# Jurnalul Oficial C 371/2013

| | ISSN 1977-1029
  doi:10.3000/19771029.C_2013.371.ron |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 371 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5618 decembrie 2013 |

ISSN 1977-1029

doi:10.3000/19771029.C_2013.371.ron

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 371

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5618 decembrie 2013

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Consiliu |
| 2013/C 371/01 | Avizul Consiliului din 10 decembrie 2013 privind programul de parteneriat economic al Maltei | 1 |
| 2013/C 371/02 | Avizul Consiliului din 10 decembrie 2013 privind Programul de parteneriat economic al Țărilor de Jos | 4 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

2013/C 371/01

Avizul Consiliului din 10 decembrie 2013 privind programul de parteneriat economic al Maltei

1

2013/C 371/02

Avizul Consiliului din 10 decembrie 2013 privind Programul de parteneriat economic al Țărilor de Jos

4

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 371/03 | Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  ) | 6 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 371/03

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE – Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții (
  1
  )

1

6

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 371/04 | Rata de schimb a monedei euro | 11 |
| 2013/C 371/05 | Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislativă și administrativă a statelor membre referitoare la ambarcațiunile de agrement (Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul legislației Uniunii în materie de armonizare)
   (
  1
  ) | 12 |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE |
| 2013/C 371/06 | Măsuri de reorganizare – Decizie privind adoptarea unei măsuri referitoare la reorganizarea SOCIETĂȚII ELENE PE ACȚIUNI DE ASIGURĂRI DE SĂNĂTATE LA VIE(Publicare realizată în conformitate cu articolul 6 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare) | 18 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2013/C 371/04

Rata de schimb a monedei euro

11

2013/C 371/05

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislativă și administrativă a statelor membre referitoare la ambarcațiunile de agrement (Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul legislației Uniunii în materie de armonizare)
   (
  1
  )

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul legislației Uniunii în materie de armonizare)

1

12

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

2013/C 371/06

Măsuri de reorganizare – Decizie privind adoptarea unei măsuri referitoare la reorganizarea SOCIETĂȚII ELENE PE ACȚIUNI DE ASIGURĂRI DE SĂNĂTATE LA VIE(Publicare realizată în conformitate cu articolul 6 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare)

(Publicare realizată în conformitate cu articolul 6 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare)

18

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisia Europeană |
| 2013/C 371/07 | Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament originare din Republica Populară Chineză | 19 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

2013/C 371/07

Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament originare din Republica Populară Chineză

19

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Consiliu

| 18.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 371/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 371/1

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 decembrie 2013

privind programul de parteneriat economic al Maltei

(2013/C 371/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) vizează să asigure disciplina bugetară la nivelul Uniunii și stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive. Obiectivul principal al PSC este asigurarea unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de obținere a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile favorizate de stabilitatea financiară, sprijinind astfel realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) vizează să asigure disciplina bugetară la nivelul Uniunii și stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive. Obiectivul principal al PSC este asigurarea unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de obținere a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile favorizate de stabilitatea financiară, sprijinind astfel realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește dispoziții pentru îmbunătățirea monitorizării politicilor bugetare în zona euro și pentru asigurarea faptului că bugetele naționale sunt compatibile cu orientările în domeniul politicilor economice emise în contextul PSC și al semestrului european. Având în vedere faptul că măsurile bugetare s-ar putea dovedi insuficiente pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv, ar putea fi necesare măsuri de politică și reforme structurale suplimentare. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește dispoziții pentru îmbunătățirea monitorizării politicilor bugetare în zona euro și pentru asigurarea faptului că bugetele naționale sunt compatibile cu orientările în domeniul politicilor economice emise în contextul PSC și al semestrului european. Având în vedere faptul că măsurile bugetare s-ar putea dovedi insuficiente pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv, ar putea fi necesare măsuri de politică și reforme structurale suplimentare.

| (3) | Articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește mecanismele detaliate ale programelor de parteneriat economic care urmează să fie prezentate de statele membre a căror monedă este euro în cadrul unei proceduri de deficit excesiv. Programul de parteneriat economic, care stabilește o foaie de parcurs conținând măsuri menite să contribuie la corectarea eficace și durabilă a deficitului excesiv, ar trebui să conțină informații detaliate în special cu privire la principalele reforme structurale bugetare, mai ales cu privire la cele legate de sistemele de impozitare, de pensii și de sănătate și de cadrele bugetare aferente. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește mecanismele detaliate ale programelor de parteneriat economic care urmează să fie prezentate de statele membre a căror monedă este euro în cadrul unei proceduri de deficit excesiv. Programul de parteneriat economic, care stabilește o foaie de parcurs conținând măsuri menite să contribuie la corectarea eficace și durabilă a deficitului excesiv, ar trebui să conțină informații detaliate în special cu privire la principalele reforme structurale bugetare, mai ales cu privire la cele legate de sistemele de impozitare, de pensii și de sănătate și de cadrele bugetare aferente.

| (4) | La 21 iunie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/319/UE (2) prin care Malta făcea obiectul unei proceduri de deficit excesiv. În acest context i s-a solicitat Maltei să prezinte un program de parteneriat economic până la 1 octombrie 2013. |
| --- | --- |

(4)

La 21 iunie 2013, Consiliul a adoptat Decizia 2013/319/UE (2) prin care Malta făcea obiectul unei proceduri de deficit excesiv. În acest context i s-a solicitat Maltei să prezinte un program de parteneriat economic până la 1 octombrie 2013.

| (5) | La 1 octombrie 2013, respectând calendarul prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Malta a prezentat Comisiei și Consiliului programul său de parteneriat economic, prezentând reforme structurale care vizează consolidarea finanțelor publice și, în sens mai general, respectarea recomandărilor specifice fiecărei țări din 2013 (CSR) adresate Maltei de Consiliu prin Recomandarea din 9 iulie 2013 (3) („Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013”): (i) asigurarea sustenabilității finanțelor publice (CSR 1, 2 și 4), (ii) ameliorarea eficienței administrației publice (CSR 2 și 5), (iii) sporirea creșterii potențiale, consolidând în același timp competitivitatea și promovând o economie diversificată și echilibrată (CSR 2, 3 și 4) și (iv) asigurarea stabilității financiare (CSR 5). |
| --- | --- |

(5)

La 1 octombrie 2013, respectând calendarul prevăzut în Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Malta a prezentat Comisiei și Consiliului programul său de parteneriat economic, prezentând reforme structurale care vizează consolidarea finanțelor publice și, în sens mai general, respectarea recomandărilor specifice fiecărei țări din 2013 (CSR) adresate Maltei de Consiliu prin Recomandarea din 9 iulie 2013 (3) („Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013”): (i) asigurarea sustenabilității finanțelor publice (CSR 1, 2 și 4), (ii) ameliorarea eficienței administrației publice (CSR 2 și 5), (iii) sporirea creșterii potențiale, consolidând în același timp competitivitatea și promovând o economie diversificată și echilibrată (CSR 2, 3 și 4) și (iv) asigurarea stabilității financiare (CSR 5).

| (6) | Măsurile structurale bugetare pe care Malta preconizează să le pună în aplicare sunt următoarele: (i) reforma cadrului fiscal, (ii) revizuirea cheltuielilor la nivel ministerial, (iii) continuarea reformei sistemului de pensii prin introducerea unui al treilea pilon al sistemului de pensii, (iv) măsuri pentru îmbunătățirea furnizării de servicii în domeniul sănătății, (v) restructurarea întreprinderilor de stat, (vi) sporirea eficienței administrației publice și (vii) transferul treptat al sarcinii fiscale de la impozitele directe la impozitele indirecte. Acest set de măsuri este adecvat în ansamblu și ar putea contribui la consolidarea finanțelor publice. Cu toate acestea, ar trebui depuse eforturi suplimentare în anumite domenii, cum ar fi asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. |
| --- | --- |

(6)

Măsurile structurale bugetare pe care Malta preconizează să le pună în aplicare sunt următoarele: (i) reforma cadrului fiscal, (ii) revizuirea cheltuielilor la nivel ministerial, (iii) continuarea reformei sistemului de pensii prin introducerea unui al treilea pilon al sistemului de pensii, (iv) măsuri pentru îmbunătățirea furnizării de servicii în domeniul sănătății, (v) restructurarea întreprinderilor de stat, (vi) sporirea eficienței administrației publice și (vii) transferul treptat al sarcinii fiscale de la impozitele directe la impozitele indirecte. Acest set de măsuri este adecvat în ansamblu și ar putea contribui la consolidarea finanțelor publice. Cu toate acestea, ar trebui depuse eforturi suplimentare în anumite domenii, cum ar fi asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice.

| (7) | Reforma cadrului fiscal este adecvată și poate consolida guvernanța fiscală și, de asemenea, poate contribui la limitarea derapajelor fiscale. Numirea unui consiliu fiscal independent ar putea contribui la îmbunătățirea controlului și a planificării finanțelor publice din Malta. Totuși, reforma nu a fost adoptată încă de parlament. |
| --- | --- |

(7)

Reforma cadrului fiscal este adecvată și poate consolida guvernanța fiscală și, de asemenea, poate contribui la limitarea derapajelor fiscale. Numirea unui consiliu fiscal independent ar putea contribui la îmbunătățirea controlului și a planificării finanțelor publice din Malta. Totuși, reforma nu a fost adoptată încă de parlament.

| (8) | Revizuirea în curs a cheltuielilor, care vizează identificarea economiilor de cheltuieli și îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice, poate duce, pe de o parte, la o încetinire a creșterii cheltuielilor și, pe de altă parte, la cheltuieli publice mai favorabile creșterii. |
| --- | --- |

(8)

Revizuirea în curs a cheltuielilor, care vizează identificarea economiilor de cheltuieli și îmbunătățirea eficienței cheltuielilor publice, poate duce, pe de o parte, la o încetinire a creșterii cheltuielilor și, pe de altă parte, la cheltuieli publice mai favorabile creșterii.

| (9) | Introducerea unui al treilea pilon de pensii ar putea asigura un sistem de pensii mai adecvat, dar nu ar contribui la îmbunătățirea sustenabilității sale. Niciuna dintre celelalte măsuri relevante din cadrul CSR 2 adresate Maltei, și anume accelerarea creșterii vârstei legale de pensionare și creșterea vârstei efective de pensionare, nu par să facă obiectul examinării. |
| --- | --- |

(9)

Introducerea unui al treilea pilon de pensii ar putea asigura un sistem de pensii mai adecvat, dar nu ar contribui la îmbunătățirea sustenabilității sale. Niciuna dintre celelalte măsuri relevante din cadrul CSR 2 adresate Maltei, și anume accelerarea creșterii vârstei legale de pensionare și creșterea vârstei efective de pensionare, nu par să facă obiectul examinării.

| (10) | Măsurile preconizate pentru îmbunătățirea furnizării de servicii în domeniul sănătății ar trebui să amelioreze eficiența și adecvarea sistemului. Cu toate acestea, ele pot contribui în același timp la creșterea cererii și la utilizarea de servicii sanitare finanțate de stat. În absența unor informații mai detaliate privind măsurile, nu este posibil să se stabilească în ce măsură reforma poate reduce presiunea asupra cheltuielilor publice pe termen lung. |
| --- | --- |

(10)

Măsurile preconizate pentru îmbunătățirea furnizării de servicii în domeniul sănătății ar trebui să amelioreze eficiența și adecvarea sistemului. Cu toate acestea, ele pot contribui în același timp la creșterea cererii și la utilizarea de servicii sanitare finanțate de stat. În absența unor informații mai detaliate privind măsurile, nu este posibil să se stabilească în ce măsură reforma poate reduce presiunea asupra cheltuielilor publice pe termen lung.

| (11) | Restructurarea întreprinderilor de stat, cum ar fi compania aeriană națională Air Malta și societatea din sectorul energetic Enemalta, ar putea îmbunătăți performanța lor financiară și ar putea reduce astfel datoriile contingente legate de finanțele publice. Eforturile politice în sectorul energetic sunt deosebit de importante, în contextul în care datoria garantată de stat a principalului furnizor de energie Enemalta este de aproximativ 10 % din PIB. În plus, se prevede că măsurile propuse vor reduce necesitatea de ajutoare de stat în viitor. |
| --- | --- |

(11)

Restructurarea întreprinderilor de stat, cum ar fi compania aeriană națională Air Malta și societatea din sectorul energetic Enemalta, ar putea îmbunătăți performanța lor financiară și ar putea reduce astfel datoriile contingente legate de finanțele publice. Eforturile politice în sectorul energetic sunt deosebit de importante, în contextul în care datoria garantată de stat a principalului furnizor de energie Enemalta este de aproximativ 10 % din PIB. În plus, se prevede că măsurile propuse vor reduce necesitatea de ajutoare de stat în viitor.

| (12) | Autoritățile au prezentat o serie de măsuri în curs și noi care ar trebui să sporească capacitatea administrației publice de a asigura respectarea obligațiilor fiscale și de a reduce evaziunea fiscală. În plus, programul de parteneriat economic cuprinde măsuri menite să reducă durata procedurilor de achiziții publice și să crească eficiența lor. |
| --- | --- |

(12)

Autoritățile au prezentat o serie de măsuri în curs și noi care ar trebui să sporească capacitatea administrației publice de a asigura respectarea obligațiilor fiscale și de a reduce evaziunea fiscală. În plus, programul de parteneriat economic cuprinde măsuri menite să reducă durata procedurilor de achiziții publice și să crească eficiența lor.

| (13) | Trecerea treptată de la impozitarea directă la cea indirectă ar putea încuraja crearea de locuri de muncă și ar putea face ca sistemul fiscal să fie mai favorabil creșterii. Totuși, această trecere este descrisă în termeni foarte generici, fără a oferi detalii. În plus, nu sunt încă prevăzute planuri de reducere a tendinței de îndatorare în materie de impozitare a societăților comerciale. |
| --- | --- |

(13)

Trecerea treptată de la impozitarea directă la cea indirectă ar putea încuraja crearea de locuri de muncă și ar putea face ca sistemul fiscal să fie mai favorabil creșterii. Totuși, această trecere este descrisă în termeni foarte generici, fără a oferi detalii. În plus, nu sunt încă prevăzute planuri de reducere a tendinței de îndatorare în materie de impozitare a societăților comerciale.

| (14) | Programul de parteneriat economic conține, de asemenea, o varietate de măsuri structurale fără caracter fiscal care vizează, în general, respectarea CSR din 2013. Planurile de politică includ reforme ample ale sistemului judiciar și diversificarea surselor de energie. Măsurile par să meargă în direcția bună și ar putea contribui la generarea creșterii și la crearea de locuri de muncă în Malta, asigurând în același timp stabilitatea financiară. Cu toate acestea, astfel de măsuri nu sunt încă definitive, iar informațiile furnizate sunt adesea limitate. Prin urmare, pe măsură ce planurile de politică devin mai concrete și se înregistrează progrese în punerea lor în aplicare, va fi necesară o analiză ulterioară a impactului acestor planuri și a contribuției lor la abordarea provocărilor identificate în CSR din 2013, |
| --- | --- |

(14)

Programul de parteneriat economic conține, de asemenea, o varietate de măsuri structurale fără caracter fiscal care vizează, în general, respectarea CSR din 2013. Planurile de politică includ reforme ample ale sistemului judiciar și diversificarea surselor de energie. Măsurile par să meargă în direcția bună și ar putea contribui la generarea creșterii și la crearea de locuri de muncă în Malta, asigurând în același timp stabilitatea financiară. Cu toate acestea, astfel de măsuri nu sunt încă definitive, iar informațiile furnizate sunt adesea limitate. Prin urmare, pe măsură ce planurile de politică devin mai concrete și se înregistrează progrese în punerea lor în aplicare, va fi necesară o analiză ulterioară a impactului acestor planuri și a contribuției lor la abordarea provocărilor identificate în CSR din 2013,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

Programul de parteneriat economic al Maltei prezentat Comisiei și Consiliului la 1 octombrie 2013 include un ansamblu de reforme bugetare structurale care este parțial adecvat pentru a susține realizarea unei poziții bugetare solide. În mod specific, programul de parteneriat economic extinde domeniul de aplicare al reformelor fiscale și nefiscale incluse în programul național de reformă din 2013 și în programul de stabilitate pentru 2013 și adaugă planuri de politică menite să îmbunătățească eficiența cheltuielilor publice, consolidând administrația publică și restructurând întreprinderile de stat. Totuși, în general, niciuna dintre reforme nu este încă definitivă, iar adoptarea și punerea lor în aplicare prezintă riscuri. În plus, unele dintre CSR nu au fost încă pe deplin abordate, și anume tendința de îndatorare în materie de impozitare a societăților comerciale din CSR 1 și sustenabilitatea pe termen lung a finanțelor publice în CSR 2. Prin urmare, Malta este invitată să ofere informații suplimentare privind punerea în aplicare a reformelor planificate în cadrul programului național de reformă și al programului de stabilitate următoare și să aibă în vedere în același timp măsuri suplimentare care ar fi esențiale pentru asigurarea sustenabilității pe termen lung a finanțelor publice. Comisia și Consiliul vor monitoriza punerea în aplicare a reformelor în contextul semestrului european.

Adoptat la Bruxelles, 10 decembrie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

R. ŠADŽIUS

---

(1)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

1

(2)  Decizia Consiliului din 21 iunie 2013 privind existența unui deficit excesiv în Malta (JO L 173, 26.6.2013, p. 52).

2

(3)  Recomandarea Consiliului din 9 iulie 2013 privind Programul național de reformă al Maltei pentru 2013 și care include un aviz al Consiliului privind Programul de stabilitate al Maltei pentru perioada 2012-2016 (JO C 217, 30.7.2013, p. 59).

3

---

| 18.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 371/4 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 371/4

---

AVIZUL CONSILIULUI

din 10 decembrie 2013

privind Programul de parteneriat economic al Țărilor de Jos

(2013/C 371/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 473/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind dispozițiile comune pentru monitorizarea și evaluarea proiectelor de planuri bugetare și pentru asigurarea corectării deficitelor excesive ale statelor membre din zona euro (1), în special articolul 9 alineatul (4),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

întrucât:

| (1) | Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) vizează să asigure disciplina bugetară la nivelul Uniunii și stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive. PSC are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de realizare a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile favorizate de stabilitatea financiară, sprijinind astfel realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă. |
| --- | --- |

(1)

Pactul de stabilitate și de creștere (PSC) vizează să asigure disciplina bugetară la nivelul Uniunii și stabilește cadrul necesar pentru prevenirea și corectarea deficitelor publice excesive. PSC are la bază obiectivul unor finanțe publice solide ca mijloc de consolidare a condițiilor de realizare a stabilității prețurilor și a unei creșteri susținute și durabile favorizate de stabilitatea financiară, sprijinind astfel realizarea obiectivelor Uniunii privind creșterea economică durabilă și ocuparea forței de muncă.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește dispoziții pentru îmbunătățirea monitorizării politicilor bugetare în zona euro, astfel încât să se asigure faptul că bugetele naționale sunt compatibile cu orientările în domeniul politicilor economice emise în contextul Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) și al semestrului european. Având în vedere faptul că măsurile bugetare s-ar putea dovedi insuficiente pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv, ar putea fi necesare măsuri de politică și reforme structurale suplimentare. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește dispoziții pentru îmbunătățirea monitorizării politicilor bugetare în zona euro, astfel încât să se asigure faptul că bugetele naționale sunt compatibile cu orientările în domeniul politicilor economice emise în contextul Pactului de stabilitate și de creștere (PSC) și al semestrului european. Având în vedere faptul că măsurile bugetare s-ar putea dovedi insuficiente pentru a asigura corectarea durabilă a deficitului excesiv, ar putea fi necesare măsuri de politică și reforme structurale suplimentare.

| (3) | Articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește mecanismele detaliate ale programelor de parteneriat economic care urmează să fie prezentate de statele membre a căror monedă euro în cadrul unei proceduri de deficit excesiv. Programul de parteneriat economic, care stabilește o foaie de parcurs conținând măsuri menite să contribuie la corectarea eficace și durabilă a deficitului excesiv, ar trebui să conțină informații detaliate în special cu privire la principalele reforme bugetare structurale, mai ales cele legate de sistemele de impozitare, de pensii și de sănătate și de cadrele bugetare aferente. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 9 din Regulamentul (UE) nr. 473/2013 stabilește mecanismele detaliate ale programelor de parteneriat economic care urmează să fie prezentate de statele membre a căror monedă euro în cadrul unei proceduri de deficit excesiv. Programul de parteneriat economic, care stabilește o foaie de parcurs conținând măsuri menite să contribuie la corectarea eficace și durabilă a deficitului excesiv, ar trebui să conțină informații detaliate în special cu privire la principalele reforme bugetare structurale, mai ales cele legate de sistemele de impozitare, de pensii și de sănătate și de cadrele bugetare aferente.

| (4) | La 2 decembrie 2009, Consiliul a adoptat o decizie, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, prin care Țările de Jos făceau obiectul unei proceduri de deficit excesiv. La 21 iunie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. În acest context, Țările de Jos au fost invitate să prezinte un program de parteneriat economic până la 1 octombrie 2013. |
| --- | --- |

(4)

La 2 decembrie 2009, Consiliul a adoptat o decizie, în conformitate cu articolul 126 alineatul (6) din tratat, prin care Țările de Jos făceau obiectul unei proceduri de deficit excesiv. La 21 iunie 2013, Consiliul a adoptat o recomandare revizuită în temeiul articolului 126 alineatul (7) din tratat. În acest context, Țările de Jos au fost invitate să prezinte un program de parteneriat economic până la 1 octombrie 2013.

| (5) | La 30 septembrie 2013, respectând calendarul prevăzut la articolul 9 alineatul (3) și la articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Țările de Jos au prezentat Comisiei și Consiliului un program de parteneriat economic care conține, în special, reforme bugetare structurale menite să asigure o corectare eficace și durabilă a deficitului excesiv [recomandarea specifică țării („CSR”) 1]. Programul de parteneriat economic cuprinde, de asemenea, măsuri concepute pentru respectarea spectrului mai larg de recomandări specifice țării pe care Consiliul le-a adresat Țărilor de Jos la 9 iulie 2013: limitarea datoriilor și a riscurilor financiare aferente pe piața achizițiilor de locuințe, promovarea schimbării pe piața achizițiilor de locuințe, îmbunătățirea modului de funcționare a sectorului închirierilor de locuințe subvenționate și a modului în care sunt efectuate alocările, promovarea sectorului închirierilor de locuințe private (CSR 2), îmbunătățirea supravegherii financiare a fondurilor de pensii, pentru a se asigura un echilibru mai bun între riscuri și obiective ambițioase, și dintr-o perspectivă intergenerațională, diminuarea ratei anuale de acumulare în cazul pensiilor profesionale, ținând seama de perioada mai lungă de acumulare rezultată din mărirea vârstei de pensionare, mărirea capacității de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă, revizuirea sistemului de îngrijiri pe termen lung (CSR 3), îmbunătățirea ratei de participare pe piața forței de muncă și promovarea tranzițiilor pe piața forței de muncă (CSR 4). În afară de măsurile de consolidare suplimentare pentru 2014 și perioada ulterioară, care au fost comunicate în proiectul de plan bugetar al Țărilor de Jos, o serie de noi prevederi în cadrul măsurilor structurale de politică bugetară prezentate în programul de parteneriat economic se referă la înăsprirea normelor bugetare pentru nivelurile subnaționale ale administrației publice. Programul de parteneriat economic conține măsuri reale care acoperă CSR 2-4 și care fuseseră lansate deja înainte de publicarea celor mai recente CSR. |
| --- | --- |

(5)

La 30 septembrie 2013, respectând calendarul prevăzut la articolul 9 alineatul (3) și la articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 473/2013, Țările de Jos au prezentat Comisiei și Consiliului un program de parteneriat economic care conține, în special, reforme bugetare structurale menite să asigure o corectare eficace și durabilă a deficitului excesiv [recomandarea specifică țării („CSR”) 1]. Programul de parteneriat economic cuprinde, de asemenea, măsuri concepute pentru respectarea spectrului mai larg de recomandări specifice țării pe care Consiliul le-a adresat Țărilor de Jos la 9 iulie 2013: limitarea datoriilor și a riscurilor financiare aferente pe piața achizițiilor de locuințe, promovarea schimbării pe piața achizițiilor de locuințe, îmbunătățirea modului de funcționare a sectorului închirierilor de locuințe subvenționate și a modului în care sunt efectuate alocările, promovarea sectorului închirierilor de locuințe private (CSR 2), îmbunătățirea supravegherii financiare a fondurilor de pensii, pentru a se asigura un echilibru mai bun între riscuri și obiective ambițioase, și dintr-o perspectivă intergenerațională, diminuarea ratei anuale de acumulare în cazul pensiilor profesionale, ținând seama de perioada mai lungă de acumulare rezultată din mărirea vârstei de pensionare, mărirea capacității de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă, revizuirea sistemului de îngrijiri pe termen lung (CSR 3), îmbunătățirea ratei de participare pe piața forței de muncă și promovarea tranzițiilor pe piața forței de muncă (CSR 4). În afară de măsurile de consolidare suplimentare pentru 2014 și perioada ulterioară, care au fost comunicate în proiectul de plan bugetar al Țărilor de Jos, o serie de noi prevederi în cadrul măsurilor structurale de politică bugetară prezentate în programul de parteneriat economic se referă la înăsprirea normelor bugetare pentru nivelurile subnaționale ale administrației publice. Programul de parteneriat economic conține măsuri reale care acoperă CSR 2-4 și care fuseseră lansate deja înainte de publicarea celor mai recente CSR.

| (6) | Măsurile structurale de politică bugetară pe care Țările de Jos intenționează să le pună în aplicare se referă, în special, la procesul de codificare a normelor bugetare, care este însoțit de înăsprirea normelor bugetare pentru nivelurile subnaționale ale administrației publice, ceea ce vine în sprijinul activității de consolidare a cadrului bugetar național. Se estimează că, în combinație cu măsurile suplimentare de consolidare a finanțelor publice, adoptate în proiectul de plan bugetar pentru 2014, măsurile structurale de politică bugetară vor sprijini corectarea durabilă a deficitului excesiv și atingerea obiectivului pe termen mediu care constă în realizarea unui echilibru bugetar structural. |
| --- | --- |

(6)

Măsurile structurale de politică bugetară pe care Țările de Jos intenționează să le pună în aplicare se referă, în special, la procesul de codificare a normelor bugetare, care este însoțit de înăsprirea normelor bugetare pentru nivelurile subnaționale ale administrației publice, ceea ce vine în sprijinul activității de consolidare a cadrului bugetar național. Se estimează că, în combinație cu măsurile suplimentare de consolidare a finanțelor publice, adoptate în proiectul de plan bugetar pentru 2014, măsurile structurale de politică bugetară vor sprijini corectarea durabilă a deficitului excesiv și atingerea obiectivului pe termen mediu care constă în realizarea unui echilibru bugetar structural.

| (7) | Conform estimărilor, prin măsurile de îmbunătățire a modului de funcționare a pieței locuințelor ar trebui să se reducă treptat atât subvențiile pentru finanțarea datoriilor în cazul achizițiilor de locuințe, cât și riscurile de neplată la care este expusă administrația prin sistemul național de garantare a creditelor ipotecare. Reducerea taxei de transfer este o acțiune care costă bugetul, în sensul unor venituri bugetare neîncasate, dar se estimează că astfel se vor îmbunătăți atât echilibrul dintre cerere și ofertă, cât și alocarea de capital pe piața locuințelor. Cele mai importante dintre aceste măsuri au fost deja prezentate în programul național de reformă. În ansamblu, ele par să se îndrepte în direcția cea bună, însă trebuie să fie respectate și, eventual, adaptate pentru a se asigura faptul că ele constituie un răspuns adecvat la CSR relevantă (CSR 2). |
| --- | --- |

(7)

Conform estimărilor, prin măsurile de îmbunătățire a modului de funcționare a pieței locuințelor ar trebui să se reducă treptat atât subvențiile pentru finanțarea datoriilor în cazul achizițiilor de locuințe, cât și riscurile de neplată la care este expusă administrația prin sistemul național de garantare a creditelor ipotecare. Reducerea taxei de transfer este o acțiune care costă bugetul, în sensul unor venituri bugetare neîncasate, dar se estimează că astfel se vor îmbunătăți atât echilibrul dintre cerere și ofertă, cât și alocarea de capital pe piața locuințelor. Cele mai importante dintre aceste măsuri au fost deja prezentate în programul național de reformă. În ansamblu, ele par să se îndrepte în direcția cea bună, însă trebuie să fie respectate și, eventual, adaptate pentru a se asigura faptul că ele constituie un răspuns adecvat la CSR relevantă (CSR 2).

| (8) | Conform estimărilor, prin măsurile de îmbunătățire a modului de funcționare a fondurilor de pensii ar trebui să se reducă subvențiile bugetare către sistemul de pensii și, în același timp, să se sprijine capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă. Conform estimărilor, măsurile ar trebui să determine sporirea eficienței sistemului de îngrijiri pe termen lung, dacă rezultatele concrete vor corespunde celor preconizate, contribuind astfel la sustenabilitatea finanțelor publice. Cu toate acestea, există încă riscuri în ceea ce privește detaliile punerii în aplicare și efectele economice și bugetare ale acestor măsuri, precum și în ceea ce privește impactul asupra contribuțiilor efective la fondurile de pensii. Dat fiind că măsurile sunt încă în desfășurare, va fi necesară o nouă analiză a impactului planurilor de politică și a contribuției acestora la soluționarea problemei reprezentate de sustenabilitatea finanțelor publice. |
| --- | --- |

(8)

Conform estimărilor, prin măsurile de îmbunătățire a modului de funcționare a fondurilor de pensii ar trebui să se reducă subvențiile bugetare către sistemul de pensii și, în același timp, să se sprijine capacitatea de inserție profesională a lucrătorilor în vârstă. Conform estimărilor, măsurile ar trebui să determine sporirea eficienței sistemului de îngrijiri pe termen lung, dacă rezultatele concrete vor corespunde celor preconizate, contribuind astfel la sustenabilitatea finanțelor publice. Cu toate acestea, există încă riscuri în ceea ce privește detaliile punerii în aplicare și efectele economice și bugetare ale acestor măsuri, precum și în ceea ce privește impactul asupra contribuțiilor efective la fondurile de pensii. Dat fiind că măsurile sunt încă în desfășurare, va fi necesară o nouă analiză a impactului planurilor de politică și a contribuției acestora la soluționarea problemei reprezentate de sustenabilitatea finanțelor publice.

| (9) | Printre măsurile de îmbunătățire a participării la piața forței de muncă se numără aducerea unor modificări la capacitatea de transferare a creditelor fiscale și realizarea unor reforme în sistemul de alocații și de ajutoare de șomaj. Conform estimărilor, aceste măsuri ar trebui să aibă, în ansamblu, un impact pozitiv asupra soldului bugetar. Se prevede însă ca aceste măsuri să fie introduse treptat, într-un ritm lent, ca urmare a mai multor factori printre care se numără și acordurile cu partenerii sociali care reglementează punerea lor în aplicare. Cele mai importante dintre aceste măsuri au fost deja prezentate în programul național de reformă. O punere în aplicare mai rapidă ar asigura o mai bună funcționare a pieței forței de muncă și ar susține creșterea economică, |
| --- | --- |

(9)

Printre măsurile de îmbunătățire a participării la piața forței de muncă se numără aducerea unor modificări la capacitatea de transferare a creditelor fiscale și realizarea unor reforme în sistemul de alocații și de ajutoare de șomaj. Conform estimărilor, aceste măsuri ar trebui să aibă, în ansamblu, un impact pozitiv asupra soldului bugetar. Se prevede însă ca aceste măsuri să fie introduse treptat, într-un ritm lent, ca urmare a mai multor factori printre care se numără și acordurile cu partenerii sociali care reglementează punerea lor în aplicare. Cele mai importante dintre aceste măsuri au fost deja prezentate în programul național de reformă. O punere în aplicare mai rapidă ar asigura o mai bună funcționare a pieței forței de muncă și ar susține creșterea economică,

ADOPTĂ PREZENTUL AVIZ:

Programul de parteneriat economic pe care Țările de Jos l-au prezentat Comisiei și Consiliului la 30 septembrie 2013 cuprinde un set, adecvat în linii mari, de reforme structurale de politică bugetară care ar veni în sprijinul unei corectări eficace și durabile a deficitului excesiv. Mai precis, în programul de parteneriat economic se reiterează angajamentul față de reforme, astfel cum a fost asumat în ultimul program național de reformă, și se furnizează detalii suplimentare cu privire la stadiul punerii în aplicare a unora dintre măsuri de la prezentarea programului și cu privire la calendarul acțiunilor subsecvente. Calendarul măsurilor planificate pentru respectarea CSR referitoare la piața forței de muncă în special pare să constituie un mijloc de amânare a unor reforme majore în acest domeniu. Programul de parteneriat economic conține informații detaliate cu privire la toate măsurile, însă nu și cu privire la provocările și riscurile specifice punerii în aplicare a acestora. Prin urmare, Țările de Jos sunt invitate ca pe viitor să includă în programul național de reformă și în programul de stabilitate informații suplimentare cu privire la realizarea reformelor planificate și să realizeze progrese în vederea respectării CSR formulate în cadrul semestrului european. Comisia și Consiliul vor monitoriza realizarea reformelor în contextul semestrului european.

Adoptat la Bruxelles, 10 decembrie 2013.

Pentru Consiliu

Președintele

R. ŠADŽIUS

---

(1)  JO L 140, 27.5.2013, p. 11.

1

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 371/6 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 371/6

---

Autorizarea ajutoarelor de stat în conformitate cu articolele 107 și 108 din TFUE

Cazuri în care Comisia nu ridică obiecții

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/C 371/03)

| Data adoptării deciziei | 19.12.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.34405 (12/N) |
| Stat membru | Grecia |
| Regiune | — | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | JESSICA Holding Fund Greece (JHFG) |
| Temei legal | Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Dezvoltare urbană durabilă |
| Forma de ajutor | Credit preferențial, Alte forme de aport de capital, Subvenționarea dobânzii – Tranzacții efectuate în alte condiții decât cele de piață |
| Buget | Buget global: 258 EUR (în milioane) |
| Valoare | 70 % |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2025 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks |
| Nikis 5-7 |
| 101 80 Athens |
| GREECE |

Data adoptării deciziei

19.12.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.34405 (12/N)

Stat membru

Grecia

Regiune

—

Articolul 107 alineatul (3) litera (a)

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

JESSICA Holding Fund Greece (JHFG)

Temei legal

Regulation (EC) No 1080/2006, ERDF Regulation, Regulation (EC) No 1828/2006, Regulation (EC) No 1083/2006, General Regulation, the Funding Agreement between EIB and the Hellenic Republic as of 1.7.2010, 3.1.3 Joint Ministerial Decision No 35996/EYS 5362, as amended by the Ministerial Decision No 44915/ΕΥs 6091 (Government Gazette B’ 1607/4.10.2010) and in force today

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Dezvoltare urbană durabilă

Forma de ajutor

Credit preferențial, Alte forme de aport de capital, Subvenționarea dobânzii – Tranzacții efectuate în alte condiții decât cele de piață

Buget

Buget global: 258 EUR (în milioane)

Valoare

70 %

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2025

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Ministry of Development, Competitiveness, Infrastructure Transport and Networks

Nikis 5-7

101 80 Athens

GREECE

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 19.12.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.35040 (12/N) |
| Stat membru | Bulgaria |
| Regiune | — | Articolul 107 alineatul (3) litera (a) |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Схема JESSICA България |
| Temei legal | Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.
  Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР
  Закон за регионалното развитие
  Закон за устройство на територията
  Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община
  Закон за административно-териториалното устройство на Република България
  Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.
  Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.
  Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г. |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Dezvoltare urbană durabilă |
| Forma de ajutor | Alte forme de aport de capital, garantare, Credit preferențial – Tranzacții efectuate în alte condiții decât cele de piață |
| Buget | Buget global: 64,54 BGN (în milioane) |
| Valoare | — |
| Durată (perioadă) | Până la 31.12.2025 |
| Sectoare economice | Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Министерство на регионалното развитие и благоустройството |
| ул. „Кирил и Методий“ No 17—19 |
| 1202 София/Sofia |
| БЪЛГАРИЯ/BULGARIA |

Data adoptării deciziei

19.12.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.35040 (12/N)

Stat membru

Bulgaria

Regiune

—

Articolul 107 alineatul (3) litera (a)

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Схема JESSICA България

Temei legal

Оперативна програма „Регионално развитие 2007—2013“ (ОПРР) на България, одобрена с Решение на Комисията No 5440/5.11.2007 г., с измененията към него.

Финансовото споразумение между правителството на Република България и ЕИБ от 29 юли 2010 г. за създаване на ХФ JESSICA за България и Оперативното споразумение между ЕИБ и ФГР

Закон за регионалното развитие

Закон за устройство на територията

Закон за устройство на територията и строителните дейности в Столична община

Закон за административно-териториалното устройство на Република България

Регламент (ЕО) No 1083/2006 на Съвета от 11 юли 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1828/2006 на Комисията от 8 декември 2006 г.

Регламент (ЕО) No 1080/2006 на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 г.

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Dezvoltare urbană durabilă

Forma de ajutor

Alte forme de aport de capital, garantare, Credit preferențial – Tranzacții efectuate în alte condiții decât cele de piață

Buget

Buget global: 64,54 BGN (în milioane)

Valoare

—

Durată (perioadă)

Până la 31.12.2025

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Министерство на регионалното развитие и благоустройството

ул. „Кирил и Методий“ No 17—19

1202 София/Sofia

БЪЛГАРИЯ/BULGARIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 11.9.2012 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.35233 (12/N) |
| Stat membru | Italia |
| Regiune | Marche | Mixte |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Broadband Marche |
| Temei legal | DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;
  DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»
  Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga» |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Dezvoltare regională, Dezvoltare sectorială |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | | Buget global: 7,46 EUR (în milioane) |

Data adoptării deciziei

11.9.2012

Numărul de referință al ajutorului

SA.35233 (12/N)

Stat membru

Italia

Regiune

Marche

Mixte

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Broadband Marche

Temei legal

DLgs 1o agosto 2003, n. 259 «Codice delle Comunicazioni Elettroniche»;

DLgs 7 marzo 2005 n. 82 «Codice della Pubblica Amministrazione Digitale»

Deliberazione consiglio regionale n. 95 del 15 luglio 2008«Piano telematico regionale per lo sviluppo della banda larga»

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Dezvoltare regională, Dezvoltare sectorială

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget global: 7,46 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 1,87 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 1,87 EUR (în milioane)

Valoare

60 %

Durată (perioadă)

12.1.2010-31.12.2015

Sectoare economice

Telecomunicații

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici |
| --- |
| Via Tiziano 44 |
| 60125 Ancona AN |
| ITALIA |

Regione Marche — Posizione di Funzione Sistemi informativi e telematici

Via Tiziano 44

60125 Ancona AN

ITALIA

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 20.11.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36366 (13/N) |
| Stat membru | Danemarca |
| Regiune | Danmark | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje |
| Temei legal | Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013) |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Altele |
| Forma de ajutor | Subvenție directă |
| Buget | Buget anual: 400 DKK (în milioane) |
| Valoare | 35 % |
| Durată (perioadă) | Începând cu data de 1.1.2014 |
| Sectoare economice | Activități de editare a ziarelor |
| Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului | Kulturstyrelsen |
| H.C. Andersens Boulevard 2 |
| 1553 København V |
| DANMARK |

Data adoptării deciziei

20.11.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36366 (13/N)

Stat membru

Danemarca

Regiune

Danmark

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Produktionsstøtte til skrevne medier samt etablering af en innovationspulje

Temei legal

Lov om mediestøtte (proposal presented to the Parliament on 2 October 2013)

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Altele

Forma de ajutor

Subvenție directă

Buget

Buget anual: 400 DKK (în milioane)

Valoare

35 %

Durată (perioadă)

Începând cu data de 1.1.2014

Sectoare economice

Activități de editare a ziarelor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

Kulturstyrelsen

H.C. Andersens Boulevard 2

1553 København V

DANMARK

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

| Data adoptării deciziei | 6.11.2013 |
| --- | --- |
| Numărul de referință al ajutorului | SA.36929 (13/NN) |
| Stat membru | Germania |
| Regiune | Hessen | — |
| Titlu (și/sau numele beneficiarului) | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten |
| Temei legal | Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft |
| Tipul măsurii | Schemă | — |
| Obiectiv | Restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate |
| Forma de ajutor | Garantare |
| Buget | | Buget global: 180 EUR (în milioane) |

Data adoptării deciziei

6.11.2013

Numărul de referință al ajutorului

SA.36929 (13/NN)

Stat membru

Germania

Regiune

Hessen

—

Titlu (și/sau numele beneficiarului)

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft — Teil C: Bürgschaften zur Rettung und Umstrukturierung von Unternehmen in Schwierigkeiten

Temei legal

Richtlinien für die Übernahme von Bürgschaften und Garantien durch das Land Hessen für die gewerbliche Wirtschaft

Tipul măsurii

Schemă

—

Obiectiv

Restructurarea întreprinderilor aflate în dificultate

Forma de ajutor

Garantare

Buget

Buget global: 180 EUR (în milioane)

| | Buget anual: 60 EUR (în milioane) |
| --- | --- |

Buget anual: 60 EUR (în milioane)

Valoare

90 %

Durată (perioadă)

1.7.2013-31.12.2015

Sectoare economice

Toate sectoarele economice care pot beneficia de ajutor

Numele și adresa autorității de acordare a ajutorului

| Hessisches Ministerium der Finanzen |
| --- |
| Friedrich-Ebert-Allee 8 |
| 65185 Wiesbaden |
| DEUTSCHLAND |

Hessisches Ministerium der Finanzen

Friedrich-Ebert-Allee 8

65185 Wiesbaden

DEUTSCHLAND

Alte informații

—

Textul deciziei în limba (limbile) originală (originale), din care au fost înlăturate toate informațiile confidențiale, poate fi consultat pe site-ul:

http://ec.europa.eu/competition/elojade/isef/index.cfm

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 18.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 371/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 371/11

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

17 decembrie 2013

(2013/C 371/04)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,3749 |
| JPY | yen japonez | 141,61 |
| DKK | coroana daneză | 7,4607 |
| GBP | lira sterlină | 0,84560 |
| SEK | coroana suedeză | 9,0412 |
| CHF | franc elvețian | 1,2206 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 8,4600 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 27,657 |
| HUF | forint maghiar | 299,30 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7030 |
| PLN | zlot polonez | 4,1790 |
| RON | leu românesc nou | 4,4673 |
| TRY | lira turcească | 2,8055 |
| AUD | dolar australian | 1,5421 |
| CAD | dolar canadian | 1,4557 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,6595 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6626 |
| SGD | dolar Singapore | 1,7289 |
| KRW | won sud-coreean | 1 448,07 |
| ZAR | rand sud-african | 14,2344 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 8,3477 |
| HRK | kuna croată | 7,6300 |
| IDR | rupia indoneziană | 16 471,30 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,4714 |
| PHP | peso Filipine | 60,838 |
| RUB | rubla rusească | 45,2922 |
| THB | baht thailandez | 44,165 |
| BRL | real brazilian | 3,1891 |
| MXN | peso mexican | 17,7864 |
| INR | rupie indiană | 85,0840 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,3749

JPY

yen japonez

141,61

DKK

coroana daneză

7,4607

GBP

lira sterlină

0,84560

SEK

coroana suedeză

9,0412

CHF

franc elvețian

1,2206

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

8,4600

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

27,657

HUF

forint maghiar

299,30

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7030

PLN

zlot polonez

4,1790

RON

leu românesc nou

4,4673

TRY

lira turcească

2,8055

AUD

dolar australian

1,5421

CAD

dolar canadian

1,4557

HKD

dolar Hong Kong

10,6595

NZD

dolar neozeelandez

1,6626

SGD

dolar Singapore

1,7289

KRW

won sud-coreean

1 448,07

ZAR

rand sud-african

14,2344

CNY

yuan renminbi chinezesc

8,3477

HRK

kuna croată

7,6300

IDR

rupia indoneziană

16 471,30

MYR

ringgit Malaiezia

4,4714

PHP

peso Filipine

60,838

RUB

rubla rusească

45,2922

THB

baht thailandez

44,165

BRL

real brazilian

3,1891

MXN

peso mexican

17,7864

INR

rupie indiană

85,0840

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 18.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 371/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 371/12

---

Comunicarea Comisiei în cadrul implementării Directivei 94/25/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislativă și administrativă a statelor membre referitoare la ambarcațiunile de agrement

(Publicarea titlurilor și a referințelor standardelor armonizate în temeiul legislației Uniunii în materie de armonizare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2013/C 371/05)

| OES (1) | Referința și titlul standardului armonizat
  (și documentul de referință) | Prima publicare în JO | Referința standardului înlocuit | Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit
  Nota 1 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) |
| CEN | EN ISO 6185-1:2001
  Bărci gonflabile. Partea 1: Bărci cu puterea maximă a motorului de 4,5 kW (ISO 6185-1:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-2:2001
  Bărci gonflabile. Partea 2: Bărci cu puterea maximă a motorului de la 4,5 kW până la 15 kW inclusiv (ISO 6185-2:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-3:2001
  Bărci gonflabile. Partea 3: Bărci cu puterea maximă a motorului egală sau mai mare de 15kW (ISO 6185-3:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 6185-4:2011
  Bărci gonflabile. Partea 4: Bărci cu lungimea corpului cuprinsă între 8 m și 24 m și puterea nominală a motorului mai mare sau egală cu 15 kW (ISO 6185-4:2011) | 4.1.2012 | | |
| CEN | EN ISO 7840:2013
  Nave mici. Furtunuri flexibile, rezistente la foc, pentru combustibil (ISO 7840:2013) | Aceasta este prima publicare | EN ISO 7840:2004
  Nota 2.1 | 24.7.2014 |
| CEN | EN ISO 8099:2000
  Nave mici. Instalații de reținere a reziduurilor de la instalațiile sanitare (toalete) (ISO 8099:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 8469:2013
  Nave mici. Furtunuri flexibile care nu rezistă la foc, utilizate pentru combustibil (ISO 8469:2013) | Aceasta este prima publicare | EN ISO 8469:2006
  Nota 2.1 | 24.7.2014 |
| CEN | EN ISO 8665:2006
  Nave mici. Motoare cu ardere internă cu piston pentru propulsie navală. Măsurarea și declararea puterii (ISO 8665:2006) | 16.9.2006 | EN ISO 8665:1995
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.12.2006) |
| CEN | EN ISO 8666:2002
  Nave mici. Caracteristici principale (ISO 8666:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 8847:2004
  Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme cu troță și rolă (ISO 8847:2004) | 8.1.2005 | EN 28847:1989
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.11.2004) |
| EN ISO 8847:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 8849:2003
  Nave mici. Pompe de santină acționate electric (ISO 8849:2003) | 8.1.2005 | EN 28849:1993
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.4.2004) |
| CEN | EN ISO 9093-1:1997
  Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție metalică (ISO 9093-1:1994) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 9093-2:2002
  Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție nemetalică (ISO 9093-2:2002) | 3.4.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-1:2003
  Nave mici. Protecție împotriva incendiului. Partea 1: Nave cu lungimea corpului mai mică sau egală cu 15 m (ISO 9094-1:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9094-2:2002
  Nave mici. Protecție împotriva incendiului. partea 2: Nave cu lungimea corpului mai mare de 15 m (ISO 9094-2:2002) | 20.5.2003 | | |
| CEN | EN ISO 9097:1994
  Nave mici. Ventilatoare electrice (ISO 9097:1991) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 9097:1994/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 10087:2006
  Nave mici. Identificarea navelor. Sistem de codificare (ISO 10087:2006) | 13.5.2006 | EN ISO 10087:1996
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.9.2006) |
| CEN | EN ISO 10088:2013
  Nave mici. Sisteme de alimentare cu combustibil, instalate permanent (ISO 10088:2013) | Aceasta este prima publicare | EN ISO 10088:2009
  Nota 2.1 | 28.8.2014 |
| CEN | EN ISO 10133:2012
  Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent continuu de foarte joasă tensiune (ISO 10133:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 10133:2000
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.6.2013) |
| CEN | EN ISO 10239:2008
  Nave mici. Instalație de alimentare cu gaz petrolier lichefiat (GPL) (ISO 10239:2008) | 30.4.2008 | EN ISO 10239:2000
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.8.2008) |
| CEN | EN ISO 10240:2004
  Nave mici. Manualul armatorului (ISO 10240:2004) | 3.5.2005 | EN ISO 10240:1996
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.4.2005) |
| CEN | EN ISO 10592:1995
  Nave mici. Instalații hidraulice de guvernare (ISO 10592:1994) | 25.2.1998 | | |
| EN ISO 10592:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11105:1997
  Nave mici. Ventilația compartimentelor în care se află motoare pe benzină și/sau tancuri de benzină (ISO 11105:1997) | 18.12.1997 | | |
| CEN | EN ISO 11192:2005
  Nave mici. Simboluri grafice (ISO 11192:2005) | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 11547:1995
  Nave mici. Dispozitiv de protecție împotriva pornirii când motorul este cuplat în viteză (ISO 11547:1994) | 18.12.1997 | | |
| EN ISO 11547:1995/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN ISO 11591:2011
  Nave mici cu motor. Câmp vizual la nivelul timonei (ISO 11591:2011) | 4.1.2012 | EN ISO 11591:2000
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.3.2012) |
| CEN | EN ISO 11592:2001
  Nave mici cu lungimea corpului mai mică de 8 m. Determinarea puterii nominale maxime de propulsie (ISO 11592:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 11812:2001
  Nave mici. Cocpituri etanșe și cocpituri cu drenare rapidă (ISO 11812:2001) | 17.4.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-1:2000
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 1: Materiale: Rășini termorigide, materiale ranforsate cu fibre de sticlă, stratificate de referință (ISO 12215-1:2000) | 11.5.2001 | | |
| CEN | EN ISO 12215-2:2002
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 2: Materiale: Materiale pentru miezuri, în structuri tip sandwich, materiale pentru inserții (ISO 12215-2:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-3:2002
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 3: Materiale: Oțeluri, aliaje de aluminiu, lemn, alte materiale (ISO 12215-3:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-4:2002
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 4: Atelier de construcție și fabricație (ISO 12215-4:2002) | 1.10.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12215-5:2008
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 5: Presiunea de calcul pentru monolit, calculul solicitărilor, determinarea eșantionajului (ISO 12215-5:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-6:2008
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 6: Dispunerea și detaliile structurii (ISO 12215-6:2008) | 3.12.2008 | | |
| CEN | EN ISO 12215-8:2009
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 8: Cârme (ISO 12215-8:2009) | 17.4.2010 | | |
| EN ISO 12215-8:2009/AC:2010 | 11.11.2010 | | |
| CEN | EN ISO 12215-9:2012
  Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 9: Anexele ambarcațiunilor cu pânze (ISO 12215-9:2012) | 15.8.2012 | | |
| CEN | EN ISO 12216:2002
  Nave mici. Ferestre, hublouri, capace, iluminatoare fixe și uși. Cerințe referitoare la rezistență și etanșeitate (ISO 12216:2002) | 19.12.2002 | | |
| CEN | EN ISO 12217-1:2013
  Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 1: Ambarcațiuni fără vele cu lungimea corpului mai mare sau egală cu 6 m (ISO 12217-1:2013) | Aceasta este prima publicare | EN ISO 12217-1:2002
  Nota 2.1 | La data publicării prezentei |
| CEN | EN ISO 12217-3:2013
  Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 3: Ambarcațiuni cu lungimea corpului mai mică de 6 m (ISO 12217-3:2013) | Aceasta este prima publicare | EN ISO 12217-3:2002
  Nota 2.1 | La data publicării prezentei |
| CEN | EN ISO 13297:2012
  Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent alternativ (ISO 13297:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 13297:2000
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 13590:2003
  Nave mici. Schi jeturi. Cerințe referitoare la construcție și la montarea instalațiilor (ISO 13590:2003) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 13590:2003/AC:2004 | 3.5.2005 | | |
| CEN | EN ISO 13929:2001
  Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme de transmisie cu angrenaje (ISO 13929:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN ISO 14509-1:2008
  Nave mici. Zgomot aerian emis de ambarcațiuni de agrement cu motor. Partea 1: Proceduri de măsurare pentru încercarea la trecere (ISO 14509-1:2008) | 4.3.2009 | EN ISO 14509:2000
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.4.2009) |
| CEN | EN ISO 14509-2:2006
  Nave mici. Zgomotul aerian emis de ambarcațiunile de agrement cu motorizate. Determinarea zgomotului cu ajutorul ambarcațiunilor de referință (ISO 14509-2:2006) | 19.7.2007 | | |
| CEN | EN ISO 14509-3:2009
  Nave mici. Zgomot aerian emis de ambarcațiuni de agrement cu motor. Partea 3: Evaluarea zgomotului cu ajutorul procedurilor de calcul și de măsurare (ISO 14509-3:2009) | 17.4.2010 | | |
| CEN | EN ISO 14895:2003
  Nave mici. Mașini de gătit alimentate cu combustibil lichid, utilizate pentru bucătăria navelor (ISO 14895:2000) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 14945:2004
  Nave mici. Placa constructorului (ISO 14945:2004) | 8.1.2005 | | |
| EN ISO 14945:2004/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 14946:2001
  Nave mici. Capacitate maximă de încărcare (ISO 14946:2001) | 6.3.2002 | | |
| EN ISO 14946:2001/AC:2005 | 14.3.2006 | | |
| CEN | EN ISO 15083:2003
  Nave mici. Sisteme de pompare pentru santină (ISO 15083:2003) | 30.10.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15084:2003
  Nave mici. Ancorare, legare și remorcare. Puncte întărite (ISO 15084:2003) | 12.7.2003 | | |
| CEN | EN ISO 15085:2003
  Nave mici. Prevenirea căderii persoanelor în afara bordului și salvarea acestora (ISO 15085:2003) | 30.10.2003 | | |
| EN ISO 15085:2003/A1:2009 | 17.4.2010 | Nota 3 | Dată depășită
  (30.11.2009) |
| CEN | EN ISO 15584:2001
  Nave mici. Motoare cu benzină fixe la bord. Componente ale instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice (ISO 15584:2001) | 6.3.2002 | | |
| CEN | EN 15609:2012
  Echipamente și accesorii pentru GPL. Sisteme de propulsie GPL pentru bărci, iahturi și alte ambarcațiuni | 15.8.2012 | EN 15609:2008
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (30.11.2012) |
| CEN | EN ISO 15652:2005
  Nave mici. Sisteme de guvernare cu comandă la distanță pentru ambarcațiuni mici cu propulsie cu jet (ISO 15652:2003) | 7.9.2005 | | |
| CEN | EN ISO 16147:2002
  Nave mici. Motoare diesel, fixe la bord. Componentele instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice fixate pe motor (ISO 16147:2002) | 3.4.2003 | | |
| EN ISO 16147:2002/A1:2013 | 10.7.2013 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.8.2013) |
| CEN | EN ISO 16180:2013
  Nave mici. Lumini de navigație. Instalare, poziționare și vizibilitate (ISO 16180:2013) | 10.7.2013 | | |
| CEN | EN ISO 21487:2012
  Nave mici. Tancuri cu combustibil tip benzină și tip motorină, fixate permanent (ISO 21487:2012) | 13.3.2013 | EN ISO 21487:2006
  Nota 2.1 | Dată depășită
  (31.5.2013) |
| CEN | EN ISO 25197:2012
  Nave mici. Sisteme de control electrice/electronice pentru controlul direcției, ambreiajului și accelerației (ISO 25197:2012) | 13.3.2013 | | |
| CEN | EN 28846:1993
  Nave mici. Dispozitive electrice. Protecția împotriva aprinderii gazelor inflamabile din mediul înconjurător | 30.9.1995 | | |
| EN 28846:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 28848:1993
  Nave de agrement. Instalații de guvernare cu comandă la distanță | 30.9.1995 | | |
| EN 28848:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| CEN | EN 29775:1993
  Nave mici. Instalații de guvernare cu comandă la distanță cu un singur motor în afara bordului, cu puterea cuprinsă între 15 kW și 40 kW | 30.9.1995 | | |
| EN 29775:1993/A1:2000 | 11.5.2001 | Nota 3 | Dată depășită
  (31.3.2001) |
| Cenelec | EN 60092-507:2000
  Instalații electrice la bordul navelor. Partea 507: Nave de agrement
  IEC 60092-507:2000 | 12.6.2003 | | |

OES (1)

Referința și titlul standardului armonizat

(și documentul de referință)

Prima publicare în JO

Referința standardului înlocuit

Data încetării prezumției de conformitate a standardului înlocuit

Nota 1

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

CEN

EN ISO 6185-1:2001

Bărci gonflabile. Partea 1: Bărci cu puterea maximă a motorului de 4,5 kW (ISO 6185-1:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-2:2001

Bărci gonflabile. Partea 2: Bărci cu puterea maximă a motorului de la 4,5 kW până la 15 kW inclusiv (ISO 6185-2:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-3:2001

Bărci gonflabile. Partea 3: Bărci cu puterea maximă a motorului egală sau mai mare de 15kW (ISO 6185-3:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 6185-4:2011

Bărci gonflabile. Partea 4: Bărci cu lungimea corpului cuprinsă între 8 m și 24 m și puterea nominală a motorului mai mare sau egală cu 15 kW (ISO 6185-4:2011)

4.1.2012

CEN

EN ISO 7840:2013

Nave mici. Furtunuri flexibile, rezistente la foc, pentru combustibil (ISO 7840:2013)

Aceasta este prima publicare

EN ISO 7840:2004

Nota 2.1

24.7.2014

CEN

EN ISO 8099:2000

Nave mici. Instalații de reținere a reziduurilor de la instalațiile sanitare (toalete) (ISO 8099:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 8469:2013

Nave mici. Furtunuri flexibile care nu rezistă la foc, utilizate pentru combustibil (ISO 8469:2013)

Aceasta este prima publicare

EN ISO 8469:2006

Nota 2.1

24.7.2014

CEN

EN ISO 8665:2006

Nave mici. Motoare cu ardere internă cu piston pentru propulsie navală. Măsurarea și declararea puterii (ISO 8665:2006)

16.9.2006

EN ISO 8665:1995

Nota 2.1

Dată depășită

(31.12.2006)

CEN

EN ISO 8666:2002

Nave mici. Caracteristici principale (ISO 8666:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 8847:2004

Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme cu troță și rolă (ISO 8847:2004)

8.1.2005

EN 28847:1989

Nota 2.1

Dată depășită

(30.11.2004)

EN ISO 8847:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 8849:2003

Nave mici. Pompe de santină acționate electric (ISO 8849:2003)

8.1.2005

EN 28849:1993

Nota 2.1

Dată depășită

(30.4.2004)

CEN

EN ISO 9093-1:1997

Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție metalică (ISO 9093-1:1994)

11.5.2001

CEN

EN ISO 9093-2:2002

Nave mici. Robinete pentru corpul navei și fitinguri de trecere. Partea 1: Construcție nemetalică (ISO 9093-2:2002)

3.4.2003

CEN

EN ISO 9094-1:2003

Nave mici. Protecție împotriva incendiului. Partea 1: Nave cu lungimea corpului mai mică sau egală cu 15 m (ISO 9094-1:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 9094-2:2002

Nave mici. Protecție împotriva incendiului. partea 2: Nave cu lungimea corpului mai mare de 15 m (ISO 9094-2:2002)

20.5.2003

CEN

EN ISO 9097:1994

Nave mici. Ventilatoare electrice (ISO 9097:1991)

25.2.1998

EN ISO 9097:1994/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 10087:2006

Nave mici. Identificarea navelor. Sistem de codificare (ISO 10087:2006)

13.5.2006

EN ISO 10087:1996

Nota 2.1

Dată depășită

(30.9.2006)

CEN

EN ISO 10088:2013

Nave mici. Sisteme de alimentare cu combustibil, instalate permanent (ISO 10088:2013)

Aceasta este prima publicare

EN ISO 10088:2009

Nota 2.1

28.8.2014

CEN

EN ISO 10133:2012

Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent continuu de foarte joasă tensiune (ISO 10133:2012)

13.3.2013

EN ISO 10133:2000

Nota 2.1

Dată depășită

(30.6.2013)

CEN

EN ISO 10239:2008

Nave mici. Instalație de alimentare cu gaz petrolier lichefiat (GPL) (ISO 10239:2008)

30.4.2008

EN ISO 10239:2000

Nota 2.1

Dată depășită

(31.8.2008)

CEN

EN ISO 10240:2004

Nave mici. Manualul armatorului (ISO 10240:2004)

3.5.2005

EN ISO 10240:1996

Nota 2.1

Dată depășită

(30.4.2005)

CEN

EN ISO 10592:1995

Nave mici. Instalații hidraulice de guvernare (ISO 10592:1994)

25.2.1998

EN ISO 10592:1995/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11105:1997

Nave mici. Ventilația compartimentelor în care se află motoare pe benzină și/sau tancuri de benzină (ISO 11105:1997)

18.12.1997

CEN

EN ISO 11192:2005

Nave mici. Simboluri grafice (ISO 11192:2005)

14.3.2006

CEN

EN ISO 11547:1995

Nave mici. Dispozitiv de protecție împotriva pornirii când motorul este cuplat în viteză (ISO 11547:1994)

18.12.1997

EN ISO 11547:1995/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN ISO 11591:2011

Nave mici cu motor. Câmp vizual la nivelul timonei (ISO 11591:2011)

4.1.2012

EN ISO 11591:2000

Nota 2.1

Dată depășită

(31.3.2012)

CEN

EN ISO 11592:2001

Nave mici cu lungimea corpului mai mică de 8 m. Determinarea puterii nominale maxime de propulsie (ISO 11592:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 11812:2001

Nave mici. Cocpituri etanșe și cocpituri cu drenare rapidă (ISO 11812:2001)

17.4.2002

CEN

EN ISO 12215-1:2000

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 1: Materiale: Rășini termorigide, materiale ranforsate cu fibre de sticlă, stratificate de referință (ISO 12215-1:2000)

11.5.2001

CEN

EN ISO 12215-2:2002

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 2: Materiale: Materiale pentru miezuri, în structuri tip sandwich, materiale pentru inserții (ISO 12215-2:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-3:2002

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 3: Materiale: Oțeluri, aliaje de aluminiu, lemn, alte materiale (ISO 12215-3:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-4:2002

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 4: Atelier de construcție și fabricație (ISO 12215-4:2002)

1.10.2002

CEN

EN ISO 12215-5:2008

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 5: Presiunea de calcul pentru monolit, calculul solicitărilor, determinarea eșantionajului (ISO 12215-5:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-6:2008

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 6: Dispunerea și detaliile structurii (ISO 12215-6:2008)

3.12.2008

CEN

EN ISO 12215-8:2009

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 8: Cârme (ISO 12215-8:2009)

17.4.2010

EN ISO 12215-8:2009/AC:2010

11.11.2010

CEN

EN ISO 12215-9:2012

Nave mici. Construcția corpului și eșantionaj. Partea 9: Anexele ambarcațiunilor cu pânze (ISO 12215-9:2012)

15.8.2012

CEN

EN ISO 12216:2002

Nave mici. Ferestre, hublouri, capace, iluminatoare fixe și uși. Cerințe referitoare la rezistență și etanșeitate (ISO 12216:2002)

19.12.2002

CEN

EN ISO 12217-1:2013

Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 1: Ambarcațiuni fără vele cu lungimea corpului mai mare sau egală cu 6 m (ISO 12217-1:2013)

Aceasta este prima publicare

EN ISO 12217-1:2002

Nota 2.1

La data publicării prezentei

CEN

EN ISO 12217-3:2013

Nave mici. Evaluarea stabilității și flotabilității și încadrarea în categorii. Partea 3: Ambarcațiuni cu lungimea corpului mai mică de 6 m (ISO 12217-3:2013)

Aceasta este prima publicare

EN ISO 12217-3:2002

Nota 2.1

La data publicării prezentei

CEN

EN ISO 13297:2012

Nave mici. Instalații electrice. Instalații de curent alternativ (ISO 13297:2012)

13.3.2013

EN ISO 13297:2000

Nota 2.1

Dată depășită

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 13590:2003

Nave mici. Schi jeturi. Cerințe referitoare la construcție și la montarea instalațiilor (ISO 13590:2003)

8.1.2005

EN ISO 13590:2003/AC:2004

3.5.2005

CEN

EN ISO 13929:2001

Nave mici. Instalații de guvernare. Sisteme de transmisie cu angrenaje (ISO 13929:2001)

6.3.2002

CEN

EN ISO 14509-1:2008

Nave mici. Zgomot aerian emis de ambarcațiuni de agrement cu motor. Partea 1: Proceduri de măsurare pentru încercarea la trecere (ISO 14509-1:2008)

4.3.2009

EN ISO 14509:2000

Nota 2.1

Dată depășită

(30.4.2009)

CEN

EN ISO 14509-2:2006

Nave mici. Zgomotul aerian emis de ambarcațiunile de agrement cu motorizate. Determinarea zgomotului cu ajutorul ambarcațiunilor de referință (ISO 14509-2:2006)

19.7.2007

CEN

EN ISO 14509-3:2009

Nave mici. Zgomot aerian emis de ambarcațiuni de agrement cu motor. Partea 3: Evaluarea zgomotului cu ajutorul procedurilor de calcul și de măsurare (ISO 14509-3:2009)

17.4.2010

CEN

EN ISO 14895:2003

Nave mici. Mașini de gătit alimentate cu combustibil lichid, utilizate pentru bucătăria navelor (ISO 14895:2000)

30.10.2003

CEN

EN ISO 14945:2004

Nave mici. Placa constructorului (ISO 14945:2004)

8.1.2005

EN ISO 14945:2004/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 14946:2001

Nave mici. Capacitate maximă de încărcare (ISO 14946:2001)

6.3.2002

EN ISO 14946:2001/AC:2005

14.3.2006

CEN

EN ISO 15083:2003

Nave mici. Sisteme de pompare pentru santină (ISO 15083:2003)

30.10.2003

CEN

EN ISO 15084:2003

Nave mici. Ancorare, legare și remorcare. Puncte întărite (ISO 15084:2003)

12.7.2003

CEN

EN ISO 15085:2003

Nave mici. Prevenirea căderii persoanelor în afara bordului și salvarea acestora (ISO 15085:2003)

30.10.2003

EN ISO 15085:2003/A1:2009

17.4.2010

Nota 3

Dată depășită

(30.11.2009)

CEN

EN ISO 15584:2001

Nave mici. Motoare cu benzină fixe la bord. Componente ale instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice (ISO 15584:2001)

6.3.2002

CEN

EN 15609:2012

Echipamente și accesorii pentru GPL. Sisteme de propulsie GPL pentru bărci, iahturi și alte ambarcațiuni

15.8.2012

EN 15609:2008

Nota 2.1

Dată depășită

(30.11.2012)

CEN

EN ISO 15652:2005

Nave mici. Sisteme de guvernare cu comandă la distanță pentru ambarcațiuni mici cu propulsie cu jet (ISO 15652:2003)

7.9.2005

CEN

EN ISO 16147:2002

Nave mici. Motoare diesel, fixe la bord. Componentele instalației de alimentare și ale instalațiilor electrice fixate pe motor (ISO 16147:2002)

3.4.2003

EN ISO 16147:2002/A1:2013

10.7.2013

Nota 3

Dată depășită

(31.8.2013)

CEN

EN ISO 16180:2013

Nave mici. Lumini de navigație. Instalare, poziționare și vizibilitate (ISO 16180:2013)

10.7.2013

CEN

EN ISO 21487:2012

Nave mici. Tancuri cu combustibil tip benzină și tip motorină, fixate permanent (ISO 21487:2012)

13.3.2013

EN ISO 21487:2006

Nota 2.1

Dată depășită

(31.5.2013)

CEN

EN ISO 25197:2012

Nave mici. Sisteme de control electrice/electronice pentru controlul direcției, ambreiajului și accelerației (ISO 25197:2012)

13.3.2013

CEN

EN 28846:1993

Nave mici. Dispozitive electrice. Protecția împotriva aprinderii gazelor inflamabile din mediul înconjurător

30.9.1995

EN 28846:1993/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN 28848:1993

Nave de agrement. Instalații de guvernare cu comandă la distanță

30.9.1995

EN 28848:1993/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

CEN

EN 29775:1993

Nave mici. Instalații de guvernare cu comandă la distanță cu un singur motor în afara bordului, cu puterea cuprinsă între 15 kW și 40 kW

30.9.1995

EN 29775:1993/A1:2000

11.5.2001

Nota 3

Dată depășită

(31.3.2001)

Cenelec

EN 60092-507:2000

Instalații electrice la bordul navelor. Partea 507: Nave de agrement

IEC 60092-507:2000

12.6.2003

| Nota 1: | În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”), stabilită de Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că, în anumite cazuri excepționale, aceasta poate fi diferită. |
| --- | --- |

Nota 1:

În general, data încetării prezumției de conformitate va fi data retragerii („dow”), stabilită de Organismul european de standardizare, însă se atrage atenția utilizatorilor acestor standarde asupra faptului că, în anumite cazuri excepționale, aceasta poate fi diferită.

| Nota 2.1: | Standardul nou (sau amendamentul acestuia) are același domeniu de aplicare ca și standardul înlocuit. La data precizată, standardul înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii. |
| --- | --- |

Nota 2.1:

Standardul nou (sau amendamentul acestuia) are același domeniu de aplicare ca și standardul înlocuit. La data precizată, standardul înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii.

| Nota 2.2: | Standardul nou are un domeniu de aplicare mai larg decât standardul înlocuit. La data precizată, standardul înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii. |
| --- | --- |

Nota 2.2:

Standardul nou are un domeniu de aplicare mai larg decât standardul înlocuit. La data precizată, standardul înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii.

| Nota 2.3: | Standardul nou are un domeniu de aplicare mai restrâns decât standardul înlocuit. La data precizată, standardul (parțial) înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii pentru acele produse sau servicii care cad sub incidența domeniului de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii pentru produsele sau serviciile care rămân în același domeniu de aplicare a standardului (parțial) înlocuit, dar care nu intră în domeniul de aplicare a standardului nou, nu este afectată. |
| --- | --- |

Nota 2.3:

Standardul nou are un domeniu de aplicare mai restrâns decât standardul înlocuit. La data precizată, standardul (parțial) înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii pentru acele produse sau servicii care cad sub incidența domeniului de aplicare a noului standard. Prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii pentru produsele sau serviciile care rămân în același domeniu de aplicare a standardului (parțial) înlocuit, dar care nu intră în domeniul de aplicare a standardului nou, nu este afectată.

| Nota 3: | În cazul amendamentelor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, amendamentele sale anterioare, dacă există, și noul amendament citat. Prin urmare, standardul înlocuit se compune din EN CCCCC:YYYY și amendamentele sale anterioare, dacă există, însă fără noul amendament citat. La data precizată, standardul înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii. |
| --- | --- |

Nota 3:

În cazul amendamentelor, standardul de referință este EN CCCCC:YYYY, amendamentele sale anterioare, dacă există, și noul amendament citat. Prin urmare, standardul înlocuit se compune din EN CCCCC:YYYY și amendamentele sale anterioare, dacă există, însă fără noul amendament citat. La data precizată, standardul înlocuit își încetează prezumția de conformitate cu cerințele esențiale sau cu alte cerințe ale legislației corespunzătoare a Uniunii.

NOTĂ:

| — | Se pot obține informații privind disponibilitatea standardelor fie de la Organismul european de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, o listă a cărora se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 (2). |
| --- | --- |

—

Se pot obține informații privind disponibilitatea standardelor fie de la Organismul european de standardizare, fie de la organismele naționale de standardizare, o listă a cărora se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene în conformitate cu articolul 27 din Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 (2).

| — | Standardele sunt adoptate de către organismele europene de standardizare în limba engleză (CEN și Cenelec le publică, de asemenea, în franceză și germană). Ulterior, titlurile standardelor sunt traduse în toate celelalte limbi oficiale ale Uniunii Europene solicitate de către organismele naționale pentru standardizare. Comisia Europeană nu este responsabilă de corectitudinea titlurilor care au fost prezentate pentru publicare în Jurnalul Oficial. |
| --- | --- |

—

Standardele sunt adoptate de către organismele europene de standardizare în limba engleză (CEN și Cenelec le publică, de asemenea, în franceză și germană). Ulterior, titlurile standardelor sunt traduse în toate celelalte limbi oficiale ale Uniunii Europene solicitate de către organismele naționale pentru standardizare. Comisia Europeană nu este responsabilă de corectitudinea titlurilor care au fost prezentate pentru publicare în Jurnalul Oficial.

| — | Trimiterile la Corrigenda „.../AC:YYYY” se publică numai cu titlu informativ. Un corrigendum elimină erorile de tipărire, lingvistice sau similare din textul unui standard și se poate referi la una sau la mai multe versiuni lingvistice (engleză, franceză și/sau germană) ale unui standard, astfel cum a fost adoptat de un organism de standardizare european. |
| --- | --- |

—

Trimiterile la Corrigenda „.../AC:YYYY” se publică numai cu titlu informativ. Un corrigendum elimină erorile de tipărire, lingvistice sau similare din textul unui standard și se poate referi la una sau la mai multe versiuni lingvistice (engleză, franceză și/sau germană) ale unui standard, astfel cum a fost adoptat de un organism de standardizare european.

| — | Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

—

Publicarea referințelor în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene nu implică faptul că standardele sunt disponibile în toate limbile oficiale ale Uniunii Europene.

| — | Această listă înlocuiește toate listele publicate anterior în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia Europeană asigură actualizarea acestei liste. |
| --- | --- |

—

Această listă înlocuiește toate listele publicate anterior în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia Europeană asigură actualizarea acestei liste.

| — | Mai multe informații privind standardele armonizate și alte standarde europene se pot găsi pe internet, la adresa:
  http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm |
| --- | --- |

—

Mai multe informații privind standardele armonizate și alte standarde europene se pot găsi pe internet, la adresa:

http://ec.europa.eu/enterprise/policies/european-standards/harmonised-standards/index_en.htm

---

(1)  ESO: Organismul european de standardizare:

| — | CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu); |
| --- | --- |

—

CEN: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25500811; Fax +32 25500819 (http://www.cen.eu);

| — | CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu); |
| --- | --- |

—

CENELEC: Avenue Marnix 17, 1000 Bruxelles/Brussel, BELGIQUE/BELGIË, Tel. +32 25196871; Fax +32 25196919 (http://www.cenelec.eu);

| — | ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu). |
| --- | --- |

—

ETSI: 650 route des Lucioles, 06921 Sophia Antipolis, FRANCE, Tel. +33 492944200; Fax +33 493654716 (http://www.etsi.eu).

(2)  JO L 316, 14.11.2012, p. 12.

---

INFORMĂRI PROVENIND DE LA STATELE MEMBRE

| 18.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 371/18 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 371/18

---

Măsuri de reorganizare

Decizie privind adoptarea unei măsuri referitoare la reorganizarea SOCIETĂȚII ELENE PE ACȚIUNI DE ASIGURĂRI DE SĂNĂTATE „LA VIE”

(Publicare realizată în conformitate cu articolul 6 din Directiva 2001/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind reorganizarea și lichidarea întreprinderilor de asigurare)

(2013/C 371/06)

| Întreprinderea de asigurare | SOCIETATEA ELENĂ PE ACȚIUNI DE ASIGURĂRI DE SĂNĂTATE „LA VIE”, cu sediul în strada Filadelfeos & Kefalariou 1, 14562 Kifissia, Greece, numărul de înregistrare 20599/Β/05/1989/10, TVA 094283413 |
| --- | --- |
| Data, intrarea în vigoare și natura deciziei | Decizia nr. 94/6/15.11.2013 a Comitetului pentru credite și asigurări al Băncii Greciei referitoare la:






  1. | încredințarea gestionării societății de asigurări domnului Ioannis Peristeris, comisarul desemnat prin Decizia nr. 89/2.9.2013 a Comitetului pentru credite și asigurări, care, începând de la data notificării prezentei decizii, este singura persoană responsabilă de luarea deciziilor în numele societății, deciziile sale fiind obligatorii pentru aceasta; |

Întreprinderea de asigurare

SOCIETATEA ELENĂ PE ACȚIUNI DE ASIGURĂRI DE SĂNĂTATE „LA VIE”, cu sediul în strada Filadelfeos & Kefalariou 1, 14562 Kifissia, Greece, numărul de înregistrare 20599/Β/05/1989/10, TVA 094283413

Data, intrarea în vigoare și natura deciziei

Decizia nr. 94/6/15.11.2013 a Comitetului pentru credite și asigurări al Băncii Greciei referitoare la:

1.

încredințarea gestionării societății de asigurări domnului Ioannis Peristeris, comisarul desemnat prin Decizia nr. 89/2.9.2013 a Comitetului pentru credite și asigurări, care, începând de la data notificării prezentei decizii, este singura persoană responsabilă de luarea deciziilor în numele societății, deciziile sale fiind obligatorii pentru aceasta;

| 2. | stabilirea termenului-limită de 14 decembrie 2013, dată până la care comisarul trebuie să pună în aplicare măsurile și să ia decizii administrative menite să limiteze riscurile în materie de asigurare ale societății și să protejeze interesele persoanelor asigurate; |
| --- | --- |

2.

stabilirea termenului-limită de 14 decembrie 2013, dată până la care comisarul trebuie să pună în aplicare măsurile și să ia decizii administrative menite să limiteze riscurile în materie de asigurare ale societății și să protejeze interesele persoanelor asigurate;

| 3. | obligația impusă comisarului de a prezenta Băncii Greciei, în termen de o lună de la emiterea deciziei sus-menționate, un raport privind măsurile puse în aplicare și de a înregistra și a prezenta portofoliul de polițe de asigurare și de datorii asociate contractelor de asigurare, precum și registrul de asigurări cu componentă investițională și activele disponibile, cu data de 4 decembrie 2013 ca dată de referință. |
| --- | --- |

3.

obligația impusă comisarului de a prezenta Băncii Greciei, în termen de o lună de la emiterea deciziei sus-menționate, un raport privind măsurile puse în aplicare și de a înregistra și a prezenta portofoliul de polițe de asigurare și de datorii asociate contractelor de asigurare, precum și registrul de asigurări cu componentă investițională și activele disponibile, cu data de 4 decembrie 2013 ca dată de referință.

Data intrării în vigoare: 15.11.2013

Sfârșitul perioadei de valabilitate: 15.12.2013

Autoritățile competente

| Banca Greciei |
| --- |
| Adresă: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Banca Greciei

Adresă:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Autoritățile de supraveghere

| Banca Greciei |
| --- |
| Adresă: |
| Eleftheriou Venizelou 21 |
| 102 50 Αθήνα/Athens |
| ΕΛΛΑΔΑ/GREECE |

Banca Greciei

Adresă:

Eleftheriou Venizelou 21

102 50 Αθήνα/Athens

ΕΛΛΑΔΑ/GREECE

Administratorul desemnat

Legislația aplicabilă

Legislația elenă în conformitate cu dispozițiile prevăzute la articolele 9, 17a, 17b și 17c din Decretul legislativ 400/1970

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisia Europeană

| 18.12.2013 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 371/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.12.2013

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 371/19

---

Aviz de deschidere a unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de anumite produse din fibră de sticlă cu filament originare din Republica Populară Chineză

(2013/C 371/07)

Comisia Europeană (denumită în continuare „Comisia”) a primit o cerere de reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”).

1.   Cererea de reexaminare

Cererea de reexaminare a fost depusă de Asociația europeană a producătorilor de fibre din sticlă (European Glass Fibre Producers Association — APFE) (denumită în continuare „solicitantul”), în numele unor producători care reprezintă peste 25 % din producția totală de anumite produse din fibră de sticlă cu filament a Uniunii.

Domeniul de aplicare al reexaminării se limitează la examinarea prejudiciului.

2.   Posibilitatea de a solicita o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază

În cazul în care oricare dintre părțile interesate consideră că este necesară o reexaminare a măsurilor din alte motive decât cele care fac obiectul prezentului aviz de deschidere (de exemplu, recalcularea marjei de dumping), partea respectivă poate solicita o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Părțile care doresc să solicite o astfel de reexaminare pot contacta Comisia la adresa menționată mai jos.

În cazul în care astfel de solicitări sunt depuse în timp util și nu afectează finalizarea în termenele statutare a reexaminării menționate anterior, Comisia se va strădui să le ia în considerare în contextul prezentei anchete.

3.   Produsul care face obiectul reexaminării

Produsul care face obiectul prezentei reexaminări constă în fire tăiate din fibră de sticlă, având o lungime de maximum 50 mm; semitorturi din fibră de sticlă, cu excepția semitorturilor din fibră de sticlă care sunt impregnate și acoperite și prezintă o pierdere la calcinare de mai mult de 3 % (determinată conform standardului ISO 1887); și covoare din filamente de fibră de sticlă, cu excepția covoarelor din vată de sticlă (denumite în continuare „produsul care face obiectul anchetei”), care se încadrează în prezent la codurile NC 7019 11 00, ex 7019 12 00 și 7019 31 10 și sunt originare din Republica Populară Chineză (denumită în continuare „țara în cauză”).

4.   Măsurile existente

Măsurile aflate în prezent în vigoare constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 248/2011 al Consiliului (2).

5.   Motivele reexaminării

Cererea formulată în temeiul articolului 11 alineatul (3) se bazează pe elemente de probă prima facie furnizate de solicitant, conform cărora, în ceea ce privește prejudiciul, circumstanțele pe baza cărora au fost instituite măsurile existente s-au modificat, aceste modificări fiind de natură durabilă.

Solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care arată că circumstanțele s-au modificat de la ultima perioadă de anchetă și că aceste modificări sunt de natură durabilă, întrucât acestea se referă la configurația industriei din Uniune. Solicitantul afirmă că doi dintre producătorii din Uniune incluși în eșantion în ancheta inițială au făcut obiectul unei restructurări semnificative a operațiunilor lor prin consolidarea unităților lor de producție, în timp ce un alt producător din Uniune a încetat să fabrice produsul care face obiectul reexaminării în Uniune.

De asemenea, solicitantul a furnizat elemente de probă prima facie care arată că măsurile existente nu au eliminat prejudiciul suferit de industria din Uniune, în special având în vedere presiunea continuă exercitată de producătorii-exportatori din Republica Populară Chineză în sensul scăderii prețurilor, în pofida existenței măsurilor în vigoare. Această presupusă scădere a prețurilor a avut efecte negative pentru cota de piață deținută de producătorii din Uniune, precum și pentru volumul vânzărilor, ocuparea forței de muncă și performanța financiară a societăților solicitantului. Datele aflate la dispoziția Comisiei indică, de asemenea, faptul că producătorii-exportatori și-au redus prețurile de vânzare.

Prin urmare, solicitantul susține că menținerea măsurilor la nivelul actual, determinat pe baza nivelului de prejudiciu stabilit anterior, nu pare a mai fi în măsură să compenseze efectele dumpingului prejudiciabil, astfel cum a fost stabilit anterior.

6.   Procedura

În urma consultării Comitetului consultativ și după ce a constatat că există elemente de probă suficiente pentru a justifica deschiderea unei reexaminări intermediare parțiale, care se limitează la examinarea prejudiciului, Comisia deschide, prin prezentul aviz, o reexaminare în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

Ancheta va evalua dacă este necesar să se continue, elimine sau modifice măsurile existente.

6.1.   Anchetarea producătorilor-exportatori

În scopul examinării prejudiciului, producătorii-exportatori ai produsului care face obiectul reexaminării din Republica Populară Chineză către Uniune sunt invitați să participe la prezenta anchetă.

Având în vedere numărul potențial mare de producători-exportatori din Republica Populară Chineză implicați în această reexaminare intermediară parțială și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia poate limita ancheta la un număr rezonabil de producători-exportatori care vor fi anchetați prin selectarea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți producătorii-exportatori sau reprezentanții care acționează în numele acestora, inclusiv cei care nu au cooperat la ancheta care a condus la instituirea măsurilor care fac obiectul prezentei reexaminări, sunt invitați, prin prezentul aviz, să transmită datele lor Comisiei. Părțile respective trebuie să procedeze astfel în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel, furnizând Comisiei informațiile privind societatea (societățile) lor care sunt solicitate în anexa I la prezentul aviz.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru constituirea eșantionului de producători-exportatori, Comisia va contacta, de asemenea, autoritățile din Republica Populară Chineză și poate contacta orice asociație cunoscută de producători-exportatori.

Toate părțile interesate care doresc să transmită toate celelalte informații relevante privind selectarea eșantionului, în afara informațiilor solicitate mai sus, trebuie să le comunice în termen de 21 de zile de la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Dacă este necesar să se constituie un eșantion, producătorii-exportatori pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de exporturi către Uniune care poate fi examinat, în mod rezonabil, în timpul aflat la dispoziție. Toți producătorii-exportatori cunoscuți, autoritățile din țările în cauză și asociațiile de producători-exportatori vor fi notificați de către Comisie, prin intermediul autorităților din țara în cauză, dacă este cazul, cu privire la societățile selectate pentru a fi incluse în eșantion.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa referitoare la producătorii-exportatori, Comisia va trimite chestionare producătorilor-exportatori selectați pentru a face parte din eșantion, oricărei asociații de producători-exportatori cunoscute, precum și autorităților din țara în cauză.

Toți producătorii-exportatori care au fost selectați pentru a face parte din eșantion, orice asociație cunoscută de producători-exportatori, precum și autoritățile din țara în cauză vor trebui să transmită un chestionar completat în termen de 37 de zile de la data notificării selectării eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Chestionarul va solicita informații privind, printre altele, structura societății (societăților) producătorilor-exportatori, activitățile societății (societăților) legate de produsul care face obiectul reexaminării, precum și vânzările către țări terțe de produs care face obiectul reexaminării.

6.2.   Anchetarea importatorilor neafiliați
   (3)
   (4)

În scopul examinării prejudiciului suferit, importatorii neafiliați ai produsului care face obiectul reexaminării din Republica Populară Chineză către Uniune sunt invitați să participe la prezenta anchetă.

Având în vedere numărul potențial ridicat de importatori neafiliați implicați în prezenta reexaminare intermediară și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia poate limita la un nivel rezonabil numărul de importatori neafiliați care vor face obiectul anchetei, prin selectarea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se va efectua în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Pentru a permite Comisiei să decidă dacă eșantionarea este necesară și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, toți importatorii neafiliați sau reprezentanții care acționează în numele acestora, inclusiv cei care nu au cooperat la ancheta care a condus la instituirea măsurilor care fac obiectul prezentei reexaminări, sunt invitați, prin prezentul aviz, să transmită datele lor Comisiei. Părțile respective trebuie să procedeze astfel în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel, furnizând Comisiei informațiile privind societatea (societățile) lor care sunt solicitate în anexa II la prezentul aviz.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare în vederea selectării eșantionului de importatori neafiliați, Comisia poate contacta, de asemenea, toate asociațiile de importatori cunoscute.

Toate părțile interesate care doresc să transmită toate celelalte informații relevante privind selectarea eșantionului, în afara informațiilor solicitate mai sus, trebuie să le comunice în termen de 21 de zile de la publicarea prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Dacă este necesar să se constituie un eșantion, importatorii pot fi selectați pe baza celui mai mare volum reprezentativ de vânzări în Uniune de produs care face obiectul reexaminării, care poate fi examinat, în mod rezonabil, în timpul aflat la dispoziție. Comisia va notifica toți importatorii neafiliați cunoscuți și toate asociațiile de importatori cunoscute cu privire la societățile selectate pentru a fi incluse în eșantion.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia va trimite chestionare importatorilor neafiliați incluși în eșantion, precum și oricărei asociații de importatori cunoscute. Aceste părți trebuie să transmită un chestionar completat în termen de 37 de zile de la data notificării cu privire la selectarea eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Chestionarul va solicita informații privind, printre altele, structura societății (societăților) acestora, activitățile societății (societăților) legate de produsul care face obiectul reexaminării, precum și vânzările de produs care face obiectul reexaminării.

6.3.   Anchetarea producătorilor din Uniune

Pentru a examina prejudiciul, producătorii din Uniune ai produsului care face obiectul reexaminării sunt invitați să participe la ancheta Comisiei.

Având în vedere numărul mare de producători din Uniune implicați în prezenta reexaminare intermediară și pentru a finaliza ancheta în termenele statutare, Comisia a decis să limiteze ancheta la un număr rezonabil de producători din Uniune care vor fi anchetați prin selectarea unui eșantion (acest proces este denumit și „eșantionare”). Eșantionarea se efectuează în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază.

Comisia a selectat, în mod provizoriu, un eșantion de producători din Uniune. Detaliile pot fi găsite în dosarul destinat consultării de către părțile interesate. Părțile interesate sunt invitate, prin prezentul aviz, să consulte dosarul (în acest scop, trebuie să contacteze Comisia utilizând datele de contact indicate în secțiunea 6.6 de mai jos). Alți producători din Uniune sau reprezentanți care acționează în numele lor, inclusiv producătorii din Uniune care nu au cooperat la ancheta sau anchetele care a(u) condus la instituirea măsurilor în vigoare, trebuie, dacă sunt de părere că există motive pentru care ar trebui să fie incluși în eșantion, să contacteze Comisia în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Toate părțile interesate care doresc să transmită toate celelalte informații relevante privind selectarea eșantionului trebuie să le comunice în termen de 21 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, cu excepția cazului în care se specifică altfel.

Comisia va notifica toți producătorii cunoscuți din Uniune și/sau toate asociațiile cunoscute de producători din Uniune cu privire la societățile selectate în final pentru a fi incluse în eșantion.

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia va trimite chestionare producătorilor din Uniune incluși în eșantion și oricărei asociații cunoscute de producători din Uniune. Aceste părți trebuie să transmită un chestionar completat în termen de 37 de zile de la data notificării cu privire la selectarea eșantionului, cu excepția cazului în care se prevede altfel.

Chestionarul va solicita informații privind, printre altele, structura societății (societăților) lor, precum și situația financiară și economică a societății (societăților).

6.4.   Alte observații prezentate în scris

În conformitate cu dispozițiile prezentului aviz, toate părțile interesate sunt invitate să își prezinte punctele de vedere, să transmită informații și să furnizeze elemente de probă în sprijinul acestora. Cu excepția cazului în care se prevede altfel, aceste informații și elemente de probă trebuie să parvină Comisiei în termen de 37 de zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

6.5.   Posibilitatea audierii de către serviciile Comisiei responsabile cu ancheta

Toate părțile interesate pot solicita să fie audiate de serviciile Comisiei responsabile cu ancheta. Orice solicitare de audiere trebuie să fie formulată în scris și să precizeze motivele pe care se bazează. Pentru audieri privind aspecte care țin de etapa inițială a anchetei, solicitarea trebuie transmisă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Ulterior, orice solicitare de audiere trebuie transmisă în termenele specifice stabilite de Comisie în comunicarea sa cu părțile.

6.6.   Instrucțiuni de transmitere a observațiilor scrise, a chestionarelor completate și a corespondenței

Toate observațiile scrise, inclusiv informațiile solicitate în prezentul aviz, chestionarele completate și corespondența transmise de părțile interesate pentru care se solicită un tratament confidențial trebuie să poarte mențiunea „Limited” (5) („Acces limitat”).

Părților interesate care transmit informații purtând mențiunea „Limited” li se solicită să furnizeze rezumate ale acestora, cu caracter neconfidențial, în temeiul articolului 19 alineatul (2) din regulamentul de bază, care vor purta mențiunea „For inspection by interested parties” („Versiune destinată consultării de către părțile interesate”). Aceste rezumate trebuie să fie suficient de detaliate pentru a permite o înțelegere rezonabilă a elementelor esențiale ale informațiilor transmise cu titlu confidențial. Dacă o parte interesată care transmite informații confidențiale nu furnizează și un rezumat neconfidențial al acestora în formatul și de calitatea solicitate, informațiile respective pot să nu fie luate în considerare.

Părțile interesate trebuie să transmită toate observațiile și solicitările în format electronic (observațiile neconfidențiale prin e-mail, cele confidențiale pe CD-R/DVD) și să își indice numele, adresa, adresa de e-mail, precum și numerele de telefon și de fax. Cu toate acestea, orice împuternicire și orice certificat semnat(ă) și orice actualizare a acestora, care însoțesc răspunsurile la chestionar, trebuie să fie transmise pe suport de hârtie, și anume prin poștă sau prin înmânare directă, la adresa de mai jos. În cazul în care o parte interesată nu își poate transmite informațiile și cererile în format electronic, ea trebuie să contacteze imediat Comisia, în conformitate cu articolul 18 alineatul (2) din regulamentul de bază. Pentru informații suplimentare privind corespondența cu Comisia, părțile interesate pot consulta pagina de internet corespunzătoare de pe site-ul internet al Direcției Generale Comerț: http://ec.europa.eu/trade/tackling-unfair-trade/trade-defence

Adresa pentru corespondență a Comisiei:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N105 08/020 |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| Fax +32 22956505 |
| E-mail: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu |

European Commission

Directorate-General for Trade

Directorate H

Office: N105 08/020

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

Fax +32 22956505

E-mail: trade-fgf-rev-injury@ec.europa.eu

7.   Lipsa cooperării

În cazul în care o parte interesată refuză accesul la informațiile necesare sau nu furnizează aceste informații în termenele prevăzute ori obstrucționează în mod semnificativ ancheta, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, pot fi stabilite concluzii pozitive sau negative pe baza datelor disponibile.

Dacă se constată că o parte interesată a furnizat informații false sau înșelătoare, informațiile pot să nu fie luate în considerare și pot fi utilizate datele disponibile.

Dacă o parte interesată nu cooperează sau cooperează numai parțial, iar constatările se bazează, în consecință, pe datele disponibile, în conformitate cu articolul 18 din regulamentul de bază, rezultatul poate fi mai puțin favorabil pentru partea respectivă decât dacă aceasta ar fi cooperat.

8.   Consilierul-auditor

Părțile interesate pot solicita intervenția consilierului-auditor al Direcției Generale Comerț. Consilierul-auditor acționează drept intermediar între părțile interesate și serviciile Comisiei responsabile cu ancheta. Consilierul-auditor examinează solicitările de acces la dosar, disputele privind confidențialitatea documentelor, solicitările de prelungire a termenelor și solicitările părților terțe de a fi audiate. Consilierul-auditor poate organiza o audiere cu o anumită parte interesată și poate acționa drept mediator pentru a asigura exercitarea pe deplin a drepturilor la apărare ale părților interesate.

Orice solicitare de audiere de către consilierul-auditor trebuie să fie efectuată în scris și să precizeze motivele pe care se bazează. Pentru audieri privind aspecte care țin de etapa inițială a anchetei, solicitarea trebuie transmisă în termen de 15 zile de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Ulterior, orice solicitare de audiere trebuie transmisă în termenele specifice stabilite de Comisie în comunicarea sa cu părțile.

Consilierul-auditor va oferi, de asemenea, posibilitatea organizării unei audieri a părților, care să permită prezentarea punctelor de vedere divergente și a contraargumentelor privind aspecte referitoare, printre altele, la dumping.

Pentru mai multe informații și date de contact, părțile interesate pot consulta paginile dedicate consilierului-auditor de pe site-ul internet al DG Comerț: http://ec.europa.eu/commission_2010-2014/degucht/contact/hearing-officer/

9.   Calendarul anchetei

În temeiul articolului 11 alineatul (5) din regulamentul de bază, ancheta se va finaliza în termen de 15 luni de la data publicării prezentului aviz în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

10.   Prelucrarea datelor cu caracter personal

Toate datele cu caracter personal colectate în cadrul acestei anchete vor fi tratate în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (6).

---

(1)  JO L 343, 22.12.2009, p. 51.

(2)  JO L 67, 15.3.2011, p. 1.

(3)  Numai importatorii neafiliați producătorilor-exportatori pot fi incluși în eșantion. Importatorii afiliați producătorilor-exportatori trebuie să completeze anexa I la chestionar cu privire la producătorii-exportatori în cauză. Pentru definiția unei părți afiliate, a se consulta nota de subsol 5 din anexa I.

(4)  Datele furnizate de importatorii neafiliați pot fi utilizate, de asemenea, pentru aspecte ale prezentei anchete, altele decât determinarea dumpingului.

(5)  Un document purtând mențiunea „Limited” („Acces limitat”) este un document considerat confidențial în temeiul articolului 19 din Regulamentul (CE) nr. 1225/2009 al Consiliului (JO L 343, 22.12.2009, p. 51) și al articolului 6 din Acordul OMC privind punerea în aplicare a articolului VI din GATT 1994 (Acordul antidumping). Acesta este protejat în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

(6)  JO L 8, 12.1.2001, p. 1.

---

ANEXA I

Image

Image

---

ANEXA II

Image

Image

---