuraamusmaksun (uhkasakon) avulla etenkin silloin, jos toimiin ei ole ryhdytty asetetussa määräajassa.

Muutosehdotus 36

COM(2013) 27 final

Uusi artikla 77 artiklan jälkeen

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 1.   Virasto ryhtyy tekemään 12, 16, 17 ja 18 artiklassa tarkoitettuja päätöksiä [2 vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]. Mainittuun päivään asti jäsenvaltiot jatkavat asiaankuuluvan lainsäädännön ja asetusten soveltamista.


  2.   Ylimääräisen 1 kohdassa mainitusta päivästä laskettavan 42 kuukauden siirtymäkauden aikana jäsenvaltiot voivat edelleen antaa todistuksia ja lupia 12, 16, 17 ja 18 artiklan säännöksistä poiketen ja ehdoilla, jotka komissio määrittelee niiden soveltamiseksi 75 artiklan mukaisesti hyväksytyissä säännöissä. Ennen päätösten tekemistä viraston on arvioitava,






  — | heikentävätkö päätökset rautateiden turvallisuustasoa ja/tai |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Virasto ryhtyy tekemään 12, 16, 17 ja 18 artiklassa tarkoitettuja päätöksiä [2 vuoden kuluttua tämän asetuksen voimaantulosta]. Mainittuun päivään asti jäsenvaltiot jatkavat asiaankuuluvan lainsäädännön ja asetusten soveltamista.

2.   Ylimääräisen 1 kohdassa mainitusta päivästä laskettavan 42 kuukauden siirtymäkauden aikana jäsenvaltiot voivat edelleen antaa todistuksia ja lupia 12, 16, 17 ja 18 artiklan säännöksistä poiketen ja ehdoilla, jotka komissio määrittelee niiden soveltamiseksi 75 artiklan mukaisesti hyväksytyissä säännöissä. Ennen päätösten tekemistä viraston on arvioitava,

—

heikentävätkö päätökset rautateiden turvallisuustasoa ja/tai

| — | johtavatko ne mielivaltaiseen syrjintään tai rautatieliikennepalvelun liiallisen rajoittamiseen. |
| --- | --- |

—

johtavatko ne mielivaltaiseen syrjintään tai rautatieliikennepalvelun liiallisen rajoittamiseen.

Virasto voi pyytää asiaankuuluvia kansallisia turvallisuusviranomaisia muuttamaan päätöstä, lykkäämään päätöksen soveltamista tai kumoamaan päätöksen. Jos kansallinen turvallisuusviranomainen kieltäytyy, virasto voi saattaa asian komission ja 75 artiklassa tarkoitetun komitean käsiteltäväksi.

Perustelu

Virastoon olisi Euroopan lentoturvallisuusvirastoon lentokoneiden hyväksyntävastuun osalta sovelletun siirtymäkauden mallin mukaan sovellettava siirtymämekanismia, jotta se voisi rekrytoida asteittain tarvittavaa lisähenkilöstöä ja antaa henkilökunnalle koulutusta uusiin tehtäviin.

Muutosehdotus 37

COM(2013) 30 final

Liite I, 4.2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | 3.   
  Kustannusseuranta



  Ehdotettujen toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysissa otetaan huomioon muun muassa seuraavat:







  — | ehdotettujen toimenpiteiden kustannukset, |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

3.   
  Kustannusseuranta

Ehdotettujen toimenpiteiden kustannus-hyötyanalyysissa otetaan huomioon muun muassa seuraavat:

—

ehdotettujen toimenpiteiden kustannukset,

| — | soveltamisalan laajentamisesta koskemaan rataverkkojen ja kalustoyksikköjen tiettyjä alaryhmiä saatava hyöty yhteentoimivuuden kannalta, |
| --- | --- |

—

soveltamisalan laajentamisesta koskemaan rataverkkojen ja kalustoyksikköjen tiettyjä alaryhmiä saatava hyöty yhteentoimivuuden kannalta,

| — | pääomakustannusten ja maksujen aleneminen mittakaavaetujen ja kalustoyksikköjen tehostetun käytön ansiosta, |
| --- | --- |

—

pääomakustannusten ja maksujen aleneminen mittakaavaetujen ja kalustoyksikköjen tehostetun käytön ansiosta,

| — | investointi- ja ylläpito/käyttökustannusten aleneminen kilpailun lisääntyessä valmistajien ja huoltoyritysten välillä, |
| --- | --- |

—

investointi- ja ylläpito/käyttökustannusten aleneminen kilpailun lisääntyessä valmistajien ja huoltoyritysten välillä,

| — | ympäristöedut raidejärjestelmän teknisten parannusten ansiosta, |
| --- | --- |

—

ympäristöedut raidejärjestelmän teknisten parannusten ansiosta,

| — | toiminnan turvallisuuden paraneminen. |
| --- | --- |

—

toiminnan turvallisuuden paraneminen.

Lisäksi arvioinnissa on otettava huomioon ratkaisun ennakoidut vaikutukset kaikkien asianomaisten operaattoreiden ja talouden toimijoiden, kuten paikallis- ja alueviranomaisten, kannalta.

Perustelu

Tämä nykyisen direktiivin teksti (liite I, 4.2 kohta) olisi palautettava, jotta kaikkien kaavailtujen teknisten ratkaisujen kustannukset ja hyödyt arvioitaisiin jokaisen yhteentoimivuuden teknisen eritelmän osalta. Näin käyttöön otetut ratkaisut olisivat mahdollisimman kannattavia muun muassa paikallis- ja alueviranomaisten näkökulmasta.

Bryssel 8. lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/116 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/116

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevat suuntaviivat”

2013/C 356/17

ALUEIDEN KOMITEA

| — | panee merkille Euroopan komission (komission) ehdotuksen asetukseksi Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevista suuntaviivoista ja korostaa, että asiakirjassa määritetyt painopisteet, kuten nopeat verkot, rajatylittävät julkiset palvelut, julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttö ja monikielisten palvelujen saatavuus sekä entistä turvallisempi internetin palvelustruktuuri, ovat aloja, missä kunnat ja alueet ovat samanaikaisesti toimijoita, palveluntarjoajia ja edunsaajia. |
| --- | --- |

—

panee merkille Euroopan komission (komission) ehdotuksen asetukseksi Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevista suuntaviivoista ja korostaa, että asiakirjassa määritetyt painopisteet, kuten nopeat verkot, rajatylittävät julkiset palvelut, julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttö ja monikielisten palvelujen saatavuus sekä entistä turvallisempi internetin palvelustruktuuri, ovat aloja, missä kunnat ja alueet ovat samanaikaisesti toimijoita, palveluntarjoajia ja edunsaajia.

| — | korostaa Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen keskeistä roolia sekä kaupallisten että ei kaupallisten tarkoitusten kannalta ja toteaa, että on tärkeää investoida tutkimukseen, jolla tuetaan erityistoimia ja uusien sovellusten kehittämistä televiestintäalan arvon lisäämiseksi. |
| --- | --- |

—

korostaa Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen keskeistä roolia sekä kaupallisten että ei kaupallisten tarkoitusten kannalta ja toteaa, että on tärkeää investoida tutkimukseen, jolla tuetaan erityistoimia ja uusien sovellusten kehittämistä televiestintäalan arvon lisäämiseksi.

| — | kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti Euroopan kaikkia mahdollisuuksia kehittää tieto- ja viestintätekniikkapalveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla ja parantamaan tieto- ja viestintäteknologian avulla paikallis- ja alueviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, julkisten hankintojen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden aloilla, mutta hyödyntämään sitä myös muissa toimissa, jotka auttavat paikallis- ja alueviranomaisia päätöksenteossa. |
| --- | --- |

—

kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti Euroopan kaikkia mahdollisuuksia kehittää tieto- ja viestintätekniikkapalveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla ja parantamaan tieto- ja viestintäteknologian avulla paikallis- ja alueviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, julkisten hankintojen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden aloilla, mutta hyödyntämään sitä myös muissa toimissa, jotka auttavat paikallis- ja alueviranomaisia päätöksenteossa.

| — | korostaa tarvetta edistää maaseudulle ja harvaan asutuille alueille sekä sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien kanssa kamppaileville kaupunkialueille tehtävien julkisten ja yksityisten investointien toisiaan täydentävää kumppanuusluonnetta sekä korostaa tässä mielessä valtion hallinnon, yleisen turvallisuuden, paikallisten oppilaitosten ja terveydenhoitolaitosten taholta tulevan, laajakaistan saatavuuden kysynnän koordinointia. |
| --- | --- |

—

korostaa tarvetta edistää maaseudulle ja harvaan asutuille alueille sekä sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien kanssa kamppaileville kaupunkialueille tehtävien julkisten ja yksityisten investointien toisiaan täydentävää kumppanuusluonnetta sekä korostaa tässä mielessä valtion hallinnon, yleisen turvallisuuden, paikallisten oppilaitosten ja terveydenhoitolaitosten taholta tulevan, laajakaistan saatavuuden kysynnän koordinointia.

| Esittelijä | Alin Adrian NICA (RO, ALDE), Dudeștii Noin kunnanjohtaja |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta,
  COM(2013) 329 final |

Esittelijä

Alin Adrian NICA (RO, ALDE), Dudeștii Noin kunnanjohtaja

Viiteasiakirja

Muutettu ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevista suuntaviivoista ja päätöksen N:o 1336/97/EY kumoamisesta,

COM(2013) 329 final

I.   ALUEIDEN KOMITEAN KANTA

ALUEIDEN KOMITEA

| 1. | panee merkille Euroopan komission (komission) ehdotuksen asetukseksi Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevista suuntaviivoista ja korostaa, että asiakirjassa määritetyt painopisteet, kuten nopeat verkot, rajatylittävät julkiset palvelut, julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttö ja monikielisten palvelujen saatavuus sekä entistä turvallisempi internetin palvelustruktuuri, ovat aloja, missä kunnat ja alueet ovat samanaikaisesti toimijoita, palveluntarjoajia ja edunsaajia. |
| --- | --- |

1.

panee merkille Euroopan komission (komission) ehdotuksen asetukseksi Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja koskevista suuntaviivoista ja korostaa, että asiakirjassa määritetyt painopisteet, kuten nopeat verkot, rajatylittävät julkiset palvelut, julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttö ja monikielisten palvelujen saatavuus sekä entistä turvallisempi internetin palvelustruktuuri, ovat aloja, missä kunnat ja alueet ovat samanaikaisesti toimijoita, palveluntarjoajia ja edunsaajia.

| 2. | toteaa, että on tärkeää noudattaa Euroopan parlamentin pyyntöä tarkistaa voimassa olevat EU:n säännökset huolellisesti sekä mukauttaa ne nykyisiin tarpeisiin. |
| --- | --- |

2.

toteaa, että on tärkeää noudattaa Euroopan parlamentin pyyntöä tarkistaa voimassa olevat EU:n säännökset huolellisesti sekä mukauttaa ne nykyisiin tarpeisiin.

| 3. | panee huolestuneena merkille Verkkojen Eurooppa -välineen televiestintäosuuden budjetin merkittävän leikkauksen 9,2 miljardista eurosta miljardiin euroon ja muistuttaa, että televiestintäverkkojen laiminlyöminen voi aiheuttaa vakavia ongelmia tulevien digitaalipalveluiden ja myös digitaalitalouden toteuttamisen ja kehittämisen kannalta. Komitea pitää tähän liittyen valitettavana, että budjettisyistä on poistettu kaksi palvelua (”julkishallinnon Euroopan laajuiset hyvin nopeat runkoverkkoyhteydet” ja ”tieto- ja viestintätekniikan ratkaisujen hyödyntäminen älykkäissä energiaverkoissa ja älykkäiden energiapalvelujen tarjoamisessa”), joita ei enää lasketa yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin kuuluviksi. |
| --- | --- |

3.

panee huolestuneena merkille Verkkojen Eurooppa -välineen televiestintäosuuden budjetin merkittävän leikkauksen 9,2 miljardista eurosta miljardiin euroon ja muistuttaa, että televiestintäverkkojen laiminlyöminen voi aiheuttaa vakavia ongelmia tulevien digitaalipalveluiden ja myös digitaalitalouden toteuttamisen ja kehittämisen kannalta. Komitea pitää tähän liittyen valitettavana, että budjettisyistä on poistettu kaksi palvelua (”julkishallinnon Euroopan laajuiset hyvin nopeat runkoverkkoyhteydet” ja ”tieto- ja viestintätekniikan ratkaisujen hyödyntäminen älykkäissä energiaverkoissa ja älykkäiden energiapalvelujen tarjoamisessa”), joita ei enää lasketa yhteisen edun mukaisiin hankkeisiin kuuluviksi.

| 4. | korostaa Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen keskeistä roolia sekä kaupallisten että ei-kaupallisten tarkoitusten kannalta ja toteaa, että on tärkeää investoida tutkimukseen, jolla tuetaan erityistoimia ja uusien sovellusten kehittämistä televiestintäalan arvon lisäämiseksi. |
| --- | --- |

4.

korostaa Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen keskeistä roolia sekä kaupallisten että ei-kaupallisten tarkoitusten kannalta ja toteaa, että on tärkeää investoida tutkimukseen, jolla tuetaan erityistoimia ja uusien sovellusten kehittämistä televiestintäalan arvon lisäämiseksi.

| 5. | katsoo, että kyseiset teknologiat voivat osoittautua arvokkaiksi kansalaisten, yritysten ja hallintotahojen kannalta ja että ne voivat osaltaan parantaa tuotteita ja julkisten palveluiden laatua. |
| --- | --- |

5.

katsoo, että kyseiset teknologiat voivat osoittautua arvokkaiksi kansalaisten, yritysten ja hallintotahojen kannalta ja että ne voivat osaltaan parantaa tuotteita ja julkisten palveluiden laatua.

| 6. | vahvistaa uudelleen, että on tärkeää investoida tieto- ja viestintäteknologian tutkimukseen kasvun ja uusien yritysten kehittämisen varmistamiseksi, ja korostaa, että hyödyntämällä tieto- ja viestintäteknologiaa innovoinnissa voidaan vastata keskeisiin sosioekonomisiin haasteisiin. |
| --- | --- |

6.

vahvistaa uudelleen, että on tärkeää investoida tieto- ja viestintäteknologian tutkimukseen kasvun ja uusien yritysten kehittämisen varmistamiseksi, ja korostaa, että hyödyntämällä tieto- ja viestintäteknologiaa innovoinnissa voidaan vastata keskeisiin sosioekonomisiin haasteisiin.

| 7. | muistuttaa, että kaikille avointa tietoyhteiskuntaa tukevien tieto- ja viestintäteknologioiden olisi vastattava yhteiskunnan jokaisen jäsenen tarpeisiin, myös niiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti. |
| --- | --- |

7.

muistuttaa, että kaikille avointa tietoyhteiskuntaa tukevien tieto- ja viestintäteknologioiden olisi vastattava yhteiskunnan jokaisen jäsenen tarpeisiin, myös niiden, jotka ovat vaarassa syrjäytyä sosiaalisesti.

| 8. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisia olisi pidettävä paitsi yleiseurooppalaisten sähköisten palvelujen käyttäjinä myös ehdotuksessa tarkastelujen palvelujen keskeisinä tarjoajina. |
| --- | --- |

8.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisia olisi pidettävä paitsi yleiseurooppalaisten sähköisten palvelujen käyttäjinä myös ehdotuksessa tarkastelujen palvelujen keskeisinä tarjoajina.

| 9. | kehottaa edistämään yksityisiä investointeja sekä muista julkisista lähteistä kuin Verkkojen Eurooppa -välineestä peräisin olevia investointeja, mukaan luettuina yritysten ja institutionaalisten toimijoiden, kuten Euroopan investointipankin (EIP), suuremmat panokset. |
| --- | --- |

9.

kehottaa edistämään yksityisiä investointeja sekä muista julkisista lähteistä kuin Verkkojen Eurooppa -välineestä peräisin olevia investointeja, mukaan luettuina yritysten ja institutionaalisten toimijoiden, kuten Euroopan investointipankin (EIP), suuremmat panokset.

| 10. | vahvistaa uudelleen Horisontti 2020 -puiteohjelman, rakennerahastojen ja kansallisten politiikkojen välisten synergioiden merkityksen EU:n laajoille kilpailu- ja koheesiotavoitteille. |
| --- | --- |

10.

vahvistaa uudelleen Horisontti 2020 -puiteohjelman, rakennerahastojen ja kansallisten politiikkojen välisten synergioiden merkityksen EU:n laajoille kilpailu- ja koheesiotavoitteille.

| 11. | painottaa paikallis- ja alueviranomaisten avainroolia tietoon perustuvan vuoropuhelun edistämisessä julkisuudessa sekä kansalaisia askarruttavien ja näiden tärkeiksi kokemien seikkojen käsittelyssä samoin kuin edistettäessä tieto- ja viestintäteknologian innovaatioiden käyttäjien ja tuottajien yhteistyötä hallinnon eri tasoilla. |
| --- | --- |

11.

painottaa paikallis- ja alueviranomaisten avainroolia tietoon perustuvan vuoropuhelun edistämisessä julkisuudessa sekä kansalaisia askarruttavien ja näiden tärkeiksi kokemien seikkojen käsittelyssä samoin kuin edistettäessä tieto- ja viestintäteknologian innovaatioiden käyttäjien ja tuottajien yhteistyötä hallinnon eri tasoilla.

| 12. | muistuttaa, että alueiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välinen parhaiden käytänteiden vaihto olisi hyödyllistä ja että sen tulisikin olla keskeinen osa ehdotusta. |
| --- | --- |

12.

muistuttaa, että alueiden sekä paikallis- ja alueyhteisöjen välinen parhaiden käytänteiden vaihto olisi hyödyllistä ja että sen tulisikin olla keskeinen osa ehdotusta.

II.   ALUEIDEN KOMITEAN SUOSITUKSET

| 13. | kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan laaja-alaiseen yhteistyöhön julkishallinnon tahojen yhteentoimivuuden parantamiseksi ja julkisten palvelujen tuottamisen tehostamiseksi. |
| --- | --- |

13.

kannustaa paikallis- ja alueviranomaisia osallistumaan laaja-alaiseen yhteistyöhön julkishallinnon tahojen yhteentoimivuuden parantamiseksi ja julkisten palvelujen tuottamisen tehostamiseksi.

| 14. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia sekä fyysisten että digitaalisten rajatylittävien palveluiden käyttöönottamisessa. Komitea pitää siksi ehdottoman tarpeellisena ottaa kyseiset viranomaiset täysmääräisesti mukaan ohjelman hallinnointiin. |
| --- | --- |

14.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia sekä fyysisten että digitaalisten rajatylittävien palveluiden käyttöönottamisessa. Komitea pitää siksi ehdottoman tarpeellisena ottaa kyseiset viranomaiset täysmääräisesti mukaan ohjelman hallinnointiin.

| 15. | toteaa, että sen lisäksi, että yksittäisten sektoreiden kilpailukykyyn on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota, on myös tärkeää panna merkille, että Euroopan unionin tuleva hyvinvointi riippuu yhä enemmän sektoreiden välisistä toimista (1). |
| --- | --- |

15.

toteaa, että sen lisäksi, että yksittäisten sektoreiden kilpailukykyyn on kiinnitettävä jatkuvaa huomiota, on myös tärkeää panna merkille, että Euroopan unionin tuleva hyvinvointi riippuu yhä enemmän sektoreiden välisistä toimista (1).

II.1.   
  Laajakaista

| 16. | vahvistaa uudelleen, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli kohtuuhintaisten laajakaistayhteyksien yhtäläisen saatavuuden varmistamisessa aloilla, missä markkinat eivät toimi, hankkeiden vetämisessä sähköisten palvelujen hyödyntämiseen liittyvän kuilun umpeen kuromiseksi sekä uusien lähestymistapojen kehittämisessä kansalaislähtöisiä julkisia sähköisiä palveluja varten (2). |
| --- | --- |

16.

vahvistaa uudelleen, että paikallis- ja alueviranomaisilla on keskeinen rooli kohtuuhintaisten laajakaistayhteyksien yhtäläisen saatavuuden varmistamisessa aloilla, missä markkinat eivät toimi, hankkeiden vetämisessä sähköisten palvelujen hyödyntämiseen liittyvän kuilun umpeen kuromiseksi sekä uusien lähestymistapojen kehittämisessä kansalaislähtöisiä julkisia sähköisiä palveluja varten (2).

| 17. | kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti Euroopan kaikkia mahdollisuuksia kehittää tieto- ja viestintätekniikkapalveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla ja parantamaan tieto- ja viestintäteknologian avulla paikallis- ja alueviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, julkisten hankintojen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden aloilla, mutta hyödyntämään sitä myös muissa toimissa, jotka auttavat paikallis- ja alueviranomaisia päätöksenteossa. |
| --- | --- |

17.

kehottaa hyödyntämään täysimääräisesti Euroopan kaikkia mahdollisuuksia kehittää tieto- ja viestintätekniikkapalveluita julkisella ja yksityisellä sektorilla ja parantamaan tieto- ja viestintäteknologian avulla paikallis- ja alueviranomaisten palveluita esimerkiksi terveydenhuollon, koulutuksen, julkisten hankintojen, turvallisuuden ja sosiaalipalveluiden aloilla, mutta hyödyntämään sitä myös muissa toimissa, jotka auttavat paikallis- ja alueviranomaisia päätöksenteossa.

| 18. | muistuttaa, että EU:n tukemat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet paikallis- ja alueyhteisöjen keskuudessa sekä tieto- ja viestintäteknologian kehitykseen julkisten tieto- ja viestintäteknologian palveluiden alalla keskittyvien pk-yritysten kanssa voivat olla kelpo kulmakivi kasvatettaessa alueellista tietämystä ja osaamista EU:n laajuisesti (3). |
| --- | --- |

18.

muistuttaa, että EU:n tukemat julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuudet paikallis- ja alueyhteisöjen keskuudessa sekä tieto- ja viestintäteknologian kehitykseen julkisten tieto- ja viestintäteknologian palveluiden alalla keskittyvien pk-yritysten kanssa voivat olla kelpo kulmakivi kasvatettaessa alueellista tietämystä ja osaamista EU:n laajuisesti (3).

| 19. | toteaa, että vaikka investoimista ultranopeisiin laajakaistaverkkoihin voidaan sijoittajan näkökulmasta tarkastellen pitää riskialttiina, se on kuitenkin oikea vaihtoehto, sillä nopeat internetyhteydet mahdollistavat digitaalisten palvelujen paremman saatavuuden. Komitea ehdottaa, että näiden toimien rinnalla laadittaisiin suunnitelmia, joilla kannustetaan ja helpotetaan näiden palveluiden käyttöönottoa kansalaisten keskuudessa Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden mukaisesti. |
| --- | --- |

19.

toteaa, että vaikka investoimista ultranopeisiin laajakaistaverkkoihin voidaan sijoittajan näkökulmasta tarkastellen pitää riskialttiina, se on kuitenkin oikea vaihtoehto, sillä nopeat internetyhteydet mahdollistavat digitaalisten palvelujen paremman saatavuuden. Komitea ehdottaa, että näiden toimien rinnalla laadittaisiin suunnitelmia, joilla kannustetaan ja helpotetaan näiden palveluiden käyttöönottoa kansalaisten keskuudessa Euroopan digitaalistrategian tavoitteiden mukaisesti.

| 20. | muistuttaa, että rahoituksessa ja muissa tukitoimissa olisi edistettävä sellaisten avointen laajakaistaverkkojen käyttöönottoa, jotka perustuvat horisontaaliseen verkkoarkkitehtuuriin, ja korostaa tarvetta liiketoimintamalliin, jossa palveluiden tuottaminen ja konkreettinen pääsy verkkoon on erotettu toisistaan, ja että nykyiset optiset kuituverkot tulisi avata kilpailulle. Konkreettisesti tämä tarkoittaa sitä, että ns. mustan kuidun osalta (dark fiber) – joka on eräänlainen passiivinen infrastruktuuri – tulee edistää aktiivisesti avoimen markkinoille pääsyn yritysmalleja. |
| --- | --- |

20.

muistuttaa, että rahoituksessa ja muissa tukitoimissa olisi edistettävä sellaisten avointen laajakaistaverkkojen käyttöönottoa, jotka perustuvat horisontaaliseen verkkoarkkitehtuuriin, ja korostaa tarvetta liiketoimintamalliin, jossa palveluiden tuottaminen ja konkreettinen pääsy verkkoon on erotettu toisistaan, ja että nykyiset optiset kuituverkot tulisi avata kilpailulle. Konkreettisesti tämä tarkoittaa sitä, että ns. mustan kuidun osalta (dark fiber) – joka on eräänlainen passiivinen infrastruktuuri – tulee edistää aktiivisesti avoimen markkinoille pääsyn yritysmalleja.

| 21. | korostaa tarvetta edistää maaseudulle ja harvaan asutuille alueille sekä sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien kanssa kamppaileville kaupunkialueille tehtävien julkisten ja yksityisten investointien toisiaan täydentävää kumppanuusluonnetta sekä korostaa tässä mielessä valtion hallinnon, yleisen turvallisuuden, paikallisten oppilaitosten ja terveydenhoitolaitosten taholta tulevan, laajakaistan saatavuuden kysynnän koordinointia (4). |
| --- | --- |

21.

korostaa tarvetta edistää maaseudulle ja harvaan asutuille alueille sekä sosiaalisten ja taloudellisten ongelmien kanssa kamppaileville kaupunkialueille tehtävien julkisten ja yksityisten investointien toisiaan täydentävää kumppanuusluonnetta sekä korostaa tässä mielessä valtion hallinnon, yleisen turvallisuuden, paikallisten oppilaitosten ja terveydenhoitolaitosten taholta tulevan, laajakaistan saatavuuden kysynnän koordinointia (4).

II.2   
  Hallinto ja yhteentoimivuus

| 22. | tähdentää tehokkaampaa keskittymistä tietoisuuden lisäämiseen alue- ja paikallistasolla digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuuden merkityksestä yhteisen edun mukaisten kansallisten ja rajatylittävien hankkeiden tehokkaan toteuttamisen kannalta. Lisäksi komitea pitää välttämättömänä kannustaa infrastruktuurien päivittämistä Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen kehittämisen ja toteuttamisen varmistamiseksi. |
| --- | --- |

22.

tähdentää tehokkaampaa keskittymistä tietoisuuden lisäämiseen alue- ja paikallistasolla digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuuden merkityksestä yhteisen edun mukaisten kansallisten ja rajatylittävien hankkeiden tehokkaan toteuttamisen kannalta. Lisäksi komitea pitää välttämättömänä kannustaa infrastruktuurien päivittämistä Euroopan laajuisten televiestintäverkkojen kehittämisen ja toteuttamisen varmistamiseksi.

| 23. | tiedostaa tarpeen kehittää Euroopan tasolla puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimusinfrastruktuurit toimivat entistä tehokkaammin ja kansainvälisen tutkimustoiminnan esteet poistetaan. |
| --- | --- |

23.

tiedostaa tarpeen kehittää Euroopan tasolla puitteet sen varmistamiseksi, että tutkimusinfrastruktuurit toimivat entistä tehokkaammin ja kansainvälisen tutkimustoiminnan esteet poistetaan.

| 24. | katsoo, että toimiva tietoyhteiskuntainfrastruktuuri tulee taata kaikille kansalaisille riippumatta heidän asuinpaikastaan, ja toteaa, että varmatoimiset ja nopeat tietoliikenneyhteydet sekä niitä täydentävät tehokkaat langattomat mobiilipalvelut ovat merkittävässä asemassa edistettäessä alueiden kilpailukykyä, saavutettavuutta ja ihmisten tasavertaisuutta (5). |
| --- | --- |

24.

katsoo, että toimiva tietoyhteiskuntainfrastruktuuri tulee taata kaikille kansalaisille riippumatta heidän asuinpaikastaan, ja toteaa, että varmatoimiset ja nopeat tietoliikenneyhteydet sekä niitä täydentävät tehokkaat langattomat mobiilipalvelut ovat merkittävässä asemassa edistettäessä alueiden kilpailukykyä, saavutettavuutta ja ihmisten tasavertaisuutta (5).

| 25. | kannustaa kehittämään rajatylittäviä viranomaispalveluja ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon yhteentoimivuuden, kansalaisten sähköisen tunnistamisen, sähköisen allekirjoituksen, sähköiset asiakirjat ja muut sähköisen hallinnon kulmakivet. |
| --- | --- |

25.

kannustaa kehittämään rajatylittäviä viranomaispalveluja ja ottamaan tässä yhteydessä huomioon yhteentoimivuuden, kansalaisten sähköisen tunnistamisen, sähköisen allekirjoituksen, sähköiset asiakirjat ja muut sähköisen hallinnon kulmakivet.

II.3   
  Mahdollisuudet hyödyntää digitaalisia resursseja

| 26. | vahvistaa uudelleen, että digitaaliset yhtenäismarkkinat ovat eurooppalaisen digitaalistrategian kulmakivi. Ne mahdollistavat kasvavien, toimivien ja elinvoimaisten Euroopan laajuisten markkinoiden luomisen sähköisten palveluiden tarjoamiselle (6). |
| --- | --- |

26.

vahvistaa uudelleen, että digitaaliset yhtenäismarkkinat ovat eurooppalaisen digitaalistrategian kulmakivi. Ne mahdollistavat kasvavien, toimivien ja elinvoimaisten Euroopan laajuisten markkinoiden luomisen sähköisten palveluiden tarjoamiselle (6).

| 27. | korostaa, että digitalisoinnin alalla tarvitaan koordinoituja toimia, ja toteaa, että kulttuuriaineiston sähköisen saatavuuden ansiosta se on kansalaisten ulottuvilla kaikkialla Euroopassa, ja he voivat käyttää sitä vapaa-ajalla, opiskelussa tai työssä. |
| --- | --- |

27.

korostaa, että digitalisoinnin alalla tarvitaan koordinoituja toimia, ja toteaa, että kulttuuriaineiston sähköisen saatavuuden ansiosta se on kansalaisten ulottuvilla kaikkialla Euroopassa, ja he voivat käyttää sitä vapaa-ajalla, opiskelussa tai työssä.

| 28. | kannustaa laillisten digitaalisten sisältöjen ja online-palveluiden tuottamiseen ja levittämiseen sekä sen varmistamiseen, että kuluttajilla on helppo, turvallinen ja joustava pääsy digitaalisten sisältöjen ja palveluiden markkinoille. |
| --- | --- |

28.

kannustaa laillisten digitaalisten sisältöjen ja online-palveluiden tuottamiseen ja levittämiseen sekä sen varmistamiseen, että kuluttajilla on helppo, turvallinen ja joustava pääsy digitaalisten sisältöjen ja palveluiden markkinoille.

| 29. | pitää tervetulleena, että eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitaaliset resurssit ovat lähtökohtaisesti rahoituskelpoisia ohjelman puitteissa. Komitea panee merkille kulttuuriaineiston sähköisen saatavuuden vaikutuksen kansalaisiin kaikkialla Euroopassa ja korostaa, että tämä prosessi edistää osaltaan sitä, että Euroopan monimuotoiselle ja monikieliselle perinnölle annetaan internetissä selkeä profiili. Komitea suhtautuu siksi myönteisesti Europeana-portaalin (Euroopan verkkokirjasto, -museo ja -arkisto) tuen jatkamiseen. |
| --- | --- |

29.

pitää tervetulleena, että eurooppalaisen kulttuuriperinnön digitaaliset resurssit ovat lähtökohtaisesti rahoituskelpoisia ohjelman puitteissa. Komitea panee merkille kulttuuriaineiston sähköisen saatavuuden vaikutuksen kansalaisiin kaikkialla Euroopassa ja korostaa, että tämä prosessi edistää osaltaan sitä, että Euroopan monimuotoiselle ja monikieliselle perinnölle annetaan internetissä selkeä profiili. Komitea suhtautuu siksi myönteisesti Europeana-portaalin (Euroopan verkkokirjasto, -museo ja -arkisto) tuen jatkamiseen.

| 30. | toteaa, että digitoitua aineistoa voidaan hyödyntää uudelleen – sekä kaupallisesti että ei-kaupallisesti – sellaisiin käyttötarkoituksiin kuin opiskelu- ja koulutussisällön kehittäminen, dokumentit, matkailusovellukset, pelit, animaatiot ja suunnitteluvälineet edellyttäen, että samalla noudatetaan täysimääräisesti tekijänoikeuksia ja niihin liittyviä oikeuksia. |
| --- | --- |

30.

toteaa, että digitoitua aineistoa voidaan hyödyntää uudelleen – sekä kaupallisesti että ei-kaupallisesti – sellaisiin käyttötarkoituksiin kuin opiskelu- ja koulutussisällön kehittäminen, dokumentit, matkailusovellukset, pelit, animaatiot ja suunnitteluvälineet edellyttäen, että samalla noudatetaan täysimääräisesti tekijänoikeuksia ja niihin liittyviä oikeuksia.

| 31. | toteaa olevan ratkaisevan tärkeää, että alue- ja paikallistason julkisilla instituutioilla on digitoinnin edellyttämät sisäiset valmiudet ja asianmukaiset määrärahat, jotta voidaan hyötyä huomattavista kustannussäästöistä. |
| --- | --- |

31.

toteaa olevan ratkaisevan tärkeää, että alue- ja paikallistason julkisilla instituutioilla on digitoinnin edellyttämät sisäiset valmiudet ja asianmukaiset määrärahat, jotta voidaan hyötyä huomattavista kustannussäästöistä.

II.4   
  Julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttö

| 32. | pitää tarpeellisena, että jäsenvaltioiden lainsäädäntövaltaan kuuluva julkisen tiedon saatavuus ja uudelleenkäyttö erotetaan toisistaan ja että tämä tehdään täysin tietosuojasääntöjen mukaisesti. Näin parannetaan tietojen kokoajan saamaa hyötyä, sillä tälle aiheutuvat kustannukset eivät välttämättä peity kaikilta osin kyseisiä tietoja tuotettaessa. Samoin poistetaan kuluttajan pettymyksen riski tapauksissa, joissa julkisen tiedon saantia rajoitetaan (7). |
| --- | --- |

32.

pitää tarpeellisena, että jäsenvaltioiden lainsäädäntövaltaan kuuluva julkisen tiedon saatavuus ja uudelleenkäyttö erotetaan toisistaan ja että tämä tehdään täysin tietosuojasääntöjen mukaisesti. Näin parannetaan tietojen kokoajan saamaa hyötyä, sillä tälle aiheutuvat kustannukset eivät välttämättä peity kaikilta osin kyseisiä tietoja tuotettaessa. Samoin poistetaan kuluttajan pettymyksen riski tapauksissa, joissa julkisen tiedon saantia rajoitetaan (7).

| 33. | painottaa jälleen, että julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä ja hyödyntämistä koskevat yhteiset säännöt ja käytänteet ovat tärkeitä ja että niitä tarvitaan. Näin varmistetaan direktiivin 2013/37/EU mukaisesti, että kaikilla Euroopan tietomarkkinoiden toimijoilla on samat perusedellytykset, että tiedon uudelleenkäyttöä koskevat ehdot ovat nykyistä selkeämpiä ja että sisämarkkinoiden vääristymät saadaan poistettua (8). |
| --- | --- |

33.

painottaa jälleen, että julkisen sektorin hallussa olevien tietojen uudelleenkäyttöä ja hyödyntämistä koskevat yhteiset säännöt ja käytänteet ovat tärkeitä ja että niitä tarvitaan. Näin varmistetaan direktiivin 2013/37/EU mukaisesti, että kaikilla Euroopan tietomarkkinoiden toimijoilla on samat perusedellytykset, että tiedon uudelleenkäyttöä koskevat ehdot ovat nykyistä selkeämpiä ja että sisämarkkinoiden vääristymät saadaan poistettua (8).

| 34. | toteaa, että helposti saavutettava julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttö edistää talouskasvua ja luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia myös pienille yrityksille sijaintipaikasta riippumatta, ja huomauttaa, että tulisi erityisesti edistää pk-yritysten osallistumista uudelleenkäyttöön ja varmistaa julkisen sektorin hallussa olevien asiakirjojen laatimisen, säilyttämisen ja aktualisoimisen edellyttämä uudelleenrahoitus (9). |
| --- | --- |

34.

toteaa, että helposti saavutettava julkisen sektorin tiedon uudelleenkäyttö edistää talouskasvua ja luo uusia liiketoimintamahdollisuuksia myös pienille yrityksille sijaintipaikasta riippumatta, ja huomauttaa, että tulisi erityisesti edistää pk-yritysten osallistumista uudelleenkäyttöön ja varmistaa julkisen sektorin hallussa olevien asiakirjojen laatimisen, säilyttämisen ja aktualisoimisen edellyttämä uudelleenrahoitus (9).

| 35. | korostaa, että julkisen sektorin hallussa olevia tietoja voidaan parhaiten hyödyntää uusiokäyttöön, jos paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan tiiviimmin mukaan prosessiin, sillä nämä voivat omalla panoksellaan edistää merkittävästi julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttöä, mikä puolestaan lisää kilpailua ja luo työpaikkoja (10). |
| --- | --- |

35.

korostaa, että julkisen sektorin hallussa olevia tietoja voidaan parhaiten hyödyntää uusiokäyttöön, jos paikallis- ja alueviranomaiset kutsutaan tiiviimmin mukaan prosessiin, sillä nämä voivat omalla panoksellaan edistää merkittävästi julkisen sektorin tietojen uudelleenkäyttöä, mikä puolestaan lisää kilpailua ja luo työpaikkoja (10).

II.5   
  Varotoimet ja turvallisuus

| 36. | kehottaa täyttämään kaikki turvallisuusvaatimukset kaikilla tasoilla kehitettäessä edelleen perusrakenteita ja palveluita Euroopan digitaalistrategian yhteydessä, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikentyyppisten henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi, mukaan luettuina esimerkiksi ostomieltymykset, terveydentila ja potilastiedot (11). |
| --- | --- |

36.

kehottaa täyttämään kaikki turvallisuusvaatimukset kaikilla tasoilla kehitettäessä edelleen perusrakenteita ja palveluita Euroopan digitaalistrategian yhteydessä, jotta varmistetaan mahdollisimman hyvä yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikentyyppisten henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi, mukaan luettuina esimerkiksi ostomieltymykset, terveydentila ja potilastiedot (11).

| 37. | katsoo, että organisaatioiden ja myös julkishallinnon on tunnustettava, että verkkorikollisuuden torjunta on jatkuva taistelu, ja kehottaa niitä nostamaan tietoverkkohäiriöiden ja -hyökkäysten muodostaman uhan ensisijaisen tärkeäksi määrittämällä heikot kohdat ja kehittämällä hyökkäysten vastatoimiin tarvittavia hallinnollisia valmiuksia. |
| --- | --- |

37.

katsoo, että organisaatioiden ja myös julkishallinnon on tunnustettava, että verkkorikollisuuden torjunta on jatkuva taistelu, ja kehottaa niitä nostamaan tietoverkkohäiriöiden ja -hyökkäysten muodostaman uhan ensisijaisen tärkeäksi määrittämällä heikot kohdat ja kehittämällä hyökkäysten vastatoimiin tarvittavia hallinnollisia valmiuksia.

| 38. | panee merkille, että verkkorikollisuus kaikissa muodoissaan on nopeasti kehittyvä ja monitahoinen uusi 2000-luvun uhka jäsenvaltioille, organisaatioille ja EU:n kansalaisille. Verkkorikollisuus on yhä yleisempää ja monimutkaisempaa, eikä se tunne rajoja. |
| --- | --- |

38.

panee merkille, että verkkorikollisuus kaikissa muodoissaan on nopeasti kehittyvä ja monitahoinen uusi 2000-luvun uhka jäsenvaltioille, organisaatioille ja EU:n kansalaisille. Verkkorikollisuus on yhä yleisempää ja monimutkaisempaa, eikä se tunne rajoja.

| 39. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voisi olla keskeinen rooli verkkorikollisuuden torjunnassa, verkkorikollisuuteen liittyvän tiedon keräämisessä ja tietosuojan turvaamisessa, sillä turvallisuusloukkaukset ovat uhka yleishyödyllisille palveluille (esim. paikallinen vesihuolto ja energia), ja paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät ja omistavat monia digitaalisia tietotuotteita ja -palveluja. |
| --- | --- |

39.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisilla voisi olla keskeinen rooli verkkorikollisuuden torjunnassa, verkkorikollisuuteen liittyvän tiedon keräämisessä ja tietosuojan turvaamisessa, sillä turvallisuusloukkaukset ovat uhka yleishyödyllisille palveluille (esim. paikallinen vesihuolto ja energia), ja paikallis- ja alueyhteisöt käyttävät ja omistavat monia digitaalisia tietotuotteita ja -palveluja.

| 40. | kehottaa tukemaan ja kehittämään kumppanuusjärjestelyjä, jotta voitaisiin toteuttaa koordinoitua toimintaa kyberturvallisuuden alalla ja edistää kansallisen tason ja EU-tason kyberturvallisuustoimia. Näin voitaisiin torjua tietotekniikkaan liittyvää rikollisuutta ja minimoida sen vaikutuksia, jotka johtuvat rahallisesta menetyksestä tai tekijänoikeuksien varkaudesta, viestinnän häiriintymisestä tai yrityksille elintärkeän tiedon vahingoittumisesta (12). |
| --- | --- |

40.

kehottaa tukemaan ja kehittämään kumppanuusjärjestelyjä, jotta voitaisiin toteuttaa koordinoitua toimintaa kyberturvallisuuden alalla ja edistää kansallisen tason ja EU-tason kyberturvallisuustoimia. Näin voitaisiin torjua tietotekniikkaan liittyvää rikollisuutta ja minimoida sen vaikutuksia, jotka johtuvat rahallisesta menetyksestä tai tekijänoikeuksien varkaudesta, viestinnän häiriintymisestä tai yrityksille elintärkeän tiedon vahingoittumisesta (12).

II.6   
  Loppuhuomiot

| 41. | katsoo, että muutetussa asetusehdotuksessa kaavaillut toimet eivät sellaisenaan näytä olevan ongelmallisia toissijaisuusperiaatteen tai suhteellisuusperiaatteen noudattamisen kannalta. |
| --- | --- |

41.

katsoo, että muutetussa asetusehdotuksessa kaavaillut toimet eivät sellaisenaan näytä olevan ongelmallisia toissijaisuusperiaatteen tai suhteellisuusperiaatteen noudattamisen kannalta.

| 42. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia yhteisten tutkimusohjelmien edistämisessä, sillä paikallis- ja alueviranomaiset ovat avaintoimijoita kehitettäessä alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita, ja ne vastaavat usein tutkimuslaitosten hallinnosta ja tukevat innovoivia ympäristöjä. |
| --- | --- |

42.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia yhteisten tutkimusohjelmien edistämisessä, sillä paikallis- ja alueviranomaiset ovat avaintoimijoita kehitettäessä alueellisia tutkimus- ja innovointistrategioita, ja ne vastaavat usein tutkimuslaitosten hallinnosta ja tukevat innovoivia ympäristöjä.

| 43. | painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisia olisi konsultoitava järjestelmällisesti suunniteltaessa, toteutettaessa ja hallinnoitaessa toimia, joilla rahoitetaan Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja (etenkin kun ajatellaan seikkoja, jotka liittyvät laajakaistan käyttöönottoon harvaan asutuilla, rajatylittävien palvelujen tarjontaa jne.). |
| --- | --- |

43.

painottaa, että paikallis- ja alueviranomaisia olisi konsultoitava järjestelmällisesti suunniteltaessa, toteutettaessa ja hallinnoitaessa toimia, joilla rahoitetaan Euroopan laajuisia televiestintäverkkoja (etenkin kun ajatellaan seikkoja, jotka liittyvät laajakaistan käyttöönottoon harvaan asutuilla, rajatylittävien palvelujen tarjontaa jne.).

III   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osa

| Uusi | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| | (10) | Digitaalipalvelujen infrastruktuureja edelleenkehitettäessä on ratkaisevan tärkeää huolehtia kaikkien turvallisuusvaatimusten täyttymisestä kaikilla tasoilla, jotta varmistetaan asianmukainen yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikenlainen henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi. |

Uusi

AK:n muutosehdotus

(10)

Digitaalipalvelujen infrastruktuureja edelleenkehitettäessä on ratkaisevan tärkeää huolehtia kaikkien turvallisuusvaatimusten täyttymisestä kaikilla tasoilla, jotta varmistetaan asianmukainen yksityisyyden ja henkilötietojen suoja ja estetään kaikenlainen henkilökohtaisten tietojen luvaton jäljittäminen ja profilointi.

Perustelu

Nykyisin on tärkeää varmistaa henkilötietojen suoja ja soveltaa yksityisyyden suojan standardeja turvallisuusvaatimuksina niiden heikkouksien vuoksi, jotka saattavat vaarantaa henkilökohtaiset tiedot, kuten ostomieltymykset, terveydentila ja potilastiedot.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 1 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Televiestintäverkoista ja -palveluista tulee jatkuvasti yhä enemmän internetpohjaisia infrastruktuureja, ja laajakaistaverkot ja digitaalipalvelut liittyvät kiinteästi toisiinsa. Internetistä tulee määräävä foorumi viestinnälle, palveluille ja liiketoiminnalle. Nopeiden internetyhteyksien ja digitaalisten julkisen palvelun velvoitteen mukaisten palvelujen saatavuus kaikkialla Euroopassa on olennaista talouskasvun ja sisämarkkinoiden kannalta. | Televiestintäverkoista ja -palveluista tulee jatkuvasti yhä enemmän internetpohjaisia infrastruktuureja, ja laajakaistaverkot ja digitaalipalvelut liittyvät kiinteästi toisiinsa. Internetistä tulee määräävä foorumi viestinnälle, palveluille ja liiketoiminnalle. Nopeiden internetyhteyksien ja digitaalisten julkisen palvelun velvoitteen mukaisten palvelujen saatavuus kohtuullisin hinnoin kaikilla eurooppalaisilla alueilla
  kaikkialla Euroopassa on olennaista kilpailukyvyn, talouskasvun, sosiaalisen osallisuuden ja sisämarkkinoiden kannalta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Televiestintäverkoista ja -palveluista tulee jatkuvasti yhä enemmän internetpohjaisia infrastruktuureja, ja laajakaistaverkot ja digitaalipalvelut liittyvät kiinteästi toisiinsa. Internetistä tulee määräävä foorumi viestinnälle, palveluille ja liiketoiminnalle. Nopeiden internetyhteyksien ja digitaalisten julkisen palvelun velvoitteen mukaisten palvelujen saatavuus kaikkialla Euroopassa on olennaista talouskasvun ja sisämarkkinoiden kannalta.

Televiestintäverkoista ja -palveluista tulee jatkuvasti yhä enemmän internetpohjaisia infrastruktuureja, ja laajakaistaverkot ja digitaalipalvelut liittyvät kiinteästi toisiinsa. Internetistä tulee määräävä foorumi viestinnälle, palveluille ja liiketoiminnalle. Nopeiden internetyhteyksien ja digitaalisten julkisen palvelun velvoitteen mukaisten palvelujen saatavuus kohtuullisin hinnoin kaikilla eurooppalaisilla alueilla
  kaikkialla Euroopassa on olennaista kilpailukyvyn, talouskasvun, sosiaalisen osallisuuden ja sisämarkkinoiden kannalta.

Perustelu

Kilpailukyky ja sosiaalinen osallisuus ovat kaksi tärkeää näkökohtaa, jotka on otettava huomioon.

Muutosehdotus 3

Johdanto-osan 7 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Digitaalipalvelujen infrastruktuurien osalta etusijalle asetetaan rakenneosat ennen muita digitaalipalvelujen infrastruktuureja, koska ensin mainitut ovat edellytys jälkimmäisille. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien olisi muun muassa luotava eurooppalaista lisäarvoa ja vastattava todettuja tarpeita. Niiden olisi oltava teknisesti ja operatiivisesti käyttöönottoa varten riittävän kypsiä, mikä olisi osoitettava erityisesti onnistuneilla pilottihankkeilla. Niiden olisi perustuttava konkreettiseen jatkuvuussuunnitelmaan, jotta voidaan varmistaa ydinpalvelualustojen pitkän aikavälin toiminta CEF:njälkeenkin. Tämän asetuksen nojalla annettava rahoitustuki olisikin, aina kun se on mahdollista, asteittain lopetettava ja järjestettävä rahoitusta muista lähteistä kuin CEF:stä. | Digitaalipalvelujen infrastruktuurien osalta etusijalle asetetaan rakenneosat ja digitaalipalveluiden infrastruktuurit, joiden osatekijöitä muut palveluntarjoajat voivat käyttää, ennen muita digitaalipalvelujen infrastruktuureja, koska ensin mainitut muodostavat perustan
  ovat edellytys jälkimmäisille. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien olisi muun muassa luotava eurooppalaista lisäarvoa ja vastattava todettuja tarpeita. Niiden olisi oltava teknisesti ja operatiivisesti käyttöönottoa varten riittävän kypsiä, mikä olisi osoitettava erityisesti onnistuneilla pilottihankkeilla. Niiden olisi perustuttavakonkreettiseen jatkuvuussuunnitelmaan, jotta voidaan varmistaa ydinpalvelualustojen pitkän aikavälin toiminta CEF:n jälkeenkin. Tämän asetuksen nojalla annettava rahoitustuki olisikin, aina kun se on mahdollista, asteittain lopetettava ja järjestettävä rahoitusta muista lähteistä kuin CEF:stä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Digitaalipalvelujen infrastruktuurien osalta etusijalle asetetaan rakenneosat ennen muita digitaalipalvelujen infrastruktuureja, koska ensin mainitut ovat edellytys jälkimmäisille. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien olisi muun muassa luotava eurooppalaista lisäarvoa ja vastattava todettuja tarpeita. Niiden olisi oltava teknisesti ja operatiivisesti käyttöönottoa varten riittävän kypsiä, mikä olisi osoitettava erityisesti onnistuneilla pilottihankkeilla. Niiden olisi perustuttava konkreettiseen jatkuvuussuunnitelmaan, jotta voidaan varmistaa ydinpalvelualustojen pitkän aikavälin toiminta CEF:njälkeenkin. Tämän asetuksen nojalla annettava rahoitustuki olisikin, aina kun se on mahdollista, asteittain lopetettava ja järjestettävä rahoitusta muista lähteistä kuin CEF:stä.

Digitaalipalvelujen infrastruktuurien osalta etusijalle asetetaan rakenneosat ja digitaalipalveluiden infrastruktuurit, joiden osatekijöitä muut palveluntarjoajat voivat käyttää, ennen muita digitaalipalvelujen infrastruktuureja, koska ensin mainitut muodostavat perustan
  ovat edellytys jälkimmäisille. Digitaalipalvelujen infrastruktuurien olisi muun muassa luotava eurooppalaista lisäarvoa ja vastattava todettuja tarpeita. Niiden olisi oltava teknisesti ja operatiivisesti käyttöönottoa varten riittävän kypsiä, mikä olisi osoitettava erityisesti onnistuneilla pilottihankkeilla. Niiden olisi perustuttavakonkreettiseen jatkuvuussuunnitelmaan, jotta voidaan varmistaa ydinpalvelualustojen pitkän aikavälin toiminta CEF:n jälkeenkin. Tämän asetuksen nojalla annettava rahoitustuki olisikin, aina kun se on mahdollista, asteittain lopetettava ja järjestettävä rahoitusta muista lähteistä kuin CEF:stä.

Muutosehdotus 4

Johdanto-osan 22 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komission olisi käytettävä apunaan jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa asiantuntijaryhmää, joka ottaa kantaa ja osallistuu muun muassa näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon seurantaan, suunnitteluun, arviointiin ja täytäntöönpanon ongelmiin puuttumiseen. | Komission olisi käytettävä apunaan jäsenvaltioiden edustajista ja yhdestä paikallis- ja alueviranomaisten edustajasta koostuvaa asiantuntijaryhmää, joka ottaa kantaa ja osallistuu muun muassa näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon seurantaan, suunnitteluun, arviointiin ja täytäntöönpanon ongelmiin puuttumiseen. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komission olisi käytettävä apunaan jäsenvaltioiden edustajista koostuvaa asiantuntijaryhmää, joka ottaa kantaa ja osallistuu muun muassa näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon seurantaan, suunnitteluun, arviointiin ja täytäntöönpanon ongelmiin puuttumiseen.

Komission olisi käytettävä apunaan jäsenvaltioiden edustajista ja yhdestä paikallis- ja alueviranomaisten edustajasta koostuvaa asiantuntijaryhmää, joka ottaa kantaa ja osallistuu muun muassa näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon seurantaan, suunnitteluun, arviointiin ja täytäntöönpanon ongelmiin puuttumiseen.

Perustelu

Paikallis- ja alueviranomaisten rooli palveluiden täytäntöönpanossa huomioon ottaen, niiden edustajien osallistuminen kuulemisprosessiin voi olla hyödyllistä.

Muutosehdotus 5

3 artiklan 2 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| parannukset kansalaisten, yritysten ja viranomaisten arkeen edistämällä kansallisten, alueellisten ja paikallisten televiestintäverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä pääsyä tällaisiin verkkoihin. | parannukset kansalaisten, yritysten ja viranomaisten arkeen sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen toimintaan edistämällä kansallisten, alueellisten ja paikallisten televiestintäverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä pääsyä tällaisiin verkkoihin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

parannukset kansalaisten, yritysten ja viranomaisten arkeen edistämällä kansallisten, alueellisten ja paikallisten televiestintäverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä pääsyä tällaisiin verkkoihin.

parannukset kansalaisten, yritysten ja viranomaisten arkeen sekä sosiaaliseen ja taloudelliseen toimintaan edistämällä kansallisten, alueellisten ja paikallisten televiestintäverkkojen yhteenliittämistä ja yhteentoimivuutta sekä pääsyä tällaisiin verkkoihin.

Perustelu

Arkeen liittyy sosiaalinen ja taloudellinen toiminta, joka kuuluu paikallisiin ja alueellisiin painopisteisiin ja voi edistää kehitystä ja tehostaa julkisia palveluja ja yrityksiä.

Muutosehdotus 6

3 artiklan 3 kohdan b alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| yksityisten ja julkisten investointien tehokas hyödyntäminen, jolla edistetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoa ja nykyaikaistamista Euroopan digitaalistrategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi. | yksityisten ja julkisten investointien tehokas hyödyntäminen sekä sähköisen oppimisen kehittäminen, joilla edistetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoa ja nykyaikaistamista Euroopan digitaalistrategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

yksityisten ja julkisten investointien tehokas hyödyntäminen, jolla edistetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoa ja nykyaikaistamista Euroopan digitaalistrategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi.

yksityisten ja julkisten investointien tehokas hyödyntäminen sekä sähköisen oppimisen kehittäminen, joilla edistetään laajakaistaverkkojen käyttöönottoa ja nykyaikaistamista Euroopan digitaalistrategian laajakaistatavoitteiden saavuttamiseksi.

Perustelu

Sähköisen oppimisen markkinoiden kehittäminen tarjoaa vaihtoehtoja sisällön digitoinnin rahoitukseen.

Muutosehdotus 7

4 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhteistä etua koskevat hankkeet voivat sisältää hankkeiden koko elinkaaren, myös toteutettavuustutkimukset, täytäntöönpanon, jatkuvan toiminnan, koordinoinnin ja arvioinnin. | Yhteistä etua koskevat hankkeet voivat sisältää hankkeiden koko elinkaaren, myös toteutettavuustutkimukset, täytäntöönpanon, jatkuvan toiminnan, koordinoinnin ja arvioinnin, ja niissä olisi noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta, joka muodostaa EU:n sähköisten viestintärakenteiden perustan. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhteistä etua koskevat hankkeet voivat sisältää hankkeiden koko elinkaaren, myös toteutettavuustutkimukset, täytäntöönpanon, jatkuvan toiminnan, koordinoinnin ja arvioinnin.

Yhteistä etua koskevat hankkeet voivat sisältää hankkeiden koko elinkaaren, myös toteutettavuustutkimukset, täytäntöönpanon, jatkuvan toiminnan, koordinoinnin ja arvioinnin, ja niissä olisi noudatettava teknologianeutraaliuden periaatetta, joka muodostaa EU:n sähköisten viestintärakenteiden perustan.

Perustelu

On tärkeää eritellä sähköisen viestinnän rakenteet määrittelevät periaatteet, erityisesti yhteistä etua koskevien hankkeiden määrittelyn yhteydessä.

Muutosehdotus 8

7 artikla

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Unioni voi olla yhteydessä, keskustella, vaihtaa tietoja ja tehdä yhteistyötä kolmansien maiden julkisten viranomaisten tai muiden järjestöjen kanssa saavuttaakseen näissä suuntaviivoissa asetettuja tavoitteita. Muiden tavoitteiden lisäksi tällaisella yhteistyöllä pyritään edistämään unionin televiestintäverkkojen ja kolmansien maiden televiestintäverkkojen yhteentoimivuutta. | Unioni voi olla yhteydessä, keskustella, vaihtaa tietoja ja tehdä yhteistyötä kolmansien maiden julkisten viranomaisten tai muiden järjestöjen kanssa, kun julkinen etu niin vaatii, saavuttaakseen näissä suuntaviivoissa asetettuja tavoitteita. Muiden tavoitteiden lisäksi tällaisella yhteistyöllä pyritään edistämään unionin televiestintäverkkojen ja kolmansien maiden televiestintäverkkojen yhteentoimivuutta. Tämä yhteistyö on sovitettava yhteen unionin ulkopolitiikan yhteydessä laadittujen strategioiden ja erityisesti kaikkien jo käynnistettyjen tai valmisteilla olevien makroaluestrategioiden kanssa. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Unioni voi olla yhteydessä, keskustella, vaihtaa tietoja ja tehdä yhteistyötä kolmansien maiden julkisten viranomaisten tai muiden järjestöjen kanssa saavuttaakseen näissä suuntaviivoissa asetettuja tavoitteita. Muiden tavoitteiden lisäksi tällaisella yhteistyöllä pyritään edistämään unionin televiestintäverkkojen ja kolmansien maiden televiestintäverkkojen yhteentoimivuutta.

Unioni voi olla yhteydessä, keskustella, vaihtaa tietoja ja tehdä yhteistyötä kolmansien maiden julkisten viranomaisten tai muiden järjestöjen kanssa, kun julkinen etu niin vaatii, saavuttaakseen näissä suuntaviivoissa asetettuja tavoitteita. Muiden tavoitteiden lisäksi tällaisella yhteistyöllä pyritään edistämään unionin televiestintäverkkojen ja kolmansien maiden televiestintäverkkojen yhteentoimivuutta. Tämä yhteistyö on sovitettava yhteen unionin ulkopolitiikan yhteydessä laadittujen strategioiden ja erityisesti kaikkien jo käynnistettyjen tai valmisteilla olevien makroaluestrategioiden kanssa.

Perustelu

Julkisen edun tulisi olla etusijalla päätöksenteon valmistelussa. Lisäksi on suositeltavaa noudattaa olemassa olevia politiikkoja ja strategioita EU:n ulkopuolisten yhteistyömekanismien luomisessa.

Muutosehdotus 9

8 artiklan 1 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat CEF:n perustamisesta annetun asetuksen XXX 21 artiklan nojalla saatujen tietojen perusteella tietoja näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon edistymisestä. | Jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat CEF:n perustamisesta annetun asetuksen XXX 21 artiklan nojalla saatujen tietojen perusteella tietoja ja parhaita käytänteitä näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon edistymisestä. Näitä tietoja koskeva vuosittainen yleiskatsaus lähetetään Euroopan parlamentille. Jäsenvaltiot ottavat paikallis- ja alueviranomaiset mukaan prosessiin. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat CEF:n perustamisesta annetun asetuksen XXX 21 artiklan nojalla saatujen tietojen perusteella tietoja näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon edistymisestä.

Jäsenvaltiot ja komissio vaihtavat CEF:n perustamisesta annetun asetuksen XXX 21 artiklan nojalla saatujen tietojen perusteella tietoja ja parhaita käytänteitä näiden suuntaviivojen täytäntöönpanon edistymisestä. Näitä tietoja koskeva vuosittainen yleiskatsaus lähetetään Euroopan parlamentille. Jäsenvaltiot ottavat paikallis- ja alueviranomaiset mukaan prosessiin.

Perustelu

Ehdotus avoimuusprosessin parantamiseksi.

Muutosehdotus 10

8 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Komissiota avustaa ja sille antaa lausuntoja asiantuntijaryhmä, jossa on edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta. | Komissiota avustaa ja sille antaa lausuntoja asiantuntijaryhmä, jossa on edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta, mukaan luettuina yksi edustaja aluehallinnosta ja yksi paikallishallinnosta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Komissiota avustaa ja sille antaa lausuntoja asiantuntijaryhmä, jossa on edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta.

Komissiota avustaa ja sille antaa lausuntoja asiantuntijaryhmä, jossa on edustaja jokaisesta jäsenvaltiosta, mukaan luettuina yksi edustaja aluehallinnosta ja yksi paikallishallinnosta.

Perustelu

Paikallis- ja aluehallinnon osallistuminen olisi hyödyllistä, sillä julkispalvelujen tarjoajia Euroopassa ovat pääasiassa paikallis- ja alueviranomaiset. Kyseiset palvelut ovat tärkeitä yritysten ja yksityishenkilöiden päivittäisen elämän ja näiden vapaan liikkuvuuden kannalta.

Muutosehdotus 11

Liitteen 1 jakson 2 kohdan g alakohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Safer Internet -palveluinfrastruktuuri: Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa yhteisten tietojenkäsittelylaitteiden, tietokantojen ja ohjelmistotyökalujen hankkimisen, toiminnan ja ylläpidon jäsenvaltioiden Safer Internet -keskuksia varten. Lisäksi tähän sisältyvät taustatoiminnot seksuaalista hyväksikäyttöä koskevasta sisällöstä tehtyjen ilmoitusten käsittelemisessä sekä yhteydet poliisiviranomaisiin, mukaan luettuina Interpolin kaltaiset kansainväliset organisaatiot, sekä tarvittaessa toimet tämän sisällön poistamiseksi kyseisiltä sivustoilta. Tätä tuetaan yhteisillä tietokannoilla. | Safer Internet -palveluinfrastruktuuri: Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa yhteisten tietojenkäsittelylaitteiden, tietokantojen ja ohjelmistotyökalujen hankkimisen, toiminnan ja ylläpidon sekä parhaiden käytänteiden vaihtamisen jäsenvaltioiden Safer Internet -keskuksia varten. Safer Internet -keskukset jäsenvaltioissa tuovat lisäarvoa unionin tasolla ja ovat keskeinen osatekijä Safer Internet -palveluinfrastruktuurissa, jossa kansalliset neuvontapuhelimet, vihjelinjat, tiedotuskeskukset ja muut tiedotustoimet ovat erityisen merkittäviä. Lisäksi tähän sisältyvät taustatoiminnot seksuaalista hyväksikäyttöä koskevasta sisällöstä tehtyjen ilmoitusten käsittelemisessä sekä yhteydet poliisiviranomaisiin, mukaan luettuina Interpolin kaltaiset kansainväliset organisaatiot, sekä tarvittaessa toimet tämän sisällön poistamiseksi kyseisiltä sivustoilta. Tätä tuetaan yhteisillä tietokannoilla ja yhteisillä ohjelmistojärjestelmillä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Safer Internet -palveluinfrastruktuuri: Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa yhteisten tietojenkäsittelylaitteiden, tietokantojen ja ohjelmistotyökalujen hankkimisen, toiminnan ja ylläpidon jäsenvaltioiden Safer Internet -keskuksia varten. Lisäksi tähän sisältyvät taustatoiminnot seksuaalista hyväksikäyttöä koskevasta sisällöstä tehtyjen ilmoitusten käsittelemisessä sekä yhteydet poliisiviranomaisiin, mukaan luettuina Interpolin kaltaiset kansainväliset organisaatiot, sekä tarvittaessa toimet tämän sisällön poistamiseksi kyseisiltä sivustoilta. Tätä tuetaan yhteisillä tietokannoilla.

Safer Internet -palveluinfrastruktuuri: Tällä viitataan alustaan, joka mahdollistaa yhteisten tietojenkäsittelylaitteiden, tietokantojen ja ohjelmistotyökalujen hankkimisen, toiminnan ja ylläpidon sekä parhaiden käytänteiden vaihtamisen jäsenvaltioiden Safer Internet -keskuksia varten. Safer Internet -keskukset jäsenvaltioissa tuovat lisäarvoa unionin tasolla ja ovat keskeinen osatekijä Safer Internet -palveluinfrastruktuurissa, jossa kansalliset neuvontapuhelimet, vihjelinjat, tiedotuskeskukset ja muut tiedotustoimet ovat erityisen merkittäviä. Lisäksi tähän sisältyvät taustatoiminnot seksuaalista hyväksikäyttöä koskevasta sisällöstä tehtyjen ilmoitusten käsittelemisessä sekä yhteydet poliisiviranomaisiin, mukaan luettuina Interpolin kaltaiset kansainväliset organisaatiot, sekä tarvittaessa toimet tämän sisällön poistamiseksi kyseisiltä sivustoilta. Tätä tuetaan yhteisillä tietokannoilla ja yhteisillä ohjelmistojärjestelmillä.

Perustelu

Parhaita käytänteitä koskevilla esimerkeillä voidaan auttaa merkittävästi Safer Internet -keskusten toimintaa.

Bryssel 8 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  CdR 39/2006.

1

(2)  CdR 5/2008 fin.

2

(3)  CdR 156/2009 fin.

3

(4)  CdR 10/2009 fin.

4

(5)  CdR 104/2010 fin.

5

(6)  CdR 104/2010 fin.

6

(7)  CdR 247/2009 fin.

7

(8)  CdR 247/2009 fin.

8

(9)  CdR 626/2012 fin.

9

(10)  CdR 247/2009 fin.

10

(11)  CdR 247/2009 fin.

11

(12)  CDR1646-2013.

12

---

| 5.12.2013 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 356/124 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2013

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 356/124

---

Alueiden komitean lausunto aiheesta ”Direktiiviehdotus merten aluesuunnittelusta ja rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta”

2013/C 356/18

ALUEIDEN KOMITEA

| — | korostaa, että direktiiviä ehdotetaan tilanteessa, jossa useilla jäsenvaltioilla on jo merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia politiikkoja, joissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita. Lisäksi komitea katsoo, ettei ehdotus saa vaikuttaa jäsenvaltioissa eri tahoilla oleviin toimivaltuuksiin maankäytön suunnittelun alalla. |
| --- | --- |

—

korostaa, että direktiiviä ehdotetaan tilanteessa, jossa useilla jäsenvaltioilla on jo merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia politiikkoja, joissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita. Lisäksi komitea katsoo, ettei ehdotus saa vaikuttaa jäsenvaltioissa eri tahoilla oleviin toimivaltuuksiin maankäytön suunnittelun alalla.

| — | katsoo, että kysymys EU:n lainsäädännön tarpeellisuudesta on vielä avoin ja että lisäksi kaivataan vastausta kysymykseen, millaista EU-tason sääntelyn tulisi olla. Komitea katsoo tähän liittyen, että ehdotus on nykymuodossaan suhteellisuusperiaatteen vastainen. |
| --- | --- |

—

katsoo, että kysymys EU:n lainsäädännön tarpeellisuudesta on vielä avoin ja että lisäksi kaivataan vastausta kysymykseen, millaista EU-tason sääntelyn tulisi olla. Komitea katsoo tähän liittyen, että ehdotus on nykymuodossaan suhteellisuusperiaatteen vastainen.

| — | katsoo, että ehdotettu direktiivi ei tarjoa riittävän joustavia täytäntöönpanomahdollisuuksia, sillä a) toimet ulottuvat eräissä jäsenvaltioissa jo vakiintuneisiin epävirallisiin rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon prosesseihin ja b) etenkin rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevat ehdotukset vaikuttavat suoraan maankäytön suunnittelua koskeviin alue- ja/tai paikallistason toimivaltuuksiin ja käytäntöön. |
| --- | --- |

—

katsoo, että ehdotettu direktiivi ei tarjoa riittävän joustavia täytäntöönpanomahdollisuuksia, sillä a) toimet ulottuvat eräissä jäsenvaltioissa jo vakiintuneisiin epävirallisiin rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon prosesseihin ja b) etenkin rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevat ehdotukset vaikuttavat suoraan maankäytön suunnittelua koskeviin alue- ja/tai paikallistason toimivaltuuksiin ja käytäntöön.

| — | korostaa, että puitedirektiivissä ei pidä määritellä merten aluesuunnitelmien sisältöä. |
| --- | --- |

—

korostaa, että puitedirektiivissä ei pidä määritellä merten aluesuunnitelmien sisältöä.

| — | katsoo, että puitedirektiivissä olisi määritettävä yhteisiä periaatteita ja helpotettava rajatylittävää yhteistyötä sekä jäsenvaltioissa rannikkoalueista vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä, mutta jätettävä ”rannikkoalueiden” määrittely jäsenvaltioiden viranomaisille. |
| --- | --- |

—

katsoo, että puitedirektiivissä olisi määritettävä yhteisiä periaatteita ja helpotettava rajatylittävää yhteistyötä sekä jäsenvaltioissa rannikkoalueista vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä, mutta jätettävä ”rannikkoalueiden” määrittely jäsenvaltioiden viranomaisille.

| — | korostaa, että ehdotettu direktiivi vaikuttaisi nykymuodossaan kielteisesti paikallis- ja aluetason suunnittelupolitiikkaan ja -menettelyihin, sillä sen perusteella rannikoiden aluesuunnitelmissa olisi noudatettava sisältöä koskevia alakohtaisia vähimmäisvaatimuksia, jotka kaventavat voimakkaasti suunnitteluviranomaisten itsenäistä valtaa sovittaa yhteen kaikkiin asianmukaisiin käyttötarkoituksiin liittyvät tarpeet. |
| --- | --- |

—

korostaa, että ehdotettu direktiivi vaikuttaisi nykymuodossaan kielteisesti paikallis- ja aluetason suunnittelupolitiikkaan ja -menettelyihin, sillä sen perusteella rannikoiden aluesuunnitelmissa olisi noudatettava sisältöä koskevia alakohtaisia vähimmäisvaatimuksia, jotka kaventavat voimakkaasti suunnitteluviranomaisten itsenäistä valtaa sovittaa yhteen kaikkiin asianmukaisiin käyttötarkoituksiin liittyvät tarpeet.

| Esittelijä | Paul O’DONOGHUE (IE, ALDE), Kerryn kreivikunnanvaltuuston jäsen ja South Westin aluevaltuuston jäsen |
| --- | --- |
| Viiteasiakirja | Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista
  COM(2013) 133 final |

Esittelijä

Paul O’DONOGHUE (IE, ALDE), Kerryn kreivikunnanvaltuuston jäsen ja South Westin aluevaltuuston jäsen

Viiteasiakirja

Ehdotus – Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi merten aluesuunnittelun ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon puitteista

COM(2013) 133 final

I   POLIITTISET SUOSITUKSET

ALUEIDEN KOMITEA

Yleistä

| 1. | kannattaa ehdotetun direktiivin yleisiä tavoitteita, jotka ovat merellisten toimintojen hallinnoinnin tehostaminen ja merten luonnonvarojen resurssitehokas hyödyntäminen, johdonmukaisen ja näyttöön perustuvan päätöksenteon kehittäminen ja rannikko- ja meriasioiden hallintaa koskevan yhteistyön lisääminen sekä EU:n keskeisten poliittisten tavoitteiden (1) yhtenäisen toteuttamisen helpottaminen ja kestävän kasvun ja ”sinisen talouden” edistäminen. |
| --- | --- |

1.

kannattaa ehdotetun direktiivin yleisiä tavoitteita, jotka ovat merellisten toimintojen hallinnoinnin tehostaminen ja merten luonnonvarojen resurssitehokas hyödyntäminen, johdonmukaisen ja näyttöön perustuvan päätöksenteon kehittäminen ja rannikko- ja meriasioiden hallintaa koskevan yhteistyön lisääminen sekä EU:n keskeisten poliittisten tavoitteiden (1) yhtenäisen toteuttamisen helpottaminen ja kestävän kasvun ja ”sinisen talouden” edistäminen.

| 2. | on tyytyväinen ponnisteluihin maalla ja merellä harjoitettavan toiminnan koordinoinnin parantamiseksi. Komitea kannattaa yhtenäistä EU-politiikkaa, joka perustuu parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin ja jonka yhteydessä ymmärretään vakiintuneita kansallisia käytäntöjä, ja puoltaa yhteisten periaatteiden laatimista merten aluesuunnittelulle ja rannikkoalueiden yhdennetylle käytölle ja hoidolle. |
| --- | --- |

2.

on tyytyväinen ponnisteluihin maalla ja merellä harjoitettavan toiminnan koordinoinnin parantamiseksi. Komitea kannattaa yhtenäistä EU-politiikkaa, joka perustuu parhaisiin kansainvälisiin käytäntöihin ja jonka yhteydessä ymmärretään vakiintuneita kansallisia käytäntöjä, ja puoltaa yhteisten periaatteiden laatimista merten aluesuunnittelulle ja rannikkoalueiden yhdennetylle käytölle ja hoidolle.

| 3. | korostaa, että direktiiviä ehdotetaan tilanteessa, jossa useilla jäsenvaltioilla on jo tai ne ovat kehittämässä merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia politiikkoja, joissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita. Lisäksi komitea katsoo, ettei ehdotus saa vaikuttaa jäsenvaltioissa eri tahoilla oleviin toimivaltuuksiin maankäytön suunnittelun alalla. |
| --- | --- |

3.

korostaa, että direktiiviä ehdotetaan tilanteessa, jossa useilla jäsenvaltioilla on jo tai ne ovat kehittämässä merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevia politiikkoja, joissa paikallis- ja alueviranomaiset ovat keskeisiä toimijoita. Lisäksi komitea katsoo, ettei ehdotus saa vaikuttaa jäsenvaltioissa eri tahoilla oleviin toimivaltuuksiin maankäytön suunnittelun alalla.

| 4. | katsoo, että EU:n roolin on ”merten aluesuunnittelun” alalla rajoituttava menettelytapakehyksen tai menettelytapasääntöjen vahvistamiseen ottaen huomioon, että merten aluesuunnittelu edellyttää säännöllisiä neuvotteluja jäsenvaltioiden välillä. |
| --- | --- |

4.

katsoo, että EU:n roolin on ”merten aluesuunnittelun” alalla rajoituttava menettelytapakehyksen tai menettelytapasääntöjen vahvistamiseen ottaen huomioon, että merten aluesuunnittelu edellyttää säännöllisiä neuvotteluja jäsenvaltioiden välillä.

| 5. | pitää valitettavana, ettei paikallis- ja alueviranomaisille, jotka ovat suunnitteluviranomaisia ja ehdotetun direktiivin keskeisiä toimeenpanijoita, ole järjestetty kohdennettua kuulemismenettelyä vaikutusten arvioinnista. |
| --- | --- |

5.

pitää valitettavana, ettei paikallis- ja alueviranomaisille, jotka ovat suunnitteluviranomaisia ja ehdotetun direktiivin keskeisiä toimeenpanijoita, ole järjestetty kohdennettua kuulemismenettelyä vaikutusten arvioinnista.

Oikeusperusta

| 6. | katsoo, että direktiiviehdotus juontaa juurensa yhdennetyn meripolitiikan käyttöönotosta vuonna 2007 sekä sinistä kasvua koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä vuonna 2012. Komitea ymmärtää kuitenkin osittain huolen ehdotetun direktiivin monikerroksisesta oikeusperustasta. |
| --- | --- |

6.

katsoo, että direktiiviehdotus juontaa juurensa yhdennetyn meripolitiikan käyttöönotosta vuonna 2007 sekä sinistä kasvua koskevan toimintaohjelman hyväksymisestä vuonna 2012. Komitea ymmärtää kuitenkin osittain huolen ehdotetun direktiivin monikerroksisesta oikeusperustasta.

| 7. | panee tässä yhteydessä merkille neuvoston oikeudellisen yksikön lausunnon (2) direktiiviehdotuksen monikerroksisesta oikeusperustasta ja katsoo, että Euroopan komission tulevien ehdotusten pitäisi olla selkeämpiä käytettäessä monikerroksista oikeusperustaa tai EU:n perussopimuksen 3 artiklaa (alueellinen yhteenkuuluvuus), joilla voi olla suoria tai epäsuoria vaikutuksia aluesuunnittelupolitiikkaan ja -käytänteihin jäsenvaltioissa. |
| --- | --- |

7.

panee tässä yhteydessä merkille neuvoston oikeudellisen yksikön lausunnon (2) direktiiviehdotuksen monikerroksisesta oikeusperustasta ja katsoo, että Euroopan komission tulevien ehdotusten pitäisi olla selkeämpiä käytettäessä monikerroksista oikeusperustaa tai EU:n perussopimuksen 3 artiklaa (alueellinen yhteenkuuluvuus), joilla voi olla suoria tai epäsuoria vaikutuksia aluesuunnittelupolitiikkaan ja -käytänteihin jäsenvaltioissa.

Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteet

| 8. | korostaa, että toissijaisuusperiaatteen noudattamisen tarkastuksen yhteydessä saatiin yhdeksän kielteistä perusteltua lausuntoa (3) kansallisilta (ja alueellisilta) parlamenteilta. Komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu direktiivi ei eräiltä osin täytä riittävän hyvin EU-tason lainsäädäntöön kohdistuvia tarpeellisuus- ja lisäarvovaatimuksia. |
| --- | --- |

8.

korostaa, että toissijaisuusperiaatteen noudattamisen tarkastuksen yhteydessä saatiin yhdeksän kielteistä perusteltua lausuntoa (3) kansallisilta (ja alueellisilta) parlamenteilta. Komitea on samaa mieltä siitä, että ehdotettu direktiivi ei eräiltä osin täytä riittävän hyvin EU-tason lainsäädäntöön kohdistuvia tarpeellisuus- ja lisäarvovaatimuksia.

| 9. | ymmärtää, että seuraavat seikat ovat herättäneet huolta: a) Toimivalta – EU-tasolla ei ole selkeää toimivaltaa, ja eräissä jäsenvaltioissa merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito kuuluvat jo kansalliseen, alueelliseen ja/tai paikalliseen toimivaltaan. b) Ehdotetussa direktiivissä ei oteta riittävästi huomioon rannikkoalueiden alueellisia tai paikallisia erityispiirteitä eikä olemassa olevia suunnittelu- ja hallintokäytäntöjä. c) EU:n lainsäädäntö ei ehkä sovellu ratkaisuvälineeksi spesifeihin rajatylittäviin kysymyksiin, eikä EU-taso ehkä ole sopiva puitteiden määrittelemiseksi unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtävälle yhteistyölle, mikäli kansainvälisiä meriyleissopimuksia on jo olemassa. |
| --- | --- |

9.

ymmärtää, että seuraavat seikat ovat herättäneet huolta: a) Toimivalta – EU-tasolla ei ole selkeää toimivaltaa, ja eräissä jäsenvaltioissa merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito kuuluvat jo kansalliseen, alueelliseen ja/tai paikalliseen toimivaltaan. b) Ehdotetussa direktiivissä ei oteta riittävästi huomioon rannikkoalueiden alueellisia tai paikallisia erityispiirteitä eikä olemassa olevia suunnittelu- ja hallintokäytäntöjä. c) EU:n lainsäädäntö ei ehkä sovellu ratkaisuvälineeksi spesifeihin rajatylittäviin kysymyksiin, eikä EU-taso ehkä ole sopiva puitteiden määrittelemiseksi unionin ulkopuolisten maiden kanssa tehtävälle yhteistyölle, mikäli kansainvälisiä meriyleissopimuksia on jo olemassa.

| 10. | katsoo, että kysymys EU:n lainsäädännön tarpeellisuudesta on vielä avoin ja että lisäksi kaivataan vastausta kysymykseen siitä, millaista EU-tason sääntelyn tulisi olla. Komitea katsoo tähän liittyen, että ehdotus on nykymuodossaan suhteellisuusperiaatteen vastainen. |
| --- | --- |

10.

katsoo, että kysymys EU:n lainsäädännön tarpeellisuudesta on vielä avoin ja että lisäksi kaivataan vastausta kysymykseen siitä, millaista EU-tason sääntelyn tulisi olla. Komitea katsoo tähän liittyen, että ehdotus on nykymuodossaan suhteellisuusperiaatteen vastainen.

| 11. | katsoo, että ehdotettu direktiivi on liian ohjaileva. Komitea vastustaa vähimmäisvaatimusten luettelemista 6–8 artiklassa, sillä tämä rajoittaa alueellisten tai paikallisten painotusten määrittelyä ja on ristiriidassa niiden tavoitteiden kanssa, joiden mukaan direktiivi koskee vain menettelyjä eikä sillä puututa itse suunnitteluun. |
| --- | --- |

11.

katsoo, että ehdotettu direktiivi on liian ohjaileva. Komitea vastustaa vähimmäisvaatimusten luettelemista 6–8 artiklassa, sillä tämä rajoittaa alueellisten tai paikallisten painotusten määrittelyä ja on ristiriidassa niiden tavoitteiden kanssa, joiden mukaan direktiivi koskee vain menettelyjä eikä sillä puututa itse suunnitteluun.

| 12. | katsoo, että ehdotettu direktiivi ei tarjoa riittävän joustavia täytäntöönpanomahdollisuuksia, sillä a) toimet ulottuvat eräissä jäsenvaltioissa jo vakiintuneisiin epävirallisiin rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon prosesseihin ja b) etenkin rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevat ehdotukset vaikuttavat suoraan maankäytön suunnittelua koskeviin alue- ja/tai paikallistason toimivaltuuksiin ja käytäntöön. |
| --- | --- |

12.

katsoo, että ehdotettu direktiivi ei tarjoa riittävän joustavia täytäntöönpanomahdollisuuksia, sillä a) toimet ulottuvat eräissä jäsenvaltioissa jo vakiintuneisiin epävirallisiin rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon prosesseihin ja b) etenkin rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevat ehdotukset vaikuttavat suoraan maankäytön suunnittelua koskeviin alue- ja/tai paikallistason toimivaltuuksiin ja käytäntöön.

| 13. | kyseenalaistaa myös ehdotuksen ohjailevan otteen muissa kysymyksissä, esimerkiksi suunnitelmien ja strategioiden tarkistusten määräajan asettamisen (6 artikla) ja raportointivaatimusten (15 artikla) osalta. Komitea katsoo, että tästä aiheutuva lisäbyrokratia, hallintotaakka ja lisäkustannukset direktiivin täytäntöönpanosta – erityisesti paikallistasolla – vähentävät entisestään direktiivin lisäarvoa. |
| --- | --- |

13.

kyseenalaistaa myös ehdotuksen ohjailevan otteen muissa kysymyksissä, esimerkiksi suunnitelmien ja strategioiden tarkistusten määräajan asettamisen (6 artikla) ja raportointivaatimusten (15 artikla) osalta. Komitea katsoo, että tästä aiheutuva lisäbyrokratia, hallintotaakka ja lisäkustannukset direktiivin täytäntöönpanosta – erityisesti paikallistasolla – vähentävät entisestään direktiivin lisäarvoa.

| 14. | suhtautuu ehdotuksessa varauksellisesti siihen, että myöhemmin annettavilla täytäntöönpanosäädöksillä säädettäisiin suunnitelmien ja strategioiden laatimisen operationaalisista vaiheista (16 artikla). Komitea katsoo, että ne ylittävät sen, mitä direktiivissä asetettujen velvoitteiden täytäntöönpanon tukeminen edellyttää, ja vaikuttavat viittaavan siihen, että Euroopan komission mielestä ehdotettua direktiiviä on tarpeen vahvistaa. Komitea kehottaa pohtimaan uudelleen ehdotusta täytäntöönpanosäädösten antamisesta ja muuttamaan sitä siten, että kyseisillä säädöksillä säädettäisiin vain menettelyihin liittyvistä seikoista. |
| --- | --- |

14.

suhtautuu ehdotuksessa varauksellisesti siihen, että myöhemmin annettavilla täytäntöönpanosäädöksillä säädettäisiin suunnitelmien ja strategioiden laatimisen operationaalisista vaiheista (16 artikla). Komitea katsoo, että ne ylittävät sen, mitä direktiivissä asetettujen velvoitteiden täytäntöönpanon tukeminen edellyttää, ja vaikuttavat viittaavan siihen, että Euroopan komission mielestä ehdotettua direktiiviä on tarpeen vahvistaa. Komitea kehottaa pohtimaan uudelleen ehdotusta täytäntöönpanosäädösten antamisesta ja muuttamaan sitä siten, että kyseisillä säädöksillä säädettäisiin vain menettelyihin liittyvistä seikoista.

Merten aluesuunnittelu

| 15. | antaa täyden tukensa merten aluesuunnittelun kehittämiselle monialaisena välineenä, jonka avulla pyritään edistämään ekosysteemeihin perustuvan lähestymistavan toteutumista ja merten luonnonvarojen järkevää käyttöä, sovittamaan yhteen rinnakkaiset ihmisen toimet ja minimoimaan meriympäristöön kohdistuvat vaikutukset sekä huolehtimaan siitä, että meri- ja rannikkoalueet kestävät ilmastonmuutosta. Komitea kannattaa myös toimimista suunnitelman perusteella niin, että laaditaan selvät säännöt ja edistetään siten pitkäaikaisia investointeja ja kasvatetaan merellisten toimintojen panosta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen. |
| --- | --- |

15.

antaa täyden tukensa merten aluesuunnittelun kehittämiselle monialaisena välineenä, jonka avulla pyritään edistämään ekosysteemeihin perustuvan lähestymistavan toteutumista ja merten luonnonvarojen järkevää käyttöä, sovittamaan yhteen rinnakkaiset ihmisen toimet ja minimoimaan meriympäristöön kohdistuvat vaikutukset sekä huolehtimaan siitä, että meri- ja rannikkoalueet kestävät ilmastonmuutosta. Komitea kannattaa myös toimimista suunnitelman perusteella niin, että laaditaan selvät säännöt ja edistetään siten pitkäaikaisia investointeja ja kasvatetaan merellisten toimintojen panosta Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden saavuttamiseen.

| 16. | korostaa, että merten aluesuunnittelua on kehitettävä neutraalina suunnitteluvälineenä, johon liittyy joustomahdollisuuksia, jotta se voidaan mukauttaa erilaisissa meriympäristöissä tarvittaviin poliittisiin prosesseihin. Lisäksi komitea kehottaa selkeyttämään ehdotetun direktiivin ekosysteemilähtöisen lähestymistavan soveltamisalaa, sillä on löydettävä tasapaino taloudellisen kehityksen ja ympäristönsuojelun välillä. Komitea suhtautuukin kielteisesti painopisteiden ja hoito- ja käyttösuunnitelmia koskevien vähimmäisvaatimusten asettamiseen ”ylhäältä alaspäin” sekä merten aluesuunnittelun käyttöön siinä tarkoituksessa, että varmistetaan alakohtaisten politiikkojen tavoitteiden saavuttaminen. |
| --- | --- |

16.

korostaa, että merten aluesuunnittelua on kehitettävä neutraalina suunnitteluvälineenä, johon liittyy joustomahdollisuuksia, jotta se voidaan mukauttaa erilaisissa meriympäristöissä tarvittaviin poliittisiin prosesseihin. Lisäksi komitea kehottaa selkeyttämään ehdotetun direktiivin ekosysteemilähtöisen lähestymistavan soveltamisalaa, sillä on löydettävä tasapaino taloudellisen kehityksen ja ympäristönsuojelun välillä. Komitea suhtautuukin kielteisesti painopisteiden ja hoito- ja käyttösuunnitelmia koskevien vähimmäisvaatimusten asettamiseen ”ylhäältä alaspäin” sekä merten aluesuunnittelun käyttöön siinä tarkoituksessa, että varmistetaan alakohtaisten politiikkojen tavoitteiden saavuttaminen.

| 17. | katsoo, että ehdotettu direktiivi on nykymuodossaan liian yksityiskohtainen ja joustamaton, jotta sen yhteydessä voitaisiin ottaa täysimääräisesti huomioon olemassa olevat merten aluesuunnittelun käytännöt, tarve säilyttää hoidon ja käytön painopisteiden määrittely kansallisella tai sitä alemmalla tasolla sekä merten alueelliset ominaispiirteet. |
| --- | --- |

17.

katsoo, että ehdotettu direktiivi on nykymuodossaan liian yksityiskohtainen ja joustamaton, jotta sen yhteydessä voitaisiin ottaa täysimääräisesti huomioon olemassa olevat merten aluesuunnittelun käytännöt, tarve säilyttää hoidon ja käytön painopisteiden määrittely kansallisella tai sitä alemmalla tasolla sekä merten alueelliset ominaispiirteet.

| 18. | kannattaa kuitenkin merten aluesuunnittelua Euroopan unionissa koskevan puitedirektiivin antamista ottaen huomioon eräissä jäsenvaltioissa jo sovellettavat käytännöt. Puitedirektiivissä olisi vahvistettava velvoite laatia merten aluesuunnitelmia, määriteltävä yhteiset periaatteet, asetettava rajatylittävää yhteistyötä ja merialan suunnitelmien koordinointia koskevat vähimmäisvaatimukset sekä määriteltävä periaatteet, joiden mukaisesti kilpailevat merialueiden käyttötavat ja kilpailevat merten aluesuunnitelmien tavoitteet sovitetaan yhteen. |
| --- | --- |

18.

kannattaa kuitenkin merten aluesuunnittelua Euroopan unionissa koskevan puitedirektiivin antamista ottaen huomioon eräissä jäsenvaltioissa jo sovellettavat käytännöt. Puitedirektiivissä olisi vahvistettava velvoite laatia merten aluesuunnitelmia, määriteltävä yhteiset periaatteet, asetettava rajatylittävää yhteistyötä ja merialan suunnitelmien koordinointia koskevat vähimmäisvaatimukset sekä määriteltävä periaatteet, joiden mukaisesti kilpailevat merialueiden käyttötavat ja kilpailevat merten aluesuunnitelmien tavoitteet sovitetaan yhteen.

| 19. | korostaa, että puitedirektiivissä ei pidä määritellä merten aluesuunnitelmien sisältöä. |
| --- | --- |

19.

korostaa, että puitedirektiivissä ei pidä määritellä merten aluesuunnitelmien sisältöä.

| 20. | korostaa, että merten aluesuunnittelua tuettaessa ”sinisen talouden” kehittäminen edellyttää yhdennettyä hallinnointia, jonka yhteydessä merten aluesuunnittelu on yksi osaratkaisu mutta ei ainoa ratkaisu, ja että meriasioiden hallinnointia tulee parantaa. |
| --- | --- |

20.

korostaa, että merten aluesuunnittelua tuettaessa ”sinisen talouden” kehittäminen edellyttää yhdennettyä hallinnointia, jonka yhteydessä merten aluesuunnittelu on yksi osaratkaisu mutta ei ainoa ratkaisu, ja että meriasioiden hallinnointia tulee parantaa.

| 21. | pitääkin yllättävänä, ettei ehdotetussa direktiivissä sen ohjailevasta luonteesta huolimatta käsitellä tarvittavia hallinnointiperiaatteita, ja katsoo näin ollen, että meripolitiikka ja etenkin merten aluesuunnittelu edellyttää monitasoista ja monialaista hallintotapaa. Komitea toteaa, että vaikka aluevesien ja talousvyöhykkeiden hallinnoinnista vastaavat jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset voivat maankäytön suunnitteluun ja hallinnointiin liittyvien toimivaltuuksiensa ansiosta varmistaa meri- ja maa-alueiden suunnittelun johdonmukaisuuden sekä koordinoinnin näiden välillä. |
| --- | --- |

21.

pitääkin yllättävänä, ettei ehdotetussa direktiivissä sen ohjailevasta luonteesta huolimatta käsitellä tarvittavia hallinnointiperiaatteita, ja katsoo näin ollen, että meripolitiikka ja etenkin merten aluesuunnittelu edellyttää monitasoista ja monialaista hallintotapaa. Komitea toteaa, että vaikka aluevesien ja talousvyöhykkeiden hallinnoinnista vastaavat jäsenvaltiot, alue- ja paikallisviranomaiset voivat maankäytön suunnitteluun ja hallinnointiin liittyvien toimivaltuuksiensa ansiosta varmistaa meri- ja maa-alueiden suunnittelun johdonmukaisuuden sekä koordinoinnin näiden välillä.

Rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito

| 22. | korostaa ajaneensa ja kannattaneensa pitkään rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa (Integrated Coastal Management, ICM, aiemmin Integrated Coastal Zone Management, ICZM) ja tunnustaa, että se voi edistää merkittävästi synergiavaikutusten aikaansaamista meri- ja maa-alueiden suunnittelupuitteiden välillä sekä yhteisymmärrystä asianomaisten sidosryhmien välillä. |
| --- | --- |

22.

korostaa ajaneensa ja kannattaneensa pitkään rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa (Integrated Coastal Management, ICM, aiemmin Integrated Coastal Zone Management, ICZM) ja tunnustaa, että se voi edistää merkittävästi synergiavaikutusten aikaansaamista meri- ja maa-alueiden suunnittelupuitteiden välillä sekä yhteisymmärrystä asianomaisten sidosryhmien välillä.

| 23. | kiinnittää huomiota rannikkoalueen määritelmään (3 artiklan 1 kohta) ja erityisesti sen vaikutuksiin paikallisten tai alueellisten suunnitteluviranomaisten kannalta. Komitea katsoo erityisesti, että alueen määritteleminen niin, että se kattaa meren puolella aluevedet kokonaisuudessaan, on hyvin laaja-alaista ja ylittää useiden jäsenvaltioiden nykyisten suunnitteluviranomaisten toimintakentän (sekä niiden henkilöstö- ja taloudelliset resurssit) ja että maanpuolisen rajan määrittely on epäselvää ja vaikuttaa ilman muuta suoraan olemassa oleviin maankäyttösuunnitelmiin ja -käytäntöihin. |
| --- | --- |

23.

kiinnittää huomiota rannikkoalueen määritelmään (3 artiklan 1 kohta) ja erityisesti sen vaikutuksiin paikallisten tai alueellisten suunnitteluviranomaisten kannalta. Komitea katsoo erityisesti, että alueen määritteleminen niin, että se kattaa meren puolella aluevedet kokonaisuudessaan, on hyvin laaja-alaista ja ylittää useiden jäsenvaltioiden nykyisten suunnitteluviranomaisten toimintakentän (sekä niiden henkilöstö- ja taloudelliset resurssit) ja että maanpuolisen rajan määrittely on epäselvää ja vaikuttaa ilman muuta suoraan olemassa oleviin maankäyttösuunnitelmiin ja -käytäntöihin.

| 24. | katsoo, että puitedirektiivissä olisi asetettava yhteisiä periaatteita ja helpotettava rajatylittävää yhteistyötä sekä jäsenvaltioissa rannikkoalueista vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä, mutta jätettävä ”rannikkoalueiden” määrittely tarvittaessa jäsenvaltioiden viranomaisille niiden toimivaltuuksiin sisältyvän suunnittelupolitiikan ja -käytännön mukaisesti. |
| --- | --- |

24.

katsoo, että puitedirektiivissä olisi asetettava yhteisiä periaatteita ja helpotettava rajatylittävää yhteistyötä sekä jäsenvaltioissa rannikkoalueista vastaavien viranomaisten välistä yhteistyötä, mutta jätettävä ”rannikkoalueiden” määrittely tarvittaessa jäsenvaltioiden viranomaisille niiden toimivaltuuksiin sisältyvän suunnittelupolitiikan ja -käytännön mukaisesti.

| 25. | katsoo, että maa- ja merialueiden suunnittelun rajapintaa tulee tarkastella kokonaisvaltaisemmin, koska maan ja meren vuorovaikutus yltää ”rannikkoaluetta” pidemmälle (mainittakoon esimerkiksi jokialueiden vaikutukset kauemmas sisämaahan, satamien merkitys aluekehityksen solmukohtina, liikennereittien liittyminen toisiinsa sekä energiantuotanto- ja energianjakelujärjestelmät). Komitea katsoo niin ikään, että jäsenvaltioilla tulee olla ehdotettua joustavammat mahdollisuudet määrittää, mitä keinoja ne käyttävät maalla ja merellä toteutettavan toiminnan tehokkaan koordinoinnin varmistamiseksi. |
| --- | --- |

25.

katsoo, että maa- ja merialueiden suunnittelun rajapintaa tulee tarkastella kokonaisvaltaisemmin, koska maan ja meren vuorovaikutus yltää ”rannikkoaluetta” pidemmälle (mainittakoon esimerkiksi jokialueiden vaikutukset kauemmas sisämaahan, satamien merkitys aluekehityksen solmukohtina, liikennereittien liittyminen toisiinsa sekä energiantuotanto- ja energianjakelujärjestelmät). Komitea katsoo niin ikään, että jäsenvaltioilla tulee olla ehdotettua joustavammat mahdollisuudet määrittää, mitä keinoja ne käyttävät maalla ja merellä toteutettavan toiminnan tehokkaan koordinoinnin varmistamiseksi.

| 26. | epäilee edellä todetun johdosta, kannattaako nykyinen epävirallinen hallinnointimalli muuntaa uudeksi viralliseksi suunnitteluvälineeksi. Komitea ei ole vakuuttunut 2 artiklan 3 kohdasta, jonka mukaan ”[t]ämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan kaupunki- ja maasuunnittelun alalla”, sillä se pitää rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaa lainsäädäntöä maa-alueiden suunnittelun sääntelynä, joka kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltiotason toimivaltuuksiin, vaikkakin eräissä jäsenvaltioissa kyseinen lainsäädäntävalta kuuluu alueille. Komitea uskoo, että direktiivin täytäntöönpanolla on suoria vaikutuksia suunnittelukäytäntöön jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla, ja suhtautuu näistä syistä hyvin varauksellisesti siihen, että kaikki rannikkojäsenvaltiot velvoitettaisiin laatimaan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita. (4) |
| --- | --- |

26.

epäilee edellä todetun johdosta, kannattaako nykyinen epävirallinen hallinnointimalli muuntaa uudeksi viralliseksi suunnitteluvälineeksi. Komitea ei ole vakuuttunut 2 artiklan 3 kohdasta, jonka mukaan ”[t]ämän direktiivin säännökset eivät vaikuta jäsenvaltioiden toimivaltaan kaupunki- ja maasuunnittelun alalla”, sillä se pitää rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskevaa lainsäädäntöä maa-alueiden suunnittelun sääntelynä, joka kuuluu ensisijaisesti jäsenvaltiotason toimivaltuuksiin, vaikkakin eräissä jäsenvaltioissa kyseinen lainsäädäntävalta kuuluu alueille. Komitea uskoo, että direktiivin täytäntöönpanolla on suoria vaikutuksia suunnittelukäytäntöön jäsenvaltio-, alue- ja paikallistasolla, ja suhtautuu näistä syistä hyvin varauksellisesti siihen, että kaikki rannikkojäsenvaltiot velvoitettaisiin laatimaan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita. (4)

| 27. | palauttaa mieliin suosituksen rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta (2002), jossa todetaan, että ”rannikkoalueiden ja jäsenvaltioiden oikeudellisten ja institutionaalisten järjestelmien eroavaisuuksien vuoksi suunnitellun toiminnan tavoitteet [rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttaminen Euroopassa] voidaan parhaiten saavuttaa yhteisön tasolla toteutettavan ohjauksen avulla” (5). Komitean mielestä tämän jälkeen ei ole juuri tapahtunut muutoksia, ja se pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio ole ottanut täysin huomioon kaikkia ei-sitovia vaihtoehtoja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon täytäntöönpanon vahvistamiseksi. |
| --- | --- |

27.

palauttaa mieliin suosituksen rannikkoalueiden yhdennetystä käytöstä ja hoidosta (2002), jossa todetaan, että ”rannikkoalueiden ja jäsenvaltioiden oikeudellisten ja institutionaalisten järjestelmien eroavaisuuksien vuoksi suunnitellun toiminnan tavoitteet [rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttaminen Euroopassa] voidaan parhaiten saavuttaa yhteisön tasolla toteutettavan ohjauksen avulla” (5). Komitean mielestä tämän jälkeen ei ole juuri tapahtunut muutoksia, ja se pitää valitettavana, ettei Euroopan komissio ole ottanut täysin huomioon kaikkia ei-sitovia vaihtoehtoja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon täytäntöönpanon vahvistamiseksi.

| 28. | katsoo kuitenkin, että rannikkoalueiden yhdennetyllä käytöllä ja hoidolla on oltava jatkossakin merkittävä rooli merten aluesuunnittelun täydentäjänä sekä edistettäessä rannikkoalueiden resurssien hallinnointia ja asianomaisten sidosryhmien osallistumista. Komitea kehottaa Euroopan komissiota pohtimaan uudelleen, miten tätä voitaisiin tukea kehittämällä tarkoitukseen paremmin soveltuvia ei-sitovia toimenpiteitä, ja että jäsenvaltiot arvioisivat, mitä nimenomaisia toimenpiteitä maankäytön ja merten aluesuunnitelmien johdonmukaisuuden parantamiseksi tarvitaan. |
| --- | --- |

28.

katsoo kuitenkin, että rannikkoalueiden yhdennetyllä käytöllä ja hoidolla on oltava jatkossakin merkittävä rooli merten aluesuunnittelun täydentäjänä sekä edistettäessä rannikkoalueiden resurssien hallinnointia ja asianomaisten sidosryhmien osallistumista. Komitea kehottaa Euroopan komissiota pohtimaan uudelleen, miten tätä voitaisiin tukea kehittämällä tarkoitukseen paremmin soveltuvia ei-sitovia toimenpiteitä, ja että jäsenvaltiot arvioisivat, mitä nimenomaisia toimenpiteitä maankäytön ja merten aluesuunnitelmien johdonmukaisuuden parantamiseksi tarvitaan.

Paikalliset ja alueelliset vaikutukset

| 29. | korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia maankäytön suunnittelupolitiikassa, nykyiset merten aluesuunnitteluun ja rannikkoalueiden yhdennettyyn käyttöön ja hoitoon liittyvät käytännöt mukaan luettuina, sekä sitä, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat nykyisinkin kahdenväliseen rajatylittävään maankäytön suunnittelupolitiikan koordinointiin. |
| --- | --- |

29.

korostaa paikallis- ja alueviranomaisten roolia maankäytön suunnittelupolitiikassa, nykyiset merten aluesuunnitteluun ja rannikkoalueiden yhdennettyyn käyttöön ja hoitoon liittyvät käytännöt mukaan luettuina, sekä sitä, että paikallis- ja alueviranomaiset osallistuvat nykyisinkin kahdenväliseen rajatylittävään maankäytön suunnittelupolitiikan koordinointiin.

| 30. | kannattaa makroalue- tai merialuetasolla jo käynnistettyjä alueellisen yhteistyön aloitteita ja pitää valitettavana, ettei ehdotetussa direktiivissä kiinnitetä nimenomaisesti huomiota meriympäristöjen moninaisuuteen ja mahdolliseen läheisempään yhteistyöhön, jossa tällaiset alueelliset erityispiirteet otettaisiin huomioon. Komitea katsoo myös, että on luotava järjestelyjä, joiden avulla varaudutaan ennakoimattomuuteen, jota toimimiseen eräiden EU:n ulkopuolisten maiden kanssa liittyy, ja otetaan huomioon asian mutkikkuus syrjäisimpien alueiden kannalta. |
| --- | --- |

30.

kannattaa makroalue- tai merialuetasolla jo käynnistettyjä alueellisen yhteistyön aloitteita ja pitää valitettavana, ettei ehdotetussa direktiivissä kiinnitetä nimenomaisesti huomiota meriympäristöjen moninaisuuteen ja mahdolliseen läheisempään yhteistyöhön, jossa tällaiset alueelliset erityispiirteet otettaisiin huomioon. Komitea katsoo myös, että on luotava järjestelyjä, joiden avulla varaudutaan ennakoimattomuuteen, jota toimimiseen eräiden EU:n ulkopuolisten maiden kanssa liittyy, ja otetaan huomioon asian mutkikkuus syrjäisimpien alueiden kannalta.

| 31. | katsoo, että ehdotetun direktiivin potentiaaliset tavoitellut ja tahattomat vaikutukset paikallis- ja aluetasoon ovat merkittävät etenkin a) paikallis- ja aluetason nykyisten maankäytön suunnittelupolitiikkaa ja -käytäntöä koskevien toimivaltuuksien ja b) lisääntyvän hallinnollisen ja taloudellisen taakan osalta. |
| --- | --- |

31.

katsoo, että ehdotetun direktiivin potentiaaliset tavoitellut ja tahattomat vaikutukset paikallis- ja aluetasoon ovat merkittävät etenkin a) paikallis- ja aluetason nykyisten maankäytön suunnittelupolitiikkaa ja -käytäntöä koskevien toimivaltuuksien ja b) lisääntyvän hallinnollisen ja taloudellisen taakan osalta.

| 32. | korostaa, että ehdotettu direktiivi vaikuttaisi nykymuodossaan kielteisesti paikallis- ja aluetason suunnittelupolitiikkaan ja -menettelyihin, sillä sen perusteella rannikoiden aluesuunnitelmissa olisi noudatettava sisältöä koskevia alakohtaisia vähimmäisvaatimuksia, jotka kaventavat voimakkaasti suunnitteluviranomaisten itsenäistä valtaa sovittaa yhteen kaikkiin asianmukaisiin käyttötarkoituksiin liittyvät tarpeet. |
| --- | --- |

32.

korostaa, että ehdotettu direktiivi vaikuttaisi nykymuodossaan kielteisesti paikallis- ja aluetason suunnittelupolitiikkaan ja -menettelyihin, sillä sen perusteella rannikoiden aluesuunnitelmissa olisi noudatettava sisältöä koskevia alakohtaisia vähimmäisvaatimuksia, jotka kaventavat voimakkaasti suunnitteluviranomaisten itsenäistä valtaa sovittaa yhteen kaikkiin asianmukaisiin käyttötarkoituksiin liittyvät tarpeet.

| 33. | pitää ehdotettua aikataulua, jonka mukaan meriä koskevat suunnitelmat ja rannikkoalueiden strategiat on laadittava 36 kuukauden kuluessa direktiivin voimaantulosta, erittäin kunnianhimoisena. Komitea korostaa, että tällaisia määräaikoja on mahdotonta noudattaa sellaisilla alueilla, joilla merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito ovat vasta lapsenkengissä. Komitea ehdottaakin, että määräaikoja pidennettäisiin. |
| --- | --- |

33.

pitää ehdotettua aikataulua, jonka mukaan meriä koskevat suunnitelmat ja rannikkoalueiden strategiat on laadittava 36 kuukauden kuluessa direktiivin voimaantulosta, erittäin kunnianhimoisena. Komitea korostaa, että tällaisia määräaikoja on mahdotonta noudattaa sellaisilla alueilla, joilla merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito ovat vasta lapsenkengissä. Komitea ehdottaakin, että määräaikoja pidennettäisiin.

| 34. | suhtautuu epäilevästi erityisesti ajatukseen siitä, että merten aluesuunnitelmia ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita olisi tarkasteltava uudelleen vähintään kuuden vuoden välein, sillä tämä on vaikeaa ja kallista toimivaltaisille viranomaisille eikä välttämättä sovi yhteen jäsenvaltioissa noudatettavien vakiintuneiden suunnittelun tarkistussyklien kanssa. |
| --- | --- |

34.

suhtautuu epäilevästi erityisesti ajatukseen siitä, että merten aluesuunnitelmia ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita olisi tarkasteltava uudelleen vähintään kuuden vuoden välein, sillä tämä on vaikeaa ja kallista toimivaltaisille viranomaisille eikä välttämättä sovi yhteen jäsenvaltioissa noudatettavien vakiintuneiden suunnittelun tarkistussyklien kanssa.

| 35. | korostaa, että direktiivin täytäntöönpanosta aiheutuu huomattava lisätaakka paikallis- ja aluetason suunnitteluviranomaisille, joiden on täytäntöönpanon takia myös löydettävä tiukan budjettikurin vallitessa lisärahoitusta ja -henkilöstöä – kuten soveltuvan koulutuksen omaavia merialuesuunnittelijoita (joita on harvassa) – direktiivin vaatimusten täyttämiseksi. |
| --- | --- |

35.

korostaa, että direktiivin täytäntöönpanosta aiheutuu huomattava lisätaakka paikallis- ja aluetason suunnitteluviranomaisille, joiden on täytäntöönpanon takia myös löydettävä tiukan budjettikurin vallitessa lisärahoitusta ja -henkilöstöä – kuten soveltuvan koulutuksen omaavia merialuesuunnittelijoita (joita on harvassa) – direktiivin vaatimusten täyttämiseksi.

| 36. | on huolissaan siitä, ettei Euroopan komissio ole arvioinut yksityiskohtaisesti täytäntöönpanosta aiheutuvaa lisäbyrokratiaa ja kustannuksia, joista huomattava osa koituu paikallis- ja alueviranomaisille. Komitean mielestä nämä vaikutukset heikentävät ehdotetusta direktiivistä kyseisille viranomaisille odotettavissa olevaa lisäarvoa. |
| --- | --- |

36.

on huolissaan siitä, ettei Euroopan komissio ole arvioinut yksityiskohtaisesti täytäntöönpanosta aiheutuvaa lisäbyrokratiaa ja kustannuksia, joista huomattava osa koituu paikallis- ja alueviranomaisille. Komitean mielestä nämä vaikutukset heikentävät ehdotetusta direktiivistä kyseisille viranomaisille odotettavissa olevaa lisäarvoa.

| 37. | ehdottaa sen vuoksi, että Euroopan komissio suorittaa yksityiskohtaisen ennakkoarvioinnin a) direktiivin vaikutuksista rannikkoalueiden nykyiseen suunnittelupolitiikkaan ja -käytäntöihin sekä b) direktiivin täytäntöönpanosta erityisesti paikallis- ja aluetasolla aiheutuvista lisäkustannuksista. |
| --- | --- |

37.

ehdottaa sen vuoksi, että Euroopan komissio suorittaa yksityiskohtaisen ennakkoarvioinnin a) direktiivin vaikutuksista rannikkoalueiden nykyiseen suunnittelupolitiikkaan ja -käytäntöihin sekä b) direktiivin täytäntöönpanosta erityisesti paikallis- ja aluetasolla aiheutuvista lisäkustannuksista.

II   MUUTOSEHDOTUKSET

Muutosehdotus 1

Johdanto-osan 3 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Yhdennetyssä meripolitiikassa yksilöidään merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito läpileikkaaviksi toimintapoliittisiksi välineiksi, joilla viranomaiset ja sidosryhmät voivat soveltaa yhteensovitettua ja yhdennettyä lähestymistapaa. Soveltamalla ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa edistetään osaltaan meri- ja rannikkoalueiden talouden kestävää kasvua ja niiden varojen kestävää käyttöä. | Yhdennetyssä meripolitiikassa yksilöidään merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito läpileikkaaviksi toimintapoliittisiksi välineiksi, joilla viranomaiset ja sidosryhmät voivat soveltaa yhteensovitettua, ja yhdennettyä ja rajatylittävää lähestymistapaa. Soveltamalla ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa edistetään osaltaan meri- ja rannikkoalueiden talouden kestävää kasvua ja niiden varojen kestävää käyttöä. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Yhdennetyssä meripolitiikassa yksilöidään merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito läpileikkaaviksi toimintapoliittisiksi välineiksi, joilla viranomaiset ja sidosryhmät voivat soveltaa yhteensovitettua ja yhdennettyä lähestymistapaa. Soveltamalla ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa edistetään osaltaan meri- ja rannikkoalueiden talouden kestävää kasvua ja niiden varojen kestävää käyttöä.

Yhdennetyssä meripolitiikassa yksilöidään merten aluesuunnittelu ja rannikkoalueiden yhdennetty käyttö ja hoito läpileikkaaviksi toimintapoliittisiksi välineiksi, joilla viranomaiset ja sidosryhmät voivat soveltaa yhteensovitettua, ja yhdennettyä ja rajatylittävää lähestymistapaa. Soveltamalla ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa edistetään osaltaan meri- ja rannikkoalueiden talouden kestävää kasvua ja niiden varojen kestävää käyttöä.

Perustelu

Rajatylittävän yhteistyön tiivistäminen on välttämätöntä yhdennetyn meripolitiikan näkökulmasta, erityisesti kun ajatellaan merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa.

Muutosehdotus 2

Johdanto-osan 12 kappale

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Vaikka on asianmukaista, että unioni laatii merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita koskevia sääntöjä, jäsenvaltiot ja niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat omilla meri- ja rannikkoalueillaan edelleen vastuussa tällaisten suunnitelmien ja strategioiden sisällöstä, merialueiden jakaminen eri alojen toiminnoille mukaan luettuna. | Vaikka on asianmukaista, että unioni laatii merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita koskevan kehyksen
  koskevia sääntöjä, jäsenvaltiot ja niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat omilla meri- ja rannikkoalueillaan edelleen vastuussa tällaisten suunnitelmien ja strategioiden sisällöstä, merialueiden jakaminen eri alojen toiminnoille ja merialueiden käyttötarkoitukset mukaan luettuna. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Vaikka on asianmukaista, että unioni laatii merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita koskevia sääntöjä, jäsenvaltiot ja niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat omilla meri- ja rannikkoalueillaan edelleen vastuussa tällaisten suunnitelmien ja strategioiden sisällöstä, merialueiden jakaminen eri alojen toiminnoille mukaan luettuna.

Vaikka on asianmukaista, että unioni laatii merten aluesuunnittelua ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita koskevan kehyksen
  koskevia sääntöjä, jäsenvaltiot ja niiden toimivaltaiset viranomaiset ovat omilla meri- ja rannikkoalueillaan edelleen vastuussa tällaisten suunnitelmien ja strategioiden sisällöstä, merialueiden jakaminen eri alojen toiminnoille ja merialueiden käyttötarkoitukset mukaan luettuna.

Muutosehdotus 3

3 artiklan 2 kohta

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 2. | ”yhdennetyllä meripolitiikalla” unionin politiikkaa, jolla edistetään yhteensovitettua ja johdonmukaista päätöksentekoa, jonka tavoitteena on maksimoida jäsenvaltioiden – erityisesti unionin rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden – ja merialojen kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella meriasioihin liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

2.

”yhdennetyllä meripolitiikalla” unionin politiikkaa, jolla edistetään yhteensovitettua ja johdonmukaista päätöksentekoa, jonka tavoitteena on maksimoida jäsenvaltioiden – erityisesti unionin rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden – ja merialojen kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella meriasioihin liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä;

| 2. | ”yhdennetyllä meripolitiikalla” unionin politiikkaa, jolla edistetään yhteensovitettua ja johdonmukaista monialaista ja rajatylittävää meriasioiden hallinnointia,päätöksentekoa, jonka tavoitteena on
  jolla maksimoidaan jäsenvaltioiden – erityisesti unionin rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden – ja merialojen kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella meriasioihin liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä; |
| --- | --- |

2.

”yhdennetyllä meripolitiikalla” unionin politiikkaa, jolla edistetään yhteensovitettua ja johdonmukaista monialaista ja rajatylittävää meriasioiden hallinnointia,päätöksentekoa, jonka tavoitteena on
  jolla maksimoidaan jäsenvaltioiden – erityisesti unionin rannikko- ja saarialueiden ja syrjäisimpien alueiden – ja merialojen kestävä kehitys, talouskasvu ja sosiaalinen yhteenkuuluvuus johdonmukaisella meriasioihin liittyvällä politiikalla ja asiaankuuluvalla kansainvälisellä yhteistyöllä;

Muutosehdotus 4

5 artikla

Merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden tavoitteet

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on sovellettava ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa, jolla helpotetaan keskenään kilpailevien alakohtaisten toimintojen rinnakkaiseloa ja ehkäistään ristiriitoja niiden välillä merivesillä ja rannikkoalueilla, jotta edistettäisiin






  (a) | – – |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on sovellettava ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa, jolla helpotetaan keskenään kilpailevien alakohtaisten toimintojen rinnakkaiseloa ja ehkäistään ristiriitoja niiden välillä merivesillä ja rannikkoalueilla, jotta edistettäisiin

(a)

– –

| (b) | – – |
| --- | --- |

(b)

– –

Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on sovellettava ekosysteemeihin perustuvaa lähestymistapaa, jolla helpotetaan keskenään kilpailevien alakohtaisten toimintojen rinnakkaiseloa ja ehkäistään ristiriitoja niiden välillä merivesillä ja rannikkoalueilla, ja niissä tulee asettaa tavoitteita, joiden avulla voidaan edistää esimerkiksi
  jotta edistettäisiin

| (a) | – – |
| --- | --- |

(a)

– –

| (b) | – – |
| --- | --- |

(b)

– –

Perustelu

Tulee tehdä selväksi, että ehdotetussa direktiivissä esitetyt tavoitteet ovat havainnollistavia esimerkkejä. Sääntelyn tulee olla riittävän joustavaa, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat itse määrittää painopistealat ja niillä toteutettavat toimet kulloistenkin meriympäristöjen mukaisesti.

Muutosehdotus 5

6 artikla

Merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden yhteiset vähimmäisvaatimukset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on vahvistettava toiminnalliset vaiheet, joilla saavutetaan 5 artiklassa säädetyt tavoitteet ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat toiminnot ja niihin sovellettavat toimenpiteet.
  2.   Tätä varten merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset:






  (a) | ne on sovitettava yhteen, jos niitä ei ole yhdistetty; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on vahvistettava toiminnalliset vaiheet, joilla saavutetaan 5 artiklassa säädetyt tavoitteet ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat toiminnot ja niihin sovellettavat toimenpiteet.

2.   Tätä varten merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset:

(a)

ne on sovitettava yhteen, jos niitä ei ole yhdistetty;

| (b) | on varmistettava tuloksellinen rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisten viranomaisten ja alakohtaisten eri politiikkojen sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

(b)

on varmistettava tuloksellinen rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisten viranomaisten ja alakohtaisten eri politiikkojen sidosryhmien välillä;

| (c) | on yksilöitävä merten aluesuunnitelmista ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioista aiheutuvat rajat ylittävät vaikutukset kolmansien maiden suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluviin merivesiin ja rannikkoalueisiin samalla merialueella tai sen osa-alueella ja siihen liittyvällä rannikkoalueella sekä käsiteltävä niitä yhteistyössä kyseisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa 12 ja 13 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

on yksilöitävä merten aluesuunnitelmista ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioista aiheutuvat rajat ylittävät vaikutukset kolmansien maiden suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluviin merivesiin ja rannikkoalueisiin samalla merialueella tai sen osa-alueella ja siihen liittyvällä rannikkoalueella sekä käsiteltävä niitä yhteistyössä kyseisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa 12 ja 13 artiklan mukaisesti.

3.   Merten aluesuunnitelmia ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita on tarkasteltava uudelleen vähintään kuuden vuoden välein.

1.   Merten aluesuunnitelmissa ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioissa on vahvistettava toiminnalliset vaiheet, joilla saavutetaan 5 artiklassa säädetyt tavoitteet ottaen huomioon kaikki asiaankuuluvat toiminnot ja niihin sovellettavat toimenpiteet.

2.   Tätä varten merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden on täytettävä ainakin seuraavat vaatimukset:

| (a) | ne on sovitettava yhteen, jos niitä ei ole yhdistetty; |
| --- | --- |

(a)

ne on sovitettava yhteen, jos niitä ei ole yhdistetty;

| (b) | on varmistettava tuloksellinen rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisten viranomaisten ja alakohtaisten eri politiikkojen sidosryhmien välillä; |
| --- | --- |

(b)

on varmistettava tuloksellinen rajat ylittävä yhteistyö jäsenvaltioiden välillä sekä kansallisten viranomaisten ja alakohtaisten eri politiikkojen sidosryhmien välillä;

| (c) | on yksilöitävä merten aluesuunnitelmista ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioista aiheutuvat rajat ylittävät vaikutukset kolmansien maiden suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluviin merivesiin ja rannikkoalueisiin samalla merialueella tai sen osa-alueella ja siihen liittyvällä rannikkoalueella sekä käsiteltävä niitä yhteistyössä kyseisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa 12 ja 13 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(c)

on yksilöitävä merten aluesuunnitelmista ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioista aiheutuvat rajat ylittävät vaikutukset kolmansien maiden suvereniteettiin ja/tai lainkäyttövaltaan kuuluviin merivesiin ja rannikkoalueisiin samalla merialueella tai sen osa-alueella ja siihen liittyvällä rannikkoalueella sekä käsiteltävä niitä yhteistyössä kyseisten maiden toimivaltaisten viranomaisten kanssa 12 ja 13 artiklan mukaisesti.

3.   Merten aluesuunnitelmia ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita on tarkasteltava uudelleen kansallisten suunnitelmien tarkistussyklin mukaisesti
  vähintään kuuden vuoden välein.

Perustelu

Toteutussyklien on vaihdeltava jäsenvaltioittain, jotta kevennetään hallintotaakkaa ja varmistetaan direktiivin täytäntöönpanon yhteensopivuus jäsenvaltioissa jo sovellettavien ja vakiintuneiden käytäntöjen kanssa.

Muutosehdotus 6

7 artikla

Merten aluesuunnitelmia koskevat erityiset vähimmäisvaatimukset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Merten aluesuunnitelmiin on sisällyttävä vähintään merivesien kartoitus, jossa yksilöidään kaikkien merellisten toimintojen nykyinen ja mahdollinen alueellinen ja ajallinen jakautuminen, jotta 5 artiklassa säädetyt tavoitteet voitaisiin saavuttaa.
  2.   Laatiessaan merten aluesuunnitelmia jäsenvaltioiden on otettava huomioon ainakin seuraavat toiminnot:






  (a) | energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Merten aluesuunnitelmiin on sisällyttävä vähintään merivesien kartoitus, jossa yksilöidään kaikkien merellisten toimintojen nykyinen ja mahdollinen alueellinen ja ajallinen jakautuminen, jotta 5 artiklassa säädetyt tavoitteet voitaisiin saavuttaa.

2.   Laatiessaan merten aluesuunnitelmia jäsenvaltioiden on otettava huomioon ainakin seuraavat toiminnot:

(a)

energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset;

| (b) | öljyn- ja kaasunporauspaikat ja -infrastruktuurit; |
| --- | --- |

(b)

öljyn- ja kaasunporauspaikat ja -infrastruktuurit;

| (c) | meriliikennereitit; |
| --- | --- |

(c)

meriliikennereitit;

| (d) | merenalaiset kaapelit ja putket; |
| --- | --- |

(d)

merenalaiset kaapelit ja putket;

| (e) | kalastusalueet; |
| --- | --- |

(e)

kalastusalueet;

| (f) | meriviljelypaikat; |
| --- | --- |

(f)

meriviljelypaikat;

| (g) | luonnonsuojelualueet. |
| --- | --- |

(g)

luonnonsuojelualueet.

1.   Merten aluesuunnitelmiin on sisällyttävä vähintään merivesien kartoitus, jossa yksilöidään kaikkien merellisten toimintojen nykyinen ja mahdollinen alueellinen ja ajallinen jakautuminen, jotta 5 artiklassa säädetyt tavoitteet voitaisiin saavuttaa.

2.   Laatiessaan merten aluesuunnitelmia jäsenvaltioiden on otettava huomioon asiaankuuluviksi katsomansa
  ainakin seuraavat toiminnot, joita voivat olla esimerkiksi:

| (a) | energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset; |
| --- | --- |

(a)

energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset;

| (b) | öljyn- ja kaasunporauspaikat ja -infrastruktuurit; |
| --- | --- |

(b)

öljyn- ja kaasunporauspaikat ja -infrastruktuurit;

| (c) | meriliikennereitit ja huviveneilyvyöhykkeet; |
| --- | --- |

(c)

meriliikennereitit ja huviveneilyvyöhykkeet;

| (d) | merenalaiset kaapelit ja putket; |
| --- | --- |

(d)

merenalaiset kaapelit ja putket;

| (e) | kalastusalueet; |
| --- | --- |

(e)

kalastusalueet;

| (f) | meriviljelypaikat; |
| --- | --- |

(f)

meriviljelypaikat;

| (g) | luonnonsuojelualueet |
| --- | --- |

(g)

luonnonsuojelualueet

| h) | satama-alueet (kauppa, kalastus, vapaa-aika). |
| --- | --- |

h)

satama-alueet (kauppa, kalastus, vapaa-aika).

Perustelu

Sääntelyn tulee olla riittävän joustavaa, jotta toimivaltaiset viranomaiset voivat itse määrittää painopistealat ja niillä toteutettavat toimet kulloistenkin meriympäristöjen mukaisesti.

Huviveneily on erittäin yleinen aktiviteetti eräillä Euroopan alueilla, ja se on otettava huomioon aluesuunnittelussa. Lisäksi on otettava huomioon satama-alueet, jotka ovat keskeisiä haasteita sekä merialueiden että maankäytön suunnittelulle (maantie-, rautatieyhteydet jne.).

Muutosehdotus 7

8 artikla

Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden erityiset vähimmäisvaatimukset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioihin on sisällyttävä vähintään luettelo rannikkoalueisiin jo sovellettavista toimenpiteistä ja analyysi lisätoimien tarpeesta, jotta 5 artiklassa säädetyt tavoitteet saavutettaisiin. Strategioissa on vahvistettava toimintapolitiikkojen yhdennetty ja monialainen täytäntöönpano ja tarkasteltava maalla ja merellä suoritettavien toimintojen vuorovaikutusta.
  2.   Laatiessaan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita jäsenvaltioiden on otettava huomioon ainakin seuraavat toiminnot:






  (a) | tiettyjen luonnonvarojen käyttö, energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset mukaan luettuina; |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioihin on sisällyttävä vähintään luettelo rannikkoalueisiin jo sovellettavista toimenpiteistä ja analyysi lisätoimien tarpeesta, jotta 5 artiklassa säädetyt tavoitteet saavutettaisiin. Strategioissa on vahvistettava toimintapolitiikkojen yhdennetty ja monialainen täytäntöönpano ja tarkasteltava maalla ja merellä suoritettavien toimintojen vuorovaikutusta.

2.   Laatiessaan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita jäsenvaltioiden on otettava huomioon ainakin seuraavat toiminnot:

(a)

tiettyjen luonnonvarojen käyttö, energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset mukaan luettuina;

| (b) | infrastruktuurin, energialaitosten, liikenteen, satamien, merirakentamisen ja muiden rakenteiden kehittäminen, vihreä infrastruktuuri mukaan luettuna; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktuurin, energialaitosten, liikenteen, satamien, merirakentamisen ja muiden rakenteiden kehittäminen, vihreä infrastruktuuri mukaan luettuna;

| (c) | maatalous ja teollisuus; |
| --- | --- |

(c)

maatalous ja teollisuus;

| (d) | kalastus ja vesiviljely; |
| --- | --- |

(d)

kalastus ja vesiviljely;

| (e) | rannikkoalueiden ekosysteemien, ekosysteemipalvelujen ja luonnon, rannikkomaisemien ja saarten säilyttäminen, ennallistaminen ja hoito; |
| --- | --- |

(e)

rannikkoalueiden ekosysteemien, ekosysteemipalvelujen ja luonnon, rannikkomaisemien ja saarten säilyttäminen, ennallistaminen ja hoito;

| (f) | ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen. |
| --- | --- |

(f)

ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen.

1.   Rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioihin on sisällyttävä vähintään luettelo rannikkoalueisiin jo sovellettavista toimenpiteistä ja analyysi lisätoimien tarpeesta, jotta 5 artiklassa säädetyt tavoitteet saavutettaisiin. Strategioissa on vahvistettava toimintapolitiikkojen yhdennetty ja monialainen täytäntöönpano ja tarkasteltava maalla ja merellä suoritettavien toimintojen vuorovaikutusta.

2.   Laatiessaan rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioita jäsenvaltioiden on otettava huomioon ainakin seuraavat toiminnot:

| (a) | tiettyjen luonnonvarojen käyttö, energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset mukaan luettuina; |
| --- | --- |

(a)

tiettyjen luonnonvarojen käyttö, energialähteisiin ja uusiutuvan energian tuotantoon liittyvät laitokset mukaan luettuina;

| (b) | infrastruktuurin, energialaitosten, liikenteen, satamien, merirakentamisen ja muiden rakenteiden kehittäminen, vihreä infrastruktuuri mukaan luettuna; |
| --- | --- |

(b)

infrastruktuurin, energialaitosten, liikenteen, satamien, merirakentamisen ja muiden rakenteiden kehittäminen, vihreä infrastruktuuri mukaan luettuna;

| (c) | maatalous ja teollisuus; |
| --- | --- |

(c)

maatalous ja teollisuus;

| (d) | kalastus ja vesiviljely; |
| --- | --- |

(d)

kalastus ja vesiviljely;

| (e) | rannikkoalueiden ekosysteemien, ekosysteemipalvelujen ja luonnon, rannikkomaisemien ja saarten säilyttäminen, ennallistaminen ja hoito; |
| --- | --- |

(e)

rannikkoalueiden ekosysteemien, ekosysteemipalvelujen ja luonnon, rannikkomaisemien ja saarten säilyttäminen, ennallistaminen ja hoito;

| (f) | ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen. |
| --- | --- |

(f)

ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen.

Perustelu

Rannikkoalueiden yhdennettyä käyttöä ja hoitoa koskeva lainsäädäntö on maankäytön suunnittelun sääntelyä, joka kuuluu jäsenvaltioiden toimivaltaan. Sitä paitsi olemassa olevan epävirallisen hallinnointivälineen virallistamisesta olisi vain vähän hyötyä.

Muutosehdotus 8

14 artikla

Toimivaltaiset viranomaiset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kunkin rannikkoalueen ja merialueen tai sen osa-alueen osalta yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän direktiivin täytäntöönpanosta, 12 artiklassa määritelty yhteistyö muiden jäsenvaltioiden ja 13 artiklassa määritelty yhteistyö kolmansien maiden kanssa mukaan luettuina.
  2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle luettelo toimivaltaisista viranomaisista sekä tämän direktiivin liitteessä I luetellut tiedot.
  3.   Kunkin jäsenvaltion on samaan aikaan lähetettävä komissiolle luettelo niistä kansainvälisistä elimistä vastaavista toimivaltaisista viranomaisistaan, joiden toimintaan kyseinen jäsenvaltio osallistuu ja jotka liittyvät tämän direktiivin täytäntöönpanoon.
  4.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista 1 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista kuuden kuukauden kuluessa muutoksen voimaantulosta. | 1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä – ottaen huomioon vahvan monitasoisen hallinnon ja monialaisen lähestymistavan tarve – kunkin rannikkoalueen ja merialueen tai sen osa-alueen osalta yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän direktiivin täytäntöönpanosta, 12 artiklassa määritelty yhteistyö muiden jäsenvaltioiden ja 13 artiklassa määritelty yhteistyö kolmansien maiden kanssa mukaan luettuina.
  2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle luettelo toimivaltaisista viranomaisista sekä tämän direktiivin liitteessä I luetellut tiedot.
  3.   Kunkin jäsenvaltion on samaan aikaan lähetettävä komissiolle luettelo niistä kansainvälisistä elimistä vastaavista toimivaltaisista viranomaisistaan, joiden toimintaan kyseinen jäsenvaltio osallistuu ja jotka liittyvät tämän direktiivin täytäntöönpanoon.
  4.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista 1 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista kuuden kuukauden kuluessa muutoksen voimaantulosta. |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä kunkin rannikkoalueen ja merialueen tai sen osa-alueen osalta yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän direktiivin täytäntöönpanosta, 12 artiklassa määritelty yhteistyö muiden jäsenvaltioiden ja 13 artiklassa määritelty yhteistyö kolmansien maiden kanssa mukaan luettuina.

2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle luettelo toimivaltaisista viranomaisista sekä tämän direktiivin liitteessä I luetellut tiedot.

3.   Kunkin jäsenvaltion on samaan aikaan lähetettävä komissiolle luettelo niistä kansainvälisistä elimistä vastaavista toimivaltaisista viranomaisistaan, joiden toimintaan kyseinen jäsenvaltio osallistuu ja jotka liittyvät tämän direktiivin täytäntöönpanoon.

4.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista 1 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista kuuden kuukauden kuluessa muutoksen voimaantulosta.

1.   Kunkin jäsenvaltion on nimettävä – ottaen huomioon vahvan monitasoisen hallinnon ja monialaisen lähestymistavan tarve – kunkin rannikkoalueen ja merialueen tai sen osa-alueen osalta yksi tai useampi toimivaltainen viranomainen, joka vastaa tämän direktiivin täytäntöönpanosta, 12 artiklassa määritelty yhteistyö muiden jäsenvaltioiden ja 13 artiklassa määritelty yhteistyö kolmansien maiden kanssa mukaan luettuina.

2.   Kunkin jäsenvaltion on toimitettava komissiolle luettelo toimivaltaisista viranomaisista sekä tämän direktiivin liitteessä I luetellut tiedot.

3.   Kunkin jäsenvaltion on samaan aikaan lähetettävä komissiolle luettelo niistä kansainvälisistä elimistä vastaavista toimivaltaisista viranomaisistaan, joiden toimintaan kyseinen jäsenvaltio osallistuu ja jotka liittyvät tämän direktiivin täytäntöönpanoon.

4.   Kunkin jäsenvaltion on ilmoitettava komissiolle kaikista 1 kohdan mukaisesti annettuihin tietoihin tehdyistä muutoksista kuuden kuukauden kuluessa muutoksen voimaantulosta.

Perustelu

Säädöstekstissä tulee korostaa tarvetta soveltaa direktiivin täytäntöönpanossa monitasoista hallintotapaa.

Muutosehdotus 9

16 artikla

Täytäntöönpanosäädökset

| Komission ehdotus | AK:n muutosehdotus |
| --- | --- |
| 1.   Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa






  (a) | edellä 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen hallintaa koskevia operationaalisia eritelmiä, ellei sellaisia ole vahvistettu muussa EU:n lainsäädännössä, kuten direktiiveissä 2007/2/EY tai 2008/56/EY, seuraavan osalta:






  — | tietojen jakaminen ja yhteyspinnat olemassa olevien tiedonhallinta- ja keruuprosessien kanssa; ja |

Komission ehdotus

AK:n muutosehdotus

1.   Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa

(a)

edellä 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen hallintaa koskevia operationaalisia eritelmiä, ellei sellaisia ole vahvistettu muussa EU:n lainsäädännössä, kuten direktiiveissä 2007/2/EY tai 2008/56/EY, seuraavan osalta:

—

tietojen jakaminen ja yhteyspinnat olemassa olevien tiedonhallinta- ja keruuprosessien kanssa; ja

| (b) | merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden laatimisen ja niistä raportoinnin operationaaliset vaiheet seuraavan osalta:






  — | tämän direktiivin mukaisten raportointivaatimusten yhdenmukaisuus unionin muun asiaankuuluvan lainsäädännön kanssa; |
| --- | --- | --- |

(b)

merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden laatimisen ja niistä raportoinnin operationaaliset vaiheet seuraavan osalta:

—

tämän direktiivin mukaisten raportointivaatimusten yhdenmukaisuus unionin muun asiaankuuluvan lainsäädännön kanssa;

| — | seuranta- ja tarkistussyklit; |
| --- | --- |

—

seuranta- ja tarkistussyklit;

| — | rajat ylittävän yhteistyön muodot; |
| --- | --- |

—

rajat ylittävän yhteistyön muodot;

| — | julkinen kuuleminen. |
| --- | --- |

—

julkinen kuuleminen.

1.   Komissio voi täytäntöönpanosäädöksillä vahvistaa

| (a) | edellä 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen hallintaa koskevia operationaalisia eritelmiä, ellei sellaisia ole vahvistettu muussa EU:n lainsäädännössä, kuten direktiiveissä 2007/2/EY tai 2008/56/EY, seuraavan osalta:






  — | tietojen jakaminen ja yhteyspinnat olemassa olevien tiedonhallinta- ja keruuprosessien kanssa.; ja |
| --- | --- | --- |

(a)

edellä 10 artiklassa tarkoitettujen tietojen hallintaa koskevia operationaalisia eritelmiä, ellei sellaisia ole vahvistettu muussa EU:n lainsäädännössä, kuten direktiiveissä 2007/2/EY tai 2008/56/EY, seuraavan osalta:

—

tietojen jakaminen ja yhteyspinnat olemassa olevien tiedonhallinta- ja keruuprosessien kanssa.; ja

| (b) | merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden laatimisen ja niistä raportoinnin operationaaliset vaiheet seuraavan osalta:







  — | tämän direktiivin mukaisten raportointivaatimusten yhdenmukaisuus unionin muun asiaankuuluvan lainsäädännön kanssa; |
| --- | --- | --- |

(b)

merten aluesuunnitelmien ja rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon strategioiden laatimisen ja niistä raportoinnin operationaaliset vaiheet seuraavan osalta:

—

tämän direktiivin mukaisten raportointivaatimusten yhdenmukaisuus unionin muun asiaankuuluvan lainsäädännön kanssa;

| — | seuranta- ja tarkistussyklit; |
| --- | --- |

—

seuranta- ja tarkistussyklit;

| — | rajat ylittävän yhteistyön muodot; |
| --- | --- |

—

rajat ylittävän yhteistyön muodot;

| — | julkinen kuuleminen. |
| --- | --- |

—

julkinen kuuleminen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

2.   Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanosäädökset hyväksytään 17 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.

Perustelu

Täytäntöönpanosäädösten käyttöön suhtaudutaan hyvin varauksellisesti, etenkin kun on kyse suunnitelmien ja strategioiden laadinnan operationaalisista näkökohdista. Täytäntöönpanosäädökset ylittävät sen, mitä direktiivin velvoitteiden täytäntöönpanon tukeminen edellyttää.

Bryssel 9 päivänä lokakuuta 2013

Alueiden komitean puheenjohtaja

Ramón Luis VALCÁRCEL SISO

---

(1)  Etenkin meristrategiapuitedirektiivi, lintu- ja luontodirektiivit sekä uudistettu yhteinen kalastuspolitiikka.

1

(2)  Neuvoston oikeudellisen yksikön lausunto, 12.7.2013 (12283/13).

2

(3)  Kielteisiä perusteltuja lausuntoja saatiin Alankomaista, Belgiasta, Irlannista, Liettuasta, Puolasta, Ruotsista, Saksasta ja Suomesta ja kaksi myönteistä lausuntoa Portugalista ja Romaniasta.

3

(4)  Välimeren alueella sijaitsevilla jäsenvaltioilla on jo eräitä velvoitteita Barcelonan yleissopimuksen johdosta.

4

(5)  Suositus rannikkoalueiden yhdennetyn käytön ja hoidon toteuttamisesta Euroopassa (2002/413/EY), johdanto-osan 17 kappale.

5

---